# Az Európai Unió C 318/2006

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 318 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 49. évfolyam2006. december 23. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 318

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

49. évfolyam2006. december 23.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Előkészítő jogi aktusok |
| | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság |
| | 2006. szeptember 13–14-i, 429. plenáris ülés |
| 2006/C 318/1 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A fenntartható fejlődés mint az ipari szerkezetváltás motorja | 1 |
| 2006/C 318/2 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Az ipari szerkezetváltás területi irányítása: a szociális partnerek szerepe és az innovációs és versenyképességi keretprogram hozzájárulása | 12 |
| 2006/C 318/3 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Az informatikai eszközökkel támogatott, egész életen át tartó tanulás hozzájárulása Európa versenyképességéhez, az ipari szerkezetváltáshoz és a társadalmi tőke fejlesztéséhez | 20 |
| 2006/C 318/4 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A szolgáltatások és az európai gyáripar: az ágazatok közötti összefüggések és a foglalkoztatásra, a versenyképességre és a termelékenységre gyakorolt hatásaik | 26 |
| 2006/C 318/5 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a globalizációhoz való alkalmazkodás elősegítését célzó európai alap létrehozásárólCOM(2006) 91 final – 2006/0033 (COD) | 38 |
| 2006/C 318/6 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a létesítő okiratuk szerint valamely tagállamban székhellyel rendelkező és a szabályozott piacra bevezetett részvényű vállalatok részvényeseinek szavazati joggyakorlásáról és a 2004/109/EK irányelv módosításárólCOM(2005) 685 final – 2005/0265 (COD) | 42 |
| 2006/C 318/7 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a vásárlóerő-paritással kapcsolatos alapinformációk szolgáltatására, valamint a vásárlóerő-paritás kiszámítására és közzétételére vonatkozó közös szabályok megállapításárólCOM(2006) 135 final – 2006/0042 (COD) | 45 |
| 2006/C 318/8 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a papírmentes vámkezelési és kereskedelmi környezetrőlCOM(2005) 609 final – 2005/0247 (COD) | 47 |
| 2006/C 318/9 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a belső piaci fizetési szolgáltatásokról, valamint a 97/7/EK, a 2002/12/EK és a 2002/65/EK irányelv módosításárólCOM(2005) 603 final – 2005/0245 (COD) | 51 |
| 2006/C 318/0 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról (Róma I)COM(2005) 650 final – 2005/0261 (COD) | 56 |
| 2006/C 318/1 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a gépjárművek emisszió tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási információk elérhetőségéről és a 72/306/EGK irányelv és a .../.../EK irányelv módosításárólCOM(2005) 683 final – 2005/0282 (COD) | 62 |
| 2006/C 318/2 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A szociálturizmus Európában | 67 |
| 2006/C 318/3 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a vállalkozások szerkezeti statisztikáirólCOM(2006) 66 final – 2006/0020 (COD) | 78 |
| 2006/C 318/4 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló 91/477/EGK tanácsi irányelv módosításárólCOM(2006) 93 final – 2006/0031 (COD) | 83 |
| 2006/C 318/5 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a városi környezetre vonatkozó tematikus stratégiárólCOM(2005) 718 final – (SEC(2006) 16) | 86 |
| 2006/C 318/6 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A mezőgazdaság jövőbeli kilátásai a sajátos természeti hátrányokkal küzdő területeken (hegyvidéki területek, szigetek és legkülső régiók) | 93 |
| 2006/C 318/7 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Válasz az éghajlatváltozás kihívásaira – A civil társadalom szerepe | 102 |
| 2006/C 318/8 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Állattetemek ártalmatlanítása és az állati eredetű melléktermékek felhasználása | 109 |
| 2006/C 318/9 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat tanácsi rendeletre a selyemhernyó-tenyésztés ösztönzésére szolgáló különleges intézkedések megállapításáról (kodifikált szöveg) COM(2006) 4 final – 2006/0003 (CNS) | 114 |
| 2006/C 318/0 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a 76/769/EGK tanácsi irányelvnek a bizonyos higanytartalmú mérőeszközök forgalomba hozatalát érintő korlátozások tekintetében történő módosításárólCOM(2006) 69 final – 2004/0018 (COD) | 115 |
| 2006/C 318/1 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a halászati iparág gazdasági helyzetének javításárólCOM(2006) 103 final | 117 |
| 2006/C 318/2 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat tanácsi rendeletre a glükózról és a laktózról (kodifikált szöveg) COM(2006) 116 final – 2006/0038 CNS | 122 |
| 2006/C 318/3 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A civil társadalom Fehéroroszországban | 123 |
| 2006/C 318/4 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Bevándorlás az EU-ban és a beilleszkedési politikák: a regionális és helyi önkormányzatok és a civil társadalmi szervezetek együttműködése | 128 |
| 2006/C 318/5 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Európai üzemi tanácsok: új szerep az európai integráció előmozdításában | 137 |
| 2006/C 318/6 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A civil társadalom részvétele a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelemben | 147 |
| 2006/C 318/7 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A munkával töltött évek minősége, termelékenység és foglalkoztatás a globalizáció és a demográfiai változások tükrében | 157 |
| 2006/C 318/8 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Európai polgárság: hogyan tehetjük érzékelhetővé és kézzelfoghatóvá? | 163 |
| 2006/C 318/9 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó ütemterv 2006–2010COM(2006) 92 final | 173 |
| 2006/C 318/0 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Páneurópai közlekedési folyosók 2004–2006 | 180 |
| 2006/C 318/1 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Az EU energiaellátása: stratégia az energiaforrások optimális arányának meghatározására | 185 |
| 2006/C 318/2 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a lobogó szerinti állammal szembeni követelmények teljesítéséről – COM(2005) 586 final – 2005/0236 (COD), Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól – COM(2005) 587 final – 2005/0237 (COD), Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről – COM(2005) 588 final – 2005/0238 (COD), Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer létrehozásáról szóló 2002/59/EK irányelv módosításáról – COM(2005) 589 final – 2005/0239 (COD), Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a tengeri közlekedési ágazatban bekövetkező balesetek kivizsgálására irányadó alapelvek megállapításáról, valamint az 1999/35/EK és a 2002/59/EK irányelv módosításáról – COM(2005) 590 final – 2005/0240 (COD), Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a tengeri és belvízi utasszállítók baleseti felelősségéről – COM(2005) 592 final – 2005/0241 (COD), Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a hajótulajdonosok polgári jogi felelősségéről és az általuk nyújtandó pénzügyi biztosítékokról – COM(2005) 593 final – 2005/0242 (COD) | 195 |
| 2006/C 318/3 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság javaslata a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 89/552/EGK tanácsi irányelvet módosító európai parlamenti és tanácsi irányelvreCOM(2005) 646 final – 2005/0260 (COD) | 202 |
| 2006/C 318/4 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A GALILEO program: az Európai Ellenőrzési Hatóság sikeres létrehozása | 210 |
| 2006/C 318/5 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A Bizottság közleménye a belvízi szállítás előmozdításáról: NAIADES – Integrált európai cselekvési program a belvízi szállítás érdekébenCOM(2006) 6 final | 218 |
| 2006/C 318/6 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A szélessávú szakadék áthidalásaCOM(2006) 129 final | 222 |
| 2006/C 318/7 | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az egy héjazatú olajszállító tartályhajókra vonatkozóan a dupla héjazat vagy azzal egyenértékű konstrukciós követelmények gyorsított bevezetéséről és a Tanács 2978/94/EK rendeletének hatályon kívül helyezéséről szóló 417/2002/EK rendelet módosításárólCOM(2006) 111 final – 2006/0046 (COD) | 229 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Előkészítő jogi aktusok

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

2006. szeptember 13–14-i, 429. plenáris ülés

2006/C 318/1

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A fenntartható fejlődés mint az ipari szerkezetváltás motorja

1

2006/C 318/2

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Az ipari szerkezetváltás területi irányítása: a szociális partnerek szerepe és az innovációs és versenyképességi keretprogram hozzájárulása

12

2006/C 318/3

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Az informatikai eszközökkel támogatott, egész életen át tartó tanulás hozzájárulása Európa versenyképességéhez, az ipari szerkezetváltáshoz és a társadalmi tőke fejlesztéséhez

20

2006/C 318/4

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A szolgáltatások és az európai gyáripar: az ágazatok közötti összefüggések és a foglalkoztatásra, a versenyképességre és a termelékenységre gyakorolt hatásaik

26

2006/C 318/5

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a globalizációhoz való alkalmazkodás elősegítését célzó európai alap létrehozásárólCOM(2006) 91 final – 2006/0033 (COD)

COM(2006) 91 final – 2006/0033 (COD)

38

2006/C 318/6

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a létesítő okiratuk szerint valamely tagállamban székhellyel rendelkező és a szabályozott piacra bevezetett részvényű vállalatok részvényeseinek szavazati joggyakorlásáról és a 2004/109/EK irányelv módosításárólCOM(2005) 685 final – 2005/0265 (COD)

COM(2005) 685 final – 2005/0265 (COD)

42

2006/C 318/7

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a vásárlóerő-paritással kapcsolatos alapinformációk szolgáltatására, valamint a vásárlóerő-paritás kiszámítására és közzétételére vonatkozó közös szabályok megállapításárólCOM(2006) 135 final – 2006/0042 (COD)

COM(2006) 135 final – 2006/0042 (COD)

45

2006/C 318/8

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a papírmentes vámkezelési és kereskedelmi környezetrőlCOM(2005) 609 final – 2005/0247 (COD)

COM(2005) 609 final – 2005/0247 (COD)

47

2006/C 318/9

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a belső piaci fizetési szolgáltatásokról, valamint a 97/7/EK, a 2002/12/EK és a 2002/65/EK irányelv módosításárólCOM(2005) 603 final – 2005/0245 (COD)

COM(2005) 603 final – 2005/0245 (COD)

51

2006/C 318/0

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról (Róma I)COM(2005) 650 final – 2005/0261 (COD)

COM(2005) 650 final – 2005/0261 (COD)

56

2006/C 318/1

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a gépjárművek emisszió tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási információk elérhetőségéről és a 72/306/EGK irányelv és a .../.../EK irányelv módosításárólCOM(2005) 683 final – 2005/0282 (COD)

COM(2005) 683 final – 2005/0282 (COD)

62

2006/C 318/2

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A szociálturizmus Európában

67

2006/C 318/3

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a vállalkozások szerkezeti statisztikáirólCOM(2006) 66 final – 2006/0020 (COD)

COM(2006) 66 final – 2006/0020 (COD)

78

2006/C 318/4

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló 91/477/EGK tanácsi irányelv módosításárólCOM(2006) 93 final – 2006/0031 (COD)

COM(2006) 93 final – 2006/0031 (COD)

83

2006/C 318/5

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a városi környezetre vonatkozó tematikus stratégiárólCOM(2005) 718 final – (SEC(2006) 16)

COM(2005) 718 final – (SEC(2006) 16)

86

2006/C 318/6

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A mezőgazdaság jövőbeli kilátásai a sajátos természeti hátrányokkal küzdő területeken (hegyvidéki területek, szigetek és legkülső régiók)

93

2006/C 318/7

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Válasz az éghajlatváltozás kihívásaira – A civil társadalom szerepe

102

2006/C 318/8

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Állattetemek ártalmatlanítása és az állati eredetű melléktermékek felhasználása

109

2006/C 318/9

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat tanácsi rendeletre a selyemhernyó-tenyésztés ösztönzésére szolgáló különleges intézkedések megállapításáról (kodifikált szöveg) COM(2006) 4 final – 2006/0003 (CNS)

COM(2006) 4 final – 2006/0003 (CNS)

114

2006/C 318/0

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a 76/769/EGK tanácsi irányelvnek a bizonyos higanytartalmú mérőeszközök forgalomba hozatalát érintő korlátozások tekintetében történő módosításárólCOM(2006) 69 final – 2004/0018 (COD)

COM(2006) 69 final – 2004/0018 (COD)

115

2006/C 318/1

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a halászati iparág gazdasági helyzetének javításárólCOM(2006) 103 final

COM(2006) 103 final

117

2006/C 318/2

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat tanácsi rendeletre a glükózról és a laktózról (kodifikált szöveg) COM(2006) 116 final – 2006/0038 CNS

COM(2006) 116 final – 2006/0038 CNS

122

2006/C 318/3

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A civil társadalom Fehéroroszországban

123

2006/C 318/4

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Bevándorlás az EU-ban és a beilleszkedési politikák: a regionális és helyi önkormányzatok és a civil társadalmi szervezetek együttműködése

128

2006/C 318/5

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Európai üzemi tanácsok: új szerep az európai integráció előmozdításában

137

2006/C 318/6

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A civil társadalom részvétele a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelemben

147

2006/C 318/7

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A munkával töltött évek minősége, termelékenység és foglalkoztatás a globalizáció és a demográfiai változások tükrében

157

2006/C 318/8

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Európai polgárság: hogyan tehetjük érzékelhetővé és kézzelfoghatóvá?

163

2006/C 318/9

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó ütemterv 2006–2010COM(2006) 92 final

COM(2006) 92 final

173

2006/C 318/0

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Páneurópai közlekedési folyosók 2004–2006

180

2006/C 318/1

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Az EU energiaellátása: stratégia az energiaforrások optimális arányának meghatározására

185

2006/C 318/2

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a lobogó szerinti állammal szembeni követelmények teljesítéséről – COM(2005) 586 final – 2005/0236 (COD), Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól – COM(2005) 587 final – 2005/0237 (COD), Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről – COM(2005) 588 final – 2005/0238 (COD), Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer létrehozásáról szóló 2002/59/EK irányelv módosításáról – COM(2005) 589 final – 2005/0239 (COD), Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a tengeri közlekedési ágazatban bekövetkező balesetek kivizsgálására irányadó alapelvek megállapításáról, valamint az 1999/35/EK és a 2002/59/EK irányelv módosításáról – COM(2005) 590 final – 2005/0240 (COD), Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a tengeri és belvízi utasszállítók baleseti felelősségéről – COM(2005) 592 final – 2005/0241 (COD), Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a hajótulajdonosok polgári jogi felelősségéről és az általuk nyújtandó pénzügyi biztosítékokról – COM(2005) 593 final – 2005/0242 (COD)

195

2006/C 318/3

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Az Európai Bizottság javaslata a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 89/552/EGK tanácsi irányelvet módosító európai parlamenti és tanácsi irányelvreCOM(2005) 646 final – 2005/0260 (COD)

COM(2005) 646 final – 2005/0260 (COD)

202

2006/C 318/4

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A GALILEO program: az Európai Ellenőrzési Hatóság sikeres létrehozása

210

2006/C 318/5

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A Bizottság közleménye a belvízi szállítás előmozdításáról: NAIADES – Integrált európai cselekvési program a belvízi szállítás érdekébenCOM(2006) 6 final

COM(2006) 6 final

218

2006/C 318/6

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A szélessávú szakadék áthidalásaCOM(2006) 129 final

COM(2006) 129 final

222

2006/C 318/7

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az egy héjazatú olajszállító tartályhajókra vonatkozóan a dupla héjazat vagy azzal egyenértékű konstrukciós követelmények gyorsított bevezetéséről és a Tanács 2978/94/EK rendeletének hatályon kívül helyezéséről szóló 417/2002/EK rendelet módosításárólCOM(2006) 111 final – 2006/0046 (COD)

COM(2006) 111 final – 2006/0046 (COD)

229

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Előkészítő jogi aktusok

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

2006. szeptember 13–14-i, 429. plenáris ülés

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/1

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „A fenntartható fejlődés mint az ipari szerkezetváltás motorja”

(2006/C 318/01)

2005. július 14-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy Működési Szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját véleményt dolgoz ki a következő tárgyban: „A fenntartható fejlődés mint az ipari szerkezetváltás motorja”.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága” véleményét 2006. augusztus 31-én elfogadta. (Előadó: Martin SIECKER, társelőadó: Pavel ČINČERA.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. szeptember 13–14-én tartott 429. plenáris ülésén (a szeptember 14-i ülésnapon) 98 szavazattal 11 ellenében, 11 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1. rész: Az EGSZB következtetéseinek és ajánlásainak összefoglalása

| A. | 2003 januárjában az EGSZB „Ipari szerkezetváltás: helyzetkép és kilátások. Átfogó megközelítés” címmel saját kezdeményezésű véleményt fogadott el. A vélemény célja az ipari szerkezetváltás legégetőbb kérdéseinek és legújabb irányainak áttekintésén túl az volt, hogy kiemelje a CCMI szerepét és jövőbeli tevékenységét. Ebben az összefüggésben a vélemény többek között az alábbi, CCMI-re háruló feladatokat jelölte meg:






  — | az ipari szerkezetváltásnak és okainak elemzése gazdasági, társadalmi, területi és környezeti szempontból, valamint az ipari szerkezetváltás ágazatokra, cégekre, munkaerőre, területekre és környezetre gyakorolt hatásainak felmérése; |
| --- | --- | --- |

A.

2003 januárjában az EGSZB „Ipari szerkezetváltás: helyzetkép és kilátások. Átfogó megközelítés” címmel saját kezdeményezésű véleményt fogadott el. A vélemény célja az ipari szerkezetváltás legégetőbb kérdéseinek és legújabb irányainak áttekintésén túl az volt, hogy kiemelje a CCMI szerepét és jövőbeli tevékenységét. Ebben az összefüggésben a vélemény többek között az alábbi, CCMI-re háruló feladatokat jelölte meg:

—

az ipari szerkezetváltásnak és okainak elemzése gazdasági, társadalmi, területi és környezeti szempontból, valamint az ipari szerkezetváltás ágazatokra, cégekre, munkaerőre, területekre és környezetre gyakorolt hatásainak felmérése;

| — | közös koncepciók keresése a fenntartható fejlődés elősegítésére. |
| --- | --- |

—

közös koncepciók keresése a fenntartható fejlődés elősegítésére.

Az említett vélemény ugyancsak hangsúlyozta annak szükségességét, hogy a versenyképesség a lisszaboni stratégia szellemében összekapcsolódjon a fenntartható fejlődéssel és a társadalmi, illetve területi kohézióval. Ezen túlmenően javaslatot tett az ipari szerkezetváltás olyan fogalmának bevezetésére, amely egyaránt magában foglalja a vállalatokat érintő folyamatokat és azok kölcsönhatását környezetükkel.

Eddig a CCMI főleg az ipari szerkezetváltás ágazatokra, cégekre, munkavállalókra, területekre és környezetre gyakorolt hatására összpontosított. E saját kezdeményezésű vélemény célja annak vizsgálata, hogy miként válhat a fenntartható fejlődés az ipari szerkezetváltás katalizátorává.

| B. | A vélemény arra a következtetésre jutott, hogy az európai iparban bekövetkező változásokat gyakran a szerkezetátalakítás szemszögéből közelítették meg, valójában azonban sokkal dinamikusabb fogalomról van szó. A vállalatok világa szoros kapcsolatban áll az európai politikai és társadalmi környezettel, melyben fejlődik, és amely aztán maga is befolyásolja az ipari szerkezetváltás folyamatát. Az alapvető ipari szerkezetváltás két módon megy végbe: radikális változtatások, illetve fokozatos adaptáció révén. E saját kezdeményezésű vélemény annak megvizsgálására törekszik, hogy a Brundtland meghatározása szerinti fenntartható fejlődés (olyan fejlődés, amely a jelenlegi szükségleteket úgy elégíti ki, hogy nem veszélyezteti a jövőbeli nemzedékek szükségleteinek biztosítását) hogyan válhat a fokozatos, proaktív ipari szerkezetváltás katalizátorává. |
| --- | --- |

B.

A vélemény arra a következtetésre jutott, hogy az európai iparban bekövetkező változásokat gyakran a szerkezetátalakítás szemszögéből közelítették meg, valójában azonban sokkal dinamikusabb fogalomról van szó. A vállalatok világa szoros kapcsolatban áll az európai politikai és társadalmi környezettel, melyben fejlődik, és amely aztán maga is befolyásolja az ipari szerkezetváltás folyamatát. Az alapvető ipari szerkezetváltás két módon megy végbe: radikális változtatások, illetve fokozatos adaptáció révén. E saját kezdeményezésű vélemény annak megvizsgálására törekszik, hogy a Brundtland meghatározása szerinti fenntartható fejlődés (olyan fejlődés, amely a jelenlegi szükségleteket úgy elégíti ki, hogy nem veszélyezteti a jövőbeli nemzedékek szükségleteinek biztosítását) hogyan válhat a fokozatos, proaktív ipari szerkezetváltás katalizátorává.

| C. | A vélemény elsősorban az energiaágazatból és a hozzá kapcsolódó ágazatokból hoz fel példákat, de az itt leírt folyamatok más területekre is alkalmazhatók. Az említett ágazatok kiemelésének több oka is van:






  — | a fenntartható fejlődés Brundtland-féle meghatározása értelmében a megújuló természeti erőforrásokat mindinkább előtérbe kell helyezni; |
| --- | --- | --- |

C.

A vélemény elsősorban az energiaágazatból és a hozzá kapcsolódó ágazatokból hoz fel példákat, de az itt leírt folyamatok más területekre is alkalmazhatók. Az említett ágazatok kiemelésének több oka is van:

—

a fenntartható fejlődés Brundtland-féle meghatározása értelmében a megújuló természeti erőforrásokat mindinkább előtérbe kell helyezni;

| — | az energetika ágazatokat átfogó kérdés; |
| --- | --- |

—

az energetika ágazatokat átfogó kérdés;

| — | az új technológiák e területen történő bevezetéséből levonható tanulságok más ágazatokra is rávetíthetőek; |
| --- | --- |

—

az új technológiák e területen történő bevezetéséből levonható tanulságok más ágazatokra is rávetíthetőek;

| — | a 25 tagállam jelenleg kőolaj- és gázszükségletének mintegy 50 %-át importálja, ami 2030-ig 70 %-ra emelkedhet. Az Európai Bizottság előrejelzése szerint ebben az időszakban a kitermelés nagy része „geopolitikailag bizonytalan övezetekben” zajlik majd. |
| --- | --- |

—

a 25 tagállam jelenleg kőolaj- és gázszükségletének mintegy 50 %-át importálja, ami 2030-ig 70 %-ra emelkedhet. Az Európai Bizottság előrejelzése szerint ebben az időszakban a kitermelés nagy része „geopolitikailag bizonytalan övezetekben” zajlik majd.

| D. | Azt, hogy egy bizonyos technológia mikor válik elérhetővé, a K+F határozza meg. Azt azonban, hogy az adott technológia mikor kerül ténylegesen alkalmazásra, a piac határozza meg. Arra, hogy a két időpont között mennyi idő telik el, a politikának is befolyása lehet. Svédországban és Japánban a megfelelő kormányzati lépések – szubvenciók, népszerűsítés, adóügyi intézkedések – kiegyensúlyozott csomagjának hatására a vállalkozói szektor már korán megkezdte a hőszivattyúk és a napelemek technológiai fejlesztését. Az említett országoknak többek között ezért sikerült vezető szerephez jutniuk a piacon. |
| --- | --- |

D.

Azt, hogy egy bizonyos technológia mikor válik elérhetővé, a K+F határozza meg. Azt azonban, hogy az adott technológia mikor kerül ténylegesen alkalmazásra, a piac határozza meg. Arra, hogy a két időpont között mennyi idő telik el, a politikának is befolyása lehet. Svédországban és Japánban a megfelelő kormányzati lépések – szubvenciók, népszerűsítés, adóügyi intézkedések – kiegyensúlyozott csomagjának hatására a vállalkozói szektor már korán megkezdte a hőszivattyúk és a napelemek technológiai fejlesztését. Az említett országoknak többek között ezért sikerült vezető szerephez jutniuk a piacon.

| E. | Az EGSZB ismét kijelenti, hogy a lisszaboni stratégia három pillére egyformán fontos. Gyakran halljuk azonban, hogy az ökológiai és szociális érdekek számára csak akkor van hely, ha a gazdaság egészséges és növekszik. Ez a stratégia túlzottan leegyszerűsítő értelmezéséről tanúskodik, hiszen a fordítottja ugyanúgy megállja a helyét. Megmérgezett környezetben vagy a szociális egyetértés hiánya által fémjelzett társadalomban nincs tere az egészséges, növekvő gazdaságnak. Az EGSZB üdvözli az ezen a területen tett lépéseket, amelyeket „A fenntartható fejlődés stratégiájának felülvizsgálata – Cselekvési program” című európai bizottsági közlemény (1) 2. melléklete tartalmaz. |
| --- | --- |

E.

Az EGSZB ismét kijelenti, hogy a lisszaboni stratégia három pillére egyformán fontos. Gyakran halljuk azonban, hogy az ökológiai és szociális érdekek számára csak akkor van hely, ha a gazdaság egészséges és növekszik. Ez a stratégia túlzottan leegyszerűsítő értelmezéséről tanúskodik, hiszen a fordítottja ugyanúgy megállja a helyét. Megmérgezett környezetben vagy a szociális egyetértés hiánya által fémjelzett társadalomban nincs tere az egészséges, növekvő gazdaságnak. Az EGSZB üdvözli az ezen a területen tett lépéseket, amelyeket „A fenntartható fejlődés stratégiájának felülvizsgálata – Cselekvési program” című európai bizottsági közlemény (1) 2. melléklete tartalmaz.

| F. | A fenntarthatóság nem több alternatíva egyike, hanem az egyetlen járható út az élhető jövő biztosításához. A „fenntarthatóság” olyan több területet érintő fogalom, amely nem korlátozódik az ökológiára, hanem magában foglalja a gazdasági és szociális fenntarthatóság kérdéseit is. Egy vállalkozás folyamatossága a gazdasági fenntarthatóság egyik formája, amelyet leginkább a nyereségesség szavatolásával lehet szinten tartani. Ehhez Európa úgy járulhat hozzá, hogy az innováció révén erősíti a versenyképességet, illetve, hogy tevékenyen és megfelelő intézkedéscsomaggal ösztönzi a kutatást és a fejlesztést (lásd a svéd és japán példát). |
| --- | --- |

F.

A fenntarthatóság nem több alternatíva egyike, hanem az egyetlen járható út az élhető jövő biztosításához. A „fenntarthatóság” olyan több területet érintő fogalom, amely nem korlátozódik az ökológiára, hanem magában foglalja a gazdasági és szociális fenntarthatóság kérdéseit is. Egy vállalkozás folyamatossága a gazdasági fenntarthatóság egyik formája, amelyet leginkább a nyereségesség szavatolásával lehet szinten tartani. Ehhez Európa úgy járulhat hozzá, hogy az innováció révén erősíti a versenyképességet, illetve, hogy tevékenyen és megfelelő intézkedéscsomaggal ösztönzi a kutatást és a fejlesztést (lásd a svéd és japán példát).

| G. | A szociális fenntarthatóság azt jelenti, hogy az emberek egészségben élhetnek, jövedelmet termelhetnek, azok számára pedig, akik erre nem képesek, méltányos szintű szociális biztonságot garantálunk. Az EGSZB továbbra is úgy véli, hogy Európa ehhez úgy járulhat hozzá, ha olyan társadalom kialakítására törekszik, amelyben az emberek szinten tudják tartani szakképzettségüket; tisztességes munkát kínál nekik biztonságos, egészséges környezetben, olyan légkörben, ahol érvényesülnek a munkavállalók jogai, és termékeny szociális párbeszéd folyik. |
| --- | --- |

G.

A szociális fenntarthatóság azt jelenti, hogy az emberek egészségben élhetnek, jövedelmet termelhetnek, azok számára pedig, akik erre nem képesek, méltányos szintű szociális biztonságot garantálunk. Az EGSZB továbbra is úgy véli, hogy Európa ehhez úgy járulhat hozzá, ha olyan társadalom kialakítására törekszik, amelyben az emberek szinten tudják tartani szakképzettségüket; tisztességes munkát kínál nekik biztonságos, egészséges környezetben, olyan légkörben, ahol érvényesülnek a munkavállalók jogai, és termékeny szociális párbeszéd folyik.

| H. | Az ökoipar számos lehetőséget kínál a gazdasági növekedésre. Európa ennek az iparnak több szektorában erős pozíciókkal rendelkezik. Az EGSZB úgy vélekedik, hogy Európa csak akkor növelheti erejét, és akkor tehet szert más szektorokban is hasonló pozíciókra, ha ambiciózusabb célokat tűz ki maga elé. |
| --- | --- |

H.

Az ökoipar számos lehetőséget kínál a gazdasági növekedésre. Európa ennek az iparnak több szektorában erős pozíciókkal rendelkezik. Az EGSZB úgy vélekedik, hogy Európa csak akkor növelheti erejét, és akkor tehet szert más szektorokban is hasonló pozíciókra, ha ambiciózusabb célokat tűz ki maga elé.

| I. | A fenntartható fejlődésre irányuló iparpolitika hozzájárulhat az egész európai gazdaság versenyképességéhez, beleértve nemcsak a feljövőben levő, új ágazatokat, hanem a hagyományos ipari szektort is. Az EGSZB azt szeretné, ha az Európai Bizottság támogatná az erre irányuló politikát. Az e véleményben ismertetett példák azt mutatják, hogy az új környezetvédelmi technológiák bevezetése során az átgondolt, megfelelően végrehajtott támogatási rendszerek (adózás, speciális villanyáram-tarifák, támogatás és szabályozás) elősegíthetik, hogy e technológiáknak olyan piaca alakuljon ki, amely a későbbiekben támogatás nélkül is továbbfejleszthető. A támogatási mechanizmusoknak minden esetben egyértelműen degresszívnek kell lenniük, mivel az állami támogatás költségei nem korlátozhatják más ágazatok nemzetközi versenyképességét. |
| --- | --- |

I.

A fenntartható fejlődésre irányuló iparpolitika hozzájárulhat az egész európai gazdaság versenyképességéhez, beleértve nemcsak a feljövőben levő, új ágazatokat, hanem a hagyományos ipari szektort is. Az EGSZB azt szeretné, ha az Európai Bizottság támogatná az erre irányuló politikát. Az e véleményben ismertetett példák azt mutatják, hogy az új környezetvédelmi technológiák bevezetése során az átgondolt, megfelelően végrehajtott támogatási rendszerek (adózás, speciális villanyáram-tarifák, támogatás és szabályozás) elősegíthetik, hogy e technológiáknak olyan piaca alakuljon ki, amely a későbbiekben támogatás nélkül is továbbfejleszthető. A támogatási mechanizmusoknak minden esetben egyértelműen degresszívnek kell lenniük, mivel az állami támogatás költségei nem korlátozhatják más ágazatok nemzetközi versenyképességét.

| J. | Az EGSZB megjegyzi, hogy a támogatások és ösztönzők nem mindig hatékonyak, és nem megfelelő alkalmazás esetén csekély gazdasági eredmény mellett jelentős költségekkel járhatnak. A támogatásoknak és a rendeleteknek segíteniük kell a piacot a kialakulás és a kezdeti fejlődés szakaszában, mindaddig, amíg a technológia nem ér el olyan fejlettségi fokot, hogy a piac támogatás nélkül is működőképes tud maradni. A sikeres támogatás legfontosabb tényezői a következők:






  — | megfelelő időtartam; |
| --- | --- | --- |

J.

Az EGSZB megjegyzi, hogy a támogatások és ösztönzők nem mindig hatékonyak, és nem megfelelő alkalmazás esetén csekély gazdasági eredmény mellett jelentős költségekkel járhatnak. A támogatásoknak és a rendeleteknek segíteniük kell a piacot a kialakulás és a kezdeti fejlődés szakaszában, mindaddig, amíg a technológia nem ér el olyan fejlettségi fokot, hogy a piac támogatás nélkül is működőképes tud maradni. A sikeres támogatás legfontosabb tényezői a következők:

—

megfelelő időtartam;

| — | a támogatás pontos meghatározása; |
| --- | --- |

—

a támogatás pontos meghatározása;

| — | fokozatosan csökkenő mérték; |
| --- | --- |

—

fokozatosan csökkenő mérték;

| — | előre, kellő időben történő bejelentés; |
| --- | --- |

—

előre, kellő időben történő bejelentés;

| — | együttműködés az állami hatóságok és a magánszektor között. |
| --- | --- |

—

együttműködés az állami hatóságok és a magánszektor között.

| K. | A fenntartható fejlődés nem korlátozódhat Európára, hiszen globális dimenziója van. Az európai fenntarthatósági politikát olyan eszközökkel kell ellátni, amelyek lehetővé teszik a munkaerő más régiókba történő átcsoportosítását. Az egyenlő versenyfeltételek biztosításához kétirányú megközelítésre van szükség, amely egyszerre célozza meg magát az EU-t, és irányul azon kívülre. Az előbbi tekintetében megfelelő eszközök bevezetésére van szükség annak érdekében, hogy az Európai Unióban a nem fenntartható termelési módszerekből származó társadalmi és környezeti költségek beépüljenek az árakba, a globalizáció szociális dimenzióival foglalkozó világbizottság által készített jelentés az ILO, a WTO, az IMF és a Világbank politikáinak koherenciájára vonatkozó fő üzenete érvényesülésének elősegítése végett (lásd CESE 252/2005). Az utóbbi tekintetében pedig az EU-nak mindent meg kell tennie az illetékes nemzetközi fórumokon (különösen a WTO keretein belül) azért, hogy a nemzetközi kereskedelmi egyezményekben kereskedelmen kívüli megfontolások, például alapvető szociális és környezetvédelmi normák is szerepeljenek az Európa versenytársai által alkalmazott fenntarthatósági politikák felértékelésének elősegítése érdekében. Az olyan országok, mint az Egyesült Államok, India és Kína, jogosulatlan gazdasági előnyöket élveznek Európával szemben mindaddig, amíg rájuk nem vonatkoznak a kiotói jegyzőkönyv CO2-csökkentésre vonatkozó irányszámai. Az említett egyezményeket világszinten alkalmazni kell, hiszen a kereskedelem csak akkor lehet igazán szabad, ha egyben igazságos is. |
| --- | --- |

K.

A fenntartható fejlődés nem korlátozódhat Európára, hiszen globális dimenziója van. Az európai fenntarthatósági politikát olyan eszközökkel kell ellátni, amelyek lehetővé teszik a munkaerő más régiókba történő átcsoportosítását. Az egyenlő versenyfeltételek biztosításához kétirányú megközelítésre van szükség, amely egyszerre célozza meg magát az EU-t, és irányul azon kívülre. Az előbbi tekintetében megfelelő eszközök bevezetésére van szükség annak érdekében, hogy az Európai Unióban a nem fenntartható termelési módszerekből származó társadalmi és környezeti költségek beépüljenek az árakba, a globalizáció szociális dimenzióival foglalkozó világbizottság által készített jelentés az ILO, a WTO, az IMF és a Világbank politikáinak koherenciájára vonatkozó fő üzenete érvényesülésének elősegítése végett (lásd CESE 252/2005). Az utóbbi tekintetében pedig az EU-nak mindent meg kell tennie az illetékes nemzetközi fórumokon (különösen a WTO keretein belül) azért, hogy a nemzetközi kereskedelmi egyezményekben kereskedelmen kívüli megfontolások, például alapvető szociális és környezetvédelmi normák is szerepeljenek az Európa versenytársai által alkalmazott fenntarthatósági politikák felértékelésének elősegítése érdekében. Az olyan országok, mint az Egyesült Államok, India és Kína, jogosulatlan gazdasági előnyöket élveznek Európával szemben mindaddig, amíg rájuk nem vonatkoznak a kiotói jegyzőkönyv CO2-csökkentésre vonatkozó irányszámai. Az említett egyezményeket világszinten alkalmazni kell, hiszen a kereskedelem csak akkor lehet igazán szabad, ha egyben igazságos is.

2. rész: A véleményt támogató érvek

1.   Áttekintés

| 1.1 | Gazdaságunk alapját jelenleg a rendelkezésre álló olcsó energia és az olcsó nyersanyagok képezik. A tartalékok végesek, és többek között éppen ezért egyre drágábbak. Megvalósítható szerkezeti és technológiai változásokra van szükség, és ehhez Európának hozzá kell járulnia, hogy megkönnyítse iparának az e kihívásnak való megfelelést. A sok energiát és nyersanyagot fogyasztó ágazatoknak a jövőben a fenntarthatóbb termelés irányába kell fejlődniük, hogy csökkentsék a természeti erőforrások lecsapolását. Hiszen ezekre az ágazatokra a jövőben is szükség lesz, mivel az ipar megtermelt értékének túlnyomó része a nyersanyagok és félkész termékek előállításából származik. |
| --- | --- |

1.1

Gazdaságunk alapját jelenleg a rendelkezésre álló olcsó energia és az olcsó nyersanyagok képezik. A tartalékok végesek, és többek között éppen ezért egyre drágábbak. Megvalósítható szerkezeti és technológiai változásokra van szükség, és ehhez Európának hozzá kell járulnia, hogy megkönnyítse iparának az e kihívásnak való megfelelést. A sok energiát és nyersanyagot fogyasztó ágazatoknak a jövőben a fenntarthatóbb termelés irányába kell fejlődniük, hogy csökkentsék a természeti erőforrások lecsapolását. Hiszen ezekre az ágazatokra a jövőben is szükség lesz, mivel az ipar megtermelt értékének túlnyomó része a nyersanyagok és félkész termékek előállításából származik.

| 1.2 | Nem szabad, hogy Európa fenntartható módon termelő energiaintenzív iparágait a nemzetközi versenyben kiszorítsák az olyan, EU-n kívüli versenytársak, amelyek kevésbé fenntartható termelési módszereket alkalmaznak. Ennek elkerülése érdekében ezekben az ágazatokban egyenlő versenyfeltételeket kell teremteni, együttműködve a civil társadalommal és az állami hatóságokkal. |
| --- | --- |

1.2

Nem szabad, hogy Európa fenntartható módon termelő energiaintenzív iparágait a nemzetközi versenyben kiszorítsák az olyan, EU-n kívüli versenytársak, amelyek kevésbé fenntartható termelési módszereket alkalmaznak. Ennek elkerülése érdekében ezekben az ágazatokban egyenlő versenyfeltételeket kell teremteni, együttműködve a civil társadalommal és az állami hatóságokkal.

| 1.3 | A legnagyobb kihívás egy olyan fenntartható társadalom kiépítése, amely meg tudja őrizni a mostani jóléti szintet, ugyanakkor képes semlegesíteni a mai fogyasztói magatartás kedvezőtlen mellékhatásait. Ennek egyik legfontosabb feltétele, hogy más módon elégítsük ki energiaszükségletünket, és fokozatosan más jellegű ipari termelésre térjünk rá. |
| --- | --- |

1.3

A legnagyobb kihívás egy olyan fenntartható társadalom kiépítése, amely meg tudja őrizni a mostani jóléti szintet, ugyanakkor képes semlegesíteni a mai fogyasztói magatartás kedvezőtlen mellékhatásait. Ennek egyik legfontosabb feltétele, hogy más módon elégítsük ki energiaszükségletünket, és fokozatosan más jellegű ipari termelésre térjünk rá.

| 1.4 | Vitathatatlan annak szükségessége, hogy fokozatosan fenntarthatóbb társadalmi modellre álljunk át. Számos érv szól emellett. Annak az időszaknak a hosszáról ugyan különféleképpen vélekednek a szakértők, ameddig elfogadható áron rendelkezésre állnak a fosszilis tüzelőanyagok, abban azonban mindenki egyetért, hogy a jövőben egyre ritkábbá és drágábbá válnak. Ezenkívül – fogyasztási szokásaink következtében – szembe kell néznünk korunk egyik legnagyobb veszélyével, az éghajlatváltozással. |
| --- | --- |

1.4

Vitathatatlan annak szükségessége, hogy fokozatosan fenntarthatóbb társadalmi modellre álljunk át. Számos érv szól emellett. Annak az időszaknak a hosszáról ugyan különféleképpen vélekednek a szakértők, ameddig elfogadható áron rendelkezésre állnak a fosszilis tüzelőanyagok, abban azonban mindenki egyetért, hogy a jövőben egyre ritkábbá és drágábbá válnak. Ezenkívül – fogyasztási szokásaink következtében – szembe kell néznünk korunk egyik legnagyobb veszélyével, az éghajlatváltozással.

| 1.5 | E folyamatok megállításának az lenne a legjobb módja, ha felhagynánk a fosszilis tüzelőanyagok jelenlegi alkalmazásával. A valóságban azonban ez a megoldás rövidtávon mind politikai, mind gazdasági szempontból kivitelezhetetlen. Ez azt jelenti, hogy más megoldásokat kell keresnünk, mert változtatásra mindenképpen szükség van – mégpedig minél előbb, ha olyan gyorsan nem is lehet, ahogy kívánatos lenne. |
| --- | --- |

1.5

E folyamatok megállításának az lenne a legjobb módja, ha felhagynánk a fosszilis tüzelőanyagok jelenlegi alkalmazásával. A valóságban azonban ez a megoldás rövidtávon mind politikai, mind gazdasági szempontból kivitelezhetetlen. Ez azt jelenti, hogy más megoldásokat kell keresnünk, mert változtatásra mindenképpen szükség van – mégpedig minél előbb, ha olyan gyorsan nem is lehet, ahogy kívánatos lenne.

| 1.6 | Az ún. „Trias Energetica” (2) alkalmazásával rövid távon kezdetét vehetné a fenntarthatóbb fogyasztás és termelés. A szóban forgó modell három lépésben ösztönzi a hatékonyabb energiafelhasználást. A következő lépésekről van szó:






  — | hatékonyabb fogyasztással csökkenteni kell az energia iránti keresletet; |
| --- | --- | --- |

1.6

Az ún. „Trias Energetica” (2) alkalmazásával rövid távon kezdetét vehetné a fenntarthatóbb fogyasztás és termelés. A szóban forgó modell három lépésben ösztönzi a hatékonyabb energiafelhasználást. A következő lépésekről van szó:

—

hatékonyabb fogyasztással csökkenteni kell az energia iránti keresletet;

| — | az energia előállítására minél nagyobb mértékben fenntartható, megújuló energiaforrásokat kell használni; |
| --- | --- |

—

az energia előállítására minél nagyobb mértékben fenntartható, megújuló energiaforrásokat kell használni;

| — | hatékony technikákat kell bevetni a megmaradó fosszilis tüzelőanyagok tisztább módon történő felhasználására. |
| --- | --- |

—

hatékony technikákat kell bevetni a megmaradó fosszilis tüzelőanyagok tisztább módon történő felhasználására.

| 1.7 | Intézkedéscsomagra van szükség, amely megfelel az imént felsorolt három lépésnek, egyben gondoskodik a tartósabb ipari termelésre történő átállásról. Ezeknek az intézkedéseknek gazdasági és stratégiai számításon kell alapulniuk. A mérlegelés során néha elkerülhetetlen lesz, hogy egymással szemben álló érdekek között válasszunk. Nem szabad kitérnünk ezek elől a konfliktusok elől. Léteznek ugyan mindenki számára egyformán előnyös megoldások, de a gyakorlatban nagyon ritkán találkozunk velük. Ilyen esetben választani kell a fenntartható átalakítások esélyei és az adott érdekek védelme között, figyelembe véve egyes szektoroknak más szektorokhoz képest történő természetes térnyerését, illetve hanyatlását. Az ilyen valós és ellentétes érdekeket átláthatóvá kell tenni, és foglalkozni kell velük. |
| --- | --- |

1.7

Intézkedéscsomagra van szükség, amely megfelel az imént felsorolt három lépésnek, egyben gondoskodik a tartósabb ipari termelésre történő átállásról. Ezeknek az intézkedéseknek gazdasági és stratégiai számításon kell alapulniuk. A mérlegelés során néha elkerülhetetlen lesz, hogy egymással szemben álló érdekek között válasszunk. Nem szabad kitérnünk ezek elől a konfliktusok elől. Léteznek ugyan mindenki számára egyformán előnyös megoldások, de a gyakorlatban nagyon ritkán találkozunk velük. Ilyen esetben választani kell a fenntartható átalakítások esélyei és az adott érdekek védelme között, figyelembe véve egyes szektoroknak más szektorokhoz képest történő természetes térnyerését, illetve hanyatlását. Az ilyen valós és ellentétes érdekeket átláthatóvá kell tenni, és foglalkozni kell velük.

| 1.8 | A fenntarthatóság fogalmából következően az európai társadalom gazdasági, környezeti és szociális szempontjai egyaránt fontosak. Ez a vélemény:






  — | elsősorban a megújuló energiaforrásokra és az energia-, illetve nyersanyag-hatékonyság érdekében tett erőfeszítésekre összpontosít majd (2. és 3. pont); |
| --- | --- | --- |

1.8

A fenntarthatóság fogalmából következően az európai társadalom gazdasági, környezeti és szociális szempontjai egyaránt fontosak. Ez a vélemény:

—

elsősorban a megújuló energiaforrásokra és az energia-, illetve nyersanyag-hatékonyság érdekében tett erőfeszítésekre összpontosít majd (2. és 3. pont);

| — | megvizsgálja a fenntartható fejlődés lehetőségeit néhány ágazatban (4. pont); |
| --- | --- |

—

megvizsgálja a fenntartható fejlődés lehetőségeit néhány ágazatban (4. pont);

| — | foglalkozik a kérdés számos szociális vonatkozásával (5. pont). |
| --- | --- |

—

foglalkozik a kérdés számos szociális vonatkozásával (5. pont).

2.   Megújuló energiaforrások

2.1   Bevezetés

| 2.1.1 | A Föld a Naptól évente 3 millió ExaJoule (EJ) energiát kap. A fosszilis tüzelőanyag-tartalék 300 000 EJ-t tesz ki, ez az éves sugárzás 10 %-a. Az évi összes energiafelhasználás 400 EJ. A 3 millió EJ sugárzásból 90 EJ vízenergia, 630 EJ szélenergia, 1 250 EJ pedig biomassza alakjában érhető el. A maradék napenergia formájában áll rendelkezésre (3). Alapvetően tehát elegendő fenntartható energiaforrásunk van szükségleteink kielégítésére. Gondot csak ezek kiaknázása jelent. |
| --- | --- |

2.1.1

A Föld a Naptól évente 3 millió ExaJoule (EJ) energiát kap. A fosszilis tüzelőanyag-tartalék 300 000 EJ-t tesz ki, ez az éves sugárzás 10 %-a. Az évi összes energiafelhasználás 400 EJ. A 3 millió EJ sugárzásból 90 EJ vízenergia, 630 EJ szélenergia, 1 250 EJ pedig biomassza alakjában érhető el. A maradék napenergia formájában áll rendelkezésre (3). Alapvetően tehát elegendő fenntartható energiaforrásunk van szükségleteink kielégítésére. Gondot csak ezek kiaknázása jelent.

| 2.1.2 | Mivel a megújuló energiaforrások anyagi vonzatuk és az alkalmas technológia hiánya miatt rövid távon nem képesek kielégíteni a növekvő energiaszükségletet, más energiaforrásokra is szükség van. A fosszilis tüzelőanyagot a jövőben tiszta módon is lehet alkalmazni, például akkor, ha kivonjuk belőle, majd tároljuk a szén-dioxidot, hogy az ne az atmoszférában szabaduljon fel. A szén-dioxid-megkötés és -tárolás technológiáját jelenleg gőzerővel fejlesztik: Európában, Észak-Amerikában és Kínában egy tucat kísérleti létesítmény már vagy indulási fázisban van, vagy kiépítés alatt áll. Ez a technológia várhatóan 2015/2020-tól lesz gazdaságilag nyereséges. |
| --- | --- |

2.1.2

Mivel a megújuló energiaforrások anyagi vonzatuk és az alkalmas technológia hiánya miatt rövid távon nem képesek kielégíteni a növekvő energiaszükségletet, más energiaforrásokra is szükség van. A fosszilis tüzelőanyagot a jövőben tiszta módon is lehet alkalmazni, például akkor, ha kivonjuk belőle, majd tároljuk a szén-dioxidot, hogy az ne az atmoszférában szabaduljon fel. A szén-dioxid-megkötés és -tárolás technológiáját jelenleg gőzerővel fejlesztik: Európában, Észak-Amerikában és Kínában egy tucat kísérleti létesítmény már vagy indulási fázisban van, vagy kiépítés alatt áll. Ez a technológia várhatóan 2015/2020-tól lesz gazdaságilag nyereséges.

| 2.1.3 | A megújuló energiaforrások támogatási időtartamának meghatározása döntő fontosságú, ugyanis a támogatás idő előtti megszüntetése veszélybe sodorhatja az új ágazatot, a kelleténél hosszabb ideig történő támogatás viszont nem hatékony. A támogatás általában fokozatosan szüntethető meg, párhuzamosan azzal, ahogy a K+F és a nagyságrendi megtakarítások leszorítják a technológia árát. A támogatási rendszer pontos meghatározása szintén rendkívül fontos. Végül az is fontos, hogy a támogatási rendszerekről előre nyújtsanak tájékoztatást, hogy a vállalkozásoknak legyen idejük felkészülni az új piaci feltételekre. |
| --- | --- |

2.1.3

A megújuló energiaforrások támogatási időtartamának meghatározása döntő fontosságú, ugyanis a támogatás idő előtti megszüntetése veszélybe sodorhatja az új ágazatot, a kelleténél hosszabb ideig történő támogatás viszont nem hatékony. A támogatás általában fokozatosan szüntethető meg, párhuzamosan azzal, ahogy a K+F és a nagyságrendi megtakarítások leszorítják a technológia árát. A támogatási rendszer pontos meghatározása szintén rendkívül fontos. Végül az is fontos, hogy a támogatási rendszerekről előre nyújtsanak tájékoztatást, hogy a vállalkozásoknak legyen idejük felkészülni az új piaci feltételekre.

| 2.1.4 | Az atomenergiáról folytatott vita egyre jobban kibontakozik, amint ezt a fenntartható, versenyképes és biztonságos energiára irányuló európai stratégiáról szóló zöld könyv (4), valamint az Európai Tanács 2006. márciusi ülésének e tárgyban megfogalmazott következtetései mutatják. Egyes országokban az atomenergia támogatói vannak többségben, másokban az ellenzői – elsősorban a hulladék problémája miatt (5). Ennek ellenére elképzelhető, hogy az atomenergia még hosszú ideig nélkülözhetetlen marad az energia iránti erősen növekvő keresletet kielégítésére, ugyanis kibocsátásmentes energiaforrásról van szó, és a hulladék mennyisége az energiahozamhoz képest viszonylag csekély. Talán a magfúzió hosszú távon megoldást jelenthet a maghasadással járó hátrányokra. |
| --- | --- |

2.1.4

Az atomenergiáról folytatott vita egyre jobban kibontakozik, amint ezt a fenntartható, versenyképes és biztonságos energiára irányuló európai stratégiáról szóló zöld könyv (4), valamint az Európai Tanács 2006. márciusi ülésének e tárgyban megfogalmazott következtetései mutatják. Egyes országokban az atomenergia támogatói vannak többségben, másokban az ellenzői – elsősorban a hulladék problémája miatt (5). Ennek ellenére elképzelhető, hogy az atomenergia még hosszú ideig nélkülözhetetlen marad az energia iránti erősen növekvő keresletet kielégítésére, ugyanis kibocsátásmentes energiaforrásról van szó, és a hulladék mennyisége az energiahozamhoz képest viszonylag csekély. Talán a magfúzió hosszú távon megoldást jelenthet a maghasadással járó hátrányokra.

| 2.1.5 | Említést érdemel, hogy a vízienergia-forrásokat nem tárgyalja külön bekezdés, mivel ezt a technológiát (az árapály-energia kivételével) kialakultnak és teljesen működőképesnek tekintik. Ez azonban a legkevésbé sem csökkenti fontosságát a fenntarthatóság tekintetében. |
| --- | --- |

2.1.5

Említést érdemel, hogy a vízienergia-forrásokat nem tárgyalja külön bekezdés, mivel ezt a technológiát (az árapály-energia kivételével) kialakultnak és teljesen működőképesnek tekintik. Ez azonban a legkevésbé sem csökkenti fontosságát a fenntarthatóság tekintetében.

2.2   Biomassza

| 2.2.1 | Biomasszának nevezünk minden, kifejezetten energiatermelési célokra termesztett növényekből és fákból eredő szerves anyagot. Energiatermelésre fafélék és gyorsan növő, hektáronként nagy hozamú növények jönnek számításba. Az élelmiszertermelést célzó mezőgazdaság melléktermékei is kiegészítik a biomasszát. Ilyen melléktermék például a szalma vagy a leveles répafej. A biomassza gyűjtőfogalmába sorolhatók a maradéktermékek is, például az ültetvények gondozásakor keletkező hulladék, illetve a háztartások, vállalatok, gyárak hulladéka. Gondolunk itt pl. a háztartási és kerti szerves hulladékra, a bontásból megmaradó faanyagra, a trágyára, az iszapra, a fűrészporra és a kakaóbabhéjra. |
| --- | --- |

2.2.1

Biomasszának nevezünk minden, kifejezetten energiatermelési célokra termesztett növényekből és fákból eredő szerves anyagot. Energiatermelésre fafélék és gyorsan növő, hektáronként nagy hozamú növények jönnek számításba. Az élelmiszertermelést célzó mezőgazdaság melléktermékei is kiegészítik a biomasszát. Ilyen melléktermék például a szalma vagy a leveles répafej. A biomassza gyűjtőfogalmába sorolhatók a maradéktermékek is, például az ültetvények gondozásakor keletkező hulladék, illetve a háztartások, vállalatok, gyárak hulladéka. Gondolunk itt pl. a háztartási és kerti szerves hulladékra, a bontásból megmaradó faanyagra, a trágyára, az iszapra, a fűrészporra és a kakaóbabhéjra.

| 2.2.2 | A biomassza alkalmazható a fosszilis tüzelőanyagok (részleges) helyettesítésére. A fosszilis tüzelőanyagokon alapuló energiafogyasztás jelenleg évi 400 EJ, pedig évi 1 250 EJ biomassza-energia is rendelkezésre áll. Mindez nem jelenti azt, hogy azonnali hatállyal át lehet térni biomassza-tüzelésre. A rendelkezésre álló technológiával jelenleg 120 EJ energia termelhető biomassza segítségével. A biomasszából származó energia globális fogyasztása jelenleg 50 EJ (6). Tehát a biomassza tüzelőanyagként való felhasználása korlátozott mértékben már most is fokozható, de a potenciál kihasználásához technológiai áttörésre van szükség. |
| --- | --- |

2.2.2

A biomassza alkalmazható a fosszilis tüzelőanyagok (részleges) helyettesítésére. A fosszilis tüzelőanyagokon alapuló energiafogyasztás jelenleg évi 400 EJ, pedig évi 1 250 EJ biomassza-energia is rendelkezésre áll. Mindez nem jelenti azt, hogy azonnali hatállyal át lehet térni biomassza-tüzelésre. A rendelkezésre álló technológiával jelenleg 120 EJ energia termelhető biomassza segítségével. A biomasszából származó energia globális fogyasztása jelenleg 50 EJ (6). Tehát a biomassza tüzelőanyagként való felhasználása korlátozott mértékben már most is fokozható, de a potenciál kihasználásához technológiai áttörésre van szükség.

| 2.2.3 | Már léteznek látványos eredményt felmutató kezdeményezések. Az elmúlt tíz évben Ausztriában hatszorosára, Svédországban nyolcszorosára növekedett a biomassza fűtési célokra történő felhasználása. Az Egyesült Államokban a telepített, biomassza-alapú energiatermelő-kapacitás több mint 8000 MW. Franciaországban a beltéri fűtéshez használt hő 5 %-át biomasszából állítják elő. Finnországban a bioenergia már 18 %-ban járul hozzá a teljes energiatermeléshez, és a tervek szerint 2025-re ez 28 %-ra fog növekedni. Brazíliában autóüzemanyagként nagy mennyiségű etanolt termelnek, amely az ország üzemanyag-szükségletének (leszámítva a dieselt) körülbelül 40 százalékát biztosítja (7). |
| --- | --- |

2.2.3

Már léteznek látványos eredményt felmutató kezdeményezések. Az elmúlt tíz évben Ausztriában hatszorosára, Svédországban nyolcszorosára növekedett a biomassza fűtési célokra történő felhasználása. Az Egyesült Államokban a telepített, biomassza-alapú energiatermelő-kapacitás több mint 8000 MW. Franciaországban a beltéri fűtéshez használt hő 5 %-át biomasszából állítják elő. Finnországban a bioenergia már 18 %-ban járul hozzá a teljes energiatermeléshez, és a tervek szerint 2025-re ez 28 %-ra fog növekedni. Brazíliában autóüzemanyagként nagy mennyiségű etanolt termelnek, amely az ország üzemanyag-szükségletének (leszámítva a dieselt) körülbelül 40 százalékát biztosítja (7).

| 2.2.4 | A biomassza fejlesztésének fontosságát számos szempont támasztja alá.






  a. | Környezetvédelmi politika: a biomassza mint megújuló anyag életciklusa a CO2- és SO2-kibocsátás szempontjából semleges. A biomassza nagy mennyiségben való felhasználása esetén lehetőség van az ásvány- és nitrogénkörforgás elzárására is. |
| --- | --- | --- |

2.2.4

A biomassza fejlesztésének fontosságát számos szempont támasztja alá.

a.

Környezetvédelmi politika: a biomassza mint megújuló anyag életciklusa a CO2- és SO2-kibocsátás szempontjából semleges. A biomassza nagy mennyiségben való felhasználása esetén lehetőség van az ásvány- és nitrogénkörforgás elzárására is.

| b. | Mezőgazdasági politika: Európában földterületeket vontak ki a mezőgazdasági termelésből. Megközelítőleg 200 millió hektár mezőgazdasági földterület és 10–20 millió hektárnyi gyér termelési lehetőségekkel rendelkező földterület használható fel biomassza mint nyersanyag- és energiaforrás termelésére. Az extenzívebb mezőgazdasági termelés igényét más igényekkel összefüggésben kell vizsgálni. Ezek a következők: az európai tájak gazdagságának megőrzése, a biológiai sokféleség csökkenésének megállítására vonatkozó uniós célkitűzés elérése, valamint a természetvédelemhez szükséges, kellő kiterjedésű területek tartalékolása. Megfelelően figyelembe kell venni mindezen területek egyensúlyban tartását. |
| --- | --- |

b.

Mezőgazdasági politika: Európában földterületeket vontak ki a mezőgazdasági termelésből. Megközelítőleg 200 millió hektár mezőgazdasági földterület és 10–20 millió hektárnyi gyér termelési lehetőségekkel rendelkező földterület használható fel biomassza mint nyersanyag- és energiaforrás termelésére. Az extenzívebb mezőgazdasági termelés igényét más igényekkel összefüggésben kell vizsgálni. Ezek a következők: az európai tájak gazdagságának megőrzése, a biológiai sokféleség csökkenésének megállítására vonatkozó uniós célkitűzés elérése, valamint a természetvédelemhez szükséges, kellő kiterjedésű területek tartalékolása. Megfelelően figyelembe kell venni mindezen területek egyensúlyban tartását.

| c. | Szociális politika: a telepített termelési kapacitás megawattonként átlagosan 11 új munkahelyet teremt. Amennyiben Európában a biomassza energiaforrásként való alkalmazása a 2003. évi energiaszükséglet 4 %-áról 2010-re bő 10 %-ra növekszik (8), ez akár 160 000 új munkahelyet is jelenthet. |
| --- | --- |

c.

Szociális politika: a telepített termelési kapacitás megawattonként átlagosan 11 új munkahelyet teremt. Amennyiben Európában a biomassza energiaforrásként való alkalmazása a 2003. évi energiaszükséglet 4 %-áról 2010-re bő 10 %-ra növekszik (8), ez akár 160 000 új munkahelyet is jelenthet.

| d. | Regionális politika: a biomassza jól használható decentralizált energiaforrásként olyan helyeken, ahol az átalakítás kis teljesítményű erőművek segítségével a termelés közelében történik. Ez – különösen a gazdaságilag elmaradott térségekben – regionális szinten elősegítheti a társadalmi stabilitást. |
| --- | --- |

d.

Regionális politika: a biomassza jól használható decentralizált energiaforrásként olyan helyeken, ahol az átalakítás kis teljesítményű erőművek segítségével a termelés közelében történik. Ez – különösen a gazdaságilag elmaradott térségekben – regionális szinten elősegítheti a társadalmi stabilitást.

| e. | A környezetbarát áramtermelés követelménye: egy uniós irányelv ténylegesen előírja, hogy az európai áramtermelők meghatározott arányban megújuló energiaforrásból származó áramot termeljenek. Ez az arány országonként eltérő, de rendszeresen növekedik. Az előírt százalékos arány nem teljesítése szankciókat (illetve támogatásmegvonást) von maga után. A kizárólag biomasszából vagy – szénnel keverve – együttes tüzeléssel termelt áram nyilvánvalóan jelentősen hozzájárul a környezetbarát árammal kapcsolatos célkitűzések megvalósításához. |
| --- | --- |

e.

A környezetbarát áramtermelés követelménye: egy uniós irányelv ténylegesen előírja, hogy az európai áramtermelők meghatározott arányban megújuló energiaforrásból származó áramot termeljenek. Ez az arány országonként eltérő, de rendszeresen növekedik. Az előírt százalékos arány nem teljesítése szankciókat (illetve támogatásmegvonást) von maga után. A kizárólag biomasszából vagy – szénnel keverve – együttes tüzeléssel termelt áram nyilvánvalóan jelentősen hozzájárul a környezetbarát árammal kapcsolatos célkitűzések megvalósításához.

2.3   Szélenergia

| 2.3.1 | A szélenergia elméleti teljesítőképessége világszerte meghaladja a 2020-ra várható villamosenergia-szükséglet kétszeresét. A szélenergia – teljesítőképességéből, valamint a fejlődő technológiának köszönhetően javuló versenyhelyzetéből kifolyólag – alapvetően helyettesítheti majd a fosszilis tüzelőanyagokat. A váltakozó kínálat miatt a szélenergia sohasem lesz képes a teljes szükséglet kielégítésére. |
| --- | --- |

2.3.1

A szélenergia elméleti teljesítőképessége világszerte meghaladja a 2020-ra várható villamosenergia-szükséglet kétszeresét. A szélenergia – teljesítőképességéből, valamint a fejlődő technológiának köszönhetően javuló versenyhelyzetéből kifolyólag – alapvetően helyettesítheti majd a fosszilis tüzelőanyagokat. A váltakozó kínálat miatt a szélenergia sohasem lesz képes a teljes szükséglet kielégítésére.

| 2.3.2 | Az elmúlt tíz évben a telepített szélenergia-kapacitás ugrásszerűen megnövekedett. A kereskedelmi turbinák teljesítménye 10 kW-ról (rotorátmérő: 5 m) több mint 4 500 kW-ra emelkedett (rotorátmérő > 120 m) (9). Az utóbbi nyolc évben a telepített szélenergia-kapacitás évente több mint 30 %-kal nőtt (10). Az Európai Szélenergia Szövetség (EWEA) és előrejelzése szerint 2020-ra az összes szélenergia-kapacitás elegendő lesz a villamosáram-szükséglet 12 %-ának fedezésére. Ez azt jelenti, hogy a szélenergia-kapacitás a 2002. év végén mért 31 gigawattról (GW) 2020-ra akár 1 260 gigawattra is fejlődhet, ami évi 23 %-os növekedést jelent. A piacot az Egyesült Királyság, Dánia és Németország vezeti, ők a legnagyobb exportőrök, a legfontosabb exportpiac pedig Kína, India és Brazília. Kínát illetően, ahol a szélenergia-berendezések ipara gyorsan növekszik, meg fog változni a helyzet. Az országban a termelők száma 2004-hez képest 2005-ben 60 %-kal nőtt. Ez azt jelenti, hogy az európai szélenergia-berendezések ágazatának piaci részesedését – a napelemiparhoz hasonlóan – jelentősen csökkentheti a kínai konkurencia. |
| --- | --- |

2.3.2

Az elmúlt tíz évben a telepített szélenergia-kapacitás ugrásszerűen megnövekedett. A kereskedelmi turbinák teljesítménye 10 kW-ról (rotorátmérő: 5 m) több mint 4 500 kW-ra emelkedett (rotorátmérő > 120 m) (9). Az utóbbi nyolc évben a telepített szélenergia-kapacitás évente több mint 30 %-kal nőtt (10). Az Európai Szélenergia Szövetség (EWEA) és előrejelzése szerint 2020-ra az összes szélenergia-kapacitás elegendő lesz a villamosáram-szükséglet 12 %-ának fedezésére. Ez azt jelenti, hogy a szélenergia-kapacitás a 2002. év végén mért 31 gigawattról (GW) 2020-ra akár 1 260 gigawattra is fejlődhet, ami évi 23 %-os növekedést jelent. A piacot az Egyesült Királyság, Dánia és Németország vezeti, ők a legnagyobb exportőrök, a legfontosabb exportpiac pedig Kína, India és Brazília. Kínát illetően, ahol a szélenergia-berendezések ipara gyorsan növekszik, meg fog változni a helyzet. Az országban a termelők száma 2004-hez képest 2005-ben 60 %-kal nőtt. Ez azt jelenti, hogy az európai szélenergia-berendezések ágazatának piaci részesedését – a napelemiparhoz hasonlóan – jelentősen csökkentheti a kínai konkurencia.

| 2.3.3 | A szélenergia-ágazat gazdaságilag még mindig függ a különféle támogató intézkedésektől. Ezek közül a legfontosabb az a díjszabás, amelyet a termelők kaphatnak, ha energiát adnak el a hálózatnak, illetve a következő 10-20 évre garantált árszint. Az ilyen jellegű intézkedéseknek köszönhetően a szélenergia-ágazat néhány tagállamban gyorsan növekszik. Hátrányuk ellenben, hogy hatásukra magas profitot termelő, nagy, központosított szélenergia-parkok települnek kisebb, decentralizált szélerőművek sűrű hálója helyett. A közvélemény egyre inkább ellenzi az ilyen nagyszabású fejlesztéseket. Természetesen végül a szélenergia-ágazatnak is önállóan, támogatások és speciális tarifák nélkül kell működnie. |
| --- | --- |

2.3.3

A szélenergia-ágazat gazdaságilag még mindig függ a különféle támogató intézkedésektől. Ezek közül a legfontosabb az a díjszabás, amelyet a termelők kaphatnak, ha energiát adnak el a hálózatnak, illetve a következő 10-20 évre garantált árszint. Az ilyen jellegű intézkedéseknek köszönhetően a szélenergia-ágazat néhány tagállamban gyorsan növekszik. Hátrányuk ellenben, hogy hatásukra magas profitot termelő, nagy, központosított szélenergia-parkok települnek kisebb, decentralizált szélerőművek sűrű hálója helyett. A közvélemény egyre inkább ellenzi az ilyen nagyszabású fejlesztéseket. Természetesen végül a szélenergia-ágazatnak is önállóan, támogatások és speciális tarifák nélkül kell működnie.

| 2.3.4 | A szélenergia pozíciójának megerősítéséhez fokozni kell a kutatás és fejlesztés terén tett erőfeszítéseket, hogy tovább javuljon a szélenergia versenyhelyzete. Ezenkívül tartós figyelmet kell fordítani a jogi irányelvekre és a politikai célkitűzésekre. Jelentős kihívást jelent többek között a tengerbe telepítendő szélmalomparkoknak szánt új helyszínek kialakítása és a szélenergia alkalmazását akadályozó bizonytalanságok felszámolása. |
| --- | --- |

2.3.4

A szélenergia pozíciójának megerősítéséhez fokozni kell a kutatás és fejlesztés terén tett erőfeszítéseket, hogy tovább javuljon a szélenergia versenyhelyzete. Ezenkívül tartós figyelmet kell fordítani a jogi irányelvekre és a politikai célkitűzésekre. Jelentős kihívást jelent többek között a tengerbe telepítendő szélmalomparkoknak szánt új helyszínek kialakítása és a szélenergia alkalmazását akadályozó bizonytalanságok felszámolása.

| 2.3.5 | A szélenergia fejlesztése több szempontból is fontos.






  a. | Környezetvédelmi politika: a szélenergia szén-dioxid és egyéb káros anyagok kibocsátásával nem járó, tiszta energiaforma. A szélenergia-kínálat váltakozó, de rendkívül bőséges. |
| --- | --- | --- |

2.3.5

A szélenergia fejlesztése több szempontból is fontos.

a.

Környezetvédelmi politika: a szélenergia szén-dioxid és egyéb káros anyagok kibocsátásával nem járó, tiszta energiaforma. A szélenergia-kínálat váltakozó, de rendkívül bőséges.

| b. | Szociálpolitika: 2002-ben a szélenergia területén 1 megawatt (MW) telepített kapacitás 20 álláslehetőséggel járult hozzá a munkaerőpiachoz. A turbinák tervezése, gyártása és telepítése során szerzett tapasztalatok hatására azonban a munkahelyek száma nem nő arányosan: 2020-ra 1 MW telepített kapacitás várhatóan 9,8 álláslehetőséget kínál majd. Ezzel a szélenergia-ipar a 2001. évi kb. 114 ezer munkahelyhez képest 2020-ban megközelítőleg akár 1,47 millió munkahelyet is kínálhat (11). |
| --- | --- |

b.

Szociálpolitika: 2002-ben a szélenergia területén 1 megawatt (MW) telepített kapacitás 20 álláslehetőséggel járult hozzá a munkaerőpiachoz. A turbinák tervezése, gyártása és telepítése során szerzett tapasztalatok hatására azonban a munkahelyek száma nem nő arányosan: 2020-ra 1 MW telepített kapacitás várhatóan 9,8 álláslehetőséget kínál majd. Ezzel a szélenergia-ipar a 2001. évi kb. 114 ezer munkahelyhez képest 2020-ban megközelítőleg akár 1,47 millió munkahelyet is kínálhat (11).

| c. | Regionális politika: a támogatási rendszereknek köszönhetően nagy, központosított szélenergia-parkok alakulnak ki. Nyereségességük miatt igen vonzóak a befektetők számára. A közvélemény ellenzi ezt a fejlesztési irányt, és a kisebb, decentralizált szélerőművek sűrű hálóját részesíti előnyben. |
| --- | --- |

c.

Regionális politika: a támogatási rendszereknek köszönhetően nagy, központosított szélenergia-parkok alakulnak ki. Nyereségességük miatt igen vonzóak a befektetők számára. A közvélemény ellenzi ezt a fejlesztési irányt, és a kisebb, decentralizált szélerőművek sűrű hálóját részesíti előnyben.

2.4   Napenergia

| 2.4.1 | A napenergiát kétféleképpen lehet hasznosítani: a naphő fűtésre és vízmelegítésre, a napáram pedig villamosáram-termelésre alkalmas (12). A naphőberendezések viszonylag egyszerűek és olcsók, és már számos országban alkalmazzák őket fűtési célokra. |
| --- | --- |

2.4.1

A napenergiát kétféleképpen lehet hasznosítani: a naphő fűtésre és vízmelegítésre, a napáram pedig villamosáram-termelésre alkalmas (12). A naphőberendezések viszonylag egyszerűek és olcsók, és már számos országban alkalmazzák őket fűtési célokra.

| 2.4.2 | A napenergia nagy mértékű alkalmazására való törekvést leginkább az ösztönzi, hogy esetében a megújuló energia kifogyhatatlan forrásáról beszélhetünk. Globális teljesítőképessége igen nagy, és – megfelelő tervezés és kivitelezés esetén – rendkívül környezetbarát. |
| --- | --- |

2.4.2

A napenergia nagy mértékű alkalmazására való törekvést leginkább az ösztönzi, hogy esetében a megújuló energia kifogyhatatlan forrásáról beszélhetünk. Globális teljesítőképessége igen nagy, és – megfelelő tervezés és kivitelezés esetén – rendkívül környezetbarát.

| 2.4.3 | A napenergia a világ szinte minden táján alkalmazható, és többféleképpen hasznosítható: a távol eső helyeken kisméretű rendszerek segítségével, máshol háztetőre szerelt berendezések útján, de léteznek igen nagy naperőművek is. |
| --- | --- |

2.4.3

A napenergia a világ szinte minden táján alkalmazható, és többféleképpen hasznosítható: a távol eső helyeken kisméretű rendszerek segítségével, máshol háztetőre szerelt berendezések útján, de léteznek igen nagy naperőművek is.

| 2.4.4 | A naphőrendszerek széles körben elterjedtek. Legnagyobb piacuk Kína, főként azért, mert a vidéki területeken hiányzik a gáz és elektromosság szolgáltatásához szükséges infrastruktúra. Ilyen esetekben a naphőrendszerek jelentik a leghatékonyabb megoldást. Törökország is jelentős piacnak tekinthető. A napelemek értékesítése 2001 és 2004 között világviszonylatban évi 10–15 %-kal növekedett. Kína a globális össztermelés 78 %-át, Törökország az 5,5 %-át vásárolta fel. |
| --- | --- |

2.4.4

A naphőrendszerek széles körben elterjedtek. Legnagyobb piacuk Kína, főként azért, mert a vidéki területeken hiányzik a gáz és elektromosság szolgáltatásához szükséges infrastruktúra. Ilyen esetekben a naphőrendszerek jelentik a leghatékonyabb megoldást. Törökország is jelentős piacnak tekinthető. A napelemek értékesítése 2001 és 2004 között világviszonylatban évi 10–15 %-kal növekedett. Kína a globális össztermelés 78 %-át, Törökország az 5,5 %-át vásárolta fel.

| 2.4.5 | Európában Németország, Ausztria, Spanyolország és Görögország tekinthető jelentős piacnak a naphőrendszerek terén. Németország és Ausztria kormánya pénzügyi támogatást nyújt az ilyen rendszerek telepítésére. Spanyolország egyes régióiban új épületekben kötelező a naphőrendszer telepítése. A támogató intézkedéseknek köszönhetően Európában Németország és Ausztria a naphőrendszereknek messze a legfontosabb gyártója: az európai termelés 75 %-a e két ország kezében van. Ez a termelés mindazonáltal meg sem közelíti az ilyen jellegű rendszerek gyártását Kínában. Európa 0,8 millió m2-t, Kína 12 millió m2-t gyártott. Ez leginkább azzal magyarázható, hogy a kínai kormány már korán felismerte a naphő jelentőségét, és a naphőrendszerek gyártását az ötéves gazdasági tervek keretében különféle intézkedésekkel ösztönözte. |
| --- | --- |

2.4.5

Európában Németország, Ausztria, Spanyolország és Görögország tekinthető jelentős piacnak a naphőrendszerek terén. Németország és Ausztria kormánya pénzügyi támogatást nyújt az ilyen rendszerek telepítésére. Spanyolország egyes régióiban új épületekben kötelező a naphőrendszer telepítése. A támogató intézkedéseknek köszönhetően Európában Németország és Ausztria a naphőrendszereknek messze a legfontosabb gyártója: az európai termelés 75 %-a e két ország kezében van. Ez a termelés mindazonáltal meg sem közelíti az ilyen jellegű rendszerek gyártását Kínában. Európa 0,8 millió m2-t, Kína 12 millió m2-t gyártott. Ez leginkább azzal magyarázható, hogy a kínai kormány már korán felismerte a naphő jelentőségét, és a naphőrendszerek gyártását az ötéves gazdasági tervek keretében különféle intézkedésekkel ösztönözte.

| 2.4.6 | Kifogyhatatlansága ellenére a napáram energiaszükségletünknek még csak felettébb kis részét fedezi. Ennek oka, hogy a napáram termelése egyelőre lényegesen magasabb költségekkel jár, mint a gáz- vagy szénfűtésű erőművekben történő áramfejlesztés. A kis forgalom – magas költségek okozta ördögi kört éppen a napenergia minél nagyobb fokú felhasználásával lehet megszakítani, mert így a termelés és telepítés terén jelentős méretgazdaságosság jelentkezik. Csak így lehet tovább újítani és javítani a technológiát. |
| --- | --- |

2.4.6

Kifogyhatatlansága ellenére a napáram energiaszükségletünknek még csak felettébb kis részét fedezi. Ennek oka, hogy a napáram termelése egyelőre lényegesen magasabb költségekkel jár, mint a gáz- vagy szénfűtésű erőművekben történő áramfejlesztés. A kis forgalom – magas költségek okozta ördögi kört éppen a napenergia minél nagyobb fokú felhasználásával lehet megszakítani, mert így a termelés és telepítés terén jelentős méretgazdaságosság jelentkezik. Csak így lehet tovább újítani és javítani a technológiát.

| 2.4.7 | Ráadásul a sok, viszonylag apró, (a Naptól függően) változó hozamú egység segítségével történő energiatermelés az energia kérdéskörének a jelenleg ismerttől eltérő megközelítését igényli. A napenergiára történő átállás középtávú folyamat, de rendkívül fontos, hogy az ágazat fejlődését fokozott mértékben ösztönözzük. |
| --- | --- |

2.4.7

Ráadásul a sok, viszonylag apró, (a Naptól függően) változó hozamú egység segítségével történő energiatermelés az energia kérdéskörének a jelenleg ismerttől eltérő megközelítését igényli. A napenergiára történő átállás középtávú folyamat, de rendkívül fontos, hogy az ágazat fejlődését fokozott mértékben ösztönözzük.

| 2.4.8 | Jóllehet a fotoelektromos (PV) termékek piaca gyorsan növekszik, tulajdonképpen csak három számottevő piac van: Japán, Németország és Kalifornia. Ez a három állam felelős a globális napenergia-rendszerek gyártásának 80 %-áért. A gyártást jelentős szubvenciókkal és azzal ösztönzik, hogy a magántermelőknek jó pénzt fizetnek az ilyen módon termelt energiáért. 2004-ben világszerte 1 150 MW teljesítményben gyártottak napelemet. A már 2003 végén telepített bő 3 000 MW-tal együtt a teljes kapacitás 2005-ben mintegy 4 500 MW-ra emelkedett. |
| --- | --- |

2.4.8

Jóllehet a fotoelektromos (PV) termékek piaca gyorsan növekszik, tulajdonképpen csak három számottevő piac van: Japán, Németország és Kalifornia. Ez a három állam felelős a globális napenergia-rendszerek gyártásának 80 %-áért. A gyártást jelentős szubvenciókkal és azzal ösztönzik, hogy a magántermelőknek jó pénzt fizetnek az ilyen módon termelt energiáért. 2004-ben világszerte 1 150 MW teljesítményben gyártottak napelemet. A már 2003 végén telepített bő 3 000 MW-tal együtt a teljes kapacitás 2005-ben mintegy 4 500 MW-ra emelkedett.

| 2.4.9 | A japán piac 1994-ben jött létre egy 50 %-os szubvenciót nyújtó ösztönző program hatására. A támogatás minden évben 5 %-kal csökkent, 2004 volt a program utolsó éve (5 %-os szubvencióval). Mivel a program nagy keresletről gondoskodott, a japán gazdaság profitálhatott a méretgazdaságosságból: az árak minden évben 5 %-kal csökkentek, ami egyensúlyban tartotta a fogyasztói árat. A szubvenció leállítása ellenére a piac továbbra is évente mintegy 20 %-kal növekszik. A stabil kereslet lehetővé tette, hogy a japán cégek beruházzanak a K+F-be és az új gyártási technológiákba. Japán ennek köszönheti, hogy jelenleg a világpiac mintegy 53 %-át a kezében tartja. |
| --- | --- |

2.4.9

A japán piac 1994-ben jött létre egy 50 %-os szubvenciót nyújtó ösztönző program hatására. A támogatás minden évben 5 %-kal csökkent, 2004 volt a program utolsó éve (5 %-os szubvencióval). Mivel a program nagy keresletről gondoskodott, a japán gazdaság profitálhatott a méretgazdaságosságból: az árak minden évben 5 %-kal csökkentek, ami egyensúlyban tartotta a fogyasztói árat. A szubvenció leállítása ellenére a piac továbbra is évente mintegy 20 %-kal növekszik. A stabil kereslet lehetővé tette, hogy a japán cégek beruházzanak a K+F-be és az új gyártási technológiákba. Japán ennek köszönheti, hogy jelenleg a világpiac mintegy 53 %-át a kezében tartja.

| 2.4.10 | Németország hasonló fejlődésen ment keresztül, csak mintegy öt év késéssel, 1999-től. Az alacsony kamatozású kölcsönök, a szubvenciók és az elektromos hálózatba való betáplálásért fizetett stabil árak kombinációja a PV-piac jelentős növekedéséhez vezetett. Telepített kapacitás tekintetében Németország már 2001-ben megelőzte az Egyesült Államokat. A helyi termékek lehetőséget kaptak a továbbfejlődésre, és időközben az európai termelés fele (a globális termelés 13 %-a) Németországból származik. A 2004-ben indított, az elkövetkező 20 évre stabil felvásárlási árat biztosító új támogatóprogram új lendületről gondoskodott: 2004-ben és 2005-ben mintegy 40 %-os növekedéssel a német piac ma a világ leggyorsabban növekvő piaca. A belföldi kereslet gondoskodik arról, hogy a német cégek kibontakoztathassák termelésüket, és rövidesen – ha a német piac telítődik – lehetőséget kapjanak az exportra. |
| --- | --- |

2.4.10

Németország hasonló fejlődésen ment keresztül, csak mintegy öt év késéssel, 1999-től. Az alacsony kamatozású kölcsönök, a szubvenciók és az elektromos hálózatba való betáplálásért fizetett stabil árak kombinációja a PV-piac jelentős növekedéséhez vezetett. Telepített kapacitás tekintetében Németország már 2001-ben megelőzte az Egyesült Államokat. A helyi termékek lehetőséget kaptak a továbbfejlődésre, és időközben az európai termelés fele (a globális termelés 13 %-a) Németországból származik. A 2004-ben indított, az elkövetkező 20 évre stabil felvásárlási árat biztosító új támogatóprogram új lendületről gondoskodott: 2004-ben és 2005-ben mintegy 40 %-os növekedéssel a német piac ma a világ leggyorsabban növekvő piaca. A belföldi kereslet gondoskodik arról, hogy a német cégek kibontakoztathassák termelésüket, és rövidesen – ha a német piac telítődik – lehetőséget kapjanak az exportra.

| 2.4.11 | A napenergia fejlesztése több szempontból is fontos.






  a. | Környezetvédelmi politika: a napenergia szén-dioxid és egyéb káros anyagok kibocsátásával nem járó, tiszta energiaforma. Óriási lehetőségek rejlenek benne, ugyanis a Föld évente 3 millió exajoule (EJ) napenergiát nyel el. Összehasonlításképpen: a fosszilis üzemanyagok összes készleteit 300 000 EJ-re becsülik. |
| --- | --- | --- |

2.4.11

A napenergia fejlesztése több szempontból is fontos.

a.

Környezetvédelmi politika: a napenergia szén-dioxid és egyéb káros anyagok kibocsátásával nem járó, tiszta energiaforma. Óriási lehetőségek rejlenek benne, ugyanis a Föld évente 3 millió exajoule (EJ) napenergiát nyel el. Összehasonlításképpen: a fosszilis üzemanyagok összes készleteit 300 000 EJ-re becsülik.

| b. | Szociálpolitika: a napenergia fejlesztése munkahelyeket hoz majd létre a napenergia-rendszerek tervezése, tökéletesítése, előállítása és felszerelése területén. Másrészt viszont meg is szűnnek munkahelyek, mivel kevesebb nagy, központosított erőműre lesz szükség. |
| --- | --- |

b.

Szociálpolitika: a napenergia fejlesztése munkahelyeket hoz majd létre a napenergia-rendszerek tervezése, tökéletesítése, előállítása és felszerelése területén. Másrészt viszont meg is szűnnek munkahelyek, mivel kevesebb nagy, központosított erőműre lesz szükség.

| c. | Regionális politika: a naphőenergia távoli, szegény területeken is felhasználható, ahol az energia elosztására nincs infrastruktúra. Olcsó megoldást jelent a fűtésre és a melegvíz-ellátásra. |
| --- | --- |

c.

Regionális politika: a naphőenergia távoli, szegény területeken is felhasználható, ahol az energia elosztására nincs infrastruktúra. Olcsó megoldást jelent a fűtésre és a melegvíz-ellátásra.

2.5   Geotermikus energia

| 2.5.1 | A geotermikus energia hőszivattyúk segítségével épületek fűtésére és hűtésére alkalmazható. Ezek a szivattyúk csak a töredékét fogyasztják a hagyományos hőszabályozó berendezések által fogyasztott gáznak vagy elektromosságnak. A fűtésre (vagy hűtésre) használt energia forrása a környező levegő, víz vagy talaj (13). |
| --- | --- |

2.5.1

A geotermikus energia hőszivattyúk segítségével épületek fűtésére és hűtésére alkalmazható. Ezek a szivattyúk csak a töredékét fogyasztják a hagyományos hőszabályozó berendezések által fogyasztott gáznak vagy elektromosságnak. A fűtésre (vagy hűtésre) használt energia forrása a környező levegő, víz vagy talaj (13).

| 2.5.2 | A hőszivattyúk legnagyobb piaca az Egyesült Államok, Japán és Svédország: ezek együtt képviselik a teljes telepített kapacitás 76 %-át. Őket követi Kína, Franciaország, Németország, Svájc és Ausztria. Az európai piac 1997 és 2004 között 40 000 egységről 123 000 egységre növekedett. A teljes piac 2004-ben 18 %-kal nőtt. Hőszivattyúk gyártása és telepítése főként olyan országokra jellemző, amelyek kormánya ezt pénzügyi és más eszközökkel is erősen ösztönözte. |
| --- | --- |

2.5.2

A hőszivattyúk legnagyobb piaca az Egyesült Államok, Japán és Svédország: ezek együtt képviselik a teljes telepített kapacitás 76 %-át. Őket követi Kína, Franciaország, Németország, Svájc és Ausztria. Az európai piac 1997 és 2004 között 40 000 egységről 123 000 egységre növekedett. A teljes piac 2004-ben 18 %-kal nőtt. Hőszivattyúk gyártása és telepítése főként olyan országokra jellemző, amelyek kormánya ezt pénzügyi és más eszközökkel is erősen ösztönözte.

| 2.5.3 | Jó példa erre a megközelítésre Svédország. A svéd kormány a XX. század kilencvenes éveiben számos intézkedéssel – például közvetlen pénzügyi támogatásokkal, adókedvezményekkel és népszerűsítő tevékenységekkel – ösztönözte a hőszivattyúk használatát. A hőszivattyúk használatának terjedéséhez azonban az építőiparra vonatkozó új – a fűtőrendszerekben megengedhető legmagasabb hőmérsékletet szabályozó – törvények is hozzájárultak. |
| --- | --- |

2.5.3

Jó példa erre a megközelítésre Svédország. A svéd kormány a XX. század kilencvenes éveiben számos intézkedéssel – például közvetlen pénzügyi támogatásokkal, adókedvezményekkel és népszerűsítő tevékenységekkel – ösztönözte a hőszivattyúk használatát. A hőszivattyúk használatának terjedéséhez azonban az építőiparra vonatkozó új – a fűtőrendszerekben megengedhető legmagasabb hőmérsékletet szabályozó – törvények is hozzájárultak.

| 2.5.4 | Így létrejött egy piac, ami elősegítette a hőszivattyúk gyártásának fejlesztését Svédországban. Svédország mára komoly hőszivattyúiparral rendelkezik: a nemzetközi piacon három jelentős szereplővel képviselteti magát, és az európai keresletnek több mint 50 %-át szolgálja ki. A svéd hőszivattyúpiac most már önállóan is elboldogul, a szivattyúk száma kormányzati támogató intézkedések nélkül is folyamatosan nő. Svédországban ma az új épületek több mint 90 %-a már alapkivitelben rendelkezik hőszivattyúval. |
| --- | --- |

2.5.4

Így létrejött egy piac, ami elősegítette a hőszivattyúk gyártásának fejlesztését Svédországban. Svédország mára komoly hőszivattyúiparral rendelkezik: a nemzetközi piacon három jelentős szereplővel képviselteti magát, és az európai keresletnek több mint 50 %-át szolgálja ki. A svéd hőszivattyúpiac most már önállóan is elboldogul, a szivattyúk száma kormányzati támogató intézkedések nélkül is folyamatosan nő. Svédországban ma az új épületek több mint 90 %-a már alapkivitelben rendelkezik hőszivattyúval.

| 2.5.5 | Hasonló fejlődés figyelhető meg Ausztriában, ahol a regionális önkormányzatok max. 30 %-ban szubvencionálták a hőszivattyúk beszerzésének és telepítésének költségeit. Ausztriában jelenleg 7 hőszivattyúgyártó cég van. Mindkét országban a közvetlen pénzügyi támogatás, a specifikus építőipari előírások és a népszerűsítő kampányok kombinációja tette lehetővé a hőszivattyúipar olyan mértékű fejlődését, hogy az ágazat mára támogatás nélkül is képes fennmaradni. |
| --- | --- |

2.5.5

Hasonló fejlődés figyelhető meg Ausztriában, ahol a regionális önkormányzatok max. 30 %-ban szubvencionálták a hőszivattyúk beszerzésének és telepítésének költségeit. Ausztriában jelenleg 7 hőszivattyúgyártó cég van. Mindkét országban a közvetlen pénzügyi támogatás, a specifikus építőipari előírások és a népszerűsítő kampányok kombinációja tette lehetővé a hőszivattyúipar olyan mértékű fejlődését, hogy az ágazat mára támogatás nélkül is képes fennmaradni.

| 2.5.6 | A geotermikus energia fejlesztése több szempontból is fontos.






  a. | Környezetvédelmi politika: a geotermikus energia kimeríthetetlen, tiszta és energiatakarékos energiaforrás. Óriási lehetőségeket rejt magában, mivel a földkéreg külső, hat kilométeres rétege a világ teljes ismert kőolaj- és földgázkészlete 50 000-szeresének megfelelő mennyiségű energiát tartalmaz (14). |
| --- | --- | --- |

2.5.6

A geotermikus energia fejlesztése több szempontból is fontos.

a.

Környezetvédelmi politika: a geotermikus energia kimeríthetetlen, tiszta és energiatakarékos energiaforrás. Óriási lehetőségeket rejt magában, mivel a földkéreg külső, hat kilométeres rétege a világ teljes ismert kőolaj- és földgázkészlete 50 000-szeresének megfelelő mennyiségű energiát tartalmaz (14).

| b. | Szociálpolitika: a geotermikus energia fejlesztése munkahelyeket hoz majd létre a geotermikusenergia-rendszerek tervezése, tökéletesítése, előállítása és felszerelése területén. Másrészt viszont meg is szűnnek munkahelyek, mivel kevesebb nagy, központosított erőműre lesz szükség. |
| --- | --- |

b.

Szociálpolitika: a geotermikus energia fejlesztése munkahelyeket hoz majd létre a geotermikusenergia-rendszerek tervezése, tökéletesítése, előállítása és felszerelése területén. Másrészt viszont meg is szűnnek munkahelyek, mivel kevesebb nagy, központosított erőműre lesz szükség.

| c. | Regionális politika: a geotermikus energia olcsó lehetőséget kínál az energiaelosztó infrastruktúrákkal nem rendelkező, távoli területeken élő embereknek, hogy kielégítsék fűtési és melegvíz-szükségleteiket. A geotermikus energia kiaknázásához szükség van ugyan villamos energiára, ám lényegesen kevesebbre, mint a közvetlen fűtéshez és melegvíz-ellátáshoz. |
| --- | --- |

c.

Regionális politika: a geotermikus energia olcsó lehetőséget kínál az energiaelosztó infrastruktúrákkal nem rendelkező, távoli területeken élő embereknek, hogy kielégítsék fűtési és melegvíz-szükségleteiket. A geotermikus energia kiaknázásához szükség van ugyan villamos energiára, ám lényegesen kevesebbre, mint a közvetlen fűtéshez és melegvíz-ellátáshoz.

3.   Nyersanyag-hatékonyság

| 3.1 | Nemcsak a fosszilis tüzelőanyagokon alapuló energia mennyisége véges, az ipari termelésre szolgáló érc-, ásványi és biológiai nyersanyagok készletei sem korlátlanok (15). Az iparosodott világban nagy mértékű a nyersanyagok felhasználása. Az összes nyersanyag több mint 80 %-át a világ népességének 20 %-a használja fel. |
| --- | --- |

3.1

Nemcsak a fosszilis tüzelőanyagokon alapuló energia mennyisége véges, az ipari termelésre szolgáló érc-, ásványi és biológiai nyersanyagok készletei sem korlátlanok (15). Az iparosodott világban nagy mértékű a nyersanyagok felhasználása. Az összes nyersanyag több mint 80 %-át a világ népességének 20 %-a használja fel.

| 3.2 | Ezek a fogyasztási szokások összeegyeztethetetlenek a rendelkezésünkre álló erőforrások fenntartható felhasználásával. Ha abból indulunk ki, hogy a nyersanyagkészlet a közös örökségünk, és hogy az ahhoz való, jelenlegi és jövőbeli hozzáférés egyetemes és elidegeníthetetlen emberi jog, akkor Európának 2050-ig negyedére, 2080-ig pedig tizedére kell csökkentenie az ilyen nyersanyagok iránti igényét (16). Az EGSZB elégedetten fogadja az ezen a területen tett kezdeményezéseket, például a nyersanyag-takarékos technológiákat és környezetvédelmi technológiai cselekvési tervet. |
| --- | --- |

3.2

Ezek a fogyasztási szokások összeegyeztethetetlenek a rendelkezésünkre álló erőforrások fenntartható felhasználásával. Ha abból indulunk ki, hogy a nyersanyagkészlet a közös örökségünk, és hogy az ahhoz való, jelenlegi és jövőbeli hozzáférés egyetemes és elidegeníthetetlen emberi jog, akkor Európának 2050-ig negyedére, 2080-ig pedig tizedére kell csökkentenie az ilyen nyersanyagok iránti igényét (16). Az EGSZB elégedetten fogadja az ezen a területen tett kezdeményezéseket, például a nyersanyag-takarékos technológiákat és környezetvédelmi technológiai cselekvési tervet.

| 3.3 | Alaposabban megvizsgálva minden termék károsítja a környezetet: vagy a gyártás révén, vagy használata során, vagy életciklusának végén, használatának befejeztével. Az életciklus több szakaszból áll: a nyersanyag kinyerése, a tervezés, a gyártás, az összeszerelés, a marketing, a terjesztés, az eladás, a használat és a kiselejtezés. Minden szakaszban más szereplők vesznek részt: tervezők, gyártók, kereskedők, fogyasztók stb. Az integrált gyártáspolitika e fázisokat próbálja egymással jobban összehangolni (pl. azzal, hogy már a tervezés során figyelembe veszik az optimális újrahasznosítást), hogy a terméknek egész életciklusa során jobb legyen a környezeti teljesítménye. |
| --- | --- |

3.3

Alaposabban megvizsgálva minden termék károsítja a környezetet: vagy a gyártás révén, vagy használata során, vagy életciklusának végén, használatának befejeztével. Az életciklus több szakaszból áll: a nyersanyag kinyerése, a tervezés, a gyártás, az összeszerelés, a marketing, a terjesztés, az eladás, a használat és a kiselejtezés. Minden szakaszban más szereplők vesznek részt: tervezők, gyártók, kereskedők, fogyasztók stb. Az integrált gyártáspolitika e fázisokat próbálja egymással jobban összehangolni (pl. azzal, hogy már a tervezés során figyelembe veszik az optimális újrahasznosítást), hogy a terméknek egész életciklusa során jobb legyen a környezeti teljesítménye.

| 3.4 | Mivel rengeteg különféle termék létezik, és rengeteg különböző szereplő vesz részt a termékek életciklusában, nem lehetséges egyetlen egységes szabályozást kialakítani, amely minden problémára megoldást jelent. Ehhez számos politikai intézkedésre van szükség: mind önkéntes, mind kötelező jellegű intézkedésekre. Ezeket az intézkedéseket az állami és a magánszektorral, illetve a civil társadalommal szorosan együttműködve kell végrehajtani. |
| --- | --- |

3.4

Mivel rengeteg különféle termék létezik, és rengeteg különböző szereplő vesz részt a termékek életciklusában, nem lehetséges egyetlen egységes szabályozást kialakítani, amely minden problémára megoldást jelent. Ehhez számos politikai intézkedésre van szükség: mind önkéntes, mind kötelező jellegű intézkedésekre. Ezeket az intézkedéseket az állami és a magánszektorral, illetve a civil társadalommal szorosan együttműködve kell végrehajtani.

| 3.5 | Ennek során a fogyasztói szervezeteknek is ösztönzőbb és támogatóbb szerep kell, hogy jusson, mint eddig. Közülük sokan eddig elsősorban arra összpontosítottak, hogy a termék minél jobb, egyben minél olcsóbb legyen. Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy a termék előállítása nem a leginkább fenntartható módon történt. |
| --- | --- |

3.5

Ennek során a fogyasztói szervezeteknek is ösztönzőbb és támogatóbb szerep kell, hogy jusson, mint eddig. Közülük sokan eddig elsősorban arra összpontosítottak, hogy a termék minél jobb, egyben minél olcsóbb legyen. Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy a termék előállítása nem a leginkább fenntartható módon történt.

3.6   A hő és az energia összekapcsolása (CHP)

| 3.6.1 | A villamosáram-termelés során felszabaduló hő felhasználása komoly javulást jelent az energiafelhasználás hatékonyságának terén – akkor is, ha a hőtermelés helye (ipari környezet) és a fogyasztás helye (lakókörnyezet) közötti nagy távolságból eredő műszaki korlátok miatt sok energia veszendőbe megy. A hőt és az energiát összekapcsoló mikroegységek főleg épületek hőigényeinek kielégítésére használhatók, melléktermékként elektromos áramot állíthatnak elő. Más berendezések is kialakíthatók, ahol az elektromos áram az elsődleges, és a hő a melléktermék. A hőt és az energiát összekapcsoló mikroberendezések közül eddig elsősorban a fűtést előtérbe helyezőkre van kereslet, bár a tüzelőanyag-cellákat gyakrabban alakítják ki villamosáram-igények kielégítésére. |
| --- | --- |

3.6.1

A villamosáram-termelés során felszabaduló hő felhasználása komoly javulást jelent az energiafelhasználás hatékonyságának terén – akkor is, ha a hőtermelés helye (ipari környezet) és a fogyasztás helye (lakókörnyezet) közötti nagy távolságból eredő műszaki korlátok miatt sok energia veszendőbe megy. A hőt és az energiát összekapcsoló mikroegységek főleg épületek hőigényeinek kielégítésére használhatók, melléktermékként elektromos áramot állíthatnak elő. Más berendezések is kialakíthatók, ahol az elektromos áram az elsődleges, és a hő a melléktermék. A hőt és az energiát összekapcsoló mikroberendezések közül eddig elsősorban a fűtést előtérbe helyezőkre van kereslet, bár a tüzelőanyag-cellákat gyakrabban alakítják ki villamosáram-igények kielégítésére.

| 3.6.2 | A hő és az energia összekapcsolásának technológiája felszámolhatja ezt a korlátot, egyben gazdasági kihívást jelent az európai ipar számára. A hő és energia összekapcsolása főként háztömbök és üzletek fűtésére alkalmas, és melléktermékként elektromos áramot szolgáltat. A technológiát 1997-ben mutatták be, és 2004-ig mintegy 24 000 egységet telepítettek. A hő és energia összekapcsolásához különböző energiaforrások szolgálhatnak alapul. A legígéretesebbnek a hő és az energia hidrogéntechnológián alapuló összekapcsolása tűnik (tüzelőanyag-cella), de ezt a technológiát még tovább kell fejleszteni. |
| --- | --- |

3.6.2

A hő és az energia összekapcsolásának technológiája felszámolhatja ezt a korlátot, egyben gazdasági kihívást jelent az európai ipar számára. A hő és energia összekapcsolása főként háztömbök és üzletek fűtésére alkalmas, és melléktermékként elektromos áramot szolgáltat. A technológiát 1997-ben mutatták be, és 2004-ig mintegy 24 000 egységet telepítettek. A hő és energia összekapcsolásához különböző energiaforrások szolgálhatnak alapul. A legígéretesebbnek a hő és az energia hidrogéntechnológián alapuló összekapcsolása tűnik (tüzelőanyag-cella), de ezt a technológiát még tovább kell fejleszteni.

| 3.6.3 | A hőt és az energiát összekapcsoló technológia fejlesztésében Japán halad az élen. Ez egyrészt annak köszönhető, hogy Japán szubvencionálja az ilyen berendezések végfelhasználóit, másrészt annak, hogy a tüzelőanyag-cellás technológiát az ottani autóipar is erősen ösztönzi. A japán kormány a napáramhoz hasonlóan a tüzelőanyag-cellás technológia fejlesztésében is a japán iparnak szánja a vezető szerepet. Ennek érdekében ösztönzi és finanszírozza a kutatást és a fejlesztést, és a piacfejlődés korai szakaszában vásárlási támogatást ad a végfelhasználóknak. |
| --- | --- |

3.6.3

A hőt és az energiát összekapcsoló technológia fejlesztésében Japán halad az élen. Ez egyrészt annak köszönhető, hogy Japán szubvencionálja az ilyen berendezések végfelhasználóit, másrészt annak, hogy a tüzelőanyag-cellás technológiát az ottani autóipar is erősen ösztönzi. A japán kormány a napáramhoz hasonlóan a tüzelőanyag-cellás technológia fejlesztésében is a japán iparnak szánja a vezető szerepet. Ennek érdekében ösztönzi és finanszírozza a kutatást és a fejlesztést, és a piacfejlődés korai szakaszában vásárlási támogatást ad a végfelhasználóknak.

| 3.6.4 | A hőt és az energiát összekapcsoló technológia fejlesztése több szempontból is fontos.






  a. | Környezetvédelmi politika: olcsó és energiatakarékos energiaforrás. Ráadásul nagyon tiszta; a melegvíznek és energiának hőt és energiát összekapcsoló technológiával történő előállítása 20 %-kal kevesebb CO2-kibocsátással jár. |
| --- | --- | --- |

3.6.4

A hőt és az energiát összekapcsoló technológia fejlesztése több szempontból is fontos.

a.

Környezetvédelmi politika: olcsó és energiatakarékos energiaforrás. Ráadásul nagyon tiszta; a melegvíznek és energiának hőt és energiát összekapcsoló technológiával történő előállítása 20 %-kal kevesebb CO2-kibocsátással jár.

| b. | Szociálpolitika: a hőt és az energiát összekapcsoló technológia fejlesztése munkahelyeket hoz majd létre az ilyen rendszerek tervezése, tökéletesítése, előállítása és felszerelése területén. Másrészt viszont meg is szűnnek munkahelyek, mivel kevesebb nagy, központosított erőműre lesz szükség. |
| --- | --- |

b.

Szociálpolitika: a hőt és az energiát összekapcsoló technológia fejlesztése munkahelyeket hoz majd létre az ilyen rendszerek tervezése, tökéletesítése, előállítása és felszerelése területén. Másrészt viszont meg is szűnnek munkahelyek, mivel kevesebb nagy, központosított erőműre lesz szükség.

4.   A fenntarthatóság következményei egy sor ágazat számára

A megújuló energiával kapcsolatos technológiák kutatásával és fejlesztésével foglalkozó ágazatok növekedése jelzi, hogy a fenntartható fejlődés valós esélyeket kínál a gazdaság számára, méghozzá nemcsak közvetlenül a fenntarthatósági technológiákat fejlesztő ágazatokban, hanem azokban is, ahol ezeket az új technológiákat alkalmazni kell.

4.1   Közlekedés

| 4.1.1 | A közlekedési ágazat a fosszilis tüzelőanyagok egyik legnagyobb fogyasztója. Ebben az ágazatban ígéretes lehetőségek kínálkoznak a fenntartható energiafelhasználásra, ahogy ezt jól szemlélteti a végleges CARS 21 jelentés számos hasznos ajánlása (17). Ráadásul a városfejlesztés és az infrastruktúrák jobb tervezése, valamint az IKT-technológiák kiterjedtebb alkalmazása nyomán javulhat a közlekedés hatékonysága. Ez – a gépjárműmotorok technológiájának további fejlesztésével együtt – jelentős energiamegtakarítást eredményez. Rövid távon a más üzemanyagokra, például földgázra vagy biomasszából készülő (BTL) üzemanyagra történő átállásra is ígéretes lehetőségek kínálkoznak. Hosszú távon pedig a hidrogén kínál kitűnő esélyeket. A hibrid technológia – amelyet jelenleg fejlesztenek – nagyon jó átmeneti megoldás. |
| --- | --- |

4.1.1

A közlekedési ágazat a fosszilis tüzelőanyagok egyik legnagyobb fogyasztója. Ebben az ágazatban ígéretes lehetőségek kínálkoznak a fenntartható energiafelhasználásra, ahogy ezt jól szemlélteti a végleges CARS 21 jelentés számos hasznos ajánlása (17). Ráadásul a városfejlesztés és az infrastruktúrák jobb tervezése, valamint az IKT-technológiák kiterjedtebb alkalmazása nyomán javulhat a közlekedés hatékonysága. Ez – a gépjárműmotorok technológiájának további fejlesztésével együtt – jelentős energiamegtakarítást eredményez. Rövid távon a más üzemanyagokra, például földgázra vagy biomasszából készülő (BTL) üzemanyagra történő átállásra is ígéretes lehetőségek kínálkoznak. Hosszú távon pedig a hidrogén kínál kitűnő esélyeket. A hibrid technológia – amelyet jelenleg fejlesztenek – nagyon jó átmeneti megoldás.

| 4.1.2 | A biomasszából készülő üzemanyag lehetséges piaci részesedésének maximumát 15 %-ra becsülik, az EU 2010-re 6 %-os piaci részesedést szeretne elérni. Már folyamatban van az első kísérleti projekt a biomasszából történő üzemanyag nagybani előállítására. |
| --- | --- |

4.1.2

A biomasszából készülő üzemanyag lehetséges piaci részesedésének maximumát 15 %-ra becsülik, az EU 2010-re 6 %-os piaci részesedést szeretne elérni. Már folyamatban van az első kísérleti projekt a biomasszából történő üzemanyag nagybani előállítására.

| 4.1.3 | A földgáz kevesebb szén-dioxidot bocsát ki, mint a benzin (-16 %) vagy a dízel (-13 %), és piaci részesedése – kedvező adózási feltételek esetén – megnövelhető. Így mind a termelők, mind a fogyasztók számára kiegyensúlyozott piac jöhet létre. A technológia már rendelkezésre áll. Főleg a városi területek tömegközlekedése kínál kitűnő lehetőségeket, mert itt a gázt értékesítő töltőállomások optimális kihasználtsággal működhetnek. 2020-ra potenciálisan 10 %-os piaci részesedés is elérhető (18). |
| --- | --- |

4.1.3

A földgáz kevesebb szén-dioxidot bocsát ki, mint a benzin (-16 %) vagy a dízel (-13 %), és piaci részesedése – kedvező adózási feltételek esetén – megnövelhető. Így mind a termelők, mind a fogyasztók számára kiegyensúlyozott piac jöhet létre. A technológia már rendelkezésre áll. Főleg a városi területek tömegközlekedése kínál kitűnő lehetőségeket, mert itt a gázt értékesítő töltőállomások optimális kihasználtsággal működhetnek. 2020-ra potenciálisan 10 %-os piaci részesedés is elérhető (18).

| 4.1.4 | Más országok (mindenekelőtt Brazília) példája azt mutatja, hogy egy ilyen arányú piaci részesedés eléréséhez nem elég arról gondoskodni, hogy rendelkezésre álljon a bioüzemanyag. A fogyasztó megnyerése érdekében kísérőintézkedésekre is szükség van, például adókedvezményekre, célirányos törvényekre és szabályozásokra, valamint népszerűsítésre. |
| --- | --- |

4.1.4

Más országok (mindenekelőtt Brazília) példája azt mutatja, hogy egy ilyen arányú piaci részesedés eléréséhez nem elég arról gondoskodni, hogy rendelkezésre álljon a bioüzemanyag. A fogyasztó megnyerése érdekében kísérőintézkedésekre is szükség van, például adókedvezményekre, célirányos törvényekre és szabályozásokra, valamint népszerűsítésre.

| 4.1.5 | Az éremnek másik oldala is van: a környezetvédelmi szempontból érzékeny területekről származó bioüzemanyagok (például a délkelet-ázsiai pálmaolaj) növekvő felhasználása az esőerdők jelentős arányú pusztításához vezethet, mivel ezeknek az erdőknek a helyére pálmaolaj-ültetvényeket telepítenek. A világon 23 nagy ökoszisztéma van, ezek közül – egy közelmúltbeli ENSZ-tanulmány szerint – 15 kimerült vagy jelentősen szennyeződött. |
| --- | --- |

4.1.5

Az éremnek másik oldala is van: a környezetvédelmi szempontból érzékeny területekről származó bioüzemanyagok (például a délkelet-ázsiai pálmaolaj) növekvő felhasználása az esőerdők jelentős arányú pusztításához vezethet, mivel ezeknek az erdőknek a helyére pálmaolaj-ültetvényeket telepítenek. A világon 23 nagy ökoszisztéma van, ezek közül – egy közelmúltbeli ENSZ-tanulmány szerint – 15 kimerült vagy jelentősen szennyeződött.

4.2   Építőipar

| 4.2.1 | Az építőiparban – nevezetesen a lakásépítésben – a fenntartható építkezés szempontjából kitűnő lehetőségek rejlenek. Már van lehetőség arra, hogy alacsony többletköltséggel „null-energiás” házak és lakások épüljenek, ráadásul a többletköltség hamar megtérül, hiszen nincsenek energiaköltségek. Ez a fajta építkezés átlagosan 8 %-kal drágább, mint a hagyományos építkezési eljárások. A méretgazdaságosság 10 éven belül 4 %-ra csökkentheti a különbséget. Norman Foster, a világ egyik leghíresebb építésze, egyszer azt mondta, hogy egy építkezés összes költségéből egy 25 éves időszakot tekintve a tényleges építkezési költségek csak 5,5 %-ot tesznek ki. Az épület igénybevételének költségei (energia, nagy- és kiskarbantartás, a jelzálog/bérlet kamatai) – ugyanannyi időt figyelembe véve – ezzel szemben 86 %-ra rúgnak. A fenntartható építkezés tehát rövid távon némileg talán valamivel drágább, közép- és hosszú távon azonban lényegesen olcsóbb. |
| --- | --- |

4.2.1

Az építőiparban – nevezetesen a lakásépítésben – a fenntartható építkezés szempontjából kitűnő lehetőségek rejlenek. Már van lehetőség arra, hogy alacsony többletköltséggel „null-energiás” házak és lakások épüljenek, ráadásul a többletköltség hamar megtérül, hiszen nincsenek energiaköltségek. Ez a fajta építkezés átlagosan 8 %-kal drágább, mint a hagyományos építkezési eljárások. A méretgazdaságosság 10 éven belül 4 %-ra csökkentheti a különbséget. Norman Foster, a világ egyik leghíresebb építésze, egyszer azt mondta, hogy egy építkezés összes költségéből egy 25 éves időszakot tekintve a tényleges építkezési költségek csak 5,5 %-ot tesznek ki. Az épület igénybevételének költségei (energia, nagy- és kiskarbantartás, a jelzálog/bérlet kamatai) – ugyanannyi időt figyelembe véve – ezzel szemben 86 %-ra rúgnak. A fenntartható építkezés tehát rövid távon némileg talán valamivel drágább, közép- és hosszú távon azonban lényegesen olcsóbb.

| 4.2.2 | Németországban és Ausztriában az energiatakarékos építkezés arányaiban gyorsabban terjed, mint az Európai Unió többi országában. A német Passive Haus Institut olyan lakásokat/házakat terveztetett, amelyek a napenergia alkalmazásának és a lakások hatásos, légmentes szigetelésének köszönhetően rendkívül kevés energiát fogyasztanak. Időközben Németországban legalább 4 000, Ausztriában pedig legalább 1 000 ilyen ház épült. Az elvet haszonépületek építésénél is egyre gyakrabban alkalmazzák. |
| --- | --- |

4.2.2

Németországban és Ausztriában az energiatakarékos építkezés arányaiban gyorsabban terjed, mint az Európai Unió többi országában. A német Passive Haus Institut olyan lakásokat/házakat terveztetett, amelyek a napenergia alkalmazásának és a lakások hatásos, légmentes szigetelésének köszönhetően rendkívül kevés energiát fogyasztanak. Időközben Németországban legalább 4 000, Ausztriában pedig legalább 1 000 ilyen ház épült. Az elvet haszonépületek építésénél is egyre gyakrabban alkalmazzák.

| 4.2.3 | Freiburg városa új szabályokat állapított meg az energiatakarékos építkezéssel kapcsolatban. Ezek a szabályok állandó részét képezik minden olyan bérleti és adásvételi szerződésnek, amelyet a város az építtetőkkel és a projektfejlesztőkkel köt. Így a város optimálisan kihasználja törvényes hatáskörét arra, hogy széles körben tegyen az energia ügyében. A megállapodásokban az áll, hogy a várostól bérelt vagy vásárolt építési területen energiatakarékos irányelvek alapján kell építeni, és az építményeket úgy kell tervezni, hogy a napenergiát a lehető legjobban fel lehessen használni, a tetőket pedig alkalmassá kell tenni napelemek elhelyezésére. Az ennek megfelelően épített negyedekben 40 %-os megtakarítást értek el a melegvíz-használatban. |
| --- | --- |

4.2.3

Freiburg városa új szabályokat állapított meg az energiatakarékos építkezéssel kapcsolatban. Ezek a szabályok állandó részét képezik minden olyan bérleti és adásvételi szerződésnek, amelyet a város az építtetőkkel és a projektfejlesztőkkel köt. Így a város optimálisan kihasználja törvényes hatáskörét arra, hogy széles körben tegyen az energia ügyében. A megállapodásokban az áll, hogy a várostól bérelt vagy vásárolt építési területen energiatakarékos irányelvek alapján kell építeni, és az építményeket úgy kell tervezni, hogy a napenergiát a lehető legjobban fel lehessen használni, a tetőket pedig alkalmassá kell tenni napelemek elhelyezésére. Az ennek megfelelően épített negyedekben 40 %-os megtakarítást értek el a melegvíz-használatban.

4.3   Ipar

| 4.3.1 | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság iparpolitikai megközelítése tekintetbe veszi a fenntarthatósági szempontokat, amint ez „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtásáról: Politikai keretek az EU gyáriparának megerősítésére – egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé” című közleményében (19) is tükröződik. A lisszaboni célkitűzések elérése versenyképes európai ipart tesz szükségessé. Ezért az EGSZB üdvözli a versenyképességi, energiaügyi és környezetvédelmi magas szintű csoport létrehozását, amely a különböző politikai területek közti szinergiáknak a versenyképességi megfontolások nyomán történő erősítését célzó, az ágazatokat átfogó hét fő politikai kezdeményezés egyike. Az EGSZB magának az európai iparnak ezen a területen tett erőfeszítéseit is üdvözli. |
| --- | --- |

4.3.1

Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság iparpolitikai megközelítése tekintetbe veszi a fenntarthatósági szempontokat, amint ez „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtásáról: Politikai keretek az EU gyáriparának megerősítésére – egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé” című közleményében (19) is tükröződik. A lisszaboni célkitűzések elérése versenyképes európai ipart tesz szükségessé. Ezért az EGSZB üdvözli a versenyképességi, energiaügyi és környezetvédelmi magas szintű csoport létrehozását, amely a különböző politikai területek közti szinergiáknak a versenyképességi megfontolások nyomán történő erősítését célzó, az ágazatokat átfogó hét fő politikai kezdeményezés egyike. Az EGSZB magának az európai iparnak ezen a területen tett erőfeszítéseit is üdvözli.

| 4.3.2 | Az ipar jelenleg számottevő mértékben függ a fosszilis tüzelőanyagoktól. Sok esetben azonban az elektromos eljárás megfelelő kiválasztása az összes fajta elsődleges energiaforrás felhasználását lehetővé teszi, sőt, az esetek többségében egyidejűleg energiamegtakarítással is jár (20). Arra is van esély, hogy az ipari komplexumok és egyéb ágazatok vagy lakótömbök között maradékáram kicserélésére kerüljön sor. Így például az „Europoort” elnevezésű ipari komplexum maradékhője fűti Északnyugat-Európa legnagyobb melegháztelepét a 20 kilométerrel távolabb elterülő Westland vidéken. |
| --- | --- |

4.3.2

Az ipar jelenleg számottevő mértékben függ a fosszilis tüzelőanyagoktól. Sok esetben azonban az elektromos eljárás megfelelő kiválasztása az összes fajta elsődleges energiaforrás felhasználását lehetővé teszi, sőt, az esetek többségében egyidejűleg energiamegtakarítással is jár (20). Arra is van esély, hogy az ipari komplexumok és egyéb ágazatok vagy lakótömbök között maradékáram kicserélésére kerüljön sor. Így például az „Europoort” elnevezésű ipari komplexum maradékhője fűti Északnyugat-Európa legnagyobb melegháztelepét a 20 kilométerrel távolabb elterülő Westland vidéken.

| 4.3.3 | A vegyipar a kőolajra épül – de ez a nyersanyag a jövőben egyre kisebb mértékben áll rendelkezésre. Alternatívaként felmerül a bioszintézis: a vegyi alapanyagok biomasszából, baktériumok segítségével történő előállítása. Ez egy rendkívül összetett, de jó távlatokat kínáló terület. Az elmúlt években sokat fejlődött a mikroorganizmusok (pl. baktériumok) genetikájának ismerete. Új technikák segítségével ezen organizmusokat génmódosítással képessé lehet tenni arra, hogy a kiindulási anyagot specifikus anyaggá alakítsák. A baktériumok tehát egyféle programozható minireaktorként működnek. |
| --- | --- |

4.3.3

A vegyipar a kőolajra épül – de ez a nyersanyag a jövőben egyre kisebb mértékben áll rendelkezésre. Alternatívaként felmerül a bioszintézis: a vegyi alapanyagok biomasszából, baktériumok segítségével történő előállítása. Ez egy rendkívül összetett, de jó távlatokat kínáló terület. Az elmúlt években sokat fejlődött a mikroorganizmusok (pl. baktériumok) genetikájának ismerete. Új technikák segítségével ezen organizmusokat génmódosítással képessé lehet tenni arra, hogy a kiindulási anyagot specifikus anyaggá alakítsák. A baktériumok tehát egyféle programozható minireaktorként működnek.

| 4.3.4 | Jelenleg főként az élelmiszeripar, az élvezeti cikkek ipara és a gyógyszeripar alkalmazza a mikroorganizmus-technológiát, például a sajtgyártás, a sörfőzés és a penicillin előállítása során. A biokonverzió lehetőségei ezekben az ágazatokban is jelentősek, de újabban a vegyipar is érdeklődik a technológia iránt. Reakciók egész sorozatára van szükség ahhoz, hogy a kőolajból ki lehessen vonni, majd meg lehessen tisztítani az adott anyagot. A technológia még további fejlesztésre szorul, de az ágazat elméletben már képes átállni arra, hogy közvetlenül vegyi alapanyaggá vagy más termékké alakítsa át a biomasszát. Ezzel csökkenthető a kőolajszükséglet, ráadásul adott az összes többi, gazdasági és ökológiai szempontból is fontos tényező: a kibocsátás csökkentése, a természet körforgásának bezárása és a folyamatok felügyelete. |
| --- | --- |

4.3.4

Jelenleg főként az élelmiszeripar, az élvezeti cikkek ipara és a gyógyszeripar alkalmazza a mikroorganizmus-technológiát, például a sajtgyártás, a sörfőzés és a penicillin előállítása során. A biokonverzió lehetőségei ezekben az ágazatokban is jelentősek, de újabban a vegyipar is érdeklődik a technológia iránt. Reakciók egész sorozatára van szükség ahhoz, hogy a kőolajból ki lehessen vonni, majd meg lehessen tisztítani az adott anyagot. A technológia még további fejlesztésre szorul, de az ágazat elméletben már képes átállni arra, hogy közvetlenül vegyi alapanyaggá vagy más termékké alakítsa át a biomasszát. Ezzel csökkenthető a kőolajszükséglet, ráadásul adott az összes többi, gazdasági és ökológiai szempontból is fontos tényező: a kibocsátás csökkentése, a természet körforgásának bezárása és a folyamatok felügyelete.

| 4.3.5 | Az energiaigényes ágazatok speciális problémákkal szembesülhetnek a megújuló energiaforrásokra való fokozatos átállás biztosítása során. A termelés fenntarthatósági szintje közvetlenül az alkalmazott technológia színvonalától függ, és ezen a területen a közeljövőben nem számíthatunk jelentős javulásra. Például az európai acél- és alumíniumágazat már jó teljesítményt nyújt e téren. Míg az acélipar – különösen az ULCOS (Ultra Low CO
  2
  Steelmaking – „rendkívül alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó acélgyártás”: a valaha volt legnagyobb európai acélipari projekt) révén – nagy beruházásokat tesz a fenntartható gyártásmódok új technológiáiba, és azzal számol, hogy a CO2-kibocsátás 2040-ig várhatóan a felére fog csökkenni, addig az elsődleges alumínium európai előállítását a megújuló energiaforrások szembeszökően magas felhasználási szintje (44,7 %) jellemzi. Mivel a másodlagos alumínium alumíniumhulladékból történő előállítására felhasznált energia az elsődlegesalumínium-gyártás energiaigényének mindössze 10 %-át teszi ki, ez az ágazat jelentős energiamegtakarítási potenciállal bír. Azonban az európai piacon megjelenő alumíniumhulladék tekintélyes részét energiamegtakarításra irányuló kormányzati ösztönző intézkedések segítségével Kína vásárolja fel. |
| --- | --- |

4.3.5

Az energiaigényes ágazatok speciális problémákkal szembesülhetnek a megújuló energiaforrásokra való fokozatos átállás biztosítása során. A termelés fenntarthatósági szintje közvetlenül az alkalmazott technológia színvonalától függ, és ezen a területen a közeljövőben nem számíthatunk jelentős javulásra. Például az európai acél- és alumíniumágazat már jó teljesítményt nyújt e téren. Míg az acélipar – különösen az ULCOS (Ultra Low CO
  2
  Steelmaking – „rendkívül alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó acélgyártás”: a valaha volt legnagyobb európai acélipari projekt) révén – nagy beruházásokat tesz a fenntartható gyártásmódok új technológiáiba, és azzal számol, hogy a CO2-kibocsátás 2040-ig várhatóan a felére fog csökkenni, addig az elsődleges alumínium európai előállítását a megújuló energiaforrások szembeszökően magas felhasználási szintje (44,7 %) jellemzi. Mivel a másodlagos alumínium alumíniumhulladékból történő előállítására felhasznált energia az elsődlegesalumínium-gyártás energiaigényének mindössze 10 %-át teszi ki, ez az ágazat jelentős energiamegtakarítási potenciállal bír. Azonban az európai piacon megjelenő alumíniumhulladék tekintélyes részét energiamegtakarításra irányuló kormányzati ösztönző intézkedések segítségével Kína vásárolja fel.

| 4.3.6 | Az európai acélipar a nyersanyag-hatékonyság és az újrahasznosítás terén is jó eredményeket ér el. A világ acélgyártásának fele fémhulladékon alapul. A hulladékot is optimálisan hasznosítják. A Corus hollandiai, ijmuideni leányvállalatánál a hulladék és a maradék anyagok 99 %-át helyben vagy az üzemen kívül újrahasznosítják. |
| --- | --- |

4.3.6

Az európai acélipar a nyersanyag-hatékonyság és az újrahasznosítás terén is jó eredményeket ér el. A világ acélgyártásának fele fémhulladékon alapul. A hulladékot is optimálisan hasznosítják. A Corus hollandiai, ijmuideni leányvállalatánál a hulladék és a maradék anyagok 99 %-át helyben vagy az üzemen kívül újrahasznosítják.

| 4.3.7 | Bár a fosszilis energiahordozók ipari termelésben nyersanyagként történő felhasználása a belátható jövőben nagymértékben elkerülhetetlen marad, az újonnan kifejlesztett anyagok használata elősegíti majd a feldolgozóipar energiamegtakarítását, pl. a végtermék súlyának csökkentése révén a gépjárműgyártásban. Az ilyen jellegű innováció elősegítése érdekében fontos, hogy az európai ipar, kezdve az értéklánc elején álló kitermelő ágazatokkal, megőrizze nemzetközi versenyképességét. |
| --- | --- |

4.3.7

Bár a fosszilis energiahordozók ipari termelésben nyersanyagként történő felhasználása a belátható jövőben nagymértékben elkerülhetetlen marad, az újonnan kifejlesztett anyagok használata elősegíti majd a feldolgozóipar energiamegtakarítását, pl. a végtermék súlyának csökkentése révén a gépjárműgyártásban. Az ilyen jellegű innováció elősegítése érdekében fontos, hogy az európai ipar, kezdve az értéklánc elején álló kitermelő ágazatokkal, megőrizze nemzetközi versenyképességét.

5.   Szociális szempontok

| 5.1 | A fenntarthatóbb termelésre történő fokozatos átmenet elkerülhetetlen, szükségessége vitathatatlan. Az ipar leépülése, a termelés áthelyezése más régiókba és a fejlődő gazdaságok egyre nagyobb konkurenciája bizonytalanságot és félelmet keltett. Ebben a légkörben az emberek hajlamosak voltak azt hinni, hogy a fenntarthatóbb termelésre történő átállás rontja Európa versenyképességét, akadályozza az ipar fejlődését, munkahelyeket semmisít meg, és árt a gazdaságnak, valamint a foglalkoztatásnak. |
| --- | --- |

5.1

A fenntarthatóbb termelésre történő fokozatos átmenet elkerülhetetlen, szükségessége vitathatatlan. Az ipar leépülése, a termelés áthelyezése más régiókba és a fejlődő gazdaságok egyre nagyobb konkurenciája bizonytalanságot és félelmet keltett. Ebben a légkörben az emberek hajlamosak voltak azt hinni, hogy a fenntarthatóbb termelésre történő átállás rontja Európa versenyképességét, akadályozza az ipar fejlődését, munkahelyeket semmisít meg, és árt a gazdaságnak, valamint a foglalkoztatásnak.

| 5.2 | Európában negatív hatások észlelhetők a foglalkoztatás tekintetében. Németországban egyes tanulmányok szerint a Kibocsátás-kereskedelmi Rendszer (ETS) következtében 2010-re 27 600 munkahely szűnik meg, és ez a szám 2020-ra 34 300-ra emelkedik (21), a megújuló energiára vonatkozó törvény nyomán pedig további 6 100 munkahely szűnik meg (22). Végül a kiotói jegyzőkönyv alkalmazása – szintén 2010-ig – további 318 000 németországi munkahely megszűnésével jár (23). Ezek a számok, melyeket az újonnan létrejövő munkahelyek számához kell viszonyítani, azt mutatják, hogy az éghajlatvédelem céljait előtérbe helyező politika valóban „ipari szerkezetváltást” eredményez: ez többek között kitűnik a Németországban 2005-ben a megújuló energia kapcsán lebonyolított 16,4 milliárd eurós forgalomból, illetve az e téren teremtett már mintegy 170 000 új munkahelyből (24). Németországban a 2004-ben 55 milliárd eurós termelési volumenű környezet- és éghajlatvédelem jelenleg mintegy 1,5 millió munkahelyet tart fenn, és a német szövetségi exportból 2003-ban 31 milliárd eurót kitevő részesedésével számos egyéb munkahely fenntartásához is hozzájárul (25). |
| --- | --- |

5.2

Európában negatív hatások észlelhetők a foglalkoztatás tekintetében. Németországban egyes tanulmányok szerint a Kibocsátás-kereskedelmi Rendszer (ETS) következtében 2010-re 27 600 munkahely szűnik meg, és ez a szám 2020-ra 34 300-ra emelkedik (21), a megújuló energiára vonatkozó törvény nyomán pedig további 6 100 munkahely szűnik meg (22). Végül a kiotói jegyzőkönyv alkalmazása – szintén 2010-ig – további 318 000 németországi munkahely megszűnésével jár (23). Ezek a számok, melyeket az újonnan létrejövő munkahelyek számához kell viszonyítani, azt mutatják, hogy az éghajlatvédelem céljait előtérbe helyező politika valóban „ipari szerkezetváltást” eredményez: ez többek között kitűnik a Németországban 2005-ben a megújuló energia kapcsán lebonyolított 16,4 milliárd eurós forgalomból, illetve az e téren teremtett már mintegy 170 000 új munkahelyből (24). Németországban a 2004-ben 55 milliárd eurós termelési volumenű környezet- és éghajlatvédelem jelenleg mintegy 1,5 millió munkahelyet tart fenn, és a német szövetségi exportból 2003-ban 31 milliárd eurót kitevő részesedésével számos egyéb munkahely fenntartásához is hozzájárul (25).

| 5.3 | A hatás azonban nem csupán negatív. Egy, az Európán belüli munkahelyek megszűnéséről készített felmérésből az derül ki, hogy a munkahelyeknek kevesebb mint 5 %-a szűnt meg a termelés más régiókba való áthelyezésének következtében (26). Az adatgyűjtési technikákból adódó módszertani korlátok ellenére ez a felmérés hasznos információforrásnak tekintendő, különösen, ha más fontos mutatókkal együtt vesszük figyelembe. Azt is jó okkal állíthatjuk, hogy a munkahelyek megszűnését csak kis százalékban okozta a környezetvédelmi szabályozás. |
| --- | --- |

5.3

A hatás azonban nem csupán negatív. Egy, az Európán belüli munkahelyek megszűnéséről készített felmérésből az derül ki, hogy a munkahelyeknek kevesebb mint 5 %-a szűnt meg a termelés más régiókba való áthelyezésének következtében (26). Az adatgyűjtési technikákból adódó módszertani korlátok ellenére ez a felmérés hasznos információforrásnak tekintendő, különösen, ha más fontos mutatókkal együtt vesszük figyelembe. Azt is jó okkal állíthatjuk, hogy a munkahelyek megszűnését csak kis százalékban okozta a környezetvédelmi szabályozás.

| 5.4 | Új munkahelyek is létrejönnek. A fenntartható technológiák kutatásával és fejlesztésével foglalkozó ökoipar dinamikus ágazat, amelyben a munkahelyek száma évi 5 %-kal növekszik: több mint 2 millió közvetlen munkahelyével jelenleg éppen olyan komoly munkaadó Európában, mint a gyógyszer- és az űrhajózási ipar (27). |
| --- | --- |

5.4

Új munkahelyek is létrejönnek. A fenntartható technológiák kutatásával és fejlesztésével foglalkozó ökoipar dinamikus ágazat, amelyben a munkahelyek száma évi 5 %-kal növekszik: több mint 2 millió közvetlen munkahelyével jelenleg éppen olyan komoly munkaadó Európában, mint a gyógyszer- és az űrhajózási ipar (27).

| 5.5 | Az OECD egyik elemzése (28) kimutatja, hogy a fenntarthatóbb termelés nem vezet feltétlenül költségnövekedéshez. Hosszú távon némileg költségcsökkentő is lehet. Ráadásul a fenntartható termelés haszna ellensúlyozza a költségeket. Nyilvánvaló kereskedelmi előnyök, a környezetvédelem területén hozott törvények és másodlagos szabályozások megvetik a fenntartható innovációba történő beruházások alapját, és ezzel gondoskodnak a nyersanyagok hatékonyabb felhasználásáról, a márkanév megerősödéséről, a vállalkozás imázsának javulásáról, végül tehát nagyobb nyereségességhez és a munkahelyek számának növekedéséhez vezetnek. Ez a folyamat csak akkor járhat sikerrel, ha a vállalkozási, a munkaügyi és az állami szféra megosztott felelősségén alapuló közös megközelítést alkalmaznak. |
| --- | --- |

5.5

Az OECD egyik elemzése (28) kimutatja, hogy a fenntarthatóbb termelés nem vezet feltétlenül költségnövekedéshez. Hosszú távon némileg költségcsökkentő is lehet. Ráadásul a fenntartható termelés haszna ellensúlyozza a költségeket. Nyilvánvaló kereskedelmi előnyök, a környezetvédelem területén hozott törvények és másodlagos szabályozások megvetik a fenntartható innovációba történő beruházások alapját, és ezzel gondoskodnak a nyersanyagok hatékonyabb felhasználásáról, a márkanév megerősödéséről, a vállalkozás imázsának javulásáról, végül tehát nagyobb nyereségességhez és a munkahelyek számának növekedéséhez vezetnek. Ez a folyamat csak akkor járhat sikerrel, ha a vállalkozási, a munkaügyi és az állami szféra megosztott felelősségén alapuló közös megközelítést alkalmaznak.

| 5.6 | Mindenképp elkerülendő, hogy az európai ipar a környezetvédelmi és a szociális törvények és szabályozás következtében jelentős versenyhátrányba kerüljön az EU-n kívüli térségekkel szemben. Ha Európa a saját iparára nézve normákat állapít meg a fenntartható termelés tekintetében, elfogadhatatlan és ésszerűtlen, hogy eközben lehetővé tegye, hogy a régión kívüli termelők olyan termékeket hozzanak a piacra, amelyeket nem e normáknak megfelelően állítanak elő. A fenntartható termelés ösztönzése érdekében kétirányú megközelítésre van szükség, amely egyszerre célozza meg magát az EU-t, és irányul azon kívülre. |
| --- | --- |

5.6

Mindenképp elkerülendő, hogy az európai ipar a környezetvédelmi és a szociális törvények és szabályozás következtében jelentős versenyhátrányba kerüljön az EU-n kívüli térségekkel szemben. Ha Európa a saját iparára nézve normákat állapít meg a fenntartható termelés tekintetében, elfogadhatatlan és ésszerűtlen, hogy eközben lehetővé tegye, hogy a régión kívüli termelők olyan termékeket hozzanak a piacra, amelyeket nem e normáknak megfelelően állítanak elő. A fenntartható termelés ösztönzése érdekében kétirányú megközelítésre van szükség, amely egyszerre célozza meg magát az EU-t, és irányul azon kívülre.

| 5.6.1 | Az előbbi tekintetében megfelelő eszközök bevezetésére van szükség annak érdekében, hogy az Európai Unióban a nem fenntartható termelési módszerekből származó társadalmi és környezeti költségek beépüljenek az árakba a globalizáció szociális dimenzióival foglalkozó világbizottság által készített, az ILO, a WTO, az IMF és a Világbank politikáinak koherenciájára vonatkozó jelentés fő üzenete érvényesülésének elősegítése végett, amint erre „A globalizáció társadalmi dimenziója” című EGSZB-vélemény rámutatott. |
| --- | --- |

5.6.1

Az előbbi tekintetében megfelelő eszközök bevezetésére van szükség annak érdekében, hogy az Európai Unióban a nem fenntartható termelési módszerekből származó társadalmi és környezeti költségek beépüljenek az árakba a globalizáció szociális dimenzióival foglalkozó világbizottság által készített, az ILO, a WTO, az IMF és a Világbank politikáinak koherenciájára vonatkozó jelentés fő üzenete érvényesülésének elősegítése végett, amint erre „A globalizáció társadalmi dimenziója” című EGSZB-vélemény rámutatott.

| 5.6.2 | Az utóbbi tekintetében pedig az EU-nak mindent meg kell tennie az illetékes nemzetközi fórumokon (különösen a WTO keretein belül) azért, hogy a nemzetközi kereskedelmi egyezményekben kereskedelmen kívüli megfontolások, például alapvető szociális és környezetvédelmi normák is szerepeljenek az Európa versenytársai által alkalmazott fenntarthatósági politikák felértékésének elősegítése érdekében. Az olyan országok, mint az Egyesült Államok, India és Kína jogosulatlan gazdasági előnyöket élveznek Európával szemben mindaddig, amíg rájuk nem vonatkoznak a kiotói jegyzőkönyv CO2-csökkentésre vonatkozó irányszámai. Az említett egyezményeket világszinten alkalmazni kell, hiszen a kereskedelem csak akkor lehet igazán szabad, ha egyben igazságos is. |
| --- | --- |

5.6.2

Az utóbbi tekintetében pedig az EU-nak mindent meg kell tennie az illetékes nemzetközi fórumokon (különösen a WTO keretein belül) azért, hogy a nemzetközi kereskedelmi egyezményekben kereskedelmen kívüli megfontolások, például alapvető szociális és környezetvédelmi normák is szerepeljenek az Európa versenytársai által alkalmazott fenntarthatósági politikák felértékésének elősegítése érdekében. Az olyan országok, mint az Egyesült Államok, India és Kína jogosulatlan gazdasági előnyöket élveznek Európával szemben mindaddig, amíg rájuk nem vonatkoznak a kiotói jegyzőkönyv CO2-csökkentésre vonatkozó irányszámai. Az említett egyezményeket világszinten alkalmazni kell, hiszen a kereskedelem csak akkor lehet igazán szabad, ha egyben igazságos is.

| 5.7 | Az európai ökoipar a világpiac mintegy harmadát tartja a kezében, kereskedelmi többlete meghaladja a 600 millió eurót. Az export 2004-ben 8 %-kal növekedett, és a piacon további növekedés várható, mivel a jövőben minden országnak, így Kínának és Indiának is egyre inkább át kell állnia a fenntartható termékekre és termelési folyamatokra. |
| --- | --- |

5.7

Az európai ökoipar a világpiac mintegy harmadát tartja a kezében, kereskedelmi többlete meghaladja a 600 millió eurót. Az export 2004-ben 8 %-kal növekedett, és a piacon további növekedés várható, mivel a jövőben minden országnak, így Kínának és Indiának is egyre inkább át kell állnia a fenntartható termékekre és termelési folyamatokra.

| 5.8 | A fenntartható és innovatív társadalom – amely felé haladnunk kell – kialakítása érdekében gondosan kidolgozott tájékoztató kampányokat kell szervezni a polgárok és fogyasztók tudatosságának növelése és széles társadalmi bázis létrehozása céljából. E társadalomnak jól képzett munkavállalókra is szüksége van. A közelmúltban erre Európa túlságosan kevés figyelmet fordított. Tíz, az elmúlt években ezen a területen (fenntarthatóság, innováció) hozott európai irányelv angol nyelvű változatában rákerestünk a következő szavakra: „training” [képzés], „learning” [tanulás], „skilling” [szakképzés] és „education” [oktatás]. Egyedül az első szóval találkoztunk, azzal is csak egyszer. |
| --- | --- |

5.8

A fenntartható és innovatív társadalom – amely felé haladnunk kell – kialakítása érdekében gondosan kidolgozott tájékoztató kampányokat kell szervezni a polgárok és fogyasztók tudatosságának növelése és széles társadalmi bázis létrehozása céljából. E társadalomnak jól képzett munkavállalókra is szüksége van. A közelmúltban erre Európa túlságosan kevés figyelmet fordított. Tíz, az elmúlt években ezen a területen (fenntarthatóság, innováció) hozott európai irányelv angol nyelvű változatában rákerestünk a következő szavakra: „training” [képzés], „learning” [tanulás], „skilling” [szakképzés] és „education” [oktatás]. Egyedül az első szóval találkoztunk, azzal is csak egyszer.

| 5.9 | Az Európai Bizottság az említett irányelveket megelőző egyes közleményeiben még részletesen kitér a képzés szükségességére. Az irányelvekben azonban ez nem jelenik meg. Közlemény az, amit mondunk – irányelv, amit cselekszünk. A vezetés pedig nem szavakat jelent, hanem tetteket. Az EGSZB örömmel állapítja meg, hogy az EU új iparpolitikája nagy figyelmet szentel az oktatásnak, és arra bíztatja az Európai Bizottságot, hogy ugyanebben a szellemben folytassa ezt a munkát. |
| --- | --- |

5.9

Az Európai Bizottság az említett irányelveket megelőző egyes közleményeiben még részletesen kitér a képzés szükségességére. Az irányelvekben azonban ez nem jelenik meg. Közlemény az, amit mondunk – irányelv, amit cselekszünk. A vezetés pedig nem szavakat jelent, hanem tetteket. Az EGSZB örömmel állapítja meg, hogy az EU új iparpolitikája nagy figyelmet szentel az oktatásnak, és arra bíztatja az Európai Bizottságot, hogy ugyanebben a szellemben folytassa ezt a munkát.

| 5.10 | A lisszaboni stratégiával Európa arra törekszik, hogy 2010-re a legversenyképesebb tudás alapú gazdasági térséggé váljon, amelyben nagy a társadalmi kohézió, és bőséges a fenntartható foglalkoztatás. Egy ilyen társadalom kialakításához és szinten tartásához jól képzett aktív keresőkre van szükség. Ha nem fektetünk be eleget a munkavállalók képzésének színvonalába, nemcsak 2010-ben nem érjük el a lisszaboni célokat, hanem soha. |
| --- | --- |

5.10

A lisszaboni stratégiával Európa arra törekszik, hogy 2010-re a legversenyképesebb tudás alapú gazdasági térséggé váljon, amelyben nagy a társadalmi kohézió, és bőséges a fenntartható foglalkoztatás. Egy ilyen társadalom kialakításához és szinten tartásához jól képzett aktív keresőkre van szükség. Ha nem fektetünk be eleget a munkavállalók képzésének színvonalába, nemcsak 2010-ben nem érjük el a lisszaboni célokat, hanem soha.

Brüsszel, 2006. szeptember 14.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  COM(2005) 658 final, 2005.12.13.

1

(2)  A hollandiai Technische Universiteit van Delft (azaz a delfti Műszaki Egyetem) által kidolgozott modell a tartós energiafelhasználásra.

2

Technische Universiteit van Delft

(3)  Forrás: Energie Centrum Nederland (www.ecn.nl).

3

Energie Centrum Nederland

(4)  COM(2006) 105 final, 2006.3.8.

4

(5)  Az Eurobarometer 227-es, az atomenergiával és -hulladékkal foglalkozó, 2005. júniusi, illetve 247-es, az energiához való hozzáállást vizsgáló, 2006. januári száma.

5

(6)  Forrás: Energie Centrum Nederland, www.ecn.nl.

6

Energie Centrum Nederland,

(7)  www.worldwatch.org.

7

www.worldwatch.org

(8)  Biomassza cselekvési terv, az Európai Bizottság közleménye {SEC(2005) 1573}.

8

(9)  Forrás: Energie Centrum Nederland, www.ecn.nl.

9

(10)  Forrás: www.ewea.org és www.wind-energie.de.

10

(11)  Forrás: Energie Centrum Nederland, www.ecn.nl.

11

(12)  Lásd: I. melléklet.

12

(13)  Lásd: II. melléklet.

13

(14)  Forrás: Informatiecentrum Duurzame Energie.

14

Informatiecentrum Duurzame Energie

(15)  Lásd: „Az európai ipar nyersanyag-ellátásának kockázatai és problémái” című EGSZB-vélemény.

15

(16)  A fenntartható fejlődés európai stratégiájának felülvizsgálata.

16

(17)  CARS 21 magas szintű csoport: Competitive Automotive Regulatory System for the 21st century (versenyképes gépjármű-szabályozó rendszer a 21. századra).

17

Competitive Automotive Regulatory System for the 21st century

(18)  Forrás: COM (2001) 547, 2003/30/EK irányelv a bio-üzemanyagok és más megújuló üzemanyagok közlekedési használatának népszerűsítéséről; AZ ALTERNATÍV ÜZEMANYAGOKKAL FOGLALKOZÓ KAPCSOLATTARTÓ CSOPORT JELENTÉSE AZ ALTERNATÍV ÜZEMANYAGOKRÓL, 2003. DECEMBER.

18

(19)  COM(2005) 474 final, 4.1. pont.

19

(20)  Lásd: Elektromossággal a nagyobb hatékonyság felé – Elektromos technológiák és ezek energiamegtakarítási lehetőségei (2004. július):

20

http://www.uie.org/library/REPORT_FINAL_July_2004.pdf.

(21)  Zertifikatehandel für CO2-Emissionen auf dem Prüfstand, 2002, Arbeitsgemeinschaft für Energie- und Systemplanung (AGEP)/Rheinisch-Westfälisches Institut für Wirtschaftsforschung (RWI).

21

Zertifikatehandel für CO2-Emissionen auf dem Prüfstand,

(22)  Gesamtwirtschaftliche, sektorale und ökologische Auswirkungen des Erneuerbare-Energien-Gesetzes (EEG), 2004, Energiewirtschaftliches Institut an der Universität zu Köln (EWI, Köln), Institut für Energetik und Umwelt (IE, Leipzig), Rheinisch-Westfälisches Institut für Wirtschaftsforschung (RWI, Essen).

22

Gesamtwirtschaftliche, sektorale und ökologische Auswirkungen des Erneuerbare-Energien-Gesetzes (EEG),

(23)  Das Kyoto-Protokoll und die Folgen für Deutschland 2005, Institut für politische Analysen und Strategie (ipas) in cooperation with the International Council for Capital Formation (ICCF).

23

Das Kyoto-Protokoll und die Folgen für Deutschland 2005,

(24)  A Szövetségi Környezetvédelmi Minisztérium 2006. július 10-i 179/06. sz. sajtóközleménye.

24

(25)  A Szövetségi Környezetvédelmi Minisztérium 2006. április 20-i 81/06. sz. sajtóközleménye.

25

(26)  www.emcc.eurofound.eu.int/erm/.

26

(27)  A Német Szövetségi Környezetvédelmi Hivatal „Környezetvédelem és foglalkoztatás” című háttérdokumentuma, 2004. április.

27

(28)  www.oecd.org/dataoecd/34/39/35042829.

28

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/12

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Az ipari szerkezetváltás területi irányítása: a szociális partnerek szerepe és az innovációs és versenyképességi keretprogram hozzájárulása”

(2006/C 318/02)

2006. január 19-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy a Működési Szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése alapján véleményt dolgoz ki: „Az ipari szerkezetváltás területi irányítása: a szociális partnerek szerepe és az innovációs és versenyképességi keretprogram hozzájárulása”

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága” véleményét 2006. augusztus 31-én elfogadta. (Előadó: Antonello PEZZINI, társelőadó: Enrico GIBELLIERI).

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. szeptember 13–14-én tartott 429. plenáris ülésén (a szeptember 13-i ülésnapon) 181 szavazattal 2 ellenében, 8 tartózkodás mellett elfogadta a következő véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | A 2006. márciusi Európai Tanács a lisszaboni stratégia újraindítását egyrészt a növekedésre és a foglalkoztatásra, másrészt az irányítás integrált megközelítésére alapozta a globalizáció új kihívásaival szemben. |
| --- | --- |

1.1

A 2006. márciusi Európai Tanács a lisszaboni stratégia újraindítását egyrészt a növekedésre és a foglalkoztatásra, másrészt az irányítás integrált megközelítésére alapozta a globalizáció új kihívásaival szemben.

| 1.2 | Európának el kell köteleznie magát a valamennyi polgára számára innovatív, versenyképes és fenntartható fejlesztés mellett; területén nagyobb gazdasági és társadalmi kohéziót kell létrehoznia új vállalkozások alapítása és a meglévők fejlesztése, továbbá új szakmai profilok, valamint a nagyobb mértékű és jobb foglalkoztatás révén, megőrizve a tudásalapú gazdaság felé orientálódó európai szociális modellt. |
| --- | --- |

1.2

Európának el kell köteleznie magát a valamennyi polgára számára innovatív, versenyképes és fenntartható fejlesztés mellett; területén nagyobb gazdasági és társadalmi kohéziót kell létrehoznia új vállalkozások alapítása és a meglévők fejlesztése, továbbá új szakmai profilok, valamint a nagyobb mértékű és jobb foglalkoztatás révén, megőrizve a tudásalapú gazdaság felé orientálódó európai szociális modellt.

| 1.2.1 | Az EGSZB szilárdan meg van győződve arról, hogy a „partnerségen és a felelősségvállaláson alapuló új irányítási ciklus” (1) nélkül Európa valamennyi, a versenyképesség és a foglalkoztatás fellendítésére irányuló erőfeszítése hiábavalónak bizonyulna, ezért új irányítási paradigmák elfogadására és gyors, általános végrehajtására van szükség. |
| --- | --- |

1.2.1

Az EGSZB szilárdan meg van győződve arról, hogy a „partnerségen és a felelősségvállaláson alapuló új irányítási ciklus” (1) nélkül Európa valamennyi, a versenyképesség és a foglalkoztatás fellendítésére irányuló erőfeszítése hiábavalónak bizonyulna, ezért új irányítási paradigmák elfogadására és gyors, általános végrehajtására van szükség.

| 1.2.2 | Az EGSZB szerint a hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramot, valamint az új versenyképességi és innovációs keretprogramot továbbra is túlzott mértékben jellemzi a „felülről lefelé” irányuló orientáció, és nem teszik még lehetővé a megfelelő integrációkat, sem pedig helyi és regionális szinten a fejlesztéshez kapcsolódó valamennyi köz- és magánszereplő felelősségteljes részvételét, amely optimalizálná a szociális partnerek alapvető szerepét a fenntartható és tartós növekedési perspektívákat illetően. |
| --- | --- |

1.2.2

Az EGSZB szerint a hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramot, valamint az új versenyképességi és innovációs keretprogramot továbbra is túlzott mértékben jellemzi a „felülről lefelé” irányuló orientáció, és nem teszik még lehetővé a megfelelő integrációkat, sem pedig helyi és regionális szinten a fejlesztéshez kapcsolódó valamennyi köz- és magánszereplő felelősségteljes részvételét, amely optimalizálná a szociális partnerek alapvető szerepét a fenntartható és tartós növekedési perspektívákat illetően.

| 1.3 | Az Európai Uniónak akár a fenti két eszköz révén is ösztönöznie kell ezt az új, helyi szintű partnerséget a hatóságokkal és a gazdasági szereplőkkel, különösen a szociális partnerekkel, elősegítve a „globalizáció korszakában a területi fejlesztési paktumok” (2) új generációjának létrejöttét. |
| --- | --- |

1.3

Az Európai Uniónak akár a fenti két eszköz révén is ösztönöznie kell ezt az új, helyi szintű partnerséget a hatóságokkal és a gazdasági szereplőkkel, különösen a szociális partnerekkel, elősegítve a „globalizáció korszakában a területi fejlesztési paktumok” (2) új generációjának létrejöttét.

| 1.4 | Az EGSZB meg van győződve arról, hogy nem léteznek mindenki számára egyaránt érvényes irányítási metódusok. Minden egyes regionális/helyi szintnek meg kell találnia azt a formát, amely a leginkább megfelel a terület irányíthatósága által támasztott igényeknek, valamint a nemzeti, európai és nemzetközi hivatkozási kerettel egyaránt összeegyeztethető. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB meg van győződve arról, hogy nem léteznek mindenki számára egyaránt érvényes irányítási metódusok. Minden egyes regionális/helyi szintnek meg kell találnia azt a formát, amely a leginkább megfelel a terület irányíthatósága által támasztott igényeknek, valamint a nemzeti, európai és nemzetközi hivatkozási kerettel egyaránt összeegyeztethető.

| 1.5 | Az EGSZB úgy véli, hogy e formulákkal kapcsolatban meg lehet adni néhány közös kritériumot:






  — | a strukturált civil és szociális párbeszéd megléte, |
| --- | --- | --- |

1.5

Az EGSZB úgy véli, hogy e formulákkal kapcsolatban meg lehet adni néhány közös kritériumot:

—

a strukturált civil és szociális párbeszéd megléte,

| — | a végrehajtott intézkedések minőségének és hatásának rendszeres és nyilvános értékelése, |
| --- | --- |

—

a végrehajtott intézkedések minőségének és hatásának rendszeres és nyilvános értékelése,

| — | fejlesztési ügynökök és „integrátorok” képzése, |
| --- | --- |

—

fejlesztési ügynökök és „integrátorok” képzése,

| — | az akadémiai, ipari és kormányzati szférát összekapcsoló strukturált csatornák, |
| --- | --- |

—

az akadémiai, ipari és kormányzati szférát összekapcsoló strukturált csatornák,

| — | a minőségi oktatást és képzést biztosító struktúrák, |
| --- | --- |

—

a minőségi oktatást és képzést biztosító struktúrák,

| — | a tudományos-technológiai kiválósági hálózatokba való beillesztés, |
| --- | --- |

—

a tudományos-technológiai kiválósági hálózatokba való beillesztés,

| — | fejlett aggregációs struktúrák létrehozása/a létező struktúrák megerősítése (ipari körzetek, high-tech parkok, gyártási és pénzügyi konglomerátumok stb.), |
| --- | --- |

—

fejlett aggregációs struktúrák létrehozása/a létező struktúrák megerősítése (ipari körzetek, high-tech parkok, gyártási és pénzügyi konglomerátumok stb.),

| — | megfelelően ellátott, fenntartható, vonzó és informatizált terület, |
| --- | --- |

—

megfelelően ellátott, fenntartható, vonzó és informatizált terület,

| — | a polgárok bevonásán alapuló, hatékony és elfogadott konszenzuskeresési és döntéshozatali struktúrák. |
| --- | --- |

—

a polgárok bevonásán alapuló, hatékony és elfogadott konszenzuskeresési és döntéshozatali struktúrák.

| 1.5.1 | Végül elengedhetetlen, hogy ezen integrált területi politikának szerves részét képezze a strukturált szociális párbeszéd, amely a létező területi gazdasági és szociális tanácsokban rejlő lehetőségek kiaknázásával is megvalósulhat a szociális partnerek és a szervezett civil társadalom képviselőinek részvételével, valamint a gazdasági és szociális partnerség hatékony formáinak létrehozásával (3). |
| --- | --- |

1.5.1

Végül elengedhetetlen, hogy ezen integrált területi politikának szerves részét képezze a strukturált szociális párbeszéd, amely a létező területi gazdasági és szociális tanácsokban rejlő lehetőségek kiaknázásával is megvalósulhat a szociális partnerek és a szervezett civil társadalom képviselőinek részvételével, valamint a gazdasági és szociális partnerség hatékony formáinak létrehozásával (3).

| 1.5.2 | E tekintetben az EGSZB által kijelölt utat kell követni, bevonva az egyes európai országok gazdasági és szociális tanácsait vagy hasonló szervezeteit az EGSZB-vel való strukturált párbeszédbe. |
| --- | --- |

1.5.2

E tekintetben az EGSZB által kijelölt utat kell követni, bevonva az egyes európai országok gazdasági és szociális tanácsait vagy hasonló szervezeteit az EGSZB-vel való strukturált párbeszédbe.

| 1.6 | Az új irányítás sikerességének mértéke egyre inkább a problémák kezelése és a megoldások szempontjából leghatékonyabb szint meghatározásának képességétől függ, a szubszidiaritás elvének megfelelően. Ennek során azonban meg kell őrizni a következetesség keretét és az intézkedés egyéb szintjeivel közös látásmódot (4). |
| --- | --- |

1.6

Az új irányítás sikerességének mértéke egyre inkább a problémák kezelése és a megoldások szempontjából leghatékonyabb szint meghatározásának képességétől függ, a szubszidiaritás elvének megfelelően. Ennek során azonban meg kell őrizni a következetesség keretét és az intézkedés egyéb szintjeivel közös látásmódot (4).

| 1.7 | Az EGSZB meg van győződve arról, hogy a folyamatok, cselekvések és intézkedések lehetőségeinek közép- és hosszú távú perspektívában történő vizsgálata a részvételen alapuló Foresight-tevékenységeken keresztül az alsó szinttől a felsőig értékes hozzájárulást nyújthat a társadalom kulturális fejlődéséhez, valamint hozzájárulhat a politikai és adminisztratív döntéshozók választásainak gazdagításához is. Főként azonban kibontakoztathatja és megerősítheti az adott területen a fenntartható és versenyképes fejlődés irányítása szempontjából alapvető technológiai, gazdasági, szociális, politikai és kulturális ágazatok közötti interakciókat. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB meg van győződve arról, hogy a folyamatok, cselekvések és intézkedések lehetőségeinek közép- és hosszú távú perspektívában történő vizsgálata a részvételen alapuló Foresight-tevékenységeken keresztül az alsó szinttől a felsőig értékes hozzájárulást nyújthat a társadalom kulturális fejlődéséhez, valamint hozzájárulhat a politikai és adminisztratív döntéshozók választásainak gazdagításához is. Főként azonban kibontakoztathatja és megerősítheti az adott területen a fenntartható és versenyképes fejlődés irányítása szempontjából alapvető technológiai, gazdasági, szociális, politikai és kulturális ágazatok közötti interakciókat.

| 1.8 | Mindez főként a szociális partnerek és a szervezett civil társadalom képviselőinek bevonását teszi szükségessé, hogy világosan fel lehessen deríteni az erősségeket és a gyenge pontokat, valamint új pozíciókat lehessen találni a belföldi és a nemzetközi piacon. |
| --- | --- |

1.8

Mindez főként a szociális partnerek és a szervezett civil társadalom képviselőinek bevonását teszi szükségessé, hogy világosan fel lehessen deríteni az erősségeket és a gyenge pontokat, valamint új pozíciókat lehessen találni a belföldi és a nemzetközi piacon.

| 1.9 | A globalizáció egyrészről versenyképességi nyomást jelent az értéklánc modernizálása, megújítása és felfelé való elmozdítása irányába, valamint lehetővé teszi a javak és szolgáltatások lehető leghatékonyabb és leggazdaságosabb módon való előállítását és elosztását, másrészről azonban azzal a kockázattal jár, hogy – amennyiben nem avatkozunk be időben – új elkülönülések és töredezettségek képződnek a gazdaság és a társadalom szövetében, különösen területi szinten. |
| --- | --- |

1.9

A globalizáció egyrészről versenyképességi nyomást jelent az értéklánc modernizálása, megújítása és felfelé való elmozdítása irányába, valamint lehetővé teszi a javak és szolgáltatások lehető leghatékonyabb és leggazdaságosabb módon való előállítását és elosztását, másrészről azonban azzal a kockázattal jár, hogy – amennyiben nem avatkozunk be időben – új elkülönülések és töredezettségek képződnek a gazdaság és a társadalom szövetében, különösen területi szinten.

| 1.9.1 | Ezért tartja az EGSZB szükségesnek, hogy a lehető leghamarabb megteremtsék azokat az új szakmai kompetenciákat, amelyek képesek a polgárok változások felé való orientálására. Közös képzési intézkedéseket kell szervezni a körzeti vezetők, vállalatvezetők, pénzügyi és hitelrendszer-irányítók számára, melyeket a politikai döntéshozókkal és a közigazgatási elöljárókkal, továbbá a helyi és területi önkormányzatok vezetőivel kell végrehajtani. |
| --- | --- |

1.9.1

Ezért tartja az EGSZB szükségesnek, hogy a lehető leghamarabb megteremtsék azokat az új szakmai kompetenciákat, amelyek képesek a polgárok változások felé való orientálására. Közös képzési intézkedéseket kell szervezni a körzeti vezetők, vállalatvezetők, pénzügyi és hitelrendszer-irányítók számára, melyeket a politikai döntéshozókkal és a közigazgatási elöljárókkal, továbbá a helyi és területi önkormányzatok vezetőivel kell végrehajtani.

| 1.10 | Az EGSZB véleménye szerint csupán egy integrált és részvételen alapuló területi megközelítés révén érhető el, hogy a kutatási befektetések és a fejlesztés, az innováció és az oktatás révén felhalmozott tudásanyag innovatív képességeket és versenyelőnyöket hozzon létre az európai ipari bázis számára, amely ily módon humán és pénzügyi tőkét vonzhat majd a területre. |
| --- | --- |

1.10

Az EGSZB véleménye szerint csupán egy integrált és részvételen alapuló területi megközelítés révén érhető el, hogy a kutatási befektetések és a fejlesztés, az innováció és az oktatás révén felhalmozott tudásanyag innovatív képességeket és versenyelőnyöket hozzon létre az európai ipari bázis számára, amely ily módon humán és pénzügyi tőkét vonzhat majd a területre.

| 1.10.1 | Ebben az összefüggésben elsődleges fontosságú a területre humántőkét vonzani képes olyan új konstrukciók kidolgozása, akár a szakmai és a magánélet jobb összeegyeztethetősége, illetve különböző ösztönzők bevezetése révén is, különösen a szellemi foglalkozásúak és a magasan képzettek – például vezetők, kutatók, ipari szakértők – esetében, amelyek lehetővé teszik az érintettek számára, hogy a keresőképes kor folyamán kellően vonzó juttatásokat élvezzenek. |
| --- | --- |

1.10.1

Ebben az összefüggésben elsődleges fontosságú a területre humántőkét vonzani képes olyan új konstrukciók kidolgozása, akár a szakmai és a magánélet jobb összeegyeztethetősége, illetve különböző ösztönzők bevezetése révén is, különösen a szellemi foglalkozásúak és a magasan képzettek – például vezetők, kutatók, ipari szakértők – esetében, amelyek lehetővé teszik az érintettek számára, hogy a keresőképes kor folyamán kellően vonzó juttatásokat élvezzenek.

| 1.11 | Az EGSZB úgy véli, hogy az új versenyképességi és innovációs keretprogramot (2007–2013) nem szemlélhetjük a területre irányuló egyéb közösségi politikáktól és cselekvési programoktól függetlenül, mivel e problémákat három intézkedéssorozattal kívánja megoldani: a vállalkozói szféra és az innováció számára készült programmal; a kommunikációs és információs technológiák támogatására irányuló programmal; valamint az intelligens energiára irányuló programmal. |
| --- | --- |

1.11

Az EGSZB úgy véli, hogy az új versenyképességi és innovációs keretprogramot (2007–2013) nem szemlélhetjük a területre irányuló egyéb közösségi politikáktól és cselekvési programoktól függetlenül, mivel e problémákat három intézkedéssorozattal kívánja megoldani: a vállalkozói szféra és az innováció számára készült programmal; a kommunikációs és információs technológiák támogatására irányuló programmal; valamint az intelligens energiára irányuló programmal.

| 1.12 | Ebben az összefüggésben az EGSZB úgy véli, hogy erős koordinációra van szükség a versenyképességi és innovációs keretprogram, valamint a regionális és a kohéziós, továbbá a határokon átnyúló, transznacionális és interregionális politika intézkedései, valamint a hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogram között, amely „Kapacitások” programjának tekintélyes részét szenteli a kkv-k javára végzett kutatás fejlesztésének, „a tudás régióinak”, az innováció támogatásának, a vállalkozások részére nyújtott innovatív szolgáltatásoknak, valamint a képzési és a vállalkozói szféra között fennálló szükséges kapcsolatoknak. |
| --- | --- |

1.12

Ebben az összefüggésben az EGSZB úgy véli, hogy erős koordinációra van szükség a versenyképességi és innovációs keretprogram, valamint a regionális és a kohéziós, továbbá a határokon átnyúló, transznacionális és interregionális politika intézkedései, valamint a hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogram között, amely „Kapacitások” programjának tekintélyes részét szenteli a kkv-k javára végzett kutatás fejlesztésének, „a tudás régióinak”, az innováció támogatásának, a vállalkozások részére nyújtott innovatív szolgáltatásoknak, valamint a képzési és a vállalkozói szféra között fennálló szükséges kapcsolatoknak.

| 1.13 | Az EGSZB véleménye szerint elengedhetetlen, hogy – a szinergiákat biztosító és az átfedéseket vagy következetlenségeket kiküszöbölő magas fokú koordináción túl – ezeket a kezdeményezéseket először újjáalakítsák, majd az adott terület megfelelő módon átvegye azokat a mindenki által támogatott helyi fejlesztési partnerség elsőrangú keretében. |
| --- | --- |

1.13

Az EGSZB véleménye szerint elengedhetetlen, hogy – a szinergiákat biztosító és az átfedéseket vagy következetlenségeket kiküszöbölő magas fokú koordináción túl – ezeket a kezdeményezéseket először újjáalakítsák, majd az adott terület megfelelő módon átvegye azokat a mindenki által támogatott helyi fejlesztési partnerség elsőrangú keretében.

| 1.14 | Az EGSZB végezetül kiemeli, amit már a modern iparpolitikával foglalkozó néhány korábbi véleményében is kifejtett, azaz: „Hiányzik a közösségi szintű kötelezettségvállalás és a kormányok, vállalatok és a nemzeti és regionális szinten közvetlenül érintett felek világos összekapcsolása.” |
| --- | --- |

1.14

Az EGSZB végezetül kiemeli, amit már a modern iparpolitikával foglalkozó néhány korábbi véleményében is kifejtett, azaz: „Hiányzik a közösségi szintű kötelezettségvállalás és a kormányok, vállalatok és a nemzeti és regionális szinten közvetlenül érintett felek világos összekapcsolása.”

2.   Meghatározások

A vélemény hivatkozik néhány fogalomra, amelyek jelentését alább adjuk meg.

| 2.1 | Irányítás: az antropológiai szakirodalom az irányítás három típusát különbözteti meg (5): „Alapszintű” irányítás: helyi szinten irányozza elő valamennyi szereplő koordinálását, kifejezett fogékonyság jellemzi valamennyi technológiai tevékenység iránt. „Hálózati” irányítás: valamennyi szereplő – főként a vállalatok, a kutatóintézetek, a pénzügyi szervezetek – magas fokú hálózati koordinálására épül. „Dirigista” jellegű irányítás, amely magas fokú koordináción és sok különösen fontos szempont központi kezelésén alapszik, mint például a finanszírozások és a szakmai ismeretek a kutatási területen. |
| --- | --- |

2.1

Irányítás: az antropológiai szakirodalom az irányítás három típusát különbözteti meg (5): „Alapszintű” irányítás: helyi szinten irányozza elő valamennyi szereplő koordinálását, kifejezett fogékonyság jellemzi valamennyi technológiai tevékenység iránt. „Hálózati” irányítás: valamennyi szereplő – főként a vállalatok, a kutatóintézetek, a pénzügyi szervezetek – magas fokú hálózati koordinálására épül. „Dirigista” jellegű irányítás, amely magas fokú koordináción és sok különösen fontos szempont központi kezelésén alapszik, mint például a finanszírozások és a szakmai ismeretek a kutatási területen.

2.2   Szociálisan felelős terület (6)

Egy terület akkor tekinthető szociálisan felelősnek, ha fejlesztését a fenntarthatóság témakörei irányítják, azaz, amikor fejlesztésébe beilleszti a gazdasági, szociális és környezeti dimenziót egyaránt. Egy terület akkor határozhatja meg magát szociálisan felelősként, ha sikerül:

| — | beillesztenie a társadalmi és környezetvédelmi szempontú megfontolásokat a gazdasági döntések meghozatalakor, |
| --- | --- |

—

beillesztenie a társadalmi és környezetvédelmi szempontú megfontolásokat a gazdasági döntések meghozatalakor,

| — | közös értékeken alapuló modellt és részvételi módszert kialakítania a döntéshozatali folyamatok során, |
| --- | --- |

—

közös értékeken alapuló modellt és részvételi módszert kialakítania a döntéshozatali folyamatok során,

| — | elősegítenie a bevált gyakorlatok alkalmazását és az érdekeltek közötti folyamatos párbeszédet az innováció és a versenyképesség fokozásának érdekében. |
| --- | --- |

—

elősegítenie a bevált gyakorlatok alkalmazását és az érdekeltek közötti folyamatos párbeszédet az innováció és a versenyképesség fokozásának érdekében.

A szociálisan felelős terület tervezésekor szükséges:

| — | azonosítani a területen élő közösséget, |
| --- | --- |

—

azonosítani a területen élő közösséget,

| — | meghatározni, hogy e közösséget mely értékek vezérlik. |
| --- | --- |

—

meghatározni, hogy e közösséget mely értékek vezérlik.

2.3   Egy terület társadalmi tőkéje

A társadalmi tőke különböző formákat ölthet: együttműködési vagy versenyképességi kultúra; társulási konszenzus vagy polarizált érdekcsoportok; elsajátítási módok. A kulturális hagyományok és a szervezkedés típusa jelentősen hathatnak azon akadályokra, amelyek egy szociálisan felelős terület megvalósításának útjában állnak. Az egyes területek rendelkezésére álló társadalmi források (társadalmi tőke) tüzetes vizsgálata szükségessé teszi az intézményi tőke; a kulturális tőke; a szimbolikus tőke; a pszichoszociális tőke; valamint a kognitív tőke közötti különbségtételt.

| — | Intézményi tőke: egy adott terület hivatalos intézményeinek problémamegoldó képessége, cselekvőképessége, a döntéshozatali folyamat gyorsasága, szervezetek tájékoztatása és rugalmasságuk foka, továbbá a különféle szervezetek között fennálló viszonyok jellege, |
| --- | --- |

—

Intézményi tőke: egy adott terület hivatalos intézményeinek problémamegoldó képessége, cselekvőképessége, a döntéshozatali folyamat gyorsasága, szervezetek tájékoztatása és rugalmasságuk foka, továbbá a különféle szervezetek között fennálló viszonyok jellege,

| — | Kulturális tőke: az adott terület hagyományaiból, értékeiből és meggyőződéseiből, nyelvi gazdagságából, társadalmi kapcsolataiból és viselkedésmódjaiból tevődik össze (7). |
| --- | --- |

—

Kulturális tőke: az adott terület hagyományaiból, értékeiből és meggyőződéseiből, nyelvi gazdagságából, társadalmi kapcsolataiból és viselkedésmódjaiból tevődik össze (7).

| — | Szimbolikus tőke: egy adott terület azon képességét jelenti, hogy mobilizálja a fejlődéséhez szükséges energiákat, valamint azon potenciálját, hogy hivatkozási keretként szolgálhasson az ott működő vállalatok számára, |
| --- | --- |

—

Szimbolikus tőke: egy adott terület azon képességét jelenti, hogy mobilizálja a fejlődéséhez szükséges energiákat, valamint azon potenciálját, hogy hivatkozási keretként szolgálhasson az ott működő vállalatok számára,

| — | Pszichoszociális tőke: ez a típus főként a bizalom koncepcióján alapul, illetve azon a meggyőződésen, hogy az adott területen létezik egy közösség, és ez a közösség fejlesztési potenciállal rendelkezik, valamint azon, hogy meg lehet szervezni a különböző csoportok és szervezetek közötti együttműködést, |
| --- | --- |

—

Pszichoszociális tőke: ez a típus főként a bizalom koncepcióján alapul, illetve azon a meggyőződésen, hogy az adott területen létezik egy közösség, és ez a közösség fejlesztési potenciállal rendelkezik, valamint azon, hogy meg lehet szervezni a különböző csoportok és szervezetek közötti együttműködést,

| — | Kognitív tőke: a kollektív know-how, nem tévesztendő össze az egyes személyek által képviselt humán tőkével. A kognitív tőke azokban a szervezetekben halmozódik fel, amelyek a tudás infrastruktúráit alkotják, tehát az egyetemeken, a kutatóközpontokban, a kulturális és szakmai szervezetekben, a vállalkozásokban, a szociális párbeszéd fejlesztéséért felelős szervezetekben (8) |
| --- | --- |

—

Kognitív tőke: a kollektív know-how, nem tévesztendő össze az egyes személyek által képviselt humán tőkével. A kognitív tőke azokban a szervezetekben halmozódik fel, amelyek a tudás infrastruktúráit alkotják, tehát az egyetemeken, a kutatóközpontokban, a kulturális és szakmai szervezetekben, a vállalkozásokban, a szociális párbeszéd fejlesztéséért felelős szervezetekben (8)

2.4   A Foresight (9): a jövő mint társadalmi alkotás

A jövőt fel kell építeni; ez pedig az emberek szándékos cselekedetei és e cselekedetek olykor váratlan következményei révén megy végbe. A jövő tehát nem jósolható meg egyszerűen előre; a társadalomnak kell azt felépítenie. A valószínű vagy a lehetséges események rendszeres mérlegelése hozzájárulhat a jövő építéséhez. Kutatási területként a jövő szisztematikus tanulmányozása eszköz az élhetőbb holnap megteremtéséhez. A Foresight-tevékenység célja tehát nem a jövő „megjósolása”, hanem annak a jövőnek az elképzelése, amelyet különböző tényezők, így a technológiai változás; az élet- és munkastílusok; a szabályozás; a nemzetközi geopolitika stb. tesznek lehetővé.

| 2.4.1 | A lisszaboni Európai Tanács által elhatározott irányvonalak támogatásának céljával az Európai Bizottság megteremtette az Európai Kutatási Térség (EKT) (10) megszervezésének feltételeit, amelyek finanszírozásai bekerültek a hatodik keretprogramba, különös tekintettel a területi Foresight-tevékenységre (11). Ezt követően az Európai Bizottság 2001-ben létrehozta a „Tudományos és technológiai perspektíva, kapcsolatok az IPTS-szel (12)” elnevezésű egységet, amelynek célja a Foresight mint innovációs modell terjesztése. |
| --- | --- |

2.4.1

A lisszaboni Európai Tanács által elhatározott irányvonalak támogatásának céljával az Európai Bizottság megteremtette az Európai Kutatási Térség (EKT) (10) megszervezésének feltételeit, amelyek finanszírozásai bekerültek a hatodik keretprogramba, különös tekintettel a területi Foresight-tevékenységre (11). Ezt követően az Európai Bizottság 2001-ben létrehozta a „Tudományos és technológiai perspektíva, kapcsolatok az IPTS-szel (12)” elnevezésű egységet, amelynek célja a Foresight mint innovációs modell terjesztése.

2.5   Polgárközeli demokrácia

| 2.5.1 | Az utóbbi évek tendenciái közül a szubszidiaritás elvének megszilárdulásán túl egyre fontosabb a kulturális magatartássá váló polgárközeli demokrácia; ebben a polgár azon kívánalma fejeződik ki, hogy aktív szereplője legyen a szociális területre ható döntéseknek. Az új technológiáknak köszönhetően az ismeretek korábban elképzelhetetlen sebességgel és széles körben terjednek. |
| --- | --- |

2.5.1

Az utóbbi évek tendenciái közül a szubszidiaritás elvének megszilárdulásán túl egyre fontosabb a kulturális magatartássá váló polgárközeli demokrácia; ebben a polgár azon kívánalma fejeződik ki, hogy aktív szereplője legyen a szociális területre ható döntéseknek. Az új technológiáknak köszönhetően az ismeretek korábban elképzelhetetlen sebességgel és széles körben terjednek.

3   Háttér

| 3.1 | A harmadik ezredév küszöbén az EU olyan mélyreható strukturális változásokkal szembesül, amelyek néhány év leforgása alatt forradalmasították az európai gazdaság tevékenységének és más gazdaságokkal való versenyének nemzetközi színterét. E változások közül az alábbiakat emeljük ki:






  — | a szabad piacon jelenlévő munkaerő megkétszereződött, miután több mint kétmilliárd személy lépett be a WTO által szabályozott piacgazdaság térségébe, |
| --- | --- | --- |

3.1

A harmadik ezredév küszöbén az EU olyan mélyreható strukturális változásokkal szembesül, amelyek néhány év leforgása alatt forradalmasították az európai gazdaság tevékenységének és más gazdaságokkal való versenyének nemzetközi színterét. E változások közül az alábbiakat emeljük ki:

—

a szabad piacon jelenlévő munkaerő megkétszereződött, miután több mint kétmilliárd személy lépett be a WTO által szabályozott piacgazdaság térségébe,

| — | a globalizáció által előidézett gazdasági forradalom a kereslet és a kínálat közötti egyensúly megváltoztatásával módosította a meggyökeresedett gazdasági modelleket, |
| --- | --- |

—

a globalizáció által előidézett gazdasági forradalom a kereslet és a kínálat közötti egyensúly megváltoztatásával módosította a meggyökeresedett gazdasági modelleket,

| — | új, egymással összefonódott gazdasági versenytársak jelentek meg, akik beérték a piacon jelenlévő hagyományos szereplőket, |
| --- | --- |

—

új, egymással összefonódott gazdasági versenytársak jelentek meg, akik beérték a piacon jelenlévő hagyományos szereplőket,

| — | a vállalkozás egyre inkább egy rendszerbe integrált alanyként értendő, amely integrált tudáshálózatokat biztosít, |
| --- | --- |

—

a vállalkozás egyre inkább egy rendszerbe integrált alanyként értendő, amely integrált tudáshálózatokat biztosít,

| — | a vállalkozások sikeressége egyre inkább a terület új közigazgatási irányításától függ, amelynek egy mindenki által támogatott stratégiai elképzelés szerint kell tevékenykednie, |
| --- | --- |

—

a vállalkozások sikeressége egyre inkább a terület új közigazgatási irányításától függ, amelynek egy mindenki által támogatott stratégiai elképzelés szerint kell tevékenykednie,

| — | a területeken jelenlévő új köz- vagy magánjellegű irányítások olyan nemzetközi keretben léteznek együtt, amely erős demográfiai és gazdasági különbségeket mutat, |
| --- | --- |

—

a területeken jelenlévő új köz- vagy magánjellegű irányítások olyan nemzetközi keretben léteznek együtt, amely erős demográfiai és gazdasági különbségeket mutat,

| — | az új, liberalizált világpiacon a gazdasági és kereskedelmi terjeszkedés újszerű, agresszív stratégiái jelentek meg, amelyek lényegében a külső piacok gyenge pontjainak megtalálására irányulnak, hogy azokból versenyelőnyöket kovácsoljanak. |
| --- | --- |

—

az új, liberalizált világpiacon a gazdasági és kereskedelmi terjeszkedés újszerű, agresszív stratégiái jelentek meg, amelyek lényegében a külső piacok gyenge pontjainak megtalálására irányulnak, hogy azokból versenyelőnyöket kovácsoljanak.

| 3.2 | Az Aho-jelentés (13) felhívta a figyelmet az irányítás új paradigmáinak szükségességére, a versenyképes Európa érdekében, amely tudatában van a strukturális változások által a rendszerben előidézett kihívásoknak. |
| --- | --- |

3.2

Az Aho-jelentés (13) felhívta a figyelmet az irányítás új paradigmáinak szükségességére, a versenyképes Európa érdekében, amely tudatában van a strukturális változások által a rendszerben előidézett kihívásoknak.

| 3.2.1 | Az irányítás ezen új paradigmájának elfogadása az alábbiakon keresztül történik:






  — | világos változtatás az egységes európai piac konkrét megvalósítása, az innováció elősegítése és az új termékek és szolgáltatások forgalmazása érdekében, a beruházások, a vállalatok és a foglalkoztatás fő akadályát jelentő töredezettség ellen, |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Az irányítás ezen új paradigmájának elfogadása az alábbiakon keresztül történik:

—

világos változtatás az egységes európai piac konkrét megvalósítása, az innováció elősegítése és az új termékek és szolgáltatások forgalmazása érdekében, a beruházások, a vállalatok és a foglalkoztatás fő akadályát jelentő töredezettség ellen,

| — | az EU emberi erőforrásokra irányuló mobilitási modelljeinek felülvizsgálata: a tudomány, az ipar és a kormány, valamint a különböző országok közötti tapasztalatcserét és mobilitást szolgáló csatornák, valamint új, a tudás európai szociális modelljének hasznosítását szolgáló eszközök kialakításával, a tudáskörzetek új generációinak, az új technológiai és ipari parkoknak, valamint kiválósági központoknak, technológiai platformoknak és csoportosulásoknak a létrehozása érdekében, |
| --- | --- |

—

az EU emberi erőforrásokra irányuló mobilitási modelljeinek felülvizsgálata: a tudomány, az ipar és a kormány, valamint a különböző országok közötti tapasztalatcserét és mobilitást szolgáló csatornák, valamint új, a tudás európai szociális modelljének hasznosítását szolgáló eszközök kialakításával, a tudáskörzetek új generációinak, az új technológiai és ipari parkoknak, valamint kiválósági központoknak, technológiai platformoknak és csoportosulásoknak a létrehozása érdekében,

| — | új, közös stratégiai elképzelés a részvételi „foresight” eszközeivel, a belső szociális kihívások és a külső gazdasági kihívások leküzdése érdekében, valamint a politikai javaslatok és a tudásalapú gazdasághoz csatlakozni kívánó valamennyi régió részvételével kapcsolatos konkrét szükségletek között tátongó szakadék áthidalásához, |
| --- | --- |

—

új, közös stratégiai elképzelés a részvételi „foresight” eszközeivel, a belső szociális kihívások és a külső gazdasági kihívások leküzdése érdekében, valamint a politikai javaslatok és a tudásalapú gazdasághoz csatlakozni kívánó valamennyi régió részvételével kapcsolatos konkrét szükségletek között tátongó szakadék áthidalásához,

| — | a területen a nagy szakértelemmel rendelkező „fejlesztési integrátorok” (14) foglalkozásának kifejlesztése, |
| --- | --- |

—

a területen a nagy szakértelemmel rendelkező „fejlesztési integrátorok” (14) foglalkozásának kifejlesztése,

| — | az Európai Technológiai Intézet (15) létrehozásához nyújtott támogatás, hogy elkerülhető legyen az „agyelszívás”, és Európába lehessen csábítani a világ más részein dolgozó szakembereket, akik ily módon fejlesztenék, és lendülettel töltenék meg a kutatást és az innovációt az Európai Unió területén, |
| --- | --- |

—

az Európai Technológiai Intézet (15) létrehozásához nyújtott támogatás, hogy elkerülhető legyen az „agyelszívás”, és Európába lehessen csábítani a világ más részein dolgozó szakembereket, akik ily módon fejlesztenék, és lendülettel töltenék meg a kutatást és az innovációt az Európai Unió területén,

| — | erős európai támogatási intézkedés a szakmai átképzés és a keresett multidiszciplináris szakemberek képzése érdekében. |
| --- | --- |

—

erős európai támogatási intézkedés a szakmai átképzés és a keresett multidiszciplináris szakemberek képzése érdekében.

| 3.3 | A kutatás és a fejlesztés, a design, a gyártási rendszerek, a logisztikai rendszerek (16), a marketing és az ügyfelek részére nyújtott szolgáltatások egyre integráltabb szolgáltatásokat képeznek, amelyek együttesen, az ügyfeleket az új termékek kitalálóival összekapcsoló egyetlen egységként hatnak. |
| --- | --- |

3.3

A kutatás és a fejlesztés, a design, a gyártási rendszerek, a logisztikai rendszerek (16), a marketing és az ügyfelek részére nyújtott szolgáltatások egyre integráltabb szolgáltatásokat képeznek, amelyek együttesen, az ügyfeleket az új termékek kitalálóival összekapcsoló egyetlen egységként hatnak.

| 3.4 | A vállalkozás új felépítése egyre kevésbé kapcsolódik a materiális eszközök rendelkezésre állásához, sokkal inkább az immateriális javak tulajdonlásához. „Megfelelően ellátott területre” van szüksége, amely rendelkezik a területi irányítás struktúráival. Ezek ugyanis képesek a javak és a szolgáltatások előállítási és forgalmazási kapacitásainak támogatására, valamint az értékesítés utáni szolgáltatások lehető legjobb biztosítására. |
| --- | --- |

3.4

A vállalkozás új felépítése egyre kevésbé kapcsolódik a materiális eszközök rendelkezésre állásához, sokkal inkább az immateriális javak tulajdonlásához. „Megfelelően ellátott területre” van szüksége, amely rendelkezik a területi irányítás struktúráival. Ezek ugyanis képesek a javak és a szolgáltatások előállítási és forgalmazási kapacitásainak támogatására, valamint az értékesítés utáni szolgáltatások lehető legjobb biztosítására.

| 3.5 | Egy világos területi egység kialakulása, amely a szociális tőkében nyilvánul meg, alapvető mind a kiszervezés kockázatainak elkerülése szempontjából, mind pedig azért, mert az újonnan betelepülő vállalatok igénylik az adott területen a szolgáltatások specifikus jellegét és magas minőségi standardját. E standardok csak a témára érzékeny és felkészült dolgozókkal érhetők el. |
| --- | --- |

3.5

Egy világos területi egység kialakulása, amely a szociális tőkében nyilvánul meg, alapvető mind a kiszervezés kockázatainak elkerülése szempontjából, mind pedig azért, mert az újonnan betelepülő vállalatok igénylik az adott területen a szolgáltatások specifikus jellegét és magas minőségi standardját. E standardok csak a témára érzékeny és felkészült dolgozókkal érhetők el.

| 3.6 | A polgárok, a politikai döntéshozók és a szociális partnerek regionális/helyi identitása lehetővé teszi a környezeti és szociális fenntarthatóság integrált megközelítésmódjának kialakulását. Ez további vonzerőt jelenthet a területre irányuló új beruházások számára. |
| --- | --- |

3.6

A polgárok, a politikai döntéshozók és a szociális partnerek regionális/helyi identitása lehetővé teszi a környezeti és szociális fenntarthatóság integrált megközelítésmódjának kialakulását. Ez további vonzerőt jelenthet a területre irányuló új beruházások számára.

| 3.7 | A területi identitás kiaknázása a közös értékekhez való csatlakozás, azok elismerése és a velük szemben tanúsított empátia elegye, mindezt egy mindenki által osztott perspektivikus elképzelés foglalja keretbe. A területi identitás kialakulása az alábbiak révén segíthető elő:






  — | részvételen alapuló és átlátható irányítási modellek, amelyek a különböző szereplők és a különböző köz- és magánjellegű döntéshozatali központok közötti hatáskörmegosztásnak köszönhetően kerültek elfogadásra; a szervezeti, az irányítási és az operatív struktúra optimalizálását, valamint a területi erőforrások fenntartható felhasználását biztosító kapacitásfejlesztési intézkedések, ez utóbbiakba beleértve a közlekedést, az egészségügyi szolgáltatásokat, a fizikai erőforrásokat, az infrastruktúrákat és az IKT-szolgáltatásokat, |
| --- | --- | --- |

3.7

A területi identitás kiaknázása a közös értékekhez való csatlakozás, azok elismerése és a velük szemben tanúsított empátia elegye, mindezt egy mindenki által osztott perspektivikus elképzelés foglalja keretbe. A területi identitás kialakulása az alábbiak révén segíthető elő:

—

részvételen alapuló és átlátható irányítási modellek, amelyek a különböző szereplők és a különböző köz- és magánjellegű döntéshozatali központok közötti hatáskörmegosztásnak köszönhetően kerültek elfogadásra; a szervezeti, az irányítási és az operatív struktúra optimalizálását, valamint a területi erőforrások fenntartható felhasználását biztosító kapacitásfejlesztési intézkedések, ez utóbbiakba beleértve a közlekedést, az egészségügyi szolgáltatásokat, a fizikai erőforrásokat, az infrastruktúrákat és az IKT-szolgáltatásokat,

| — | a területhez kapcsolódó „kellemes” imázs kialakítása, |
| --- | --- |

—

a területhez kapcsolódó „kellemes” imázs kialakítása,

| — | SWOT-analízis (17), |
| --- | --- |

—

SWOT-analízis (17),

| — | a részvételen alapuló foresight eljárásai, a közös elképzelések/folyamatok tudatosítása céljából, |
| --- | --- |

—

a részvételen alapuló foresight eljárásai, a közös elképzelések/folyamatok tudatosítása céljából,

| — | networking és a bevált gyakorlatok cseréje a területi identitások között, |
| --- | --- |

—

networking és a bevált gyakorlatok cseréje a területi identitások között,

| — | a benchmarking alkalmazása, a komparatív területi előnyök biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

—

a benchmarking alkalmazása, a komparatív területi előnyök biztosítása érdekében.

4.   Az Integrált Területi Megközelítés és a területi innovációhoz és kutatáshoz kapcsolódó foresight-rendszerek

4.1   Az Integrált Területi Megközelítés és a helyi emberi erőforrások

| 4.1.1 | Elsődleges beavatkozási területek a területen jelenlévő humánerőforrás-tőke kiaknázása érdekében:






  — | közös és mindenki által osztott, a terület technológiai és innovatív fejlődésének perspektíváira vonatkozó, közép- és hosszú távú stratégiai elképzelés (Foresight), |
| --- | --- | --- |

4.1.1

Elsődleges beavatkozási területek a területen jelenlévő humánerőforrás-tőke kiaknázása érdekében:

—

közös és mindenki által osztott, a terület technológiai és innovatív fejlődésének perspektíváira vonatkozó, közép- és hosszú távú stratégiai elképzelés (Foresight),

| — | területi szinten strukturált szociális párbeszéd. E tekintetben alapvető jelentőségű, hogy teljes mértékben tiszteletben tartsák a tájékoztatásra és a konzultációra vonatkozó, létező törvényes eszközöket (18), |
| --- | --- |

—

területi szinten strukturált szociális párbeszéd. E tekintetben alapvető jelentőségű, hogy teljes mértékben tiszteletben tartsák a tájékoztatásra és a konzultációra vonatkozó, létező törvényes eszközöket (18),

| — | minőségi struktúrákkal megvalósított képzés, amelynek célja az emberi erőforrások tartós kvalifikációja a regionális fejlesztés új perspektíváihoz szükséges foglalkozási profilok irányában, a globális verseny keretében, |
| --- | --- |

—

minőségi struktúrákkal megvalósított képzés, amelynek célja az emberi erőforrások tartós kvalifikációja a regionális fejlesztés új perspektíváihoz szükséges foglalkozási profilok irányában, a globális verseny keretében,

| — | a számos szociális eszköz igénybevétele, amelyek olyan emberi erőforrások számára vannak előirányozva, amelyeket vagy az őket a fejlesztési lehetőségekből kizáró piaci változások sújtanak, vagy a válságban lévő övezetek területi hanyatlása, |
| --- | --- |

—

a számos szociális eszköz igénybevétele, amelyek olyan emberi erőforrások számára vannak előirányozva, amelyeket vagy az őket a fejlesztési lehetőségekből kizáró piaci változások sújtanak, vagy a válságban lévő övezetek területi hanyatlása,

| — | a szociális befogadásra és az etnikai kisebbségek tiszteletben tartására irányuló politika, |
| --- | --- |

—

a szociális befogadásra és az etnikai kisebbségek tiszteletben tartására irányuló politika,

| — | a szakmai előmenetel szélesebb lehetőségeit biztosító rugalmasság intelligens és felelős kezelése (flexicurity (19)). |
| --- | --- |

—

a szakmai előmenetel szélesebb lehetőségeit biztosító rugalmasság intelligens és felelős kezelése (flexicurity (19)).

| — | a polgárok teljes bevonása. |
| --- | --- |

—

a polgárok teljes bevonása.

4.2   Az Integrált Területi Megközelítés és egy új és erősebb vállalkozói réteg kialakítása

| 4.2.1 | Az Integrált Területi Megközelítés ösztönözheti és elősegítheti a vállalkozások – főként a kkv-k – alapítását és fejlesztését kedvező környezet létrehozásával az alábbiak tekintetében:






  — | az adminisztratív terhek egyszerűsítése és a vállalkozásalapítást, illetve a vállalkozások (akár méretbeli) fejlesztését gátló bürokratikus akadályok lebontása, |
| --- | --- | --- |

4.2.1

Az Integrált Területi Megközelítés ösztönözheti és elősegítheti a vállalkozások – főként a kkv-k – alapítását és fejlesztését kedvező környezet létrehozásával az alábbiak tekintetében:

—

az adminisztratív terhek egyszerűsítése és a vállalkozásalapítást, illetve a vállalkozások (akár méretbeli) fejlesztését gátló bürokratikus akadályok lebontása,

| — | oktatási és szakképzési struktúrák, gyakornokság képzés-munka formájában, folyamatos képzés a keresőképes kor folyamán, amelyeket a szociális partnerek bilaterális hivatalok révén, a jövőre irányuló tervezés szerint kezelnek, |
| --- | --- |

—

oktatási és szakképzési struktúrák, gyakornokság képzés-munka formájában, folyamatos képzés a keresőképes kor folyamán, amelyeket a szociális partnerek bilaterális hivatalok révén, a jövőre irányuló tervezés szerint kezelnek,

| — | egyetemek, vállalatok és kutatóközpontok közötti integrált hálózatok, azonos munkatervvel, munkamódszerrel és struktúrákkal, amelyek célja a technológiai transzfer, |
| --- | --- |

—

egyetemek, vállalatok és kutatóközpontok közötti integrált hálózatok, azonos munkatervvel, munkamódszerrel és struktúrákkal, amelyek célja a technológiai transzfer,

| — | a tudás új ipari és technológiai körzetei és integrált ipari platformok létrehozása és a meglévők erősítése: ezekben a technológiai láncot alkotó szereplők a kognitív feldolgozás és az alkalmazott kutatás új területeit fogadhatják be, és a területi hovatartozás koncepciójának meghaladásával új gyártási és feldolgozási rendszereket dolgozhatnak ki, amelyek a learning communities közös értékein és stratégiáin alapulnak, |
| --- | --- |

—

a tudás új ipari és technológiai körzetei és integrált ipari platformok létrehozása és a meglévők erősítése: ezekben a technológiai láncot alkotó szereplők a kognitív feldolgozás és az alkalmazott kutatás új területeit fogadhatják be, és a területi hovatartozás koncepciójának meghaladásával új gyártási és feldolgozási rendszereket dolgozhatnak ki, amelyek a learning communities közös értékein és stratégiáin alapulnak,

| — | hálózatban összekapcsolt ipari és technológiai parkok létrehozása regionális fejlesztési ügynökségeken keresztül is, megfelelően ellátott területi zónák kialakítása érdekében, amelyek rendelkeznek az új vállalkozások fejlesztéséhez szükséges segítségnyújtási szolgáltatásokkal, |
| --- | --- |

—

hálózatban összekapcsolt ipari és technológiai parkok létrehozása regionális fejlesztési ügynökségeken keresztül is, megfelelően ellátott területi zónák kialakítása érdekében, amelyek rendelkeznek az új vállalkozások fejlesztéséhez szükséges segítségnyújtási szolgáltatásokkal,

| — | a finanszírozási és a hitelforrásokhoz való hozzájutás javítása, akár a Jeremie (Joint European Resources. for Micro-to-Medium Enterprises) kezdeményezés mechanizmusainak az EU egész területén való beindítása révén is, a kisebb vállalatok és a mikrovállalatok részére, |
| --- | --- |

—

a finanszírozási és a hitelforrásokhoz való hozzájutás javítása, akár a Jeremie (Joint European Resources. for Micro-to-Medium Enterprises) kezdeményezés mechanizmusainak az EU egész területén való beindítása révén is, a kisebb vállalatok és a mikrovállalatok részére,

| — | a vállalat szociális felelősségéhez kapcsolódó mechanizmusok fejlesztése és terjesztése, |
| --- | --- |

—

a vállalat szociális felelősségéhez kapcsolódó mechanizmusok fejlesztése és terjesztése,

| — | a szociális partnerek és a helyi gazdasági és társadalmi szereplők közötti együttműködési rendszerek népszerűsítése és erősítése, intézményes kapacitásaik és a szociális párbeszéd erősítése révén, |
| --- | --- |

—

a szociális partnerek és a helyi gazdasági és társadalmi szereplők közötti együttműködési rendszerek népszerűsítése és erősítése, intézményes kapacitásaik és a szociális párbeszéd erősítése révén,

| — | a helyi digitális kommunikációs rendszer korszerűsítése a területen jelen lévő valamennyi politikai, gazdasági és társadalmi szereplő, a hatóságok, az érintett közintézmények és a magánszereplők között. Különösen az olyan eszközökre kell összpontosítani, mint az e-government, az e-business, az e-commerce, a távmunka, valamint a szélessávú és nagy teljesítményű kommunikációs hálózatok, a GEANT (20) adatátviteli hálózat, valamint a GRID rendszerek (21), |
| --- | --- |

—

a helyi digitális kommunikációs rendszer korszerűsítése a területen jelen lévő valamennyi politikai, gazdasági és társadalmi szereplő, a hatóságok, az érintett közintézmények és a magánszereplők között. Különösen az olyan eszközökre kell összpontosítani, mint az e-government, az e-business, az e-commerce, a távmunka, valamint a szélessávú és nagy teljesítményű kommunikációs hálózatok, a GEANT (20) adatátviteli hálózat, valamint a GRID rendszerek (21),

| — | a nagyvárosok peremterületeinek integrációjára irányuló Jessica programban foglalt értékek erősítése, |
| --- | --- |

—

a nagyvárosok peremterületeinek integrációjára irányuló Jessica programban foglalt értékek erősítése,

| — | a polgár, a vállalati és a foglalkoztatási szféra fizikai, gazdasági és szociális biztonságának összefüggései, |
| --- | --- |

—

a polgár, a vállalati és a foglalkoztatási szféra fizikai, gazdasági és szociális biztonságának összefüggései,

| — | a regionális és helyi iparpolitika integrált területi megközelíthetőségének fenntartása, a gazdasági és ipari szerkezetátalakítások során a környezet védelmének optimalizálása révén. |
| --- | --- |

—

a regionális és helyi iparpolitika integrált területi megközelíthetőségének fenntartása, a gazdasági és ipari szerkezetátalakítások során a környezet védelmének optimalizálása révén.

4.3   Az Integrált Területi Megközelítés, a versenyképességi és innovációs keretprogram és a hetedik keretprogram, valamint az egyéb közösségi szakpolitikákkal való összhang

2005-ben az állam- és kormányfők új lendületet adtak a megújult lisszaboni stratégiának; ennek során kiemelt figyelmet szenteltek annak, hogy az európai értékek hogyan képesek ösztönözni a gazdaság és a társadalom korszerűsítését a globalizálódott világban.

| 4.3.1 | A 2006 márciusi Európai Tanács kijelölte a növekedést és a foglalkoztatást célzó megújult partnerség kontextusában követendő prioritásokat:






  — | fokozni a tudáshoz és az innovációhoz kapcsolódó beruházások volumenét, |
| --- | --- | --- |

4.3.1

A 2006 márciusi Európai Tanács kijelölte a növekedést és a foglalkoztatást célzó megújult partnerség kontextusában követendő prioritásokat:

—

fokozni a tudáshoz és az innovációhoz kapcsolódó beruházások volumenét,

| — | felszabadítani a vállalkozások, főként a kkv-k potenciálját, |
| --- | --- |

—

felszabadítani a vállalkozások, főként a kkv-k potenciálját,

| — | növelni az új és tartós foglalkoztatási lehetőségeket a prioritást élvező kategóriák, különösen a fiatalok (22), a nők, az idős munkavállalók, a fogyatékosok, a legális bevándorlók és a kisebbségek vonatkozásában. |
| --- | --- |

—

növelni az új és tartós foglalkoztatási lehetőségeket a prioritást élvező kategóriák, különösen a fiatalok (22), a nők, az idős munkavállalók, a fogyatékosok, a legális bevándorlók és a kisebbségek vonatkozásában.

| 4.4 | Főként a versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP) foglal koherens keretbe sok olyan tevékenységet, amely az EU gazdasági és társadalmi környezetében felmerülő, a versenyképesség és az innováció szempontjából alapvető problémák megoldására irányul; a fejlesztést pedig a környezetet kímélő, a források hatékony és társadalmilag méltányos felhasználása által jellemzett intézkedések felé orientálja. |
| --- | --- |

4.4

Főként a versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP) foglal koherens keretbe sok olyan tevékenységet, amely az EU gazdasági és társadalmi környezetében felmerülő, a versenyképesség és az innováció szempontjából alapvető problémák megoldására irányul; a fejlesztést pedig a környezetet kímélő, a források hatékony és társadalmilag méltányos felhasználása által jellemzett intézkedések felé orientálja.

| 4.5 | A hetedik keretprogram említett „Kapacitások” egyedi programja pedig a kutatási és innovációs kapacitások erősítésére irányul, részletesebben:






  — | tekintetbe véve a kkv-k igényeit, amelyek kutatási tevékenységeik kiszervezésére kényszerülnek, |
| --- | --- | --- |

4.5

A hetedik keretprogram említett „Kapacitások” egyedi programja pedig a kutatási és innovációs kapacitások erősítésére irányul, részletesebben:

—

tekintetbe véve a kkv-k igényeit, amelyek kutatási tevékenységeik kiszervezésére kényszerülnek,

| — | elősegíti a „tudás régiói” transznacionális hálózatának kialakulását, a klaszterek, a metakörzetek és az ipari és technológiai parkok születésének megkönnyítése érdekében, amelyek egyetemeket, kutatóközpontokat, vállalatokat és regionális hatóságokat tömörítenek, |
| --- | --- |

—

elősegíti a „tudás régiói” transznacionális hálózatának kialakulását, a klaszterek, a metakörzetek és az ipari és technológiai parkok születésének megkönnyítése érdekében, amelyek egyetemeket, kutatóközpontokat, vállalatokat és regionális hatóságokat tömörítenek,

| — | a konvergencia- és az ultraperiferiális régiókban rejlő potenciál felszabadítása, szinergiában a strukturális és a kohéziós alapok intézkedéseivel. |
| --- | --- |

—

a konvergencia- és az ultraperiferiális régiókban rejlő potenciál felszabadítása, szinergiában a strukturális és a kohéziós alapok intézkedéseivel.

| 4.5.1 | A kkv-k kutatási és innovációs tevékenységekben való részvételének elősegítését azonban a hetedik keretprogram egyéb egyedi programjaiban is meg kell valósítani (azaz az „Együttműködés”, „Ötletek”, „Emberek” programokban). |
| --- | --- |

4.5.1

A kkv-k kutatási és innovációs tevékenységekben való részvételének elősegítését azonban a hetedik keretprogram egyéb egyedi programjaiban is meg kell valósítani (azaz az „Együttműködés”, „Ötletek”, „Emberek” programokban).

| 4.5.2 | Valamennyi program közös lényegi ismertetőjegye a kutatási eredmények felhasználásának elősegítésére vonatkozó kötelezettség, ami főként területi szinten valósul meg. Ebben az összefüggésben az EGSZB elengedhetetlennek tartja a regionális és a kohéziós politika közösségi intézkedéseivel, és a területi együttműködésre, az oktatásra és a képzésre irányuló egyéb közösségi eszközökkel való koordináció, összhang és szinergia magas szintjét. |
| --- | --- |

4.5.2

Valamennyi program közös lényegi ismertetőjegye a kutatási eredmények felhasználásának elősegítésére vonatkozó kötelezettség, ami főként területi szinten valósul meg. Ebben az összefüggésben az EGSZB elengedhetetlennek tartja a regionális és a kohéziós politika közösségi intézkedéseivel, és a területi együttműködésre, az oktatásra és a képzésre irányuló egyéb közösségi eszközökkel való koordináció, összhang és szinergia magas szintjét.

| 4.5.3 | A fentiekben leírt intézkedéseket ezenkívül a regionális politikákkal is koordinálni kell, amelyek hivatkozási alapjai a megreformált európai strukturális alapok. |
| --- | --- |

4.5.3

A fentiekben leírt intézkedéseket ezenkívül a regionális politikákkal is koordinálni kell, amelyek hivatkozási alapjai a megreformált európai strukturális alapok.

| 4.6 | E kezdeményezések magas fokú koordinációt igényelnek a szinergiák biztosítása és az átfedések vagy következetlenségek elkerülése érdekében, ezenkívül – területi szinten történő megfelelő átvételükhöz – feltétlenül szükség van még:






  — | egy megfelelően ellátott felhasználói befogadó környezetre, amely képes szinergiák aktiválására a kapcsolódó regionális és helyi programokkal, képes továbbá nemzetközi kutatási partnerhálózatok kifejlesztésére; a cél az európai projektek transznacionalitási követelményeinek való megfelelés, valamint az, hogy a kutatási eredmények valós versenyképességi és foglalkoztatási növekedést eredményezzenek, amely közvetlenül felhasználható az éppen folyamatban lévő ipari szerkezetváltás során, mégpedig az egyetemek, az ipar és a kutatóközpontok közötti állandó területi interakciós hálózatok révén, |
| --- | --- | --- |

4.6

E kezdeményezések magas fokú koordinációt igényelnek a szinergiák biztosítása és az átfedések vagy következetlenségek elkerülése érdekében, ezenkívül – területi szinten történő megfelelő átvételükhöz – feltétlenül szükség van még:

—

egy megfelelően ellátott felhasználói befogadó környezetre, amely képes szinergiák aktiválására a kapcsolódó regionális és helyi programokkal, képes továbbá nemzetközi kutatási partnerhálózatok kifejlesztésére; a cél az európai projektek transznacionalitási követelményeinek való megfelelés, valamint az, hogy a kutatási eredmények valós versenyképességi és foglalkoztatási növekedést eredményezzenek, amely közvetlenül felhasználható az éppen folyamatban lévő ipari szerkezetváltás során, mégpedig az egyetemek, az ipar és a kutatóközpontok közötti állandó területi interakciós hálózatok révén,

| — | fejlett oktatási és képzési struktúrákra, amelyek célja a tudásalapú gazdasági és ipari fejlődés követelményeinek való funkcionális megfelelés; e struktúráknak az új technológiai-gyártási, forgalmazási és fogyasztási paradigmákra irányuló képzési programokon, valamint az egész életen át tartó tanulás rendszerein kell alapulniuk, és képesnek kell lenniük az ipari és a piacon bekövetkező szerkezetváltásokra való felkészülésre, |
| --- | --- |

—

fejlett oktatási és képzési struktúrákra, amelyek célja a tudásalapú gazdasági és ipari fejlődés követelményeinek való funkcionális megfelelés; e struktúráknak az új technológiai-gyártási, forgalmazási és fogyasztási paradigmákra irányuló képzési programokon, valamint az egész életen át tartó tanulás rendszerein kell alapulniuk, és képesnek kell lenniük az ipari és a piacon bekövetkező szerkezetváltásokra való felkészülésre,

| — | intézményes és a szervezetekre, valamint a szociális párbeszédre irányuló kapacitásfejlesztési intézkedésekre, amelyek hatékony módon képesek a tervezés irányítására, a kutatás és a technológiai transzfer optimalizálására: mindennek valamennyi a területen személyesen szerepet vállaló gazdasági és társadalmi szereplő által támogatott elképzelések keretében kell történnie, az új vállalkozói és képzési lehetőségek, az emberi erőforrások számára kialakítandó fejlett szakképesítések és új foglalkozási profilok létrejötte érdekében, |
| --- | --- |

—

intézményes és a szervezetekre, valamint a szociális párbeszédre irányuló kapacitásfejlesztési intézkedésekre, amelyek hatékony módon képesek a tervezés irányítására, a kutatás és a technológiai transzfer optimalizálására: mindennek valamennyi a területen személyesen szerepet vállaló gazdasági és társadalmi szereplő által támogatott elképzelések keretében kell történnie, az új vállalkozói és képzési lehetőségek, az emberi erőforrások számára kialakítandó fejlett szakképesítések és új foglalkozási profilok létrejötte érdekében,

| — | a helyi fejlesztésben rejlő potenciálok kiaknázására képes integrált területi politikára, az alkalmazkodási és az innovatív előrejelzési képességek erősítésével, hogy ily módon hasznot lehessen húzni a javak és szolgáltatások új áramlása, az emberi erőforrások és a tőke globalizáció által előidézett kedvező hatásaiból, |
| --- | --- |

—

a helyi fejlesztésben rejlő potenciálok kiaknázására képes integrált területi politikára, az alkalmazkodási és az innovatív előrejelzési képességek erősítésével, hogy ily módon hasznot lehessen húzni a javak és szolgáltatások új áramlása, az emberi erőforrások és a tőke globalizáció által előidézett kedvező hatásaiból,

| — | regionális/helyi szinten megszilárdult szociális párbeszédre, amely kulcsfontosságú eszköz az ipari és a piacon bekövetkező szerkezetváltások előrejelzéséből, valamint az emberi erőforrások oktatásából és képzéséből eredő kedvező hatások lehető legjobb kihasználásához, a szakmai pályafutás újfajta biztonságát és a gyártás, a forgalmazás és a szolgáltatások új rugalmasságát is biztosítani képes párbeszédre. |
| --- | --- |

—

regionális/helyi szinten megszilárdult szociális párbeszédre, amely kulcsfontosságú eszköz az ipari és a piacon bekövetkező szerkezetváltások előrejelzéséből, valamint az emberi erőforrások oktatásából és képzéséből eredő kedvező hatások lehető legjobb kihasználásához, a szakmai pályafutás újfajta biztonságát és a gyártás, a forgalmazás és a szolgáltatások új rugalmasságát is biztosítani képes párbeszédre.

| 4.6.1 | Az EGSZB szerint mind a hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramot, mind az új versenyképességi és innovációs keretprogramot – amelyekkel kapcsolatban az EGSZB már kifejtette véleményét –, továbbra is túlzott mértékben jellemzi a „felülről lefelé” irányuló orientáció, és nem teszik még lehetővé a kívánatos mértékben a megfelelő integrációkat, sem pedig helyi és regionális szinten a fejlesztéshez kapcsolódó valamennyi köz- és magánszereplő felelősségteljes részvételét. Ez a megközelítés lényegében ahhoz vezet, hogy a helyi szereplők nem kapják meg az európai kormányzás társfelelőseiként őket megillető szerepet. |
| --- | --- |

4.6.1

Az EGSZB szerint mind a hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramot, mind az új versenyképességi és innovációs keretprogramot – amelyekkel kapcsolatban az EGSZB már kifejtette véleményét –, továbbra is túlzott mértékben jellemzi a „felülről lefelé” irányuló orientáció, és nem teszik még lehetővé a kívánatos mértékben a megfelelő integrációkat, sem pedig helyi és regionális szinten a fejlesztéshez kapcsolódó valamennyi köz- és magánszereplő felelősségteljes részvételét. Ez a megközelítés lényegében ahhoz vezet, hogy a helyi szereplők nem kapják meg az európai kormányzás társfelelőseiként őket megillető szerepet.

| 4.6.2 | Az Európai Uniónak akár a fenti két eszköz révén is ösztönöznie kell ezt az új, helyi szintű partnerséget a hatóságokkal és a gazdasági szereplőkkel, különösen a szociális partnerekkel, elősegítve a „globalizáció korszakában a területi fejlesztési paktumok” (23) új generációjának létrejöttét. Ebben a gazdaság és a foglalkoztatás fejlesztésében érintett valamennyi szereplőnek közre kellene működnie, hogy megfelelő választ lehessen adni a piacok és a versenyképesség kihívásaira, meghaladva a „lokalizmust”, amely egyre veszélyesebb korlátot jelent az összefonódó nemzetközi gazdasági realitásokkal szemben. |
| --- | --- |

4.6.2

Az Európai Uniónak akár a fenti két eszköz révén is ösztönöznie kell ezt az új, helyi szintű partnerséget a hatóságokkal és a gazdasági szereplőkkel, különösen a szociális partnerekkel, elősegítve a „globalizáció korszakában a területi fejlesztési paktumok” (23) új generációjának létrejöttét. Ebben a gazdaság és a foglalkoztatás fejlesztésében érintett valamennyi szereplőnek közre kellene működnie, hogy megfelelő választ lehessen adni a piacok és a versenyképesség kihívásaira, meghaladva a „lokalizmust”, amely egyre veszélyesebb korlátot jelent az összefonódó nemzetközi gazdasági realitásokkal szemben.

4.7   Az Integrált Területi Megközelítés, a részvételen alapuló irányítás, a szociális partnerek és a civil társadalom

| 4.7.1 | A fenntartható versenyképességre irányuló intézkedések jelentős része helyi vagy regionális hatáskörbe tartozik; számukra elsődleges fontosságúvá válnak a különböző helyi és regionális közösségek, hatóságok és intézmények, a szociális partnerek, a vállalatok és a civil társadalomnak az adott területen egymással kapcsolatban álló gazdasági és társadalmi szereplői közötti irányítási és együttműködési rendszerek. |
| --- | --- |

4.7.1

A fenntartható versenyképességre irányuló intézkedések jelentős része helyi vagy regionális hatáskörbe tartozik; számukra elsődleges fontosságúvá válnak a különböző helyi és regionális közösségek, hatóságok és intézmények, a szociális partnerek, a vállalatok és a civil társadalomnak az adott területen egymással kapcsolatban álló gazdasági és társadalmi szereplői közötti irányítási és együttműködési rendszerek.

| 4.7.2 | Az irányítás koncepciójával kapcsolatban utalunk az EGSZB egy korábbi megnyilvánulására: „A magánszféra szereplőinek is cselekedniük kellene, és felelősséget kellene vállalniuk, mégpedig konkrét közreműködésen és lépéseken keresztül. A szociális és civil párbeszéd fontos szerepet tölt be.” (24) |
| --- | --- |

4.7.2

Az irányítás koncepciójával kapcsolatban utalunk az EGSZB egy korábbi megnyilvánulására: „A magánszféra szereplőinek is cselekedniük kellene, és felelősséget kellene vállalniuk, mégpedig konkrét közreműködésen és lépéseken keresztül. A szociális és civil párbeszéd fontos szerepet tölt be.” (24)

| 4.7.3 | Ami a szociális párbeszéd erősítését illeti: „Az EGSZB osztja azt az álláspontot, hogy a szociális partnerek a saját ágazatukról meglévő ismereteiknek köszönhetően tájékoztató szerepet tölthetnek be, és felhívhatják a közintézmények figyelmét bizonyos problémákra”. |
| --- | --- |

4.7.3

Ami a szociális párbeszéd erősítését illeti: „Az EGSZB osztja azt az álláspontot, hogy a szociális partnerek a saját ágazatukról meglévő ismereteiknek köszönhetően tájékoztató szerepet tölthetnek be, és felhívhatják a közintézmények figyelmét bizonyos problémákra”.

| 4.7.4 | Az EGSZB szerint a fő kérdés az, hogy képesek vagyunk-e egyszerű, proaktív és reaktív, a részvételen alapuló társadalmi kapcsolat- és döntéshozatali rendszereket létrehozni, amelyek képesek a politikai, gazdasági és szociális demokrácia magas szintjének fenntartására az intézkedések és kezdeményezések megnehezítése és lelassítása nélkül. |
| --- | --- |

4.7.4

Az EGSZB szerint a fő kérdés az, hogy képesek vagyunk-e egyszerű, proaktív és reaktív, a részvételen alapuló társadalmi kapcsolat- és döntéshozatali rendszereket létrehozni, amelyek képesek a politikai, gazdasági és szociális demokrácia magas szintjének fenntartására az intézkedések és kezdeményezések megnehezítése és lelassítása nélkül.

| 4.7.5 | Alapvető jelentőségűvé válik a közép- és hosszú távú látásmód kialakítása, a közös középtávú célkitűzésekhez kapcsolódó felelősség kijelölése és elosztása, valamint regionális szinten a fejlett és elfogadott eszközök – például a
  foresight
  – igénybevétele. |
| --- | --- |

4.7.5

Alapvető jelentőségűvé válik a közép- és hosszú távú látásmód kialakítása, a közös középtávú célkitűzésekhez kapcsolódó felelősség kijelölése és elosztása, valamint regionális szinten a fejlett és elfogadott eszközök – például a
  foresight
  – igénybevétele.

| 4.8 | Az Integrált Területi Megközelítés és a szociálisan felelős terület kialakítását célzó irányítás |
| --- | --- |

4.8

Az Integrált Területi Megközelítés és a szociálisan felelős terület kialakítását célzó irányítás

| 4.8.1 | Egy a maihoz hasonló, a globális verseny előtt nyitott környezetben a szociálisan felelős területfejlesztést célzó irányítási stratégiának biztosítania kell a gazdasági fejlesztés és a magas szociális minőség tartósságát. Egy ilyen stratégia főként az alábbiakon keresztül hat:






  — | a területi termelési rendszer kognitív és innovatív minőségének és kapacitásainak állandó javítása, a szociális, gazdasági és technológiai fejlődés rendszeres elemzésén és a fentiekhez kapcsolódó, részvételen alapuló előrejelzéseken keresztül, |
| --- | --- | --- |

4.8.1

Egy a maihoz hasonló, a globális verseny előtt nyitott környezetben a szociálisan felelős területfejlesztést célzó irányítási stratégiának biztosítania kell a gazdasági fejlesztés és a magas szociális minőség tartósságát. Egy ilyen stratégia főként az alábbiakon keresztül hat:

—

a területi termelési rendszer kognitív és innovatív minőségének és kapacitásainak állandó javítása, a szociális, gazdasági és technológiai fejlődés rendszeres elemzésén és a fentiekhez kapcsolódó, részvételen alapuló előrejelzéseken keresztül,

| — | globális hivatkozási hálózatok kialakítása a köz- és a magánszektor számára, amelyek biztosítják a globális piaccal való interakció állandó, kölcsönös áramlását, |
| --- | --- |

—

globális hivatkozási hálózatok kialakítása a köz- és a magánszektor számára, amelyek biztosítják a globális piaccal való interakció állandó, kölcsönös áramlását,

| — | a fejlesztés környezeti és szociális fenntarthatóságának magas szintjei, mind a gyártás, mind pedig a fogyasztás szintjén, |
| --- | --- |

—

a fejlesztés környezeti és szociális fenntarthatóságának magas szintjei, mind a gyártás, mind pedig a fogyasztás szintjén,

| — | a tudás, a tájékoztatás, és a technológiai operátorok, a felhasználók és a végső fogyasztók tudásának, tájékoztatásának bővítésére és az ismeretek terjesztésére, továbbítására, valamint és egész életen át tartó képzésére irányuló hatékony és bevált eljárások, |
| --- | --- |

—

a tudás, a tájékoztatás, és a technológiai operátorok, a felhasználók és a végső fogyasztók tudásának, tájékoztatásának bővítésére és az ismeretek terjesztésére, továbbítására, valamint és egész életen át tartó képzésére irányuló hatékony és bevált eljárások,

| — | a minőségi és mennyiségi célkitűzések eléréséhez szükséges eljárások mérésére, nyomon követésére és értékelésére képes „területi szociális mérlegek” kidolgozása európai szinten, közös standardok és módszerek alapján. |
| --- | --- |

—

a minőségi és mennyiségi célkitűzések eléréséhez szükséges eljárások mérésére, nyomon követésére és értékelésére képes „területi szociális mérlegek” kidolgozása európai szinten, közös standardok és módszerek alapján.

Brüsszel, 2006. szeptember 13.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Lásd a 2006. március 23-24-i Európai Tanács elnökségi következtetéseinek 4. pontját.

1

(2)  Lásd: Pacte industrial de la regio metropolitana de Barcelona (http://www.pacteind.org/eng/activities/), amely szerint „egy adott terület versenyképessége a vállalkozások és alkalmazottaik minőségétől függ, ...”.

2

Pacte industrial de la regio metropolitana de Barcelona

(3)  Lásd: az Európai Bizottság kohéziós politikájáról szóló vezérelvek: Egy aktív horizontális partnerség (szociális partnerek, szervezett civil társadalom, közigazgatási szereplők); Hatékony vertikális partnerség (Európai Bizottság, nemzeti kormányok, regionális és helyi közigazgatás) V REG.CE/1260/1999, 1999.06.21., valamint COM(2002) 598, 2002.11.7.

3

(4)  Lásd: A polgárközeli demokrácia.

4

(5)  P. Cooke et al., 1998, Regional Innovation System-The role of governance in a globalised world.

5

(6)  Ezen a koncepción alapul a Regionális Politikai Főigazgatóság által elfogadott és az EBB által finanszírozott új JESSICA program, amely főként a leginkább elmaradott nagyvárosi területek rehabilitációjára irányul.

6

(7)  Antropológiai értelemben a kultúra „szerzett, továbbá szimbólumokon, jeleken, aktusokon, szellemi munkákon keresztül közvetített viselkedésmódokból tevődik össze. (Alberoni: Szokások és társadalom).”

7

(8)  F. Alburquerque és mások, Learning to innovate, OCSE-szeminárium, 1999.9.30-10.1., Malaga, Spanyolország.

8

(9)  A Foresight meghatározása: Szisztematikus és részvételi folyamat, amelynek része a jövővel kapcsolatos információk feltárása és közép-, illetve hosszú távú elképzelések kialakítása, és amely a döntések irányítására, valamint a közös cselekvés eszközeinek mobilizálására szolgál.

9

(10)  COM(2002) 565 final, 2002. október 16.

10

(11)  http://www.cordis.lu/rtd2002/foresight/main.htm.

11

http://www.cordis.lu/rtd2002/foresight/main.htm.

http://www.regional-foresight.de.

http://prospectiva2002.jrc.es.

(12)  Stratégiakutató Intézet. A KKK-nak (Közös Kutatóközpont) alárendelt 7 intézet egyike.

12

(13)  „Hozzuk létre az innovatív Európát!” független európai szakértők Esko Aho elnök által vezetett csoportjának jelentése a K+F-ről, 2006. január.

13

(14)  Szociális és technológiai szempontból egyaránt felkészült személyek, akik technológiai központok segítségével képesek a mikro- és a kisvállalkozások segítésére az innovációs folyamatokban.

14

(15)  Lásd: a 2006. június 15-16-i Európai Tanács elnökségi következtetései.

15

(16)  Lásd: „Európai logisztikai politika”.

16

(17)  A SWOT angol betűszó jelentése: Strengths, Weaknesses, Opportunities and Threats, azaz erősségek, gyenge pontok, lehetőségek és fenyegetések.

17

Strengths, Weaknesses, Opportunities and Threats

(18)  Lásd a Szakszervezetek Európai Konföderációja (ETUC) következő dokumentumát: „Elébe menni és támogatni a szerkezetátalakítást a foglalkoztatás fejlesztése érdekében: az EU szerepe” (Az ETUC Végrehajtó Bizottsága, 2005. június 14. és 15.).

18

(19)  „Rugalmas biztonság”, Dánia példája, ECO/167, előadó: Anita VIUM.

19

(20)  A GEANT 30 európai ország, az Európai Bizottság, valamint a DANTE (Delivery of Advanced Network Technology to Europe) 26 nemzeti kutatási és oktatási hálózatának együttműködésének eredményeképpen jött létre. Fő célkitűzése a GEANT hálózat fejlesztése, amely a kifejezetten kutatási és oktatási célokra szánt páneurópai multigigabit adatkommunikációs hálózat.

20

Delivery of Advanced Network Technology to Europe

(21)  A GRID a különböző területek erőforrásait és felhasználóit (például a felhasználói terminál és a központi szerver, egyazon vállalat vagy különböző vállalatok különböző adminisztratív egységei) integráló és koordináló rendszer; ezenkívül a fenti konfigurációkban felmerülő problémákkal (mint például biztonságpolitika, fizetések, hovatartozás stb.) foglalkozik.

21

(22)  Lásd például a francia kormány által kidolgozott „Ifjúsági paktumot”.

22

(23)  Lásd: Pacte industrial de la regio metropolitana de Barcelona (http://www.pacteind.org/eng/activities/), amely szerint „egy adott terület versenyképessége a vállalkozások és alkalmazottaik minőségétől függ, ...”.

23

Pacte industrial de la regio metropolitana de Barcelona

(24)  Lásd „Út az európai tudásalapú társadalom felé – a szervezett civil társadalom hozzájárulása a lisszaboni stratégiához (feltáró vélemény)”. Előadók: Jan Olsson, Eva Belabed és Joost van Iersel.

24

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/20

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Az informatikai eszközökkel támogatott, egész életen át tartó tanulás hozzájárulása Európa versenyképességéhez, az ipari szerkezetváltáshoz és a társadalmi tőke fejlesztéséhez”

(2006/C 318/03)

2006. január 19-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Működési Szabályzata 29. cikkének (2) bekezdésében biztosított hatáskörében eljárva úgy határozott, hogy saját véleményt dolgoz ki a következő témában: „Az informatikai eszközökkel támogatott, egész életen át tartó tanulás hozzájárulása Európa versenyképességéhez, az ipari szerkezetváltáshoz és a társadalmi tőke fejlesztéséhez”.

Az EGSZB idevonatkozó munkájának előkészítésével megbízott Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága a véleményét 2006. augusztus 31-én elfogadta. Az előadó Marian Krzaklewski volt. Társelőadó: Szűcs András.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. szeptember 13–14-én tartott 429. plenáris ülésén (a szeptember 13-i ülésnapon) 181 szavazattal 6 ellenében, 11 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Javaslatok és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB meg van győződve arról, hogy az elektronikus média használata az oktatásban és képzésben (e-learning, e-tanulás) (1) olyan eszköz, amely segítheti az EU-t az oktatás hatékonyságának és színvonalának növelését célzó tevékenységek végzésében, amelyek közé többek között a munkahelyi oktatás és képzés is tartozik. Ez, más egyéb intézkedésekkel együtt, csökkenti az alkalmazottak képzési költségeit, és jelentősen javítja a vállalkozások – különösen a kis- és középvállalkozások – versenyképességét. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB meg van győződve arról, hogy az elektronikus média használata az oktatásban és képzésben (e-learning, e-tanulás) (1) olyan eszköz, amely segítheti az EU-t az oktatás hatékonyságának és színvonalának növelését célzó tevékenységek végzésében, amelyek közé többek között a munkahelyi oktatás és képzés is tartozik. Ez, más egyéb intézkedésekkel együtt, csökkenti az alkalmazottak képzési költségeit, és jelentősen javítja a vállalkozások – különösen a kis- és középvállalkozások – versenyképességét.

| 1.2 | Az EGSZB megítélése szerint az információs és kommunikációs technológia (IKT) által támogatott tanulás alkalmazása még mindig következetlen az EU-n belül. Ennek a nyelvi és kulturális sokszínűség, valamint az ide tartozó piacok fejletlensége az oka. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB megítélése szerint az információs és kommunikációs technológia (IKT) által támogatott tanulás alkalmazása még mindig következetlen az EU-n belül. Ennek a nyelvi és kulturális sokszínűség, valamint az ide tartozó piacok fejletlensége az oka.

| 1.2.1 | Ahhoz, hogy ez megváltozzon, valamennyi oktatási intézménynek (ideértve az egész életen át tartó tanulás (2) terén tevékeny intézményeket) nyitottabbnak kell lennie az új tanulási formák iránt, és készen kell állnia arra, hogy egyre szélesebb skálán alkalmazzák ezeket, elősegítve a tudás és a tapasztalatok integrálását azzal a céllal, hogy szinergia alakuljon ki a tervezett technológiai és gazdasági fejlődéssel. |
| --- | --- |

1.2.1

Ahhoz, hogy ez megváltozzon, valamennyi oktatási intézménynek (ideértve az egész életen át tartó tanulás (2) terén tevékeny intézményeket) nyitottabbnak kell lennie az új tanulási formák iránt, és készen kell állnia arra, hogy egyre szélesebb skálán alkalmazzák ezeket, elősegítve a tudás és a tapasztalatok integrálását azzal a céllal, hogy szinergia alakuljon ki a tervezett technológiai és gazdasági fejlődéssel.

| 1.2.2 | Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság kulcshelyzetben van ahhoz, hogy helyreállítsa a politikai lendületet ebben a megváltozott környezetben. Ezért az Európai Bizottság különböző részlegei között a kommunikáció és a koordináció elsőrangú kérdés, különösen az oktatás és az információs társadalom terén. |
| --- | --- |

1.2.2

Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság kulcshelyzetben van ahhoz, hogy helyreállítsa a politikai lendületet ebben a megváltozott környezetben. Ezért az Európai Bizottság különböző részlegei között a kommunikáció és a koordináció elsőrangú kérdés, különösen az oktatás és az információs társadalom terén.

| 1.2.3 | Az e-tanulás ugyanakkor átfogó, elismert szakterületté vált, ami megkönnyíti az egységes megközelítések alkalmazását és világossá teszi többletértékét. |
| --- | --- |

1.2.3

Az e-tanulás ugyanakkor átfogó, elismert szakterületté vált, ami megkönnyíti az egységes megközelítések alkalmazását és világossá teszi többletértékét.

| 1.3 | Az EGSZB meg van győződve arról, hogy az EU-ban növelni kell az információs és kommunikációs technológiák iránti tudatosságot; főként azzal kapcsolatban, hogy miként segíthetik elő ezek a technológiák a képzést az iparban és a egész életen át tartó tanulás terén, többek között a következők segítségével:






  — | a munkahelyen felkínált, adott helyzetben fennálló problémák megoldására irányuló képzés; |
| --- | --- | --- |

1.3

Az EGSZB meg van győződve arról, hogy az EU-ban növelni kell az információs és kommunikációs technológiák iránti tudatosságot; főként azzal kapcsolatban, hogy miként segíthetik elő ezek a technológiák a képzést az iparban és a egész életen át tartó tanulás terén, többek között a következők segítségével:

—

a munkahelyen felkínált, adott helyzetben fennálló problémák megoldására irányuló képzés;

| — | korábbi – akár a munka vagy a gyakorlat során elért – tanulási eredményeket elismerő módszerek és megközelítések, továbbá az önálló és társas tanulási tevékenységekben való aktív részvétel ösztönzése. |
| --- | --- |

—

korábbi – akár a munka vagy a gyakorlat során elért – tanulási eredményeket elismerő módszerek és megközelítések, továbbá az önálló és társas tanulási tevékenységekben való aktív részvétel ösztönzése.

| 1.4 | Az EGSZB arra kéri az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy az információs társadalom létrehozásával kapcsolatos fejlesztési programok megvalósítása során ne felejtsék el, hogy e folyamatoknak semmiféle kirekesztéshez nem szabad vezetniük. Más szóval, az elektronikus infrastruktúrához mint tanulási eszközhöz történő hozzáférést ne akadályozza semmilyen társadalmi, gazdasági vagy földrajzi tényező. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB arra kéri az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy az információs társadalom létrehozásával kapcsolatos fejlesztési programok megvalósítása során ne felejtsék el, hogy e folyamatoknak semmiféle kirekesztéshez nem szabad vezetniük. Más szóval, az elektronikus infrastruktúrához mint tanulási eszközhöz történő hozzáférést ne akadályozza semmilyen társadalmi, gazdasági vagy földrajzi tényező.

| 1.4.1 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az információs és kommunikációs technológiáknak az egész életen át tartó tanulásra való felhasználásához a legfőbb feltétel – főként a Közösség vidéki területein és kisvárosaiban – az, hogy az EU és a tagállamok kormányai ösztönözzék a széles sávú internetkapcsolatokat (3) a tanulási rendszerekhez való elektronikus hozzáférés érdekében. Az ilyen területeket tekintve éppen az új tagállamokban különösen nehéz a helyzet. Ez is alátámasztja azt a követelést, hogy lehetővé kell tenni a széles sávú internetkapcsolathoz való akadálytalan hozzáférést. |
| --- | --- |

1.4.1

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az információs és kommunikációs technológiáknak az egész életen át tartó tanulásra való felhasználásához a legfőbb feltétel – főként a Közösség vidéki területein és kisvárosaiban – az, hogy az EU és a tagállamok kormányai ösztönözzék a széles sávú internetkapcsolatokat (3) a tanulási rendszerekhez való elektronikus hozzáférés érdekében. Az ilyen területeket tekintve éppen az új tagállamokban különösen nehéz a helyzet. Ez is alátámasztja azt a követelést, hogy lehetővé kell tenni a széles sávú internetkapcsolathoz való akadálytalan hozzáférést.

| 1.4.2 | Az EGSZB ebben az összefüggésben felszólítja az Európai Bizottságot, hogy a széles sávú internetkapcsolat elérhetőségének kérdését egy átfogóbb stratégia részeként szemlélje, amely az internet-hozzáférést közérdekű szolgáltatásnak tekinti. |
| --- | --- |

1.4.2

Az EGSZB ebben az összefüggésben felszólítja az Európai Bizottságot, hogy a széles sávú internetkapcsolat elérhetőségének kérdését egy átfogóbb stratégia részeként szemlélje, amely az internet-hozzáférést közérdekű szolgáltatásnak tekinti.

| 1.5 | Az EGSZB szerint az általános és szakképzésben alkalmazott elektronikus távoktatás esetében különösen kell ügyelni a generációs szakadék veszélyére, főként azért, mert egyre több előrelépés történik a felnőttek informatikai eszközökkel támogatott, egész életen át tartó továbbképzése terén. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB szerint az általános és szakképzésben alkalmazott elektronikus távoktatás esetében különösen kell ügyelni a generációs szakadék veszélyére, főként azért, mert egyre több előrelépés történik a felnőttek informatikai eszközökkel támogatott, egész életen át tartó továbbképzése terén.

| 1.6 | Az EGSZB ugyanakkor arra is szeretne utalni, hogy az e-tanulás a látássérültek esetében is számításba jöhet megoldásként. Az e területtel foglalkozó műszaki projektek ismertek, az e-tanulásról szóló kézikönyvek szerzőinek pedig eszerint a vakok szervezetei által kidolgozott szabályokra kell támaszkodniuk. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB ugyanakkor arra is szeretne utalni, hogy az e-tanulás a látássérültek esetében is számításba jöhet megoldásként. Az e területtel foglalkozó műszaki projektek ismertek, az e-tanulásról szóló kézikönyvek szerzőinek pedig eszerint a vakok szervezetei által kidolgozott szabályokra kell támaszkodniuk.

| 1.7 | Az EGSZB meggyőződése, hogy az informatikai eszközökkel támogatott tanulás (e-tanulás) hatékony eszköz a vállalkozások versenyképességének és üzleti potenciáljának növelésére, különösen a kis- és középvállalkozások esetében, amelyekre kulcsfontosságú szerep hárul a gazdasági növekedés élénkítésében és a jobb munkahelyek létrehozásában. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB meggyőződése, hogy az informatikai eszközökkel támogatott tanulás (e-tanulás) hatékony eszköz a vállalkozások versenyképességének és üzleti potenciáljának növelésére, különösen a kis- és középvállalkozások esetében, amelyekre kulcsfontosságú szerep hárul a gazdasági növekedés élénkítésében és a jobb munkahelyek létrehozásában.

| 1.8 | Az EGSZB szerint az informatikai eszközökkel támogatott, egész életen át tartó tanulás alkalmazási területének szélesítése az EU-ban jelentős mértékben hozzájárul a vállalkozások versenyképességének, illetve munkavállalóik társadalmi tőkéjének növeléséhez, így elősegíti az európai vállalkozási tőke értékének gyarapítását. |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB szerint az informatikai eszközökkel támogatott, egész életen át tartó tanulás alkalmazási területének szélesítése az EU-ban jelentős mértékben hozzájárul a vállalkozások versenyképességének, illetve munkavállalóik társadalmi tőkéjének növeléséhez, így elősegíti az európai vállalkozási tőke értékének gyarapítását.

| 1.9 | Az EGSZB megjegyzi, hogy sürgősen újra kell gondolni, milyen szerep hárul a civil társadalomra, illetve a szociális partnerek közötti párbeszédre az e-tanulás formájában történő folyamatos képzés uniós munkaerőpiacokon történő népszerűsítésében és kialakításában. Az összes európai társadalom felkészítése az egész életen át tartó, informatikai eszközökkel támogatott tanulásra elősegíti az európai tudástérség, valamint a tudásalapú társadalom (4) kialakítását. |
| --- | --- |

1.9

Az EGSZB megjegyzi, hogy sürgősen újra kell gondolni, milyen szerep hárul a civil társadalomra, illetve a szociális partnerek közötti párbeszédre az e-tanulás formájában történő folyamatos képzés uniós munkaerőpiacokon történő népszerűsítésében és kialakításában. Az összes európai társadalom felkészítése az egész életen át tartó, informatikai eszközökkel támogatott tanulásra elősegíti az európai tudástérség, valamint a tudásalapú társadalom (4) kialakítását.

| 1.10 | Az EGSZB utal arra, hogy az információs és kommunikációs technológiáknak az oktatásba való integrálása és az e-tanulás meghonosítása a szakmai pályafutásban eddig a vártánál kisebb mértékben valósult meg. Az uniós és nemzeti szintű illetékeseknek ezért olyan intézkedéseket kell hozniuk, amelyek egyértelműen javítják az e-tanulás tényleges alkalmazását. Az ilyen fejlődés jelentős hozzájárulást nyújthat az ipar versenyképességéhez és termelékenységéhez. |
| --- | --- |

1.10

Az EGSZB utal arra, hogy az információs és kommunikációs technológiáknak az oktatásba való integrálása és az e-tanulás meghonosítása a szakmai pályafutásban eddig a vártánál kisebb mértékben valósult meg. Az uniós és nemzeti szintű illetékeseknek ezért olyan intézkedéseket kell hozniuk, amelyek egyértelműen javítják az e-tanulás tényleges alkalmazását. Az ilyen fejlődés jelentős hozzájárulást nyújthat az ipar versenyképességéhez és termelékenységéhez.

| 1.11 | Az EGSZB arra kéri az uniós intézményeket, hogy kiemelt figyelmet fordítsanak a kkv-k igényeire, hálózataira és reprezentatív szervezeteire és biztosítsák, hogy a kkv-k minél jobban igénybe vegyék képzési célokra az információs és kommunikációs technológiákat. |
| --- | --- |

1.11

Az EGSZB arra kéri az uniós intézményeket, hogy kiemelt figyelmet fordítsanak a kkv-k igényeire, hálózataira és reprezentatív szervezeteire és biztosítsák, hogy a kkv-k minél jobban igénybe vegyék képzési célokra az információs és kommunikációs technológiákat.

| 1.12 | Az EGSZB úgy véli, hogy a modern technológiával és módszerekkel (IT-oktatás) dolgozó oktatóknak átfogó programokkal és ösztönzőkkel hosszú távú, rendszeres támogatást kell nyújtani. |
| --- | --- |

1.12

Az EGSZB úgy véli, hogy a modern technológiával és módszerekkel (IT-oktatás) dolgozó oktatóknak átfogó programokkal és ösztönzőkkel hosszú távú, rendszeres támogatást kell nyújtani.

| 1.13 | Az Európai Bizottságnak kiemelt figyelmet kellene fordítani az informatikai eszközökkel támogatott oktatás területén a szellemi tulajdonjogok kérdésére is. |
| --- | --- |

1.13

Az Európai Bizottságnak kiemelt figyelmet kellene fordítani az informatikai eszközökkel támogatott oktatás területén a szellemi tulajdonjogok kérdésére is.

| 1.14 | Következtetéseiben és ajánlásaiban az EGSZB javasolja, hogy az EU-ban már jelenleg is használatos olyan kifejezésekre támaszkodva, mint az e-Európa, e-tanulás, e-készségek, vezessék be az IKT által támogatott egész életen át tartó tanulás szimbolikus rövidítéseként az „eLL”-t (e-Lifelong-Learning), és az e-Európa cselekvési tervben, valamint az ezt követő i2010 kezdeményezésben is hangúlyozzák a tanulás e formája további fejlesztésének és terjesztésének jelentőségét és szükségességét. |
| --- | --- |

1.14

Következtetéseiben és ajánlásaiban az EGSZB javasolja, hogy az EU-ban már jelenleg is használatos olyan kifejezésekre támaszkodva, mint az e-Európa, e-tanulás, e-készségek, vezessék be az IKT által támogatott egész életen át tartó tanulás szimbolikus rövidítéseként az „eLL”-t (e-Lifelong-Learning), és az e-Európa cselekvési tervben, valamint az ezt követő i2010 kezdeményezésben is hangúlyozzák a tanulás e formája további fejlesztésének és terjesztésének jelentőségét és szükségességét.

2.   Bevezetés és a vélemény indokolása

| 2.1 | A vélemény az informatikai eszközökkel (IKT) támogatott, egész életen át tartó tanulás hozzájárulását vizsgálja Európa versenyképességéhez, az ipari szerkezetváltáshoz és a társadalmi tőke fejlesztéséhez. |
| --- | --- |

2.1

A vélemény az informatikai eszközökkel (IKT) támogatott, egész életen át tartó tanulás hozzájárulását vizsgálja Európa versenyképességéhez, az ipari szerkezetváltáshoz és a társadalmi tőke fejlesztéséhez.

| 2.2 | A lisszaboni stratégia megvalósítása kapcsán az egész életen át tartó tanulás fokozatosan az egyik legfontosabb koncepcióvá válik az EU 2007–2013 közötti időszakra szóló oktatáspolitikájában és új oktatási programjaiban (5). A rugalmas és nyitott képzési és szakképzési módszereknek az információs és kommunikációs technológiákkal együtt történő használata minden bizonnyal kulcsszerepet játszik a tudásalapú gazdaság fejlődésében. |
| --- | --- |

2.2

A lisszaboni stratégia megvalósítása kapcsán az egész életen át tartó tanulás fokozatosan az egyik legfontosabb koncepcióvá válik az EU 2007–2013 közötti időszakra szóló oktatáspolitikájában és új oktatási programjaiban (5). A rugalmas és nyitott képzési és szakképzési módszereknek az információs és kommunikációs technológiákkal együtt történő használata minden bizonnyal kulcsszerepet játszik a tudásalapú gazdaság fejlődésében.

| 2.3 | Az ígéretes sikereket hozó, iránymutató e-Európa program, illetve az e-tanulás bevezetését célzó intézkedések nyomán át kell gondolni, hogyan lehet felhasználni az eddig elért eredményeket az ipari szerkezetváltás terén, fejleszteni az ebből adódó lehetőségeket és körvonalazni a jövőbeli kilátásokat. |
| --- | --- |

2.3

Az ígéretes sikereket hozó, iránymutató e-Európa program, illetve az e-tanulás bevezetését célzó intézkedések nyomán át kell gondolni, hogyan lehet felhasználni az eddig elért eredményeket az ipari szerkezetváltás terén, fejleszteni az ebből adódó lehetőségeket és körvonalazni a jövőbeli kilátásokat.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1 | Az információs technológia jelentőségét a humán erőforrások fejlesztésében elismerte az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa, amelyek jóváhagytak egy többéves (2004-től 2006-ig szóló) programot az IKT európai oktatási és szakképzési rendszerekbe történő hatékony integrálásáról (6). E program fő célja az IKT-nek a magas színvonalú oktatás és képzés elősegítése érdekében történő alkalmazása az egész életen át tartó tanulás keretében. |
| --- | --- |

3.1

Az információs technológia jelentőségét a humán erőforrások fejlesztésében elismerte az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa, amelyek jóváhagytak egy többéves (2004-től 2006-ig szóló) programot az IKT európai oktatási és szakképzési rendszerekbe történő hatékony integrálásáról (6). E program fő célja az IKT-nek a magas színvonalú oktatás és képzés elősegítése érdekében történő alkalmazása az egész életen át tartó tanulás keretében.

| 3.2 | A nyitott, rugalmas, távoktatáson alapuló képzési formák – az e-tanulással együtt – már az elmúlt évtizedben főszerephez jutottak, de most ismét górcső alá kerülnek, ezúttal tágabb összefüggésekben. Az informatikai eszközökkel támogatott tanulást és e-tanulást – amely rugalmasabbá teszi életünket, tanulásunkat és munkánkat – a lisszaboni stratégia céljai eléréséhez vezető egyik legfontosabb útnak tekintik. A nem formális (7) és az informális tanulás (8) és a munkahelyi képzés egyre fontosabbá válik. |
| --- | --- |

3.2

A nyitott, rugalmas, távoktatáson alapuló képzési formák – az e-tanulással együtt – már az elmúlt évtizedben főszerephez jutottak, de most ismét górcső alá kerülnek, ezúttal tágabb összefüggésekben. Az informatikai eszközökkel támogatott tanulást és e-tanulást – amely rugalmasabbá teszi életünket, tanulásunkat és munkánkat – a lisszaboni stratégia céljai eléréséhez vezető egyik legfontosabb útnak tekintik. A nem formális (7) és az informális tanulás (8) és a munkahelyi képzés egyre fontosabbá válik.

| 3.3 | A lisszaboni stratégia végrehajtásának javításáról szóló EGSZB-vélemény (9) hangsúlyozta, hogy meg kell vizsgálni a tudásalapú gazdaság által kínált új lehetőségeket, továbbá kiemelte az információs technológiák és innovációs folyamatok nagyobb mértékű elterjesztésének jelentőségét. |
| --- | --- |

3.3

A lisszaboni stratégia végrehajtásának javításáról szóló EGSZB-vélemény (9) hangsúlyozta, hogy meg kell vizsgálni a tudásalapú gazdaság által kínált új lehetőségeket, továbbá kiemelte az információs technológiák és innovációs folyamatok nagyobb mértékű elterjesztésének jelentőségét.

| 3.3.1 | Az oktatási rendszerek hiányosságaira és a szociális dimenzió nagyobb fokú integrálásának szükségességére szintén felhívta a figyelmet. |
| --- | --- |

3.3.1

Az oktatási rendszerek hiányosságaira és a szociális dimenzió nagyobb fokú integrálásának szükségességére szintén felhívta a figyelmet.

| 3.4 | Az elmúlt évtizedben az Unió számos kezdeményezést indított el az IKT által támogatott tanulás területén; némelyikük rendkívül eredményesnek bizonyult, másokból viszont hiányzott a következetesség és nem érték el a célként kitűzött számszerű és minőségi eredményeket. |
| --- | --- |

3.4

Az elmúlt évtizedben az Unió számos kezdeményezést indított el az IKT által támogatott tanulás területén; némelyikük rendkívül eredményesnek bizonyult, másokból viszont hiányzott a következetesség és nem érték el a célként kitűzött számszerű és minőségi eredményeket.

| 3.4.1 | Az elektronikus segédeszközökkel történő tanulás (e-tanulás) kezdetben alkalmazott modelljei egyénközpontúak voltak és kizárólag az előre meghatározott ismeretek átadására összpontosítottak. Szinte teljesen hiányzott belőlük a tanulást segítő, illetve kiértékelő komponens, és némileg csalódást keltettek azokban, akik gyorsan alkalmazkodni próbáltak e tanulási formához. |
| --- | --- |

3.4.1

Az elektronikus segédeszközökkel történő tanulás (e-tanulás) kezdetben alkalmazott modelljei egyénközpontúak voltak és kizárólag az előre meghatározott ismeretek átadására összpontosítottak. Szinte teljesen hiányzott belőlük a tanulást segítő, illetve kiértékelő komponens, és némileg csalódást keltettek azokban, akik gyorsan alkalmazkodni próbáltak e tanulási formához.

| 3.4.2 | Az elmúlt néhány évben végbement gyors technológiai fejlődés, a megnövekedett gazdasági nyomások és a különböző ütemű kormányzati intézkedések – amelyeknek be kellett volna vezetniük az IKT-t az oktatásba és a képzésbe – nem bizonyultak elegendőnek ahhoz, hogy biztosítsák a szakképzettség fejlesztését. |
| --- | --- |

3.4.2

Az elmúlt néhány évben végbement gyors technológiai fejlődés, a megnövekedett gazdasági nyomások és a különböző ütemű kormányzati intézkedések – amelyeknek be kellett volna vezetniük az IKT-t az oktatásba és a képzésbe – nem bizonyultak elegendőnek ahhoz, hogy biztosítsák a szakképzettség fejlesztését.

| 3.5 | A tervek szerint 2010-ben az EU 25–64 éves felnőtt lakosságának 12,5 %-a vesz majd részt az egész életen át tartó tanulás különféle formáiban, szemben a jelenlegi 10 %-os átlaggal (10). A tervezett célok csak az IT által támogatott oktatás és képzés kiterjesztésének felgyorsításával érhetők el. |
| --- | --- |

3.5

A tervek szerint 2010-ben az EU 25–64 éves felnőtt lakosságának 12,5 %-a vesz majd részt az egész életen át tartó tanulás különféle formáiban, szemben a jelenlegi 10 %-os átlaggal (10). A tervezett célok csak az IT által támogatott oktatás és képzés kiterjesztésének felgyorsításával érhetők el.

| 3.5.1 | Az Európai Bizottság, valamint a tagállamok oktatási és képzési programjai előtt álló kihívások annál is nagyobbak, mivel az előttünk álló öt évben szakképzetlen munkaerő az új állásoknak csak 15 %-át töltheti be, 50 % magasan képzett munkaerőre vár (11). |
| --- | --- |

3.5.1

Az Európai Bizottság, valamint a tagállamok oktatási és képzési programjai előtt álló kihívások annál is nagyobbak, mivel az előttünk álló öt évben szakképzetlen munkaerő az új állásoknak csak 15 %-át töltheti be, 50 % magasan képzett munkaerőre vár (11).

| 3.6 | Az Európai Bizottság „i2010” közleményéhez (12) kapcsolódó új közösségi kezdeményezés az elektronikus befogadás (e-Inclusion) kezdeményezés. Az e-Inclusion kifejezés egyaránt vonatkozik az IKT befogadására, illetve az IKT-nek a befogadást megvalósító használatára (13). Az elektronikus befogadás politikája arra irányul, hogy elhárítsa az IKT használata előtt tornyosuló akadályokat, illetve hogy ösztönözze az IKT használatát a kirekesztés megszüntetése, a gazdasági termelékenység javítása és a munkahelyteremtés érdekében. |
| --- | --- |

3.6

Az Európai Bizottság „i2010” közleményéhez (12) kapcsolódó új közösségi kezdeményezés az elektronikus befogadás (e-Inclusion) kezdeményezés. Az e-Inclusion kifejezés egyaránt vonatkozik az IKT befogadására, illetve az IKT-nek a befogadást megvalósító használatára (13). Az elektronikus befogadás politikája arra irányul, hogy elhárítsa az IKT használata előtt tornyosuló akadályokat, illetve hogy ösztönözze az IKT használatát a kirekesztés megszüntetése, a gazdasági termelékenység javítása és a munkahelyteremtés érdekében.

| 3.6.1 | Az elektronikus befogadás egy másik fontos vetülete az elektronikus távtanulás (e-distance learning), amelynek célja, hogy csökkentse vagy megelőzze azon foglalkozási csoportok társadalmi marginalizációját, amelyek földrajzi helyük, társadalmi helyzetük vagy különleges oktatási szükségleteik miatt csak korlátozott mértékben férnek hozzá a hagyományos oktatási formákhoz. |
| --- | --- |

3.6.1

Az elektronikus befogadás egy másik fontos vetülete az elektronikus távtanulás (e-distance learning), amelynek célja, hogy csökkentse vagy megelőzze azon foglalkozási csoportok társadalmi marginalizációját, amelyek földrajzi helyük, társadalmi helyzetük vagy különleges oktatási szükségleteik miatt csak korlátozott mértékben férnek hozzá a hagyományos oktatási formákhoz.

| 3.6.2 | Ez az oktatási forma a következő előnyöket kínálja: a tanulás nincs egy bizonyos helyhez kötve, a tanulás üteme az egyéni tanulási igényekhez igazítható, igénybe vehetők a modern információs technológiák, a hátrányos helyzetű csoportok növelhetik képzettségüket stb. |
| --- | --- |

3.6.2

Ez az oktatási forma a következő előnyöket kínálja: a tanulás nincs egy bizonyos helyhez kötve, a tanulás üteme az egyéni tanulási igényekhez igazítható, igénybe vehetők a modern információs technológiák, a hátrányos helyzetű csoportok növelhetik képzettségüket stb.

| 3.6.3 | Egy nemrég elfogadott véleményében (14) az EGSZB arra szólította fel a kormányok és az ipari szektorok képviselőit, hogy a „digitális szakadék” (15) által fenyegetett különböző társadalmi csoportok részére dolgozzanak ki és támogassanak képzési és szakképzési intézkedéseket az információs és kommunikációs technológiák terén. |
| --- | --- |

3.6.3

Egy nemrég elfogadott véleményében (14) az EGSZB arra szólította fel a kormányok és az ipari szektorok képviselőit, hogy a „digitális szakadék” (15) által fenyegetett különböző társadalmi csoportok részére dolgozzanak ki és támogassanak képzési és szakképzési intézkedéseket az információs és kommunikációs technológiák terén.

| 3.6.4 | Az európai elektronikus befogadás programjának megvalósítása a digitális kompetencia (16) ösztönzéséhez is kapcsolódik, amely ma már egyet jelent a modern tudásalapú társadalommal. Többek között a nemrégiben megjelent EGSZB-vélemény (17) kontextusában a digitális kompetencia közeljövőben történő elismerése mint az egész életen át tartó tanulás egyik kulcsfontosságú készsége nem csak szükségszerűnek, hanem vitathatatlannak is tűnik. |
| --- | --- |

3.6.4

Az európai elektronikus befogadás programjának megvalósítása a digitális kompetencia (16) ösztönzéséhez is kapcsolódik, amely ma már egyet jelent a modern tudásalapú társadalommal. Többek között a nemrégiben megjelent EGSZB-vélemény (17) kontextusában a digitális kompetencia közeljövőben történő elismerése mint az egész életen át tartó tanulás egyik kulcsfontosságú készsége nem csak szükségszerűnek, hanem vitathatatlannak is tűnik.

| 3.7 | Az elektronikus készségek (e-skills) (18) ösztönzése jelentős befolyással bír az ipari szerkezetváltás különböző szempontjaira. Az elektronikus készségek kifejezés az információs és kommunikációs tevékenységekkel kapcsolatos alkalmazói, felhasználói és e-üzleti készségeket foglalja magában. Az átfogó „elektronikus készségek” menetrend támogatásának keretén belül az Európai Bizottság nemrégiben egy sor olyan intézkedést javasolt, amely az iparra és az elektronikus készségek munkaerő-piaci élénkítésére, valamint új elektronikus szakismeretek kifejlesztésére és ösztönzésére irányult (19). |
| --- | --- |

3.7

Az elektronikus készségek (e-skills) (18) ösztönzése jelentős befolyással bír az ipari szerkezetváltás különböző szempontjaira. Az elektronikus készségek kifejezés az információs és kommunikációs tevékenységekkel kapcsolatos alkalmazói, felhasználói és e-üzleti készségeket foglalja magában. Az átfogó „elektronikus készségek” menetrend támogatásának keretén belül az Európai Bizottság nemrégiben egy sor olyan intézkedést javasolt, amely az iparra és az elektronikus készségek munkaerő-piaci élénkítésére, valamint új elektronikus szakismeretek kifejlesztésére és ösztönzésére irányult (19).

| 3.7.1 | Az érdekeltek képviselői között létrejött partnerség kulcsfontosságú szerepet játszik mind az elektronikus készségekre, mind pedig az IKT által támogatott egész életen át tartó tanulás bevezetéséhez kapcsolódó kérdések zömére vonatkozó intézkedéseket illetően. A szóban forgó érdekeltek többek között a következők:






  — | szakszervezetek; |
| --- | --- | --- |

3.7.1

Az érdekeltek képviselői között létrejött partnerség kulcsfontosságú szerepet játszik mind az elektronikus készségekre, mind pedig az IKT által támogatott egész életen át tartó tanulás bevezetéséhez kapcsolódó kérdések zömére vonatkozó intézkedéseket illetően. A szóban forgó érdekeltek többek között a következők:

—

szakszervezetek;

| — | a szakképzett munkaerőre szoruló vállalkozások (mint IKT-felhasználók) képviselői; |
| --- | --- |

—

a szakképzett munkaerőre szoruló vállalkozások (mint IKT-felhasználók) képviselői;

| — | különböző iparágak képviselői, akik az új technológiák bevezetéséért felelősek és akik nagyobb rálátással rendelkeznek arra, hogy milyenfajta képzettségekre van szükség; |
| --- | --- |

—

különböző iparágak képviselői, akik az új technológiák bevezetéséért felelősek és akik nagyobb rálátással rendelkeznek arra, hogy milyenfajta képzettségekre van szükség;

| — | az IKT-ágazat képviselői; |
| --- | --- |

—

az IKT-ágazat képviselői;

| — | az IKT terén kutatók és fejlesztők; |
| --- | --- |

—

az IKT terén kutatók és fejlesztők;

| — | az elektronikus készségek mennyiségi és minőségi kérdéseivel foglalkozó kutatók; |
| --- | --- |

—

az elektronikus készségek mennyiségi és minőségi kérdéseivel foglalkozó kutatók;

| — | az oktatás, kutatás, üzlet, innováció és információs társadalom politikai döntéshozói; |
| --- | --- |

—

az oktatás, kutatás, üzlet, innováció és információs társadalom politikai döntéshozói;

| — | a társadalmi változásokra, illetve a társadalom és technológia közötti kölcsönhatásra széles rálátással rendelkező, előrejelzést nyújtó szakértők. |
| --- | --- |

—

a társadalmi változásokra, illetve a társadalom és technológia közötti kölcsönhatásra széles rálátással rendelkező, előrejelzést nyújtó szakértők.

| 3.8 | A széles sávú internet-hozzáférés elterjesztése döntő szerepet játszik az i2010 stratégia, valamint az elektronikus befogadás projektek célkitűzéseinek elérésében. A széles sávhoz való hozzáférés nem szabad, hogy kizárólag a nagyvárosokra és városokra korlátozódjon, hanem a kevésbé fejlett régiók lakosainak is rendelkezésére kell állnia (20). |
| --- | --- |

3.8

A széles sávú internet-hozzáférés elterjesztése döntő szerepet játszik az i2010 stratégia, valamint az elektronikus befogadás projektek célkitűzéseinek elérésében. A széles sávhoz való hozzáférés nem szabad, hogy kizárólag a nagyvárosokra és városokra korlátozódjon, hanem a kevésbé fejlett régiók lakosainak is rendelkezésére kell állnia (20).

| 3.8.1 | Figyelemreméltó, hogy az EU-15-ök városi területein a vállalkozások és háztartások mintegy 90 %-a rendelkezik széles sávú hozzáféréssel, a vidéki és távoli területeken viszont csak 60 %-uk; és az új tagállamokban még nagyobbak ezek a különbségek. |
| --- | --- |

3.8.1

Figyelemreméltó, hogy az EU-15-ök városi területein a vállalkozások és háztartások mintegy 90 %-a rendelkezik széles sávú hozzáféréssel, a vidéki és távoli területeken viszont csak 60 %-uk; és az új tagállamokban még nagyobbak ezek a különbségek.

| 3.8.2 | A széles sávú hozzáférés nemcsak a vállalkozások versenyképességének növeléséhez és egy-egy régió gazdasági növekedésének serkentéséhez létfontosságú, hanem az oktatási és képzési ágazat számára is, különösen ott, ahol a képzési programok az e-tanulást is alkalmazzák. |
| --- | --- |

3.8.2

A széles sávú hozzáférés nemcsak a vállalkozások versenyképességének növeléséhez és egy-egy régió gazdasági növekedésének serkentéséhez létfontosságú, hanem az oktatási és képzési ágazat számára is, különösen ott, ahol a képzési programok az e-tanulást is alkalmazzák.

| 3.9 | Az informatikai eszközökkel támogatott, egész életen át tartó tanulás nagyobb gyakorlati elterjedése és e továbbképzési forma hatékonyságának növelése érdekében most nagyon célszerű lenne politikai vitát tartani ebben a kérdésben. Az EU a legalkalmasabb arra, hogy ebben az összefüggésben új irányt adjon a politikának. |
| --- | --- |

3.9

Az informatikai eszközökkel támogatott, egész életen át tartó tanulás nagyobb gyakorlati elterjedése és e továbbképzési forma hatékonyságának növelése érdekében most nagyon célszerű lenne politikai vitát tartani ebben a kérdésben. Az EU a legalkalmasabb arra, hogy ebben az összefüggésben új irányt adjon a politikának.

| 3.9.1 | A jelenlegi politikai irányok de facto elsődlegesnek tekintik az IKT integrálását a formális oktatási intézményekben, azaz az iskolákban és az egyetemeken. A folyamatos továbbképzésben, valamint a nem formális és informális felnőttoktatásban egyértelműen kisebb jelentőséget tulajdonítanak az információs és kommunikációs technológiáknak, és e lehetőségek alkalmazásának ösztönzésére jóval kevesebb eszközt bocsátanak rendelkezésre. |
| --- | --- |

3.9.1

A jelenlegi politikai irányok de facto elsődlegesnek tekintik az IKT integrálását a formális oktatási intézményekben, azaz az iskolákban és az egyetemeken. A folyamatos továbbképzésben, valamint a nem formális és informális felnőttoktatásban egyértelműen kisebb jelentőséget tulajdonítanak az információs és kommunikációs technológiáknak, és e lehetőségek alkalmazásának ösztönzésére jóval kevesebb eszközt bocsátanak rendelkezésre.

4.   Részletes megjegyzések

Az informatikai eszközökkel támogatott, egész életen át tartó tanulás hozzájárulása Európa versenyképességéhez és termelékenységéhez

| 4.1 | Már az Európai Bizottság 2002-es közleménye (21) és az EGSZB „Képzés és termelékenység” tárgyban kidolgozott véleménye is kiemelte, hogy a termelékenység a kulcsa a vállalkozások és az európai gazdaság nagyobb versenyképességének, valamint a gazdasági növekedésnek is. A termelékenység növekedése nagy mértékben az IKT-nek a vállalatok által történő felhasználása terén elért előrehaladástól függ, illetve attól, hogy a munkaerő mennyire képes alkalmazkodni az ágazati követelményekhez. |
| --- | --- |

4.1

Már az Európai Bizottság 2002-es közleménye (21) és az EGSZB „Képzés és termelékenység” tárgyban kidolgozott véleménye is kiemelte, hogy a termelékenység a kulcsa a vállalkozások és az európai gazdaság nagyobb versenyképességének, valamint a gazdasági növekedésnek is. A termelékenység növekedése nagy mértékben az IKT-nek a vállalatok által történő felhasználása terén elért előrehaladástól függ, illetve attól, hogy a munkaerő mennyire képes alkalmazkodni az ágazati követelményekhez.

| 4.1.1 | Bár a társadalmi és gazdasági e-ágazatok a túlfűtött várakozások ellenére az első időkben nem váltották be a hozzájuk fűzött reményeket, az e-technológiára koncentráló társadalmi és gazdasági ágak páratlan fejlődésen mennek keresztül, és további óriási lehetőségek rejlenek bennük. |
| --- | --- |

4.1.1

Bár a társadalmi és gazdasági e-ágazatok a túlfűtött várakozások ellenére az első időkben nem váltották be a hozzájuk fűzött reményeket, az e-technológiára koncentráló társadalmi és gazdasági ágak páratlan fejlődésen mennek keresztül, és további óriási lehetőségek rejlenek bennük.

| 4.1.2 | Ebben az összefüggésben az Európai Bizottság helyesen ismeri fel és értékeli a korszerű információs és kommunikációs technológiák jelentőségét a versenyképesség és az innováció ösztönzésében, valamint a tudásalapú gazdaságban való részvételben, különösen a kis- és középvállalkozások számára. |
| --- | --- |

4.1.2

Ebben az összefüggésben az Európai Bizottság helyesen ismeri fel és értékeli a korszerű információs és kommunikációs technológiák jelentőségét a versenyképesség és az innováció ösztönzésében, valamint a tudásalapú gazdaságban való részvételben, különösen a kis- és középvállalkozások számára.

| 4.2 | Az európai gazdaság versenyképességének javításához az IKT-t alkalmazó programok és képzési intézkedések segítségével megvalósított szakképzésen át vezet az út. Ha az álláskeresők, munkára készülők, valamint az iparban foglalkoztatottak részére egymással összefüggő, könnyen alakítható és rugalmas oktatási és képzési rendszereket hoznak létre, gyorsabban nő a dolgozók ismeretanyaga és jelentős technológiai változások, illetve innovációk jönnek létre a gyáripari vállalkozásokban, így fokozva versenyképességüket. |
| --- | --- |

4.2

Az európai gazdaság versenyképességének javításához az IKT-t alkalmazó programok és képzési intézkedések segítségével megvalósított szakképzésen át vezet az út. Ha az álláskeresők, munkára készülők, valamint az iparban foglalkoztatottak részére egymással összefüggő, könnyen alakítható és rugalmas oktatási és képzési rendszereket hoznak létre, gyorsabban nő a dolgozók ismeretanyaga és jelentős technológiai változások, illetve innovációk jönnek létre a gyáripari vállalkozásokban, így fokozva versenyképességüket.

| 4.2.1 | Ebben az összefüggésben az informatikai eszközökkel támogatott, egész életen át tartó tanulás a vállalatoknál és környezetükben javíthatná versenyképességüket, hozzájárulhatna alkalmazottaik szociális tőkéjének növeléséhez és így az európai vállalkozási tőke gyarapításához. |
| --- | --- |

4.2.1

Ebben az összefüggésben az informatikai eszközökkel támogatott, egész életen át tartó tanulás a vállalatoknál és környezetükben javíthatná versenyképességüket, hozzájárulhatna alkalmazottaik szociális tőkéjének növeléséhez és így az európai vállalkozási tőke gyarapításához.

| 4.3 | Az e-tanulás nagyobb arányú megvalósításában és alkalmazásában 1994 körül következett be nagy előrelépés, amikor az ipar – főként a nagyvállalatok – széles körben használni kezdték ezt a módszert belső képzéseik és a munkavállalók továbbképzése terén. Ez annak jele volt, hogy az e-tanulás kinőtt a gyermekcipőből, és bebizonyította, hogy képes a megbízható, tartós megoldásokra; az egyszerű reklám- és marketingüzenetek kezdeti időszaka véget ért. Eközben a kkv-kat mint az e-tanulás felhasználóit különböző okokból gyakorlatilag elhanyagolták, ezt az oktatási módszert – mint gyakran az információs és kommunikációs technológiákat is – ugyanis csak kis mértékben alkalmazzák, és félő, hogy a kis- és középvállalkozások sok alkalmazottja nem jut hozzá a folyamatos továbbképzés lehetőségeihez. Az e-tanulás nagyobb elterjedése egyértelműen hozzájárulna a kis- és középvállalkozások versenyképességének és hatékonyságának javításához. Az uniós és nemzeti szinten illetékes hatóságoknak nagyobb figyelmet kellene fordítaniuk erre a problémára és intézkedéseket kellene hozniuk annak érdekében, hogy az információs és kommunikációs technológiák oktatásra való felhasználását a kis- és középvállalkozások körében támogassák. |
| --- | --- |

4.3

Az e-tanulás nagyobb arányú megvalósításában és alkalmazásában 1994 körül következett be nagy előrelépés, amikor az ipar – főként a nagyvállalatok – széles körben használni kezdték ezt a módszert belső képzéseik és a munkavállalók továbbképzése terén. Ez annak jele volt, hogy az e-tanulás kinőtt a gyermekcipőből, és bebizonyította, hogy képes a megbízható, tartós megoldásokra; az egyszerű reklám- és marketingüzenetek kezdeti időszaka véget ért. Eközben a kkv-kat mint az e-tanulás felhasználóit különböző okokból gyakorlatilag elhanyagolták, ezt az oktatási módszert – mint gyakran az információs és kommunikációs technológiákat is – ugyanis csak kis mértékben alkalmazzák, és félő, hogy a kis- és középvállalkozások sok alkalmazottja nem jut hozzá a folyamatos továbbképzés lehetőségeihez. Az e-tanulás nagyobb elterjedése egyértelműen hozzájárulna a kis- és középvállalkozások versenyképességének és hatékonyságának javításához. Az uniós és nemzeti szinten illetékes hatóságoknak nagyobb figyelmet kellene fordítaniuk erre a problémára és intézkedéseket kellene hozniuk annak érdekében, hogy az információs és kommunikációs technológiák oktatásra való felhasználását a kis- és középvállalkozások körében támogassák.

Az informatikai eszközökkel támogatott, egész életen át tartó tanulás hozzájárulása a társadalmi tőke fejlesztéséhez

| 4.4 | A társadalmi tőke a következő területeket foglalja magában: készségek, információ, kultúra, egyéni kreativitás, valamint az emberek és szervezetek közötti kapcsolatok. Annak felmérésére, hogy e források mekkora jelentőséggel bírnak a gazdasági fejlődésre és az ehhez társuló ipari szerkezetváltásra nézve, meg kell vizsgálni az ilyesfajta források fejlesztése, ösztönzése és használata közötti kapcsolatokat és az általuk létrehozott többletértéket. |
| --- | --- |

4.4

A társadalmi tőke a következő területeket foglalja magában: készségek, információ, kultúra, egyéni kreativitás, valamint az emberek és szervezetek közötti kapcsolatok. Annak felmérésére, hogy e források mekkora jelentőséggel bírnak a gazdasági fejlődésre és az ehhez társuló ipari szerkezetváltásra nézve, meg kell vizsgálni az ilyesfajta források fejlesztése, ösztönzése és használata közötti kapcsolatokat és az általuk létrehozott többletértéket.

| 4.4.1 | A társadalmi tőke magas szintje közvetlenül befolyásolja egy olyan tudásalapú társadalom kialakításának lehetőségét, amely kreatív, innovatív, nyitott a változásokra, valamint képes hosszú távú gazdasági és társadalmi kapcsolatok létrehozására. Az ilyesfajta társadalom egyik sarokköve a kutatásba, oktatásba és képzésbe történő beruházás. |
| --- | --- |

4.4.1

A társadalmi tőke magas szintje közvetlenül befolyásolja egy olyan tudásalapú társadalom kialakításának lehetőségét, amely kreatív, innovatív, nyitott a változásokra, valamint képes hosszú távú gazdasági és társadalmi kapcsolatok létrehozására. Az ilyesfajta társadalom egyik sarokköve a kutatásba, oktatásba és képzésbe történő beruházás.

| 4.4.2 | A társadalmi tőkét növelheti az adott érdekeltek partnerségek keretében történő együttműködési képessége (lásd a 3.7.1. pontot) az IKT által támogatott oktatáshoz és képzéshez (különösen pedig az egész életen át tartó tanuláshoz) kapcsolódó összes programban és tevékenységben. |
| --- | --- |

4.4.2

A társadalmi tőkét növelheti az adott érdekeltek partnerségek keretében történő együttműködési képessége (lásd a 3.7.1. pontot) az IKT által támogatott oktatáshoz és képzéshez (különösen pedig az egész életen át tartó tanuláshoz) kapcsolódó összes programban és tevékenységben.

Az informatikai eszközökkel támogatott, egész életen át tartó tanulás hozzájárulása az ipari szerkezetváltáshoz, különös tekintettel a munkavállalók szaktudásába, az emberi erőforrások fejlesztésébe és a munkanélküliség leküzdésébe történő beruházásra

| 4.5 | Az informatikai eszközökkel támogatott távoktatáson alapuló oktatás és szakképzés lehetővé teheti az ismeretek rendszeres, gyorsabb és olcsóbb átadását, amely – különösen az iparban – kulcsfontosságú, mert az emberi tőkének fontos eleme, és meggyorsítja a kutatóintézetekből az ipar felé történő ismeretátadást. |
| --- | --- |

4.5

Az informatikai eszközökkel támogatott távoktatáson alapuló oktatás és szakképzés lehetővé teheti az ismeretek rendszeres, gyorsabb és olcsóbb átadását, amely – különösen az iparban – kulcsfontosságú, mert az emberi tőkének fontos eleme, és meggyorsítja a kutatóintézetekből az ipar felé történő ismeretátadást.

| 4.5.1 | A jól képzett dolgozók, akik folyamatosan továbbképzik magukat, jelentős mértékben meghatározzák egy-egy cég vagy vállalat értékét. Megkönnyítik a termelési technológia, valamint a termelési profil megváltoztatását és adaptálását a munkaerőpiac igényeinek kielégítése érdekében. |
| --- | --- |

4.5.1

A jól képzett dolgozók, akik folyamatosan továbbképzik magukat, jelentős mértékben meghatározzák egy-egy cég vagy vállalat értékét. Megkönnyítik a termelési technológia, valamint a termelési profil megváltoztatását és adaptálását a munkaerőpiac igényeinek kielégítése érdekében.

| 4.6 | Ahogy az Európai Bizottság hangsúlyozta (22), a gyors technológiai fejlődés és a változó gazdasági viszonyok következtében hosszú távú befektetésekre van szükség az emberi erőforrások fejlesztésébe, amelyekbe magánszemélyeket, vállalkozásokat, szociális partnereket és hatóságokat egyaránt be kell vonni. Az uniós tagállamok sajnos nem mutatnak egyértelmű tendenciát oktatási közkiadásaik növelésére, amelyek – az egyes országok közötti jelentős eltérések mellett – a GDP 5 %-a körül alakulnak. |
| --- | --- |

4.6

Ahogy az Európai Bizottság hangsúlyozta (22), a gyors technológiai fejlődés és a változó gazdasági viszonyok következtében hosszú távú befektetésekre van szükség az emberi erőforrások fejlesztésébe, amelyekbe magánszemélyeket, vállalkozásokat, szociális partnereket és hatóságokat egyaránt be kell vonni. Az uniós tagállamok sajnos nem mutatnak egyértelmű tendenciát oktatási közkiadásaik növelésére, amelyek – az egyes országok közötti jelentős eltérések mellett – a GDP 5 %-a körül alakulnak.

| 4.7 | Az emberi erőforrások fejlesztésébe történő beruházás közvetlenül hat a termelékenység növekedésére, és mind mikrogazdasági, mind társadalmi szinten vonzó beruházási forma. Tanulmányok (23) azt mutatják, hogy minden tanulással töltött év rövidtávon körülbelül 5 %-kal, hosszú távon pedig mintegy 2,5 %-kal közvetlenül fokozza a gazdasági növekedést. Ezt megerősítették az Európai Tanács javaslatai is (24), amelyek hangsúlyozták, hogy az oktatási és képzési beruházás jelentős haszonnal jár, amely bőven meghaladja a járulékos költségeket. |
| --- | --- |

4.7

Az emberi erőforrások fejlesztésébe történő beruházás közvetlenül hat a termelékenység növekedésére, és mind mikrogazdasági, mind társadalmi szinten vonzó beruházási forma. Tanulmányok (23) azt mutatják, hogy minden tanulással töltött év rövidtávon körülbelül 5 %-kal, hosszú távon pedig mintegy 2,5 %-kal közvetlenül fokozza a gazdasági növekedést. Ezt megerősítették az Európai Tanács javaslatai is (24), amelyek hangsúlyozták, hogy az oktatási és képzési beruházás jelentős haszonnal jár, amely bőven meghaladja a járulékos költségeket.

| 4.8 | A gyors technológiai fejlődés következtében modern termelési felszerelések kerülnek alkalmazásra, amelyeknek IT-rendszereit gyakran csak megfelelően képzett személyzet tudja működtetni. Ilyen munkaerőt nem mindig sikerül azonnal felvenni, de az informatikai eszközök oktatásban és képzésben (különösen pedig az egész életen át tartó tanulás terén) történő nagy mértékű használatának köszönhetően a jövőben bizonyára könnyebb lesz majd megfelelő munkaerőt találni a munkaerőpiacon. |
| --- | --- |

4.8

A gyors technológiai fejlődés következtében modern termelési felszerelések kerülnek alkalmazásra, amelyeknek IT-rendszereit gyakran csak megfelelően képzett személyzet tudja működtetni. Ilyen munkaerőt nem mindig sikerül azonnal felvenni, de az informatikai eszközök oktatásban és képzésben (különösen pedig az egész életen át tartó tanulás terén) történő nagy mértékű használatának köszönhetően a jövőben bizonyára könnyebb lesz majd megfelelő munkaerőt találni a munkaerőpiacon.

| 4.9 | A fent említett okok miatt, illetve tekintettel az iparban jelenleg zajló változásokra, célszerű lenne aktív lépéseket tenni annak érdekében, hogy az IKT-t késlekedés nélkül bevezessék az egész életen át tartó tanulás folyamatába. Egy ilyen intézkedés lehetővé tenné, hogy az európai gyártó cégek alkalmazottai és a képzésben részt vevő munkanélküliek gyorsabban tegyenek szert új ismeretekre és készségekre. Főként a munkát keresők részére kell biztosítani az államilag támogatott IKT-oktatási intézkedésekhez való hozzáférést (25). |
| --- | --- |

4.9

A fent említett okok miatt, illetve tekintettel az iparban jelenleg zajló változásokra, célszerű lenne aktív lépéseket tenni annak érdekében, hogy az IKT-t késlekedés nélkül bevezessék az egész életen át tartó tanulás folyamatába. Egy ilyen intézkedés lehetővé tenné, hogy az európai gyártó cégek alkalmazottai és a képzésben részt vevő munkanélküliek gyorsabban tegyenek szert új ismeretekre és készségekre. Főként a munkát keresők részére kell biztosítani az államilag támogatott IKT-oktatási intézkedésekhez való hozzáférést (25).

| 4.9.1 | Tekintve, hogy a megszerzett tudás alkalmazására még kevés az esély, a munkakeresők sem túl motiváltak az önálló tanulásra. A legjobb motiváció az, ha konkrét álláslehetőség áll rendelkezésre egy továbbképzést vagy átképzést követően, amelyet ideális esetben az állást kínáló cég szervez. |
| --- | --- |

4.9.1

Tekintve, hogy a megszerzett tudás alkalmazására még kevés az esély, a munkakeresők sem túl motiváltak az önálló tanulásra. A legjobb motiváció az, ha konkrét álláslehetőség áll rendelkezésre egy továbbképzést vagy átképzést követően, amelyet ideális esetben az állást kínáló cég szervez.

| 4.9.2 | Így kedvező feltételeket lehetne teremteni az elektronikus eszközökkel támogatott, egész életen át tartó tanuláshoz; azokon a területeken azonban, amelyeken ez különösen célszerű lenne (az új tagállamokban jellemző gyenge gyártási szektorral rendelkező vidéki területek), nem megfelelő az infrastruktúra. |
| --- | --- |

4.9.2

Így kedvező feltételeket lehetne teremteni az elektronikus eszközökkel támogatott, egész életen át tartó tanuláshoz; azokon a területeken azonban, amelyeken ez különösen célszerű lenne (az új tagállamokban jellemző gyenge gyártási szektorral rendelkező vidéki területek), nem megfelelő az infrastruktúra.

| 4.9.3 | Mivel az IT-vállalatok nem készek fedezni a szegényebb régiók (kisvárosok és falvak) internet-hozzáférésének költségeit, az infrastruktúra e területeken az EU és a tagállamok támogatására szorul. |
| --- | --- |

4.9.3

Mivel az IT-vállalatok nem készek fedezni a szegényebb régiók (kisvárosok és falvak) internet-hozzáférésének költségeit, az infrastruktúra e területeken az EU és a tagállamok támogatására szorul.

Brüsszel, 2006. szeptember 13.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  E-tanulás: újfajta multimédia-technológiák és az internet használata a tanulás minőségének a forrásokhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, illetve a távoli szereplőkkel zajló véleménycsere és együttműködés megkönnyítése révén történő javítása érdekében.

1

(2)  Egész életen át tartó tanulás: ez a kifejezés arra utal, hogy az új ismeretek elsajátítását ma állandó folyamatként fogjuk fel, amely nem ér véget az iskola vagy az egyetem elvégzésével, hanem folyamatosan végigkíséri a szakmai életet (akár a nyugdíjas évekbe nyúlóan), felölelve az élet minden szakaszát és valamennyi társadalmi réteget, nagymértékben az e-tanulás által nyújtott lehetőségeknek köszönhetően (forrás: www.elearningeuropa.info).

2

(3)  Széles sávú internet-hozzáférés: nagy teljesítményű kommunikációs csatorna, amely gyors és könnyű hozzáférést tesz lehetővé az információhoz, valamint az e-tanulás rendszereihez.

3

(4)  Tudásalapú társadalom: olyan társadalom, melynek formális tevékenységei az innováción, az ismereteknek a készségek folyamatos javítását célzó terjesztésén és használatán, valamint a családi, szakmai, illetve társadalmi életben való teljes körű részvételen alapulnak (COM(2001) 678 final).

4

(5)  „Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra az egész életen át tartó tanulás terén egy integrált cselekvési program létrehozásáról” COM(2004) 474 final, 2004. 07.14.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2318/2003/EK határozata (2003. december 5.) az európai oktatási és szakképzési rendszerekben az információs és kommunikációs technológia (IKT) hatékony integrációja érdekében többéves (2004-2006) program (elektronikus tanulási program) elfogadásáról.

6

(7)  A nem formális tanulás az általános és szakképzési rendszereken kívül történik és nem feltétlenül vezet formális záróvizsga megszerzéséhez. Nem formális tanulás történhet a munkahelyen, valamint civil társadalmi szervezetek és csoportosulások (például ifjúsági szervezetek, szakszervezetek és politikai pártok) tevékenységének keretében. Nem formális tanulás helyszíneként működhetnek a formális rendszerek kiegészítésére létrehozott szervezetek vagy szervek is (Európai Bizottság, SEK(2000) 1832).

7

(8)  Informális tanulásra a munkahelyi környezetben, a családban, a szabadidőben bekövetkező mindennapi helyzetek során kerül sor. Az informális tanulás nem szervezett és nem intézményesített (a célok, az időtartam és a tudásszint meghatározásának értelmében). A tanuló szempontjából az informális tanulás nem szándékosnak (akaratlannak) tűnik, és általában nem vezet formális záróvizsgához.

8

(Európai Bizottság, SEC(2000) 1832).

(9)  „A lisszaboni stratégia végrehajtásának javítása”.

9

(10)  „Az oktatás és képzés korszerűsítése: kulcs Európa jólétéhez és társadalmi kohéziójához”, 2005. november 30. (COM(2005) 549 final).

10

(11)  A Oktatás-, ifjúság- és kultúraügyi Tanács 2005. február 21-i következtetései.

11

(12)  COM(2005) 229 final.

12

(13)  „IKT a befogadó társadalomért”, miniszteri konferencia, Riga, 2006. június 11.

13

(14)  „Elektronikus hozzáférhetőség”.

14

(15)  Digitális szakadék v. digitális megosztottság (angolul: e-exclusion): az elektronikus kommunikációból való kirekesztődés.

15

(16)  Digitális kompetencia: az információs társadalomban és az új médiakultúrában való részvételhez szükséges alapvető képességek egyike. A mindennapi életben egyre nélkülözhetetlenebbé váló új technológiákkal kapcsolatos készségek és kompetenciák megszerzésére összpontosít. – „Az információs és kommunikációs technológia (IKT) hatékony integrációja az európai oktatási és szakképzési rendszerekbe (elektronikus tanulási program)”, 2003. december 5.

16

„Az információs és kommunikációs technológia (IKT) hatékony integrációja az európai oktatási és szakképzési rendszerekbe (elektronikus tanulási program)”

(17)  A vélemény: „Az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciák”, 2006. május.

17

(18)  A RAND Európa jelentése: „Az elektronikus készségek kínálata és kereslete Európában”, 2005. szeptember.

18

(19)  Elektronikus készségek: azok az IKT-ismeretek és képességek, amelyekre a munkavállalóknak szükségük van szakmai feladataik megfelelő színvonalú elvégzéséhez.

19

(20)  Az Európai Bizottság közleménye: A széles sávú internet-hozzáféréssel kapcsolatos szakadék áthidalása; 2006. március 21.

20

A széles sávú internet-hozzáféréssel kapcsolatos szakadék áthidalása

(21)  COM(2002) 262 final.

21

(22)  Az Európai Bizottság közleménye: A hatékony befektetés az oktatásba és a képzésbe: Európa számára szükségszerűség COM(2002) 779; 2003. január 10., (5269/03).

22

(23)  De la Fuente and Ciccone Az emberi tőke a globális, tudásalapú gazdaságban. Zárójelentés az Európai Bizottság Foglalkoztatási és Szociális Főigazgatósága részére, 2002.

23

Az emberi tőke a globális, tudásalapú gazdaságban

(24)  Az Európai Tanács 2006. március 23–24-i ülésének elnökségi következtetései (7775/06).

24

(25)  A vélemény: „i2010: európai információs társadalom a növekedésért és foglalkoztatásért”.

25

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/26

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „A szolgáltatások és az európai gyáripar: az ágazatok közötti összefüggések és a foglalkoztatásra, a versenyképességre és a termelékenységre gyakorolt hatásaik”

(2006/C 318/04)

2006. január 19-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság Működési Szabályzata 29. cikkének (2) bekezdésében biztosított hatáskörében eljárva úgy határozott, hogy saját véleményt dolgoz ki: „A szolgáltatások és az európai gyáripar: az ágazatok közötti összefüggések és a foglalkoztatásra, a versenyképességre és a termelékenységre gyakorolt hatásaik”.

Az EGSZB munkájának előkészítésével megbízott Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága véleményét 2006. augusztus 31-én elfogadta. (Előadó: Edwin Calleja, társelőadó: Gerhard Rohde.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. szeptember 13–14-én tartott 429. plenáris ülésén (a szeptember 13-i ülésnapon) 183 szavazattal 3 ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

Következtetések és ajánlások

A jelen vélemény a következőket javasolja:

Általános megállapítások

Az üzleti szolgáltatásoknak az európai gyáripar és szolgáltatási szektor növekedése, versenyképessége és foglalkoztatási szintje szempontjából betöltött fontos szerepét el kell ismerni. A versenyképes üzleti szolgáltatások igénybevételét koherens politikai cselekvéssorozattal európai szinten támogatni kell. A Termelői Szolgáltatások Európai Fórumán (BRSF) kidolgozott 2005-ös előzetes cselekvési terv jó platformot jelent a további eszmecseréhez.

Politikai célkitűzések és nyomon követés

Az üzleti szolgáltatásoknak az állami és a magánszféra gyár- és szolgáltatóiparának fejlesztésében betöltött pozitív szerepét támogatni kell. Erre számos módszer van. Uniós szinten az EGSZB különösen az alábbi lépéseket javasolja:

| — | közvetlen és kiegészítő jellegű lépések az üzleti szolgáltatások belső piacának teljes megvalósítására, mindenekelőtt az ágazat zökkenőmentes működését gátló akadályok (a piaci integrációt, a munkaerő mobilitását és a gazdasági növekedést akadályozó tényezők) megszüntetésére; |
| --- | --- |

—

közvetlen és kiegészítő jellegű lépések az üzleti szolgáltatások belső piacának teljes megvalósítására, mindenekelőtt az ágazat zökkenőmentes működését gátló akadályok (a piaci integrációt, a munkaerő mobilitását és a gazdasági növekedést akadályozó tényezők) megszüntetésére;

| — | az üzleti szolgáltatásoknak az iparpolitika szerves részeként való elismerése; az Európai Bizottságnak figyelembe kell ezt vennie, és az üzleti szolgáltatások integrálásával lépéseket kell tennie az európai iparpolitika körének szélesítésére; |
| --- | --- |

—

az üzleti szolgáltatásoknak az iparpolitika szerves részeként való elismerése; az Európai Bizottságnak figyelembe kell ezt vennie, és az üzleti szolgáltatások integrálásával lépéseket kell tennie az európai iparpolitika körének szélesítésére;

| — | az Üzleti Szolgáltatások Európai Megfigyelőközpontjának létrehozása információk gyűjtésére, a kutatás és a vita ösztönzésére, valamint politikai ajánlások tételére és megvalósításuk nyomon követésére; |
| --- | --- |

—

az Üzleti Szolgáltatások Európai Megfigyelőközpontjának létrehozása információk gyűjtésére, a kutatás és a vita ösztönzésére, valamint politikai ajánlások tételére és megvalósításuk nyomon követésére;

| — | a szociális párbeszéd megerősítése annak érdekében, hogy a munkafeltételeknek és munkalehetőségeknek az üzleti szolgáltatások új gazdaságát megalapozó struktúraváltásból eredő változásait nyomon lehessen követni és ki lehessen értékelni. |
| --- | --- |

—

a szociális párbeszéd megerősítése annak érdekében, hogy a munkafeltételeknek és munkalehetőségeknek az üzleti szolgáltatások új gazdaságát megalapozó struktúraváltásból eredő változásait nyomon lehessen követni és ki lehessen értékelni.

Általánosabban fogalmazva olyan további, a közigazgatás által támogatott piaci szintű lépéseket kellene tenni, mint például

| — | az üzleti szolgáltatások mint olyan eszközök támogatása, amelyek javítják az üzleti és ipari teljesítőképességet, illetve segítik a globális piacon jelen lévő alacsony költségű vagy egyéb konkurens országokkal szembeni versenyelőny megszerzését; |
| --- | --- |

—

az üzleti szolgáltatások mint olyan eszközök támogatása, amelyek javítják az üzleti és ipari teljesítőképességet, illetve segítik a globális piacon jelen lévő alacsony költségű vagy egyéb konkurens országokkal szembeni versenyelőny megszerzését;

| — | az üzleti szolgáltatások kkv-k általi szélesebb körű és hatékonyabb igénybevételének támogatása; |
| --- | --- |

—

az üzleti szolgáltatások kkv-k általi szélesebb körű és hatékonyabb igénybevételének támogatása;

| — | az üzleti szolgáltatások terén a termelékenység, a szolgáltatásminőség és az életszínvonal javításának eszközeként a foglalkoztatás fellendítése és a munkafeltételek javítása; |
| --- | --- |

—

az üzleti szolgáltatások terén a termelékenység, a szolgáltatásminőség és az életszínvonal javításának eszközeként a foglalkoztatás fellendítése és a munkafeltételek javítása;

| — | célirányos képzési és átképzési programok a szerkezetváltás által érintett munkavállalók alkalmazkodóképességének és foglalkoztathatóságának elősegítésére; |
| --- | --- |

—

célirányos képzési és átképzési programok a szerkezetváltás által érintett munkavállalók alkalmazkodóképességének és foglalkoztathatóságának elősegítésére;

Kutatás-fejlesztés, innováció és digitális szolgáltatásnyújtás

| — | A közpénzekből támogatott nemzeti és uniós szintű kutatási-fejlesztési programok során különös figyelmet kell fordítani az innovatív üzleti szolgáltatások létrehozását és igénybevételét célzó lépésekre és projektekre. |
| --- | --- |

—

A közpénzekből támogatott nemzeti és uniós szintű kutatási-fejlesztési programok során különös figyelmet kell fordítani az innovatív üzleti szolgáltatások létrehozását és igénybevételét célzó lépésekre és projektekre.

| — | Figyelmet kell fordítani a gyártás tudásintenzív szolgáltatásainak területét érintő olyan specifikus projektekre, amelyek innováció, illetve jelentős termelékenység és növekedés lehetőségét rejtik magukban (pl. IKT- és K+F-szolgáltatások). |
| --- | --- |

—

Figyelmet kell fordítani a gyártás tudásintenzív szolgáltatásainak területét érintő olyan specifikus projektekre, amelyek innováció, illetve jelentős termelékenység és növekedés lehetőségét rejtik magukban (pl. IKT- és K+F-szolgáltatások).

| — | Az üzleti szolgáltatások az innováció egyik forrását jelentik a tudásgazdaságban. Ösztönözni kell a kutatást a „szolgáltatástudomány”, különösen az üzleti folyamatoknál alkalmazandó módszertani know-how továbbfejlesztésére. |
| --- | --- |

—

Az üzleti szolgáltatások az innováció egyik forrását jelentik a tudásgazdaságban. Ösztönözni kell a kutatást a „szolgáltatástudomány”, különösen az üzleti folyamatoknál alkalmazandó módszertani know-how továbbfejlesztésére.

| — | A függőben levő szabadalmi jogszabály jogerőre emelésével erősíteni kell a szellemi tulajdonjogok védelmét, ha a cégeket arra szeretnénk ösztönözni, hogy ruházzanak be a kutatási-fejlesztési tevékenységekbe és az innovációba. |
| --- | --- |

—

A függőben levő szabadalmi jogszabály jogerőre emelésével erősíteni kell a szellemi tulajdonjogok védelmét, ha a cégeket arra szeretnénk ösztönözni, hogy ruházzanak be a kutatási-fejlesztési tevékenységekbe és az innovációba.

| — | El kell ismerni és támogatni kell az IKT szerepét a szolgáltatások innovációjában – azzal a célkitűzéssel, hogy Európa-szerte nagy sebességű, széles sávú internetes hozzáférés révén biztosítsuk a szolgáltatások nyújtását, főként a kkv-k számára, törekedve a digitális e-business hálózatokhoz kapcsolódó biztonsági és adatvédelmi kérdések megoldására. Az Európai Bizottság „i2010” kezdeményezése ebben fontos szerepet játszik. |
| --- | --- |

—

El kell ismerni és támogatni kell az IKT szerepét a szolgáltatások innovációjában – azzal a célkitűzéssel, hogy Európa-szerte nagy sebességű, széles sávú internetes hozzáférés révén biztosítsuk a szolgáltatások nyújtását, főként a kkv-k számára, törekedve a digitális e-business hálózatokhoz kapcsolódó biztonsági és adatvédelmi kérdések megoldására. Az Európai Bizottság „i2010” kezdeményezése ebben fontos szerepet játszik.

Szolgáltatástechnika és szabványok

| — | A szolgáltatástechnika új szakterület, amely alapul szolgál az üzleti szolgáltatások minőségének a tökéletesebb módszeres tervezés révén történő javításához. Ezt az innovatív megközelítést az egyetemeken, üzleti iskolákban és más képzési intézményekben folyó kutatás és oktatás egyik ágává kell fejleszteni. |
| --- | --- |

—

A szolgáltatástechnika új szakterület, amely alapul szolgál az üzleti szolgáltatások minőségének a tökéletesebb módszeres tervezés révén történő javításához. Ezt az innovatív megközelítést az egyetemeken, üzleti iskolákban és más képzési intézményekben folyó kutatás és oktatás egyik ágává kell fejleszteni.

| — | A szabványok hasznos szerepet játszhatnak a jobb minőségű szolgáltatások és az integráltabb uniós piacok kialakításában. Ennek érdekében ösztönözni kell általában véve a szolgáltatásoknak és különösen az üzleti szolgáltatásoknak az önkéntes szabványosítását. |
| --- | --- |

—

A szabványok hasznos szerepet játszhatnak a jobb minőségű szolgáltatások és az integráltabb uniós piacok kialakításában. Ennek érdekében ösztönözni kell általában véve a szolgáltatásoknak és különösen az üzleti szolgáltatásoknak az önkéntes szabványosítását.

A tudás és a foglalkoztatás helyzetének javítása az európai üzleti szolgáltatások terén

| — | Megoldást kell találni az EU-ban a humántőke erősítésére és az EU kutatási tevékenységének kárára történő növekvő „agyelszívás” megállítására. |
| --- | --- |

—

Megoldást kell találni az EU-ban a humántőke erősítésére és az EU kutatási tevékenységének kárára történő növekvő „agyelszívás” megállítására.

| — | A lisszaboni stratégiával összhangban új ösztönzőket kell bevezetni a magánszektor számára, hogy növelhesse részesedését a kutatási-fejlesztési tevékenységekből. |
| --- | --- |

—

A lisszaboni stratégiával összhangban új ösztönzőket kell bevezetni a magánszektor számára, hogy növelhesse részesedését a kutatási-fejlesztési tevékenységekből.

| — | Az üzleti szolgáltatásokat és az ipari vállalatok által nyújtott szolgáltatásokat illető adatokon és információkon javítani kell. |
| --- | --- |

—

Az üzleti szolgáltatásokat és az ipari vállalatok által nyújtott szolgáltatásokat illető adatokon és információkon javítani kell.

| — | Az üzleti szolgáltatások beszállítói piacán javítani kell az átláthatóságot. |
| --- | --- |

—

Az üzleti szolgáltatások beszállítói piacán javítani kell az átláthatóságot.

| — | A határokon átnyúló üzleti szolgáltatások fejlesztése érdekében több erőforrást kell biztosítani az ezt szolgáló oktatás, képzés, elektronikus úton történő tanulás és nyelvtudás javítására. |
| --- | --- |

—

A határokon átnyúló üzleti szolgáltatások fejlesztése érdekében több erőforrást kell biztosítani az ezt szolgáló oktatás, képzés, elektronikus úton történő tanulás és nyelvtudás javítására.

Indoklás

1.   Bevezetés

| 1.1 | Ez a vélemény az üzleti szolgáltatások foglalkoztatásra, versenyképességre és termelékenységre gyakorolt hatását vizsgálja az európai gyáriparban, valamint azt, hogy miként fejleszthető tovább a lisszaboni programmal összhangban ez a szektor. Külön figyelmet fordítunk a „szolgáltatástechnika” néven ismert új szakterületre és az üzleti szolgáltatások kihelyezésének/kiszervezésének hatásaira. |
| --- | --- |

1.1

Ez a vélemény az üzleti szolgáltatások foglalkoztatásra, versenyképességre és termelékenységre gyakorolt hatását vizsgálja az európai gyáriparban, valamint azt, hogy miként fejleszthető tovább a lisszaboni programmal összhangban ez a szektor. Külön figyelmet fordítunk a „szolgáltatástechnika” néven ismert új szakterületre és az üzleti szolgáltatások kihelyezésének/kiszervezésének hatásaira.

| 1.2 | Felmerülnek aggályok az európai gazdaság kilátásaival és azzal kapcsolatban, hogyan fog helytállni az alacsony termelési költségű országok egyre erősödő versenyében. Európából mind a gyáripar, mind a szolgáltatások terén sok munkahely került át a költségek és a szakismeretek terén viszonylagos előnyben lévő országokba (ilyen pl. a gyáripar terén Kína vagy az üzleti szolgáltatások terén India). E fejlemények ellenére a gyáripar továbbra is kulcsszerepet játszik Európa gazdaságában. A 2004-re vonatkozó legfrissebb statisztikák szerint a több mint 1 200 milliárd dolláros exportértékkel (1) az EU a legnagyobb áruexportőr. |
| --- | --- |

1.2

Felmerülnek aggályok az európai gazdaság kilátásaival és azzal kapcsolatban, hogyan fog helytállni az alacsony termelési költségű országok egyre erősödő versenyében. Európából mind a gyáripar, mind a szolgáltatások terén sok munkahely került át a költségek és a szakismeretek terén viszonylagos előnyben lévő országokba (ilyen pl. a gyáripar terén Kína vagy az üzleti szolgáltatások terén India). E fejlemények ellenére a gyáripar továbbra is kulcsszerepet játszik Európa gazdaságában. A 2004-re vonatkozó legfrissebb statisztikák szerint a több mint 1 200 milliárd dolláros exportértékkel (1) az EU a legnagyobb áruexportőr.

| 1.3 | Bár a gyáripar továbbra is a technológiai változások és az innováció fő forrásának tekinthető az Unióban, azt is meg kell jegyezni, hogy az elmúlt évtizedben nem tudta növelni tevékenységét a magasabb szintű technológiát és a nagyobb hozzáadott értéket jelentő területeken. Az üzleti szolgáltatásokhoz kapcsolható növekedés – különösen a tudásintenzív szolgáltatások felhasználása révén – az új technológiák fejlesztésének, az új foglalkoztatási lehetőségeknek és új versenyelőnyök megszerzésének a kiegészítő csatornája. Az üzleti szolgáltatások egyben forrást biztosítanak a nem technológiai (például szervezeti) jellegű innovációhoz, amely bővíti a cégek immateriális javait és a munkavállalók ismereteit. |
| --- | --- |

1.3

Bár a gyáripar továbbra is a technológiai változások és az innováció fő forrásának tekinthető az Unióban, azt is meg kell jegyezni, hogy az elmúlt évtizedben nem tudta növelni tevékenységét a magasabb szintű technológiát és a nagyobb hozzáadott értéket jelentő területeken. Az üzleti szolgáltatásokhoz kapcsolható növekedés – különösen a tudásintenzív szolgáltatások felhasználása révén – az új technológiák fejlesztésének, az új foglalkoztatási lehetőségeknek és új versenyelőnyök megszerzésének a kiegészítő csatornája. Az üzleti szolgáltatások egyben forrást biztosítanak a nem technológiai (például szervezeti) jellegű innovációhoz, amely bővíti a cégek immateriális javait és a munkavállalók ismereteit.

| 1.4 | A fejlett gazdaságokban a fogyasztásban tapasztalható jelentős elmozdulás a szolgáltatások felé a feltételezések ellenére nem jelenti dezindusztrializációs tendencia kialakulását. Ez a tendencia a statisztikai visszatükröződése annak, hogy a fejlett gazdaságokon belül a munkaerő egyre jobban megoszlik, és a korábban integrált vertikális értékláncok szétválnak. Szakosodott szolgáltatók most olyan szolgáltatásokat ajánlanak, amelyeket korábban a termelő cégek házon belül nyújtottak. Új szolgáltató cégek fejlődtek ki, és támogatják az európai ipar arra irányuló törekvését, hogy növelje hatékonyságát és új technológiákat alkalmazzon, amelyek új és nagyobb hozzáadott értéket jelentő termékeket hoznak létre. |
| --- | --- |

1.4

A fejlett gazdaságokban a fogyasztásban tapasztalható jelentős elmozdulás a szolgáltatások felé a feltételezések ellenére nem jelenti dezindusztrializációs tendencia kialakulását. Ez a tendencia a statisztikai visszatükröződése annak, hogy a fejlett gazdaságokon belül a munkaerő egyre jobban megoszlik, és a korábban integrált vertikális értékláncok szétválnak. Szakosodott szolgáltatók most olyan szolgáltatásokat ajánlanak, amelyeket korábban a termelő cégek házon belül nyújtottak. Új szolgáltató cégek fejlődtek ki, és támogatják az európai ipar arra irányuló törekvését, hogy növelje hatékonyságát és új technológiákat alkalmazzon, amelyek új és nagyobb hozzáadott értéket jelentő termékeket hoznak létre.

| 1.5 | A legújabb kutatások azt mutatják, hogy a gazdaság fejlődése jelenleg olyan irányba halad, ahol a szolgáltatások és a gyártás jellegében összeolvad és egymást kiegészíti. A szolgáltatások ott jelennek meg, ahol erős az ipargazdaság, és ennek következményeként fejlődnek, nem pedig kizárólagos alternatívát képviselnek (2). |
| --- | --- |

1.5

A legújabb kutatások azt mutatják, hogy a gazdaság fejlődése jelenleg olyan irányba halad, ahol a szolgáltatások és a gyártás jellegében összeolvad és egymást kiegészíti. A szolgáltatások ott jelennek meg, ahol erős az ipargazdaság, és ennek következményeként fejlődnek, nem pedig kizárólagos alternatívát képviselnek (2).

| 1.6 | Ez a vélemény nem azt javasolja, hogy a szolgáltatásokat külön támogassák a gyáripari ágazatok elhanyagolása árán, hanem a gyáripar és a szolgáltató ágazat közötti kölcsönhatást hangsúlyozza (3). Az üzleti szolgáltatások fejlesztésének és kiterjesztésének pozitív lehetőségeit emeli ki. Az EGSZB az üzleti szolgáltatásoknak az európai gyáripar megnövekedett termelékenységéhez és versenyképességéhez történő pozitív hozzájárulását emeli ki. Ezzel egyidejűleg az üzleti szolgáltatások ágazata innováció – többek közt új technológiák gyors átvétele, több magasabban képzett alkalmazott odavonzása és a munkafeltételek javítása – révén javítja saját termelékenységét (4). |
| --- | --- |

1.6

Ez a vélemény nem azt javasolja, hogy a szolgáltatásokat külön támogassák a gyáripari ágazatok elhanyagolása árán, hanem a gyáripar és a szolgáltató ágazat közötti kölcsönhatást hangsúlyozza (3). Az üzleti szolgáltatások fejlesztésének és kiterjesztésének pozitív lehetőségeit emeli ki. Az EGSZB az üzleti szolgáltatásoknak az európai gyáripar megnövekedett termelékenységéhez és versenyképességéhez történő pozitív hozzájárulását emeli ki. Ezzel egyidejűleg az üzleti szolgáltatások ágazata innováció – többek közt új technológiák gyors átvétele, több magasabban képzett alkalmazott odavonzása és a munkafeltételek javítása – révén javítja saját termelékenységét (4).

| 1.7 | A szolgáltatások olyan szakosodott szolgáltatók felé történő kihelyezése/kiszervezése, akik ki tudják használni a méretgazdaságosságot és az állandó folyamatinnovációt, pozitív hatást gyakorol a költségekre és a termelékenységre. Sajnos a kkv-k még nem veszik kellően igénybe a tudást és az üzlethez kapcsolódó innovatív szolgáltatásokat. Azt is megfelelő átképzési programokkal kellene megkönnyíteni, hogy az alkalmazottak képesek legyenek a gyáriparból az üzleti szolgáltatások területére áttérni. |
| --- | --- |

1.7

A szolgáltatások olyan szakosodott szolgáltatók felé történő kihelyezése/kiszervezése, akik ki tudják használni a méretgazdaságosságot és az állandó folyamatinnovációt, pozitív hatást gyakorol a költségekre és a termelékenységre. Sajnos a kkv-k még nem veszik kellően igénybe a tudást és az üzlethez kapcsolódó innovatív szolgáltatásokat. Azt is megfelelő átképzési programokkal kellene megkönnyíteni, hogy az alkalmazottak képesek legyenek a gyáriparból az üzleti szolgáltatások területére áttérni.

| 1.8 | Ma az üzleti szolgáltatások legnagyobb részét hazai szállítók nyújtják. Arra azonban nincs garancia, hogy ez a jövőben is így lesz. Számos üzleti szolgáltatás szélesebb európai viszonylatban – beleértve az új tagállamokat és a tagjelölteket – vagy akár globális szinten külföldről is végezhető, a költségeknek és a lehetőségeknek megfelelően (near-shoring és offshore kihelyezés). A legújabb adatok szerint 2004-ben az EU 25 tagállama a szolgáltatások kereskedelme terén 42,8 milliárd eurós pozitív egyenleget mutatott fel (5,8 milliárd eurós növekedés 2003 óta) (5). |
| --- | --- |

1.8

Ma az üzleti szolgáltatások legnagyobb részét hazai szállítók nyújtják. Arra azonban nincs garancia, hogy ez a jövőben is így lesz. Számos üzleti szolgáltatás szélesebb európai viszonylatban – beleértve az új tagállamokat és a tagjelölteket – vagy akár globális szinten külföldről is végezhető, a költségeknek és a lehetőségeknek megfelelően (near-shoring és offshore kihelyezés). A legújabb adatok szerint 2004-ben az EU 25 tagállama a szolgáltatások kereskedelme terén 42,8 milliárd eurós pozitív egyenleget mutatott fel (5,8 milliárd eurós növekedés 2003 óta) (5).

| 1.9 | Szükség van a vállalatszerkezet és a folyamatok állandó és alapos elemzésére azoknak a feladatoknak a meghatározása érdekében, amelyeket olyan, szakosodott üzletiszolgáltatás-nyújtókkal vagy céghálózatokkal lehet pénzért elvégeztetni (megosztott szolgáltatások), amelyek hatékonyabban tudják kezelni az ilyen feladatokat, mivel nagyobb méretekben működnek és egyesíteni tudják szakértelmüket. Noha ez hatással lehet a gyáripari foglalkoztatásra, bizonyos esetekben hozzájárulhat az offshore tevékenységkihelyezés potenciális kedvezőtlen hatásainak ellensúlyozásához, a gyáripari ágazatok Európában tartásához és az üzleti szolgáltatások terén a munkaerőigény emelkedéséhez. Az, hogy egyre több magas képzettséget igénylő szolgáltatási munkakör jön létre a vállalatoknál, új versenyelőnyöket hoz magával. |
| --- | --- |

1.9

Szükség van a vállalatszerkezet és a folyamatok állandó és alapos elemzésére azoknak a feladatoknak a meghatározása érdekében, amelyeket olyan, szakosodott üzletiszolgáltatás-nyújtókkal vagy céghálózatokkal lehet pénzért elvégeztetni (megosztott szolgáltatások), amelyek hatékonyabban tudják kezelni az ilyen feladatokat, mivel nagyobb méretekben működnek és egyesíteni tudják szakértelmüket. Noha ez hatással lehet a gyáripari foglalkoztatásra, bizonyos esetekben hozzájárulhat az offshore tevékenységkihelyezés potenciális kedvezőtlen hatásainak ellensúlyozásához, a gyáripari ágazatok Európában tartásához és az üzleti szolgáltatások terén a munkaerőigény emelkedéséhez. Az, hogy egyre több magas képzettséget igénylő szolgáltatási munkakör jön létre a vállalatoknál, új versenyelőnyöket hoz magával.

2.   Az európai iparral szembeni kihívások: kihívás az üzleti szolgáltatásokkal szemben

| 2.1 | Az európai gazdaság minden ágazata érzi a globalizáció hatását, és azt, hogy az új körülményekhez való alkalmazkodás érdekében változtatásokra van szükség. Az iparpolitika e tekintetben pozitív szerepet játszhat. Az Európai Bizottság A szerkezetváltás támogatása: iparpolitika a kibővített Európában
   (6) című közleményében kijelentette, hogy megfelelő iparpolitikát akar kialakítani, hogy bekapcsolódjon az ipari szerkezetváltásba:






  — | Az európai iparnak meg kell birkóznia a szerkezeti átalakulás folyamatával, amely összességében előnyös, és amelyet olyan politikákkal kell ösztönözni, amelyek megkönnyítik a tudás fejlesztését és alkalmazását. |
| --- | --- | --- |

2.1

Az európai gazdaság minden ágazata érzi a globalizáció hatását, és azt, hogy az új körülményekhez való alkalmazkodás érdekében változtatásokra van szükség. Az iparpolitika e tekintetben pozitív szerepet játszhat. Az Európai Bizottság A szerkezetváltás támogatása: iparpolitika a kibővített Európában
   (6) című közleményében kijelentette, hogy megfelelő iparpolitikát akar kialakítani, hogy bekapcsolódjon az ipari szerkezetváltásba:

—

Az európai iparnak meg kell birkóznia a szerkezeti átalakulás folyamatával, amely összességében előnyös, és amelyet olyan politikákkal kell ösztönözni, amelyek megkönnyítik a tudás fejlesztését és alkalmazását.

| — | A gazdaság nemzetközivé tétele lehetőségeket kínál az európai iparnak, amennyiben az iparpolitika támogatást nyújt a szükséges fejlődéshez, és aktív munkaerő-piaci és szociálpolitikákkal meggátolják a munkavállalókra gyakorolt negatív hatásokat. |
| --- | --- |

—

A gazdaság nemzetközivé tétele lehetőségeket kínál az európai iparnak, amennyiben az iparpolitika támogatást nyújt a szükséges fejlődéshez, és aktív munkaerő-piaci és szociálpolitikákkal meggátolják a munkavállalókra gyakorolt negatív hatásokat.

| — | Az EU bővítése nemcsak a belső piac bővülését jelentette, hanem az értékláncok újraszervezésének lehetőségét is az egész kontinensre kiterjedően, az új tagállamok versenyelőnyének legjobb kihasználása érdekében. |
| --- | --- |

—

Az EU bővítése nemcsak a belső piac bővülését jelentette, hanem az értékláncok újraszervezésének lehetőségét is az egész kontinensre kiterjedően, az új tagállamok versenyelőnyének legjobb kihasználása érdekében.

| — | Alapvető jelentőségű a tudásalapú gazdasággá történő átalakulás, ugyanakkor bizonyos megfontoltságra lesz szükség a szabályozás terén annak elkerüléséhez, hogy az új tagállamok ipari versenyképessége számára ne jelentsen túlzott megterhelést. |
| --- | --- |

—

Alapvető jelentőségű a tudásalapú gazdasággá történő átalakulás, ugyanakkor bizonyos megfontoltságra lesz szükség a szabályozás terén annak elkerüléséhez, hogy az új tagállamok ipari versenyképessége számára ne jelentsen túlzott megterhelést.

Az EGSZB véleménye szerint az EU iparpolitikájának a konkrét eredményeket tekintve nagyobb léptekkel kellene előrehaladnia, és annak keretébe az üzleti szolgáltatásokat is be kellene építeni.

| 2.2 | Az Európai Bizottság nemrég közleményt adott ki A Közösség lisszaboni programjának végrehajtásáról: Politikai keretek az EU gyáriparának megerősítésére – egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé
   (7) címmel. Az iparpolitika számára megállapított keretben az Európai Bizottság hét fő, több ágazatot átfogó politikai kezdeményezést fogalmazott meg:






  — | a szellemi tulajdonjogokról és a hamisításról szóló kezdeményezés |
| --- | --- | --- |

2.2

Az Európai Bizottság nemrég közleményt adott ki A Közösség lisszaboni programjának végrehajtásáról: Politikai keretek az EU gyáriparának megerősítésére – egy integráltabb iparpolitikai megközelítés felé
   (7) címmel. Az iparpolitika számára megállapított keretben az Európai Bizottság hét fő, több ágazatot átfogó politikai kezdeményezést fogalmazott meg:

—

a szellemi tulajdonjogokról és a hamisításról szóló kezdeményezés

| — | a versenyképességgel, energiával és a környezettel foglalkozó magas szintű csoport |
| --- | --- |

—

a versenyképességgel, energiával és a környezettel foglalkozó magas szintű csoport

| — | a versenyképesség és a piacra jutás külső szempontjai |
| --- | --- |

—

a versenyképesség és a piacra jutás külső szempontjai

| — | új törvényalkotás-egyszerűsítési program |
| --- | --- |

—

új törvényalkotás-egyszerűsítési program

| — | az ágazati szakismeretek fejlesztése az ismeretekre vonatkozó követelmények és hiányosságok megállapításával |
| --- | --- |

—

az ágazati szakismeretek fejlesztése az ismeretekre vonatkozó követelmények és hiányosságok megállapításával

| — | a gyáripar szerkezetátalakításának irányítása |
| --- | --- |

—

a gyáripar szerkezetátalakításának irányítása

| — | az ipari kutatás és innováció integrált európai megközelítési módja |
| --- | --- |

—

az ipari kutatás és innováció integrált európai megközelítési módja

Ennek a közleménynek jelentős hiányossága, hogy nem fordít elég figyelmet általában véve a szolgáltatásokra és különösen az üzleti szolgáltatásokra. Az EGSZB arra szólít fel, hogy az üzleti szolgáltatásokat minden iparpolitika szerves részének tekintsék, és sürgeti az Európai Bizottságot, hogy az üzleti szolgáltatások bevonásával bővítse a jövőbeli iparpolitikák területét. Egy hatékony iparpolitikának az ipari szerkezetváltás szociális és foglalkoztatási kihatásait is figyelembe kell majd vennie. Ez azt jelenti, hogy nagyobb hangsúlyt kell helyezni az egész életen át tartó tanulásra, és támogatni kell az alkalmazottak mobilitásának megkönnyítését.

| 2.3 | Európában szélesebb körben és mélyebben kell kihasználni az információs és kommunikációs (IKT) technológiákat. Az IKT intenzívebb felhasználása és integrációja az iparban ugyanolyan fontos, mint az üzleti szolgáltatások terén. Az IT alkalmazása tekintetében Európa elmarad legfőbb versenytársaitól. Az egy főre jutó IT-ráfordítás 2004-ben Nyugat-Európában 732 eurót tett ki, az USA-ban 1 161 eurót, míg Japánban 1 012 eurót. A hazai GDP arányában az információtechnológiai ráfordítás Nyugat-Európában 3,08 % volt, az USA-ban 4,55 %, Japánban pedig 3,59 % (8). Az Európai Bizottságnak az IKT versenyképességével foglalkozó munkacsoportja ebben fontos szerepet játszik. |
| --- | --- |

2.3

Európában szélesebb körben és mélyebben kell kihasználni az információs és kommunikációs (IKT) technológiákat. Az IKT intenzívebb felhasználása és integrációja az iparban ugyanolyan fontos, mint az üzleti szolgáltatások terén. Az IT alkalmazása tekintetében Európa elmarad legfőbb versenytársaitól. Az egy főre jutó IT-ráfordítás 2004-ben Nyugat-Európában 732 eurót tett ki, az USA-ban 1 161 eurót, míg Japánban 1 012 eurót. A hazai GDP arányában az információtechnológiai ráfordítás Nyugat-Európában 3,08 % volt, az USA-ban 4,55 %, Japánban pedig 3,59 % (8). Az Európai Bizottságnak az IKT versenyképességével foglalkozó munkacsoportja ebben fontos szerepet játszik.

| 2.4 | Az európai gyártóknál a termelékenységben tapasztalható elmaradás gyakran a technológiák nem kellő mértékű alkalmazásának, és az IKT-potenciál nem kielégítő kiaknázásának tudható be, különösen a kkv-knál. A problémát láthatóan nem a hardverköltségek okozzák. A gond inkább az IKT-val kapcsolatos tudás és szakértelem hiányában van a kis- és középvállalkozások esetében, amely megnehezíti számukra, hogy lépést tartsanak a gyors változásokkal az információ- és kommunikációtechnológia terén, és kövessék annak egyre nagyobb bonyolultságát. Fennáll a „digitális megosztottság”, amely elválasztja a kis cégeket a közepes méretű vállalkozásoktól, és melynek következményeként mindeddig nem valósították meg az IKT és az e-business teljes potenciálját (9). Az üzleti szolgáltatásoknak fontos szerepük van abban, hogy az IKT-szektor hatékonyabbá váljon, s így nagyobb fenntartható termelékenységnövekedést hozzon. |
| --- | --- |

2.4

Az európai gyártóknál a termelékenységben tapasztalható elmaradás gyakran a technológiák nem kellő mértékű alkalmazásának, és az IKT-potenciál nem kielégítő kiaknázásának tudható be, különösen a kkv-knál. A problémát láthatóan nem a hardverköltségek okozzák. A gond inkább az IKT-val kapcsolatos tudás és szakértelem hiányában van a kis- és középvállalkozások esetében, amely megnehezíti számukra, hogy lépést tartsanak a gyors változásokkal az információ- és kommunikációtechnológia terén, és kövessék annak egyre nagyobb bonyolultságát. Fennáll a „digitális megosztottság”, amely elválasztja a kis cégeket a közepes méretű vállalkozásoktól, és melynek következményeként mindeddig nem valósították meg az IKT és az e-business teljes potenciálját (9). Az üzleti szolgáltatásoknak fontos szerepük van abban, hogy az IKT-szektor hatékonyabbá váljon, s így nagyobb fenntartható termelékenységnövekedést hozzon.

| 2.5 | Általában véve a szolgáltatások, de különösen az üzleti szolgáltatások belső piaca nem teljesen alakult ki, és számos tényező akadályozza a hatékonyságot, a versenyképességet és az új foglalkoztatási lehetőségek teremtését. „A szolgáltatások belső piacának helyzete” (10) című jelentés számos akadályt felismert, azonban a lisszaboni stratégia megvalósításával történt némi előrehaladás. Az üzleti tevékenységek piacának szabályozási aspektusain felül az EU szükséges világpiaci versenyképességének, valamint a szociális és gazdasági előrelépésnek a biztosítása érdekében szükség van olyan kiegészítő politikákra is, amelyeket e dokumentum megjelöl. |
| --- | --- |

2.5

Általában véve a szolgáltatások, de különösen az üzleti szolgáltatások belső piaca nem teljesen alakult ki, és számos tényező akadályozza a hatékonyságot, a versenyképességet és az új foglalkoztatási lehetőségek teremtését. „A szolgáltatások belső piacának helyzete” (10) című jelentés számos akadályt felismert, azonban a lisszaboni stratégia megvalósításával történt némi előrehaladás. Az üzleti tevékenységek piacának szabályozási aspektusain felül az EU szükséges világpiaci versenyképességének, valamint a szociális és gazdasági előrelépésnek a biztosítása érdekében szükség van olyan kiegészítő politikákra is, amelyeket e dokumentum megjelöl.

3.   Az üzleti szolgáltatások jelentősége és kölcsönhatásuk az iparral

3.1   Az üzleti szolgáltatások meghatározása

Az üzleti szolgáltatásokat hagyományosan a termelői szolgáltatások (amelybe az üzleti szolgáltatások mellett a szállítási, kommunikációs, nagykereskedelmi és pénzügyi szolgáltatások is tartoznak) alcsoportjaként (NACE 70–74) határozzák meg (11). Mindkét fogalom meghatározásának kritériuma az az ügyfélkör, amelyre a szolgáltatások irányulnak. Ezek nem elsősorban végfelhasználóknak, hanem inkább vállalatoknak kínált szolgáltatások. Tényleges tevékenységről van szó, amelynek igénybevétele közbenső bemenet az értékláncban, és a szállító, az ügyfél és a szolgáltatás közötti kölcsönhatás révén minőségi és innovációs előnyöket eredményez, így először a cégek versenyképességét befolyásolja (és nem összeegyeztethetetlen a fogyasztóknak nyújtott szolgáltatásokkal). Az üzleti szolgáltatásoknak az a sajátosságuk, hogy legtöbbjük végezhető házon belül is, és ki is adható külső szakcégeknek.

| 3.2 | Az üzleti szolgáltatások csoportja igen sokféle tevékenységet foglal magában, a szakértői (például mérnöki, könyvelési, jogi) szolgáltatásoktól kezdve a magas hozzáadott értéket képviselő szolgáltatásokon (például IKT-szolgáltatások, vezetési tanácsadás) és személyzeti szolgáltatásokon (például alkalmazottak kiválasztása, „gondoskodó elbocsátás” (outplacement), ideiglenes munka) át az üzleti támogató szolgáltatásokig, beleértve a rutinjellegű, alacsony hozzáadott értéket tartalmazó szolgáltatásokat (például takarítás, őrzés, étkeztetés), illetve az emelkedő hozzáadott értékkel bíró szolgáltatásokat is (ilyen például az energiamenedzsment, víz és egyéb folyadékok szolgáltatása és kezelése vagy a levegő- és hulladékkezelés). Ezekben a tevékenységcsoportokban a munka- és szociális feltételek különös figyelmet érdemelnek.
  1. táblázat.   A vállalatok működéséhez szükséges főbb szolgáltatások (funkcionális megközelítés) (12)










  Vállalati funkciók | Az üzlethez kapcsolódó fő szolgáltatások | | Vállalati funkciók | Az üzlethez kapcsolódó fő szolgáltatások |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Adminisztráció | Vezetői szaktanácsadás
  Jogi szolgáltatások
  Könyvvizsgálat és könyvelés | | Információkezelés | Számítástechnikai és információtechnológiai szolgáltatások
  Távközlés |
| Emberi erőforrások | Időszakos munka
  Munkaerő-felvétel
  Szakmai képzés | | Marketing és értékesítés | Hirdetés
  Elosztó kereskedelem
  Közönségkapcsolatok
  Vásárok, kiállítások
  Vevőszolgálat |
| Pénzügyi közvetítés | Banki szolgáltatások
  Biztosítás
  Bérlés, haszonbérlet | | Szállítás és logisztika | Logisztika
  Szállítási szolgáltatások
  Expressz kézbesítés |
| Termelés és technikai működés | Mérnöki és műszaki szolgáltatások
  Tesztelés, minőségellenőrzés
  kutatási és fejlesztési szolgáltatások
  Ipari formatervezés
  Berendezési eszközök karbantartása és javítása | | Létesítmények kezelése | Biztonsági szolgáltatások
  Takarítás
  Étkeztetés
  Környezetvédelmi szolgáltatások,
  hulladék kezelése
  Energia- és vízszolgáltatás
  Ingatlan (raktárépületek) |

3.2

Az üzleti szolgáltatások csoportja igen sokféle tevékenységet foglal magában, a szakértői (például mérnöki, könyvelési, jogi) szolgáltatásoktól kezdve a magas hozzáadott értéket képviselő szolgáltatásokon (például IKT-szolgáltatások, vezetési tanácsadás) és személyzeti szolgáltatásokon (például alkalmazottak kiválasztása, „gondoskodó elbocsátás” (outplacement), ideiglenes munka) át az üzleti támogató szolgáltatásokig, beleértve a rutinjellegű, alacsony hozzáadott értéket tartalmazó szolgáltatásokat (például takarítás, őrzés, étkeztetés), illetve az emelkedő hozzáadott értékkel bíró szolgáltatásokat is (ilyen például az energiamenedzsment, víz és egyéb folyadékok szolgáltatása és kezelése vagy a levegő- és hulladékkezelés). Ezekben a tevékenységcsoportokban a munka- és szociális feltételek különös figyelmet érdemelnek.

1. táblázat.   A vállalatok működéséhez szükséges főbb szolgáltatások (funkcionális megközelítés) (12)

Vállalati funkciók

Az üzlethez kapcsolódó fő szolgáltatások

Vállalati funkciók

Az üzlethez kapcsolódó fő szolgáltatások

Adminisztráció

Vezetői szaktanácsadás

Jogi szolgáltatások

Könyvvizsgálat és könyvelés

Információkezelés

Számítástechnikai és információtechnológiai szolgáltatások

Távközlés

Emberi erőforrások

Időszakos munka

Munkaerő-felvétel

Szakmai képzés

Marketing és értékesítés

Hirdetés

Elosztó kereskedelem

Közönségkapcsolatok

Vásárok, kiállítások

Vevőszolgálat

Pénzügyi közvetítés

Banki szolgáltatások

Biztosítás

Bérlés, haszonbérlet

Szállítás és logisztika

Logisztika

Szállítási szolgáltatások

Expressz kézbesítés

Termelés és technikai működés

Mérnöki és műszaki szolgáltatások

Tesztelés, minőségellenőrzés

kutatási és fejlesztési szolgáltatások

Ipari formatervezés

Berendezési eszközök karbantartása és javítása

Létesítmények kezelése

Biztonsági szolgáltatások

Takarítás

Étkeztetés

Környezetvédelmi szolgáltatások,

hulladék kezelése

Energia- és vízszolgáltatás

Ingatlan (raktárépületek)

3.3   Az üzleti szolgáltatások helye a gazdaságban

Az üzleti szolgáltatások az európai piacgazdaság meghatározó részét képezik. Mindazonáltal az üzleti szolgáltatások legfontosabb jellemzője az, hogy az értéklánc minden pontján jelen vannak és annak szerves részét képezik. Az üzleti szolgáltatások növekedését általában azzal magyarázzák, hogy a gyáripari ágazatokból a szolgáltatói feladatok kihelyezése miatt a munkaerő a szolgáltatások területére áramlik át. A növekedés azonban mással is indokolható. A termelési rendszerek változásai, a nagyobb rugalmasság, a nemzetközi piacokon tapasztalható erősebb verseny, az IKT és a tudás növekvő szerepe, valamint az új típusú szolgáltatások megjelenése szintén fontos tényezői a növekedésnek. A Structural Business Statistics szerint 2001-ben az EU piacgazdaságában az összes foglalkoztatott 53 %-a a termelői szolgáltatások (kivéve a pénzügyi szolgáltatásokat) ágazatában tevékenykedett, míg a gyáripari ágazatok részesedése 29 % (azaz körülbelül 29 millió foglalkoztatott) volt. A termelői szolgáltatások által hozzáadott érték 2001-ben összességében 54 %-ot tett ki, összehasonlítva a gyáripar 34 %-ával (13).

| 3.4 | Ma egyre több termelő vállalat merészkedik a szolgáltatások területére. Nemcsak értékesítés utáni szolgáltatásokat kínálnak, hanem egyre többen fedezik fel közülük az abban rejlő értéktöbbletet, hogy szakértelmüket mérnöki, design- vagy folyamatinnovációs tevékenység formájában, üzleti tevékenységük részeként más cégek számára értékesítik. Új, hibrid vállalati modell van kialakulófélben, amelybe gyártó/szolgáltató tevékenységet végző vállalkozások tartoznak. Az ügyfelek egyre inkább „megoldásokat”, és nem egyszerűen termékeket keresnek, és egy termelő vállalat gyakran éppen annak révén jut versenyelőnyhöz, hogy további szolgáltatásokat is képes nyújtani. |
| --- | --- |

3.4

Ma egyre több termelő vállalat merészkedik a szolgáltatások területére. Nemcsak értékesítés utáni szolgáltatásokat kínálnak, hanem egyre többen fedezik fel közülük az abban rejlő értéktöbbletet, hogy szakértelmüket mérnöki, design- vagy folyamatinnovációs tevékenység formájában, üzleti tevékenységük részeként más cégek számára értékesítik. Új, hibrid vállalati modell van kialakulófélben, amelybe gyártó/szolgáltató tevékenységet végző vállalkozások tartoznak. Az ügyfelek egyre inkább „megoldásokat”, és nem egyszerűen termékeket keresnek, és egy termelő vállalat gyakran éppen annak révén jut versenyelőnyhöz, hogy további szolgáltatásokat is képes nyújtani.

| 3.5 | A kifejezetten az üzleti szolgáltatásokra vonatkozó statisztikai adatok hiánya
   (14). Hiányzik a szolgáltatások iránti keresletről szóló statisztikai információ. Nem kellően dokumentált a különböző ágazatok közötti kapcsolat. A szolgáltatási tevékenységekkel és az EU tagállamainak gazdaságához való hozzájárulásukkal kapcsolatos tájékoztatás a NACE osztályozási rendszer 2007-ben várható felülvizsgálata révén remélhetőleg javulni fog. A felülvizsgált osztályozás jobb bepillantást fog nyújtani a szolgáltatási ágazat szerkezetébe és fejlődésébe (15). Arról sincs elég információ, hogy az iparvállalatok milyen méretekben nyújtanak szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

3.5

A kifejezetten az üzleti szolgáltatásokra vonatkozó statisztikai adatok hiánya
   (14). Hiányzik a szolgáltatások iránti keresletről szóló statisztikai információ. Nem kellően dokumentált a különböző ágazatok közötti kapcsolat. A szolgáltatási tevékenységekkel és az EU tagállamainak gazdaságához való hozzájárulásukkal kapcsolatos tájékoztatás a NACE osztályozási rendszer 2007-ben várható felülvizsgálata révén remélhetőleg javulni fog. A felülvizsgált osztályozás jobb bepillantást fog nyújtani a szolgáltatási ágazat szerkezetébe és fejlődésébe (15). Arról sincs elég információ, hogy az iparvállalatok milyen méretekben nyújtanak szolgáltatásokat.

| 3.6 | Az üzleti szolgáltatásokra vonatkozó információk és elemzések hiánya és elaprózottsága. Az EGSZB úgy véli, hogy az információk gyűjtésére, a kutatás és a vita ösztönzésére, valamint politikai ajánlások tételére és megvalósításuk nyomon követésére létre kell hozni az Üzleti Szolgáltatások Európai Megfigyelőközpontját. Egy ilyen megfigyelőközpont létrehozása vagy ehhez hasonló intézkedés az ágazat új, igen gyors változásainak jobb megértéséhez vezetne, és kapcsolatteremtési lehetőséget nyújtana a politikaformálók és az érintettek között. |
| --- | --- |

3.6

Az üzleti szolgáltatásokra vonatkozó információk és elemzések hiánya és elaprózottsága. Az EGSZB úgy véli, hogy az információk gyűjtésére, a kutatás és a vita ösztönzésére, valamint politikai ajánlások tételére és megvalósításuk nyomon követésére létre kell hozni az Üzleti Szolgáltatások Európai Megfigyelőközpontját. Egy ilyen megfigyelőközpont létrehozása vagy ehhez hasonló intézkedés az ágazat új, igen gyors változásainak jobb megértéséhez vezetne, és kapcsolatteremtési lehetőséget nyújtana a politikaformálók és az érintettek között.

| 3.7 | A szolgáltatások szabványosítása. A szolgáltatások piaci szükségleteken és megalapozott tényeken alapuló önkéntes szabványosításának további gyorsítása magában foglalja az alapvető biztonság, minőség és teljesítmény növelését, továbbá támogatja a versenyt és az innovációt a szolgáltatásnyújtás terén. Ezt a kihívást fel kell vállalnia a CEN-nek, az ISO-nak és más szabványosítási testületeknek. Az önkéntes szabványok kifejlesztése a szolgáltatások területén minden bizonnyal serkenteni fogja a szolgáltatások határokon átnyúló kereskedelmét, és ösztönzi majd az egységes piac kialakulását a szolgáltatások terén. |
| --- | --- |

3.7

A szolgáltatások szabványosítása. A szolgáltatások piaci szükségleteken és megalapozott tényeken alapuló önkéntes szabványosításának további gyorsítása magában foglalja az alapvető biztonság, minőség és teljesítmény növelését, továbbá támogatja a versenyt és az innovációt a szolgáltatásnyújtás terén. Ezt a kihívást fel kell vállalnia a CEN-nek, az ISO-nak és más szabványosítási testületeknek. Az önkéntes szabványok kifejlesztése a szolgáltatások területén minden bizonnyal serkenteni fogja a szolgáltatások határokon átnyúló kereskedelmét, és ösztönzi majd az egységes piac kialakulását a szolgáltatások terén.

4.   Hogyan javítják az üzleti szolgáltatások az ipar versenyképességét? (16)

| 4.1 | Az üzleti szolgáltatások jelentős mértékben segítik a kkv-kat abban, hogy felismerjék, hogyan járulhatnak hozzá az innovációhoz és a növekedéshez. Bizonyított tény, hogy a legdinamikusabb kkv-k nagymértékben kihasználják az üzleti szolgáltatásokat. A nemzetközivé válás nyomásával szembenézve támogatni kell, hogy a kkv-k szélesebb köre és nagyobb mértékben használja ki ezeket a szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

4.1

Az üzleti szolgáltatások jelentős mértékben segítik a kkv-kat abban, hogy felismerjék, hogyan járulhatnak hozzá az innovációhoz és a növekedéshez. Bizonyított tény, hogy a legdinamikusabb kkv-k nagymértékben kihasználják az üzleti szolgáltatásokat. A nemzetközivé válás nyomásával szembenézve támogatni kell, hogy a kkv-k szélesebb köre és nagyobb mértékben használja ki ezeket a szolgáltatásokat.

| 4.2 | Nemzeti innovációs kapacitás.
  Számos tényező befolyásolja egy nemzet képességét új ötletek létrehozására és az innovatív technológiáknak a kereskedelembe történő hosszú távú bevonására (17):






  — | általános innovációs infrastruktúra |
| --- | --- | --- |

4.2

Nemzeti innovációs kapacitás.

Számos tényező befolyásolja egy nemzet képességét új ötletek létrehozására és az innovatív technológiáknak a kereskedelembe történő hosszú távú bevonására (17):

—

általános innovációs infrastruktúra

| — | alapvető keretfeltételek/kísérő politikák |
| --- | --- |

—

alapvető keretfeltételek/kísérő politikák

| — | az általános innovációs rendszer összefüggései |
| --- | --- |

—

az általános innovációs rendszer összefüggései

| — | általános oktatási rendszerek |
| --- | --- |

—

általános oktatási rendszerek

| 4.3 | Az EU-ban a kutatás 85 %-a a gyártásra összpontosul (USA: 66 %), és nincsenek megbízható adatok a szolgáltató ágazat kutatási és fejlesztési tevékenységeinek megoszlására vonatkozóan. A gyártással összefüggő teljes K+F-ből 87,5 % nyolc meghatározott területre irányul (vegyipar, gépgyártás, irodai gépek, elektromos gépek, félvezetők és kommunikáció, eszközök, gépjárművek, légi és űrközlekedés). |
| --- | --- |

4.3

Az EU-ban a kutatás 85 %-a a gyártásra összpontosul (USA: 66 %), és nincsenek megbízható adatok a szolgáltató ágazat kutatási és fejlesztési tevékenységeinek megoszlására vonatkozóan. A gyártással összefüggő teljes K+F-ből 87,5 % nyolc meghatározott területre irányul (vegyipar, gépgyártás, irodai gépek, elektromos gépek, félvezetők és kommunikáció, eszközök, gépjárművek, légi és űrközlekedés).

| 4.4 | Az abszolút ráfordítások tekintetében az EU nem tudta megszüntetni az USA-val szembeni elmaradását a K+F terén; ez az elmúlt évtizedben tovább nőtt. |
| --- | --- |

4.4

Az abszolút ráfordítások tekintetében az EU nem tudta megszüntetni az USA-val szembeni elmaradását a K+F terén; ez az elmúlt évtizedben tovább nőtt.

| 4.5 | Az európai ipar versenyképessége szempontjából nagy jelentőségű, hogy nagyobb súlyt kapjon a K+F támogatása a csúcstechnológiai és tudásintenzív (nagy árrést jelentő) szolgáltatások terén. A „3 %-os célkitűzést” (18) könnyebb lenne elérni, ha a kormányok növelnék pénzügyi elkötelezettségüket, és ha a magánszektort ösztönöznék arra, illetve segítenék abban, hogy többet ruházzon be ezen a téren, ideértve az üzleti szolgáltatásokat is. |
| --- | --- |

4.5

Az európai ipar versenyképessége szempontjából nagy jelentőségű, hogy nagyobb súlyt kapjon a K+F támogatása a csúcstechnológiai és tudásintenzív (nagy árrést jelentő) szolgáltatások terén. A „3 %-os célkitűzést” (18) könnyebb lenne elérni, ha a kormányok növelnék pénzügyi elkötelezettségüket, és ha a magánszektort ösztönöznék arra, illetve segítenék abban, hogy többet ruházzon be ezen a téren, ideértve az üzleti szolgáltatásokat is.

| 4.6 | Az Európai Bizottság egy nemrégiben írott közleményében (19) is javasolt Európai Technológiai Intézet hasznossága kétségtelen, azonban a technológiát hatékony üzleti és szervezési stratégiáknak kell kísérniük. |
| --- | --- |

4.6

Az Európai Bizottság egy nemrégiben írott közleményében (19) is javasolt Európai Technológiai Intézet hasznossága kétségtelen, azonban a technológiát hatékony üzleti és szervezési stratégiáknak kell kísérniük.

| 4.7 | Az alábbi táblázat az üzleti szolgáltatások innovatív funkciójának hatását mutatja be:
  2. táblázat.   Üzleti szolgáltatások innovatív funkciója (20)








  Innovatív funkciók | Az innováció legfontosabb elemei | Üzleti szolgáltatások (néhány reprezentatív ágazat) |
| --- | --- | --- | --- |
| Technológiai innováció | — | A technológia nagyobb integrációja |

4.7

Az alábbi táblázat az üzleti szolgáltatások innovatív funkciójának hatását mutatja be:

2. táblázat.   Üzleti szolgáltatások innovatív funkciója (20)

Innovatív funkciók

Az innováció legfontosabb elemei

Üzleti szolgáltatások (néhány reprezentatív ágazat)

Technológiai innováció

—

A technológia nagyobb integrációja

| — | Meglévő technológia alkalmazása |
| --- | --- |

—

Meglévő technológia alkalmazása

| — | A technológia igazítása az üzleti igényekhez |
| --- | --- |

—

A technológia igazítása az üzleti igényekhez

| — | Hatékonyság az információ és kommunikáció magasabb szintű folyamataiban |
| --- | --- |

—

Hatékonyság az információ és kommunikáció magasabb szintű folyamataiban

| — | Rutinfolyamatok automatizálása |
| --- | --- |

—

Rutinfolyamatok automatizálása

| — | Termelési struktúrák rugalmassá tétele |
| --- | --- |

—

Termelési struktúrák rugalmassá tétele

| — | Minőségfejlesztés |
| --- | --- |

—

Minőségfejlesztés

| — | IT-szolgáltatások |
| --- | --- |

—

IT-szolgáltatások

| — | Mérnöki szolgáltatások |
| --- | --- |

—

Mérnöki szolgáltatások

| — | Tervezési szolgáltatások |
| --- | --- |

—

Tervezési szolgáltatások

| — | Távközlési szolgáltatások |
| --- | --- |

—

Távközlési szolgáltatások

| — | Az elektronikus kommunikáció online szolgáltatásai |
| --- | --- |

—

Az elektronikus kommunikáció online szolgáltatásai

| — | Minőségellenőrzési szolgáltatások |
| --- | --- |

—

Minőségellenőrzési szolgáltatások

Szervezési innováció

| — | A belső szervezés hatékonysága |
| --- | --- |

—

A belső szervezés hatékonysága

| — | Vezetési és összehangolási folyamatok összeillesztése |
| --- | --- |

—

Vezetési és összehangolási folyamatok összeillesztése

| — | Az emberi erőforrás kiválasztásának, képzésének és hasznosításának fejlesztése |
| --- | --- |

—

Az emberi erőforrás kiválasztásának, képzésének és hasznosításának fejlesztése

| — | A különböző funkcionális specializációk javítása |
| --- | --- |

—

A különböző funkcionális specializációk javítása

| — | Menedzsment-tanácsadás és irányítás |
| --- | --- |

—

Menedzsment-tanácsadás és irányítás

| — | Audit és jogi szolgáltatások |
| --- | --- |

—

Audit és jogi szolgáltatások

| — | Munkaerő-szolgáltatások (kiválasztás, képzés és időszakos foglalkoztatás) |
| --- | --- |

—

Munkaerő-szolgáltatások (kiválasztás, képzés és időszakos foglalkoztatás)

Stratégiai innováció

| — | Rugalmasság dinamikus környezetek kialakításához |
| --- | --- |

—

Rugalmasság dinamikus környezetek kialakításához

| — | Pozicionálás komplex piacokon |
| --- | --- |

—

Pozicionálás komplex piacokon

| — | Stratégiai információk a szövetségekre vonatkozóan |
| --- | --- |

—

Stratégiai információk a szövetségekre vonatkozóan

| — | Tájékoztatás a termékadaptációra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

Tájékoztatás a termékadaptációra vonatkozóan

| — | Tájékoztatás az elhelyezkedésre és piacokra vonatkozóan |
| --- | --- |

—

Tájékoztatás az elhelyezkedésre és piacokra vonatkozóan

| — | Védelem problémás jogi környezetben |
| --- | --- |

—

Védelem problémás jogi környezetben

| — | Menedzsment-szolgáltatások |
| --- | --- |

—

Menedzsment-szolgáltatások

| — | Online szolgáltatások |
| --- | --- |

—

Online szolgáltatások

| — | Auditszolgáltatások |
| --- | --- |

—

Auditszolgáltatások

| — | Jogi szolgáltatások |
| --- | --- |

—

Jogi szolgáltatások

| — | Vásárok, kiállítások szolgáltatása |
| --- | --- |

—

Vásárok, kiállítások szolgáltatása

| — | Marketingszolgáltatások |
| --- | --- |

—

Marketingszolgáltatások

Kereskedelmi innováció

| — | Termékek versenyképes kivitelezése |
| --- | --- |

—

Termékek versenyképes kivitelezése

| — | Innovatív forgalomba hozatal |
| --- | --- |

—

Innovatív forgalomba hozatal

| — | Lehetőségekből származó előnyök kihasználása |
| --- | --- |

—

Lehetőségekből származó előnyök kihasználása

| — | Ügyfelek keresése és kapcsolattartás az ügyféllel |
| --- | --- |

—

Ügyfelek keresése és kapcsolattartás az ügyféllel

| — | Innovatív marketing |
| --- | --- |

—

Innovatív marketing

| — | Arculat |
| --- | --- |

—

Arculat

| — | Tervezési szolgáltatások |
| --- | --- |

—

Tervezési szolgáltatások

| — | Kiállítások, vásárok |
| --- | --- |

—

Kiállítások, vásárok

| — | Reklám |
| --- | --- |

—

Reklám

| — | Direkt marketing |
| --- | --- |

—

Direkt marketing

| — | Közönségkapcsolatok |
| --- | --- |

—

Közönségkapcsolatok

| — | Vevőszolgálat |
| --- | --- |

—

Vevőszolgálat

Működési innováció

| — | A munka funkcionális elosztása |
| --- | --- |

—

A munka funkcionális elosztása

| — | Összpontosítás a kulcsfontosságú feladatokra |
| --- | --- |

—

Összpontosítás a kulcsfontosságú feladatokra

| — | Működési kapacitás |
| --- | --- |

—

Működési kapacitás

| — | Arculat |
| --- | --- |

—

Arculat

| — | Nyelvi szolgáltatások |
| --- | --- |

—

Nyelvi szolgáltatások

| — | Futárszolgáltatások |
| --- | --- |

—

Futárszolgáltatások

| — | Biztonsági szolgáltatások |
| --- | --- |

—

Biztonsági szolgáltatások

| — | Működési szolgáltatások |
| --- | --- |

—

Működési szolgáltatások

Forrás: Rubalcaba (1999): Üzleti szolgáltatások az európai iparban. Európai Bizottság, Brüsszel.

| 4.8 | Európa néhány leginnovatívabb cége az üzleti szolgáltatások terén működik, de a szolgáltatási szektorban a K+F általában alacsony szintű és strukturálatlan. Új szolgáltatások és üzleti modellek gyakran költséges és időigényes próbálkozásokból és egyedi vállalkozások kudarcaiból kerülnek ki. Fontos, hogy az EU meghatározott területeken támogassa a kutatást, hogy ezáltal korszerűsödjön a világszerte vezető, élvonalbeli technológiákat alkalmazó vállalatok szaktudása. |
| --- | --- |

4.8

Európa néhány leginnovatívabb cége az üzleti szolgáltatások terén működik, de a szolgáltatási szektorban a K+F általában alacsony szintű és strukturálatlan. Új szolgáltatások és üzleti modellek gyakran költséges és időigényes próbálkozásokból és egyedi vállalkozások kudarcaiból kerülnek ki. Fontos, hogy az EU meghatározott területeken támogassa a kutatást, hogy ezáltal korszerűsödjön a világszerte vezető, élvonalbeli technológiákat alkalmazó vállalatok szaktudása.

| 4.9 | Fontos megtalálni annak a módját is, hogy javuljon a kkv-k hozzáférése a kutatási eredményekhez, és rövid távú termékfejlesztésük terén támogatni kell őket. |
| --- | --- |

4.9

Fontos megtalálni annak a módját is, hogy javuljon a kkv-k hozzáférése a kutatási eredményekhez, és rövid távú termékfejlesztésük terén támogatni kell őket.

| 4.10 | Ha azt akarjuk elérni, hogy a cégek többet ruházzanak be az innovációba és a kutatási-fejlesztési tevékenységekbe, az Európai Bizottságnak biztosítani kell a szellemi tulajdonjogok megfelelő védelmét, és lépéseket kell tenni a számítógéppel megvalósított találmányok szabadalmaztatásáról szóló, függőben lévő javaslat végrehajtására. |
| --- | --- |

4.10

Ha azt akarjuk elérni, hogy a cégek többet ruházzanak be az innovációba és a kutatási-fejlesztési tevékenységekbe, az Európai Bizottságnak biztosítani kell a szellemi tulajdonjogok megfelelő védelmét, és lépéseket kell tenni a számítógéppel megvalósított találmányok szabadalmaztatásáról szóló, függőben lévő javaslat végrehajtására.

| 4.11 | Jobb jogalkotásra és szabályozásra van szükség. |
| --- | --- |

4.11

Jobb jogalkotásra és szabályozásra van szükség.

5.   Az EU tudás-létrehozási rendszere

| 5.1 | Szükség van az EU tudás-létrehozási rendszerének radikális kivizsgálására. Ez magában foglalja a következőket:






  — | a K+F-tevékenységek átirányítását a csúcstechnológiájú IKT-eszközöket gyártó vállalatokhoz; |
| --- | --- | --- |

5.1

Szükség van az EU tudás-létrehozási rendszerének radikális kivizsgálására. Ez magában foglalja a következőket:

—

a K+F-tevékenységek átirányítását a csúcstechnológiájú IKT-eszközöket gyártó vállalatokhoz;

| — | az EU-ból az USA-ba irányuló agyelszívás megállítását (az EU-ból kétszer annyi kutató megy dolgozni az USA-ba, mint amennyi onnan érkezik; az amerikai K+F-tevékenység 40 %-át az EU-ban tanult tudósok végzik); |
| --- | --- |

—

az EU-ból az USA-ba irányuló agyelszívás megállítását (az EU-ból kétszer annyi kutató megy dolgozni az USA-ba, mint amennyi onnan érkezik; az amerikai K+F-tevékenység 40 %-át az EU-ban tanult tudósok végzik);

| — | a kutatásokra fordított összkiadás növelését a lisszaboni cél elérése érdekében, amely a GDP 3 %-át tűzte ki célul; |
| --- | --- |

—

a kutatásokra fordított összkiadás növelését a lisszaboni cél elérése érdekében, amely a GDP 3 %-át tűzte ki célul;

| — | az IKT-felhasználói képességeket, a „digitális írástudást” és az e-businesshez kapcsolódó ismereteket kulcskompetenciáknak kell tekinteni, és a tantervekbe már a korai iskolaévekben bele kell venni az információ- és kommunikációtechnológiai ismereteket; |
| --- | --- |

—

az IKT-felhasználói képességeket, a „digitális írástudást” és az e-businesshez kapcsolódó ismereteket kulcskompetenciáknak kell tekinteni, és a tantervekbe már a korai iskolaévekben bele kell venni az információ- és kommunikációtechnológiai ismereteket;

| — | a továbbfejlesztett, helyhez kötött és mobil széles sáv legyen ebben a században a tudásalapú gazdaság infrastruktúrája; az Európai Bizottság Információstársadalmi Főigazgatósága által 2005-ben elindított i2010 kezdeményezés fontos szerepet játszik ebben az összefüggésben. |
| --- | --- |

—

a továbbfejlesztett, helyhez kötött és mobil széles sáv legyen ebben a században a tudásalapú gazdaság infrastruktúrája; az Európai Bizottság Információstársadalmi Főigazgatósága által 2005-ben elindított i2010 kezdeményezés fontos szerepet játszik ebben az összefüggésben.

6.   A szolgáltatástechnika szerepe

| 6.1 | A '90-es évek közepe óta, főleg Németországban, élénk vita és kutatás tárgya a szolgáltatások innovációja. A szolgáltatástechnika ezen a területen mind az elméleti, mind a gyakorlati munka terén komoly lendületet adott. Ez olyan műszaki tudományággá fejlődött, amely a szolgáltatási termékek módszeres fejlesztésével és tervezésével foglalkozik, megfelelő modellek, módszerek és eszközök felhasználásával. Bár a szolgáltatástechnika is felöleli a szolgáltatás működési irányításának szempontjait, az új szolgáltatási termékek fejlesztése kulcsfontosságú tényező. Ugyanakkor a szolgáltatástechnika foglalkozik fejlesztési rendszerek tervezésével is, más szavakkal az általános K+F és az innovációs irányítás szolgáltatásokhoz kapcsolódó kérdéseivel. |
| --- | --- |

6.1

A '90-es évek közepe óta, főleg Németországban, élénk vita és kutatás tárgya a szolgáltatások innovációja. A szolgáltatástechnika ezen a területen mind az elméleti, mind a gyakorlati munka terén komoly lendületet adott. Ez olyan műszaki tudományággá fejlődött, amely a szolgáltatási termékek módszeres fejlesztésével és tervezésével foglalkozik, megfelelő modellek, módszerek és eszközök felhasználásával. Bár a szolgáltatástechnika is felöleli a szolgáltatás működési irányításának szempontjait, az új szolgáltatási termékek fejlesztése kulcsfontosságú tényező. Ugyanakkor a szolgáltatástechnika foglalkozik fejlesztési rendszerek tervezésével is, más szavakkal az általános K+F és az innovációs irányítás szolgáltatásokhoz kapcsolódó kérdéseivel.

| 6.2 | Az új üzleti modellek, módszerek és eszközök alapvető kutatása komoly lendületet fog adni a szolgáltatástechnikának. Jellemző lesz a fizikai áruk, szoftverek és szolgáltatások közös mérnöki tervezésének integrált megközelítése. Végül a szolgáltatás szabványainak növekvő összehangolása ösztönözni fogja az új szolgáltatások specifikációját és hatékony fejlesztését (21). |
| --- | --- |

6.2

Az új üzleti modellek, módszerek és eszközök alapvető kutatása komoly lendületet fog adni a szolgáltatástechnikának. Jellemző lesz a fizikai áruk, szoftverek és szolgáltatások közös mérnöki tervezésének integrált megközelítése. Végül a szolgáltatás szabványainak növekvő összehangolása ösztönözni fogja az új szolgáltatások specifikációját és hatékony fejlesztését (21).

| 6.3 | A szolgáltatástechnika a szolgáltatási ágazatban az egyik olyan új terület, amelyet az európai kutatás lényegesen alakított. Lényeges a nemzetközi hálózatokba történő erősebb beépülés és egy független szolgáltatástechnikai közösség módszeres kifejlesztése annak érdekében, hogy a jövőben is fenn lehessen tartani a vezető szerepet ezen a területen (22). |
| --- | --- |

6.3

A szolgáltatástechnika a szolgáltatási ágazatban az egyik olyan új terület, amelyet az európai kutatás lényegesen alakított. Lényeges a nemzetközi hálózatokba történő erősebb beépülés és egy független szolgáltatástechnikai közösség módszeres kifejlesztése annak érdekében, hogy a jövőben is fenn lehessen tartani a vezető szerepet ezen a területen (22).

7.   A szolgáltatások elektronikus úton történő nyújtásának jelentősége

| 7.1 | Az online szolgáltatásnyújtás intenzívebbé válása. Egyre nagyobb figyelem fordul az információtechnológiai és az üzleti folyamatokkal összefüggő szolgáltatások IKT-val támogatott nemzetközi forrásokkal történő ellátásának növekedése és hatása felé. Megfigyelhető az üzleti szolgáltatások új orientációja az IKT alkalmazása révén, és az elmozdulás az intenzívebb online szolgáltatásnyújtás felé. Olyan területeken, mint a szoftverszolgáltatások, a K+F- és a műszaki tesztelési szolgáltatások, a tanácsadási szolgáltatások, a humánerőforrás-fejlesztés és a munkaerő-közvetítési szolgáltatások, a hangsúly a digitális szolgáltatásnyújtáson van. Ezt főleg a piac irányítja, a következők miatt:






  — | új vevői igények és elvárások; |
| --- | --- | --- |

7.1

Az online szolgáltatásnyújtás intenzívebbé válása. Egyre nagyobb figyelem fordul az információtechnológiai és az üzleti folyamatokkal összefüggő szolgáltatások IKT-val támogatott nemzetközi forrásokkal történő ellátásának növekedése és hatása felé. Megfigyelhető az üzleti szolgáltatások új orientációja az IKT alkalmazása révén, és az elmozdulás az intenzívebb online szolgáltatásnyújtás felé. Olyan területeken, mint a szoftverszolgáltatások, a K+F- és a műszaki tesztelési szolgáltatások, a tanácsadási szolgáltatások, a humánerőforrás-fejlesztés és a munkaerő-közvetítési szolgáltatások, a hangsúly a digitális szolgáltatásnyújtáson van. Ezt főleg a piac irányítja, a következők miatt:

—

új vevői igények és elvárások;

| — | nyomás a piacra jutás és a piacok bővítésének erősítésére; |
| --- | --- |

—

nyomás a piacra jutás és a piacok bővítésének erősítésére;

| — | minőségfejlesztés és az ügyfélkapcsolatok mélysége; |
| --- | --- |

—

minőségfejlesztés és az ügyfélkapcsolatok mélysége;

| — | előnyök a működési hatékonyság és méretgazdaságosság terén; |
| --- | --- |

—

előnyök a működési hatékonyság és méretgazdaságosság terén;

| — | költségcsökkentés az alacsony költségű termelés, illetve a szállítási opciók fejlesztése és bővítése révén. |
| --- | --- |

—

költségcsökkentés az alacsony költségű termelés, illetve a szállítási opciók fejlesztése és bővítése révén.

| 7.2 | Az offshore kihelyezés lehetséges előnyei az Unió gazdasága számára. Új, globális kihívások jelennek meg azáltal, hogy a Föld bármely pontjáról folyamatosan nyújthatók kihelyezett szolgáltatások. Európának ezért készen kell állnia arra, hogy a világ többi részének kiváló minőségű szolgáltatást nyújtson és exportáljon. A digitális szolgáltatásnyújtás és a hozzá kapcsolódó e-business támogatás biztosan el fog terjedni. A termelői szolgáltatások nemzetközi offshore kihelyezésének központi területét ma főleg a back-office funkciók (pl. IT-szolgáltatások, pénzügyi és könyvelési szolgáltatások, call center feladatok) adják. A magasabb hozzáadott értéket képviselő szolgáltatások, például az IT-technológia, a kutatás és elemzés terén az EU még tartja pozícióját. A technológiai fejlődés, a szaktudás megléte és ezek költségei a globális piacon azonban a jövőben jobban befolyásolják majd az európai vállalatok döntéseit. Ez azt a kihívást állítja az európai munkaerőpiac elé, hogy több munkalehetőséget kell teremteni magasan képzett szakemberek számára, és el kell kerülni a munkanélküliséget (23). |
| --- | --- |

7.2

Az offshore kihelyezés lehetséges előnyei az Unió gazdasága számára. Új, globális kihívások jelennek meg azáltal, hogy a Föld bármely pontjáról folyamatosan nyújthatók kihelyezett szolgáltatások. Európának ezért készen kell állnia arra, hogy a világ többi részének kiváló minőségű szolgáltatást nyújtson és exportáljon. A digitális szolgáltatásnyújtás és a hozzá kapcsolódó e-business támogatás biztosan el fog terjedni. A termelői szolgáltatások nemzetközi offshore kihelyezésének központi területét ma főleg a back-office funkciók (pl. IT-szolgáltatások, pénzügyi és könyvelési szolgáltatások, call center feladatok) adják. A magasabb hozzáadott értéket képviselő szolgáltatások, például az IT-technológia, a kutatás és elemzés terén az EU még tartja pozícióját. A technológiai fejlődés, a szaktudás megléte és ezek költségei a globális piacon azonban a jövőben jobban befolyásolják majd az európai vállalatok döntéseit. Ez azt a kihívást állítja az európai munkaerőpiac elé, hogy több munkalehetőséget kell teremteni magasan képzett szakemberek számára, és el kell kerülni a munkanélküliséget (23).

| 7.3 | Az általában vett digitális szolgáltatásnyújtás akadályai. A digitális szolgáltatásnyújtás fejlesztésének vannak olyan akadályai, amelyeket alaposan meg kell vizsgálni, és megoldásokat kell rájuk találni, hogy az üzleti szolgáltatásokat nyújtó európai cégek offenzívebbek lehessenek, és tevékenységüket jobban kiterjeszthessék az Unió határain kívülre. Az ilyen akadályok közé tartozik a szabványok és az interoperabilitás hiánya, a bizalom és biztonság hiánya az e-kereskedelemben, a helyhez kötött és mobil széles sávú infrastruktúrába történő befektetések hiánya, valamint az, hogy a kkv-k körében az IKT még mindig nem honosodott meg eléggé. |
| --- | --- |

7.3

Az általában vett digitális szolgáltatásnyújtás akadályai. A digitális szolgáltatásnyújtás fejlesztésének vannak olyan akadályai, amelyeket alaposan meg kell vizsgálni, és megoldásokat kell rájuk találni, hogy az üzleti szolgáltatásokat nyújtó európai cégek offenzívebbek lehessenek, és tevékenységüket jobban kiterjeszthessék az Unió határain kívülre. Az ilyen akadályok közé tartozik a szabványok és az interoperabilitás hiánya, a bizalom és biztonság hiánya az e-kereskedelemben, a helyhez kötött és mobil széles sávú infrastruktúrába történő befektetések hiánya, valamint az, hogy a kkv-k körében az IKT még mindig nem honosodott meg eléggé.

8.   Foglalkoztatási potenciál az üzleti szolgáltatások terén

| 8.1 | Az üzleti szolgáltatások terén az elmúlt néhány évtizedben a foglalkoztatás jelenősen nőtt. 1979 és 2002 között az éves növekedési ráta mintegy 4,5 % volt évente, ezzel jócskán megelőzve a többi gazdasági ágazatban jellemző arányt. A teljes foglalkoztatáson belül az üzleti szolgáltatásokban foglalkoztatottak hányada 2003-ban az EU–15-ben 9 % volt, az EU–25-ben pedig 8,6 %. A szolgáltatási szektor általában, és közelebbről az üzleti szolgáltatások területe is kulcsszerepet fog játszani az új munkahelyek teremtésében a jövőben, kiegyenlítve a gyáriparban a csökkenő foglalkoztatást. |
| --- | --- |

8.1

Az üzleti szolgáltatások terén az elmúlt néhány évtizedben a foglalkoztatás jelenősen nőtt. 1979 és 2002 között az éves növekedési ráta mintegy 4,5 % volt évente, ezzel jócskán megelőzve a többi gazdasági ágazatban jellemző arányt. A teljes foglalkoztatáson belül az üzleti szolgáltatásokban foglalkoztatottak hányada 2003-ban az EU–15-ben 9 % volt, az EU–25-ben pedig 8,6 %. A szolgáltatási szektor általában, és közelebbről az üzleti szolgáltatások területe is kulcsszerepet fog játszani az új munkahelyek teremtésében a jövőben, kiegyenlítve a gyáriparban a csökkenő foglalkoztatást.

| 8.2 | A 3. táblázat bemutatja, hogyan nőtt a foglalkoztatás az üzleti szolgáltatások terén 2002-ig, a teljes gazdasággal összehasonlítva.
  3. táblázat.   Éves növekedési adatok a foglalkoztatásban az üzleti szolgáltatások terén, 1979–2002 (24)














  Ország | Teljes gazdaság | Üzleti szolgáltatások | Ingatlan | Bérbeadás | Szakmai szolgáltatások | Szerződéses K+F | IK-szolgáltatások | Működési szolgáltatások |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LU | 2,6 | 7,6 | 5,2 | 4,4 | 7,5 | 6,5 | 12,4 | 7,4 |
| PT | 0,4 | 6,9 | 6,5 | 5,5 | 6,7 | 7,7 | 8,1 | 7,0 |
| IE | 2,0 | 6,4 | 5,3 | 4,6 | 6,0 | 0,8 | 10,5 | 6,5 |
| IT | 0,5 | 6,4 | 4,4 | 8,0 | 6,1 | 4,1 | 6,5 | 6,7 |
| DE | 0,6 | 5,3 | 4,2 | 3,4 | 4,5 | 2,9 | 6,5 | 5,8 |
| FI | 0,1 | 5,4 | 1,0 | 1,6 | 4,3 | 3,3 | 8,5 | 6,0 |
| ES | 1,1 | 5,4 | 3,7 | 6,0 | 4,9 | 3,2 | 7,4 | 5,8 |
| NL | 1,6 | 4,7 | 3,7 | 5,3 | 4,1 | 3,4 | 8,1 | 4,7 |
| AT | 0,3 | 4,8 | 1,4 | 2,6 | 4,3 | 4,0 | 9,6 | 4,8 |
| SE | 0,2 | 4,7 | 1,2 | 2,7 | 4,3 | 4,2 | 6,1 | 4,7 |
| EL | 0,8 | 4,6 | 5,9 | 3,4 | 4,2 | 4,0 | 8,1 | 4,8 |
| UK | 0,4 | 3,3 | 4,8 | 2,2 | 2,8 | -0,4 | 6,9 | 3,5 |
| FR | 0,5 | 3,2 | 1,3 | 4,1 | 2,5 | 1,7 | 4,7 | 3,8 |
| DK | 0,3 | 3,1 | 1,5 | 2,8 | 1,8 | -0,8 | 5,8 | 4,3 |
| BE | 0,3 | 3,6 | 3,9 | 0,9 | 3,2 | -1,7 | 5,0 | 4,0 |
| EU–15 | 0,6 | 4,4 | 3,3 | 3,3 | 3,9 | 1,7 | 6,4 | 4,7 |
| US | 1,4 | 4,7 | 1,6 | 3,5 | 3,5 | 2,9 | 8,8 | 5,3 |

8.2

A 3. táblázat bemutatja, hogyan nőtt a foglalkoztatás az üzleti szolgáltatások terén 2002-ig, a teljes gazdasággal összehasonlítva.

3. táblázat.   Éves növekedési adatok a foglalkoztatásban az üzleti szolgáltatások terén, 1979–2002 (24)

Ország

Teljes gazdaság

Üzleti szolgáltatások

Ingatlan

Bérbeadás

Szakmai szolgáltatások

Szerződéses K+F

IK-szolgáltatások

Működési szolgáltatások

LU

2,6

7,6

5,2

4,4

7,5

6,5

12,4

7,4

PT

0,4

6,9

6,5

5,5

6,7

7,7

8,1

7,0

IE

2,0

6,4

5,3

4,6

6,0

0,8

10,5

6,5

IT

0,5

6,4

4,4

8,0

6,1

4,1

6,5

6,7

DE

0,6

5,3

4,2

3,4

4,5

2,9

6,5

5,8

FI

0,1

5,4

1,0

1,6

4,3

3,3

8,5

6,0

ES

1,1

5,4

3,7

6,0

4,9

3,2

7,4

5,8

NL

1,6

4,7

3,7

5,3

4,1

3,4

8,1

4,7

AT

0,3

4,8

1,4

2,6

4,3

4,0

9,6

4,8

SE

0,2

4,7

1,2

2,7

4,3

4,2

6,1

4,7

EL

0,8

4,6

5,9

3,4

4,2

4,0

8,1

4,8

UK

0,4

3,3

4,8

2,2

2,8

-0,4

6,9

3,5

FR

0,5

3,2

1,3

4,1

2,5

1,7

4,7

3,8

DK

0,3

3,1

1,5

2,8

1,8

-0,8

5,8

4,3

BE

0,3

3,6

3,9

0,9

3,2

-1,7

5,0

4,0

EU–15

0,6

4,4

3,3

3,3

3,9

1,7

6,4

4,7

US

1,4

4,7

1,6

3,5

3,5

2,9

8,8

5,3

| 8.3 | A szolgáltatási ágazatban és különösen a tudásintenzív üzleti szolgáltatások terén dinamikusan növekvő foglalkoztatás a modern gazdaságok jellemzője. Bár Európában az üzleti szolgáltatások terén a foglalkoztatás szintje és a növekedési ráták országról országra változnak, megállapítható, hogy „nincs szegény ország, ahol sok lenne az üzleti szolgáltatás és nincs olyan gazdag ország, ahol az üzleti szolgáltatásokon belül kevés lenne a munkahely” (25). |
| --- | --- |

8.3

A szolgáltatási ágazatban és különösen a tudásintenzív üzleti szolgáltatások terén dinamikusan növekvő foglalkoztatás a modern gazdaságok jellemzője. Bár Európában az üzleti szolgáltatások terén a foglalkoztatás szintje és a növekedési ráták országról országra változnak, megállapítható, hogy „nincs szegény ország, ahol sok lenne az üzleti szolgáltatás és nincs olyan gazdag ország, ahol az üzleti szolgáltatásokon belül kevés lenne a munkahely” (25).

| 8.4 | Várható a foglalkoztatás további, bár kissé mérsékeltebb arányú növekedése a szolgáltatások és különösen a tudásintenzív üzleti szolgáltatások terén. A 4. táblázat alapján ez nagyobb lesz az egyéb gazdasági tevékenységekre előre jelzettnél. A növekedési ráták várhatóan lényegesen magasabbak lesznek az új tagállamokban, amelyekben a szolgáltatások fejlődése jóval alacsonyabb szintről indul.
  4. táblázat.   A foglalkoztatás alakulása nyugat-európai ágazatokban



  Megjegyzés: Nyugat-Európa = az EU–15-ök + Norvégia + Svájc.
  Forrás: Cambridge Econometrics Press Release: What has happened to the Lisbon agenda? (Mi történt a lisszaboni menetrenddel?), 2005. november. |
| --- | --- |

8.4

Várható a foglalkoztatás további, bár kissé mérsékeltebb arányú növekedése a szolgáltatások és különösen a tudásintenzív üzleti szolgáltatások terén. A 4. táblázat alapján ez nagyobb lesz az egyéb gazdasági tevékenységekre előre jelzettnél. A növekedési ráták várhatóan lényegesen magasabbak lesznek az új tagállamokban, amelyekben a szolgáltatások fejlődése jóval alacsonyabb szintről indul.

4. táblázat.   A foglalkoztatás alakulása nyugat-európai ágazatokban

Image

Megjegyzés: Nyugat-Európa = az EU–15-ök + Norvégia + Svájc.

Forrás: Cambridge Econometrics Press Release: What has happened to the Lisbon agenda? (Mi történt a lisszaboni menetrenddel?), 2005. november.

| 8.5 | Az üzleti szolgáltatások terén a foglalkoztatás sajátos jellemzője a magas képzettségi szint. Az EU munkaerővel kapcsolatos felmérése szerint 2003-ban a magas képzettséget igénylő állások aránya 41 % volt, az 1998-as 38 %-hoz képest. Az alacsony képzettséget igénylők aránya az 1998-as 25 %-ról 17 %-ra csökkent. Az a tény, hogy az üzleti szolgáltatások terén a legtöbb munkahely felső- vagy középfokú végzettséget igényel, szintén kihívást jelent az európai oktatási rendszer számára (és különösen az egész életen át tartó tanulással összefüggő politikák számára), mivel az európai ipar szerkezeti változása is megköveteli, hogy több foglalkoztatott kerüljön át más foglalkoztatási területekről az üzleti szolgáltatások területére. A 2010-ig szóló lisszaboni oktatási menetrend következetes megvalósítása ennek alapján kiemelkedően fontos. Az 5. táblázat a képzettségi szintet mutatja számos ágazatban.
  5. táblázat.   Képzettségi szint fő gazdasági tevékenységenként és üzleti szolgáltatásonként, EU–15, 2003 (26) |
| --- | --- |

8.5

Az üzleti szolgáltatások terén a foglalkoztatás sajátos jellemzője a magas képzettségi szint. Az EU munkaerővel kapcsolatos felmérése szerint 2003-ban a magas képzettséget igénylő állások aránya 41 % volt, az 1998-as 38 %-hoz képest. Az alacsony képzettséget igénylők aránya az 1998-as 25 %-ról 17 %-ra csökkent. Az a tény, hogy az üzleti szolgáltatások terén a legtöbb munkahely felső- vagy középfokú végzettséget igényel, szintén kihívást jelent az európai oktatási rendszer számára (és különösen az egész életen át tartó tanulással összefüggő politikák számára), mivel az európai ipar szerkezeti változása is megköveteli, hogy több foglalkoztatott kerüljön át más foglalkoztatási területekről az üzleti szolgáltatások területére. A 2010-ig szóló lisszaboni oktatási menetrend következetes megvalósítása ennek alapján kiemelkedően fontos. Az 5. táblázat a képzettségi szintet mutatja számos ágazatban.

5. táblázat.   Képzettségi szint fő gazdasági tevékenységenként és üzleti szolgáltatásonként, EU–15, 2003 (26)

Image

Brüsszel, 2006. szeptember 13.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  A WTO kereskedelmi statisztikája, 2004.

1

(2)  Üzleti szolgáltatások az európai iparban. Luis Rubalcaba–Bermejo, Európai Bizottság, 1999.

2

(3)  „A versenyképes gyáripar jelentősége a szolgáltatási szektor fejlődése szempontjából” (The significance of competitive manufacturing industries for the development of the services sectors) című záróbeszámoló összefoglalása, Kalmbach et al., Brémai Egyetem, 2003. december.

3

(4)  Lásd az EGSZB „A versenyképesség kihívásai a vállalatok számára Európában” című véleményét, amely kiemeli, hogy a termelékenység és a versenyképesség növelésére való törekvés mellett fontos biztosítani a megfelelő szociális feltételeket is. Lásd különösen a 2.5–2.5.3. pontot; a 2.5.2. pontban például az EGSZB leszögezi, hogy „Sürgetővé válik szintén Európa versenyképességének javítása a konkurenciával szemben olyan feltételek megteremtésével, amelyek biztosítják gazdasági és szociális fejlődését, kohézióját, javítanak foglalkoztatottsági helyzetén és környezeti állapotán”.

4

(5)  Eurostat News Release 17/2006, 2006.02.13.

5

(6)  COM(2004) 274 final. Az EGSZB véleményét 2004.12.15-én fogadták el. (Előadó: Joost van Iersel, társelőadó: Bo Legelius), HL C 157., 2005.6.28., 75. oldal.

6

(7)  COM(2005) 474 final. Az EGSZB véleményét 2006.04.20-án fogadták el (előadó: Ernst Erik Ehnmark). HL C 185., 2006.8.8., 80. oldal. Lásd a CCMI kiegészítő véleményét is (előadó: Antonello Pezzini).

7

(8)  EITO 2005, 263. oldal.

8

(9)  E-business jelentés, 2005.

9

(10)  COM(2002) 441 final, 2002. július 30.

10

(11)  Forrás: az Európai Bizottság A termelői szolgáltatások versenyképessége és azok hozzájárulása az európai vállalatok teljesítményéhez című közleménye (COM(2003) 747 final, 2003. december 4.), mely a következő címen érhető el:

11

A termelői szolgáltatások versenyképessége és azok hozzájárulása az európai vállalatok teljesítményéhez

http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2003/com2003_0747en01.pdf (lásd különösen az I.2. pontot és az 1. sz. keretes szöveget).

(12)  Forrás: A termelői szolgáltatások versenyképessége és hozzájárulásuk az európai vállalatok teljesítményéhez, I. melléklet („A szolgáltatások osztályozása és további számadatok”), elérhető angolul a következő címen:

12

A termelői szolgáltatások versenyképessége és hozzájárulásuk az európai vállalatok teljesítményéhez

http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2003/com2003_0747en01.pdf.

(13)  COM(2003) 747 final, II. 2. pont, 11. oldal.

13

(14)  Lásd a CCMI megbízásából készült „Vállalatáthelyezések ágazati vizsgálata: tényanyag” című dokumentumot (107. és 177–179. oldal), amely a CCMI által készített „Vállalatáthelyezések ágazati vizsgálata” című tájékoztató jelentés (előadó: Joost van Iersel, társelőadó: Enrique Calvet Chambon) tényalapját képezte.

14

(15)  Az EU termelői szolgáltatásokkal foglalkozó fórumának jelentése, 2005. június.

15

(16)  Lásd: COM(1998) 534 final és COM(2003) 747 final.

16

(17)  Stern, Furman, Porter 2002.

17

(18)  Lásd a 7. keretprogramról készült EGSZB-véleményt: „A barcelonai Európai Tanács (2002. tavasz) mennyiségi szempontból határozta meg a kutatástámogatás céljait: az EU összes ilyen kiadásának 2010-ig a GDP 3 %-ára kell nőnie, a magánszektor 2/3-os aránya mellett (3 %-os cél). Az EGSZB azonban utal arra, hogy ez a cél a globális versenyt tekintve »mozgó célpont«; aki túl későn éri el, az egyre inkább el lesz maradva a többiek mögött.” (2.5. pont).

18

(19)  COM(2006) 77 final.

19

(20)  Kivonat a Luis Rubalcaba és Henk Kox által készített, a Palgrave–MacMillan kiadó gondozásában hamarosan megjelenő Az üzleti szolgáltatások hozzájárulása az európai foglalkoztatáshoz, innovációhoz és termelékenységhez című kiadványból.

20

Az üzleti szolgáltatások hozzájárulása az európai foglalkoztatáshoz, innovációhoz és termelékenységhez

(21)  Hans-Jorg Bullinger, Klaus-Peter Fahnrich és Thomas Meiren: Szolgáltatástechnika – új szolgáltatási termékek módszertani fejlesztése.

21

Szolgáltatástechnika – új szolgáltatási termékek módszertani fejlesztése

(22)  Thomas Meiren, Fraunhofer Institute for Industrial Engineering, Stuttgart, Németország.

22

(23)  A termelői szolgáltatások európai fóruma, 2005-ös jelentés.

23

(24)  Luis Rubalcaba – Henk Kox: Az üzleti szolgáltatások hozzájárulása az európai foglalkoztatáshoz, innovációhoz és termelékenységhez című kiadványából (megjelenik 2006-ban a Palgrave–MacMillan kiadónál).

24

Az üzleti szolgáltatások hozzájárulása az európai foglalkoztatáshoz, innovációhoz és termelékenységhez

(25)  Rubalcaba–Kox, 2006., 42. oldal.

25

(26)  Forrás: Rubalcaba és Kox (2006), az Eurostat munkaerővel kapcsolatos felmérésének (2004) adatai alapján.

26

Forrás

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/38 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/38

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a globalizációhoz való alkalmazkodás elősegítését célzó európai alap létrehozásáról”

COM(2006) 91 final – 2006/0033 (COD)

(2006/C 318/05)

2006. március 27-én a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 159. cikkének (3) bekezdése alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyban.

A tárgyi bizottsági munka előkészítésével megbízott Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága véleményét 2006. augusztus 31-én elfogadta. (Előadó Joost van Iersel, társelőadó: Enrico Gibellieri).

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. szeptember 13–14-én tartott 429. plenáris ülésén (a szeptember 13-i ülésnapon) 170 szavazattal 10 ellenében, 15 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Vezetői összefoglaló

| 1.1 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak a globalizációhoz való alkalmazkodás elősegítését célzó európai alap (a továbbiakban: az EGF) létrehozásával kapcsolatos javaslatát. Az EGSZB egyetért az EGF-en keresztül történő beavatkozás célkitűzésével, amelyre olyan esetekben kerülhet sor, amikor súlyos és előre nem látható gazdasági zavar következtében a munkavállalókat érintő közvetlen és átfogó szociális problémák keletkeznek. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak a globalizációhoz való alkalmazkodás elősegítését célzó európai alap (a továbbiakban: az EGF) létrehozásával kapcsolatos javaslatát. Az EGSZB egyetért az EGF-en keresztül történő beavatkozás célkitűzésével, amelyre olyan esetekben kerülhet sor, amikor súlyos és előre nem látható gazdasági zavar következtében a munkavállalókat érintő közvetlen és átfogó szociális problémák keletkeznek.

| 1.2 | Az EGSZB egyetért azzal az elgondolással, hogy elsősorban a tagállamoké a felelősség, és hogy az EGF csak az adott tagállam kérésére, valamint a költségvetési hatóság megfelelő határozatát követően avatkozhat közbe. Egyértelmű szabályok megállapítására van szükség. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB egyetért azzal az elgondolással, hogy elsősorban a tagállamoké a felelősség, és hogy az EGF csak az adott tagállam kérésére, valamint a költségvetési hatóság megfelelő határozatát követően avatkozhat közbe. Egyértelmű szabályok megállapítására van szükség.

| 1.3 | Súlyos zavar idején a megelőző politika, a dinamikus vállalkozói szellem, a regionális felelősség és a kellő időben megtett intézkedések, valamint az érdekelt felek – üzleti, szociális partnerek, az állami, regionális hatóságok és mások – közötti együttműködés kulcsfontosságú tényezőnek számít. Az EU szolidaritása kifejezésének eszközeként az EGF-nek kiegészítő feladata van. Ahhoz, hogy hiteles lehessen, nem szabad túl magas elvárásokat támasztani. |
| --- | --- |

1.3

Súlyos zavar idején a megelőző politika, a dinamikus vállalkozói szellem, a regionális felelősség és a kellő időben megtett intézkedések, valamint az érdekelt felek – üzleti, szociális partnerek, az állami, regionális hatóságok és mások – közötti együttműködés kulcsfontosságú tényezőnek számít. Az EU szolidaritása kifejezésének eszközeként az EGF-nek kiegészítő feladata van. Ahhoz, hogy hiteles lehessen, nem szabad túl magas elvárásokat támasztani.

| 1.4 | Az EGF által finanszírozott egyedi intézkedéseknek általánosságban valamennyi érdekelt fél tervkészítésével összhangban kell lenniük. Az EGF nem avatkozhat be olyan területeken, ahol a tagállamok kizárólagos hatáskörrel rendelkeznek. Egyértelművé kell tenni, hogy az alap a sürgető gazdasági körülmények között élő embereknek szóló egyedi munkalehetőségek biztosítására irányul. |
| --- | --- |

1.4

Az EGF által finanszírozott egyedi intézkedéseknek általánosságban valamennyi érdekelt fél tervkészítésével összhangban kell lenniük. Az EGF nem avatkozhat be olyan területeken, ahol a tagállamok kizárólagos hatáskörrel rendelkeznek. Egyértelművé kell tenni, hogy az alap a sürgető gazdasági körülmények között élő embereknek szóló egyedi munkalehetőségek biztosítására irányul.

| 1.5 | Az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa a szociális partnerek aktív részvételét az elbocsátott dolgozók számára történő munkahelyteremtésre irányuló folyamatokban. Az elbocsátott munkavállalók „gyors munkaerő-piaci visszailleszkedésével” kapcsolatos célkitűzés teljesítése többnyire nehéz feladat. Bebizonyosodott, hogy az effajta folyamatok sok időt vesznek igénybe. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa a szociális partnerek aktív részvételét az elbocsátott dolgozók számára történő munkahelyteremtésre irányuló folyamatokban. Az elbocsátott munkavállalók „gyors munkaerő-piaci visszailleszkedésével” kapcsolatos célkitűzés teljesítése többnyire nehéz feladat. Bebizonyosodott, hogy az effajta folyamatok sok időt vesznek igénybe.

| 1.6 | A hatékonyság és a koherencia növelése érdekében biztosítani kell a meglévő eszközök, különösen az EGF és a strukturális alapok közötti szigorú összhangot. |
| --- | --- |

1.6

A hatékonyság és a koherencia növelése érdekében biztosítani kell a meglévő eszközök, különösen az EGF és a strukturális alapok közötti szigorú összhangot.

2.   Az Európai Bizottság javaslata

| 2.1 | 2006 márciusában az Európai Bizottság a globalizációhoz való alkalmazkodás elősegítését célzó európai alap létrehozására vonatkozó javaslatot nyújtott be. (1) Az alap célja, hogy egyedi, kivételes támogatást nyújtson a munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésének elősegítéséhez a súlyos gazdasági zavar által sújtott területeken vagy ágazatokban. |
| --- | --- |

2.1

2006 márciusában az Európai Bizottság a globalizációhoz való alkalmazkodás elősegítését célzó európai alap létrehozására vonatkozó javaslatot nyújtott be. (1) Az alap célja, hogy egyedi, kivételes támogatást nyújtson a munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésének elősegítéséhez a súlyos gazdasági zavar által sújtott területeken vagy ágazatokban.

| 2.2 | A súlyos gazdasági zavarok a harmadik országokba történő gazdasági delokalizációt, a behozatal erőteljes növekedését, illetve egy adott ágazatban az EU piaci részesedésének folyamatos csökkenését vonhatják maguk után. A legfőbb kritérium az, ha egy vállalatnál vagy vállalatcsoportnál több mint 1 000 főt elbocsátanak olyan térségekben, ahol a munkanélküliségi ráta magasabb az átlagnál. |
| --- | --- |

2.2

A súlyos gazdasági zavarok a harmadik országokba történő gazdasági delokalizációt, a behozatal erőteljes növekedését, illetve egy adott ágazatban az EU piaci részesedésének folyamatos csökkenését vonhatják maguk után. A legfőbb kritérium az, ha egy vállalatnál vagy vállalatcsoportnál több mint 1 000 főt elbocsátanak olyan térségekben, ahol a munkanélküliségi ráta magasabb az átlagnál.

| 2.3 | Az EGF keretében támogatható intézkedéseknek meg kell teremteniük a gyors munkaerő-piaci visszailleszkedés feltételeit azok számára, akik elvesztették a munkahelyüket. A támogatás kiegészíti a nemzeti rendelkezéseket és a célirányos regionális programokat. A következő intézkedéseket kell beépíteni: átképzés, áthelyezési támogatás, induló vállalkozások támogatása, jövedelemkiegészítő juttatások. |
| --- | --- |

2.3

Az EGF keretében támogatható intézkedéseknek meg kell teremteniük a gyors munkaerő-piaci visszailleszkedés feltételeit azok számára, akik elvesztették a munkahelyüket. A támogatás kiegészíti a nemzeti rendelkezéseket és a célirányos regionális programokat. A következő intézkedéseket kell beépíteni: átképzés, áthelyezési támogatás, induló vállalkozások támogatása, jövedelemkiegészítő juttatások.

| 2.4 | Az EGF csak az adott tagállam kérésére fog beavatkozni. Az EU által kifizetett összeg nem haladhatja meg a tagállam által előirányzott teljes intézkedéscsomag becsült összköltségének 50 %-át. |
| --- | --- |

2.4

Az EGF csak az adott tagállam kérésére fog beavatkozni. Az EU által kifizetett összeg nem haladhatja meg a tagállam által előirányzott teljes intézkedéscsomag becsült összköltségének 50 %-át.

| 2.5 | Az Unió pénzügyi tervében nem szerepel konkrét pénzügyi rendelkezés az alapra vonatkozóan. A finanszírozást az el nem költött összegekből és a visszavont kötelezettségvállalásokból biztosítják. Minden egyes felhasználásról a költségvetési hatóság dönt, ami azt jelenti, hogy a Tanács és az EP viseli a teljes felelősséget. |
| --- | --- |

2.5

Az Unió pénzügyi tervében nem szerepel konkrét pénzügyi rendelkezés az alapra vonatkozóan. A finanszírozást az el nem költött összegekből és a visszavont kötelezettségvállalásokból biztosítják. Minden egyes felhasználásról a költségvetési hatóság dönt, ami azt jelenti, hogy a Tanács és az EP viseli a teljes felelősséget.

| 2.6 | Részletes költségvetési eljárás van tervbe véve. Az EGF által támogatott intézkedések irányításáért a tagállamoknak kell felelősséget vállalniuk. Az ellenőrzési feladatokat az Európai Bizottság látja el. Ha az adott összeget nem használják fel, az el nem költött részt vissza kell fizetni. |
| --- | --- |

2.6

Részletes költségvetési eljárás van tervbe véve. Az EGF által támogatott intézkedések irányításáért a tagállamoknak kell felelősséget vállalniuk. Az ellenőrzési feladatokat az Európai Bizottság látja el. Ha az adott összeget nem használják fel, az el nem költött részt vissza kell fizetni.

| 2.7 | Az Európai Bizottság folyamatosan értékeli majd a rendelet eredményeit, követelményeit és hatékonyságát, valamint utólagos értékelést végez. 2008-tól kezdve az Európai Bizottság éves jelentést nyújt be az alap végrehajtásáról, amely értékeléseket is magában foglal. |
| --- | --- |

2.7

Az Európai Bizottság folyamatosan értékeli majd a rendelet eredményeit, követelményeit és hatékonyságát, valamint utólagos értékelést végez. 2008-tól kezdve az Európai Bizottság éves jelentést nyújt be az alap végrehajtásáról, amely értékeléseket is magában foglal.

3.   Az EGF háttere

| 3.1 | A javaslat, amely annak bemutatására irányul, hogy az EU szolidáris azokkal a munkavállalókkal, akiket a hirtelen bekövetkezett világkereskedelmi változások miatt bocsátanak el, a 2005. decemberi Európai Tanács következtetésein alapul. Kompromisszumos megoldásként a pénzügyi tervvel kapcsolatos megegyezés részét képezi. Hatásvizsgálatot végeztek (2), amely lényeges információkat tartalmaz az EGF tartalmáról és alkalmazási köréről. |
| --- | --- |

3.1

A javaslat, amely annak bemutatására irányul, hogy az EU szolidáris azokkal a munkavállalókkal, akiket a hirtelen bekövetkezett világkereskedelmi változások miatt bocsátanak el, a 2005. decemberi Európai Tanács következtetésein alapul. Kompromisszumos megoldásként a pénzügyi tervvel kapcsolatos megegyezés részét képezi. Hatásvizsgálatot végeztek (2), amely lényeges információkat tartalmaz az EGF tartalmáról és alkalmazási köréről.

| 3.2 | Az EGF független a strukturális alapoktól. Olyan eszközként szolgál majd az EU számára, amelyre az európai gazdaság alkalmazkodásának és versenyképességének előmozdításához van szükség. (3) |
| --- | --- |

3.2

Az EGF független a strukturális alapoktól. Olyan eszközként szolgál majd az EU számára, amelyre az európai gazdaság alkalmazkodásának és versenyképességének előmozdításához van szükség. (3)

| 3.3 | A strukturális alapok a többéves megközelítésen alapuló, hosszú távú megelőző intézkedések megtételére irányulnak, míg az EGF-et nem szerkezetátalakítás céljára találták ki. Kifejezetten a komoly világkereskedelmi zavarok által érintett térségekben élő egyéneket célozza. Az ilyen ritka, de kritikus helyzetek egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást tehetnek szükségessé. Az EGF egyes célkitűzései nem tartoznak a strukturális alapok körébe. |
| --- | --- |

3.3

A strukturális alapok a többéves megközelítésen alapuló, hosszú távú megelőző intézkedések megtételére irányulnak, míg az EGF-et nem szerkezetátalakítás céljára találták ki. Kifejezetten a komoly világkereskedelmi zavarok által érintett térségekben élő egyéneket célozza. Az ilyen ritka, de kritikus helyzetek egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást tehetnek szükségessé. Az EGF egyes célkitűzései nem tartoznak a strukturális alapok körébe.

| 3.4 | Bizonyos mértékben az Amerikai Egyesült Államok 1962-es, kereskedelmi kiigazításhoz nyújtott támogatásának (TAA) programját tekintették példának. A TAA célja a kereskedelmi nyitás és a nemzetközi liberalizáció meghatározott esetekben vagy térségekben jelentkező kedvezőtlen hatásai és azok általános előnyei közötti aszimmetria kiigazítása. Az Egyesült Államok és az EU közötti kulturális különbségek, valamint a programok eltérő kritériumai miatt viszont nem egyszerű a TAA és az EGF összehasonlítása. |
| --- | --- |

3.4

Bizonyos mértékben az Amerikai Egyesült Államok 1962-es, kereskedelmi kiigazításhoz nyújtott támogatásának (TAA) programját tekintették példának. A TAA célja a kereskedelmi nyitás és a nemzetközi liberalizáció meghatározott esetekben vagy térségekben jelentkező kedvezőtlen hatásai és azok általános előnyei közötti aszimmetria kiigazítása. Az Egyesült Államok és az EU közötti kulturális különbségek, valamint a programok eltérő kritériumai miatt viszont nem egyszerű a TAA és az EGF összehasonlítása.

| 3.5 | Az EGF-nek az OECD által elismert bevált gyakorlatokkal összhangban kell működnie – amelyek egyértelműen meghatározzák azon munkavállalók csoportjait, akiket a kereskedelmi változások miatt mozdítottak el állásukból, valamint a korlátozott időre szóló támogatást –, továbbá a költséghatékonyság, az átláthatóság és az elszámoltathatóság elvét is alapul kell vennie. |
| --- | --- |

3.5

Az EGF-nek az OECD által elismert bevált gyakorlatokkal összhangban kell működnie – amelyek egyértelműen meghatározzák azon munkavállalók csoportjait, akiket a kereskedelmi változások miatt mozdítottak el állásukból, valamint a korlátozott időre szóló támogatást –, továbbá a költséghatékonyság, az átláthatóság és az elszámoltathatóság elvét is alapul kell vennie.

| 3.6 | Az EGF célul tűzi ki, hogy hozzájárul a „rugalmas biztonság” („flexicurity”) – azaz a rugalmasság és a foglalkoztatás biztonsága közötti egyensúly megteremtése – megközelítés kialakításához az Unióban, továbbá kiegészíti a strukturális alapok többéves stratégiai prioritásait és politikáit. |
| --- | --- |

3.6

Az EGF célul tűzi ki, hogy hozzájárul a „rugalmas biztonság” („flexicurity”) – azaz a rugalmasság és a foglalkoztatás biztonsága közötti egyensúly megteremtése – megközelítés kialakításához az Unióban, továbbá kiegészíti a strukturális alapok többéves stratégiai prioritásait és politikáit.

4.   Általános megjegyzések

| 4.1 | A rendelet kezdetben a globalizáció által az EU-n belüli növekedésre és munkahelyekre gyakorolt általános kedvező hatást említi. Az EGSZB megállapítása szerint ugyanakkor könnyen lehet, hogy ezzel együtt ágazati és regionális szinten látható és kedvezőtlen hatások jelentkeznek. Az EGF olyan sajátos eszköz lesz, amely javítani kívánja a súlyos gazdasági zavarok által érintett munkavállalók lehetőségeit arra, hogy újra állást találjanak. Sajnálatos, hogy a hatásvizsgálat (4) keretében konkrét esetek elemzésére nem került sor. |
| --- | --- |

4.1

A rendelet kezdetben a globalizáció által az EU-n belüli növekedésre és munkahelyekre gyakorolt általános kedvező hatást említi. Az EGSZB megállapítása szerint ugyanakkor könnyen lehet, hogy ezzel együtt ágazati és regionális szinten látható és kedvezőtlen hatások jelentkeznek. Az EGF olyan sajátos eszköz lesz, amely javítani kívánja a súlyos gazdasági zavarok által érintett munkavállalók lehetőségeit arra, hogy újra állást találjanak. Sajnálatos, hogy a hatásvizsgálat (4) keretében konkrét esetek elemzésére nem került sor.

| 4.2 | Mivel a rendelet (4) preambulumbekezdése megköveteli, hogy az EGF tevékenységei „megfeleljenek a közösségi vívmányoknak és a többi politikával összeegyeztethetők legyenek”, a javaslatokat az Európai Bizottság több politikai döntéshozójának, különösen a Versenypolitikai Főigazgatóságnak alaposan meg kell vizsgálnia annak érdekében, hogy állami támogatást ne lehessen indokolatlanul kiutalni. |
| --- | --- |

4.2

Mivel a rendelet (4) preambulumbekezdése megköveteli, hogy az EGF tevékenységei „megfeleljenek a közösségi vívmányoknak és a többi politikával összeegyeztethetők legyenek”, a javaslatokat az Európai Bizottság több politikai döntéshozójának, különösen a Versenypolitikai Főigazgatóságnak alaposan meg kell vizsgálnia annak érdekében, hogy állami támogatást ne lehessen indokolatlanul kiutalni.

| 4.3 | Az EGF az Európai Unió által a külkereskedelem és a globális piac komoly zavaraiból eredő következmények kezelésének irányába tett kézzelfogható lépést jelent. A jövőre nézve hasonló eszközt lehetne tervbe venni a belkereskedelemből és az Unió egységes piacából fakadó negatív hatások (pl. az EU-n belüli delokalizáció, adópolitika) enyhítésére. |
| --- | --- |

4.3

Az EGF az Európai Unió által a külkereskedelem és a globális piac komoly zavaraiból eredő következmények kezelésének irányába tett kézzelfogható lépést jelent. A jövőre nézve hasonló eszközt lehetne tervbe venni a belkereskedelemből és az Unió egységes piacából fakadó negatív hatások (pl. az EU-n belüli delokalizáció, adópolitika) enyhítésére.

4.4   Beavatkozási kritériumok

| 4.4.1 | Szigorú beavatkozási kritériumokra van szükség. Az 1. cikkben említett kritérium azonban – azaz azoknak a munkavállalóknak a támogatása, „akik a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások eredményeképpen váltak munkanélkülivé, ott, ahol ezek a leépítések erősen negatív hatással voltak a regionális vagy helyi gazdaságra” – elég pontatlan. Elsődlegesen a tagállamok feladata, hogy kérelmet nyújtsanak be az alapból finanszírozott hozzájárulásra. Az Európai Bizottságnak biztosítania kell, hogy minden esetben és valamennyi tagállamban egyformán alkalmazzák a kritériumokat. |
| --- | --- |

4.4.1

Szigorú beavatkozási kritériumokra van szükség. Az 1. cikkben említett kritérium azonban – azaz azoknak a munkavállalóknak a támogatása, „akik a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások eredményeképpen váltak munkanélkülivé, ott, ahol ezek a leépítések erősen negatív hatással voltak a regionális vagy helyi gazdaságra” – elég pontatlan. Elsődlegesen a tagállamok feladata, hogy kérelmet nyújtsanak be az alapból finanszírozott hozzájárulásra. Az Európai Bizottságnak biztosítania kell, hogy minden esetben és valamennyi tagállamban egyformán alkalmazzák a kritériumokat.

| 4.4.2 | A kérelmek igazolása a tagállamok feladata. A kérelmeket az Európai Bizottság fogja megvizsgálni és alapos ellenőrzés alá vetni – többek között útmutatások alkalmazásával –, a pénzügyi támogatást pedig a költségvetési hatóság ítéli meg eseti alapon. Mindez az Európai Bizottság, a tagállamok és a költségvetési hatóság számára egy olyan tanulási folyamatot is magában foglal, amely a munka során és a gyakorlati tapasztalatokból alakul ki. A félreérthetőséget el kell kerülni: az Unió egész területén azonos szabályoknak és megközelítéseknek kell érvényesnek és alkalmazandónak lenniük. |
| --- | --- |

4.4.2

A kérelmek igazolása a tagállamok feladata. A kérelmeket az Európai Bizottság fogja megvizsgálni és alapos ellenőrzés alá vetni – többek között útmutatások alkalmazásával –, a pénzügyi támogatást pedig a költségvetési hatóság ítéli meg eseti alapon. Mindez az Európai Bizottság, a tagállamok és a költségvetési hatóság számára egy olyan tanulási folyamatot is magában foglal, amely a munka során és a gyakorlati tapasztalatokból alakul ki. A félreérthetőséget el kell kerülni: az Unió egész területén azonos szabályoknak és megközelítéseknek kell érvényesnek és alkalmazandónak lenniük.

| 4.4.3 | Az elbocsátásoknak az egyes konkrét térségekre előírt minimális szintjét tekintve a 2. cikk világosan meghatározza a beavatkozási kritériumokat. Az „1 000 fő” kritérium nem korlátozódik egy vállalatra, hanem magában foglalja a beszállítókat és a késztermék előállítóit is. |
| --- | --- |

4.4.3

Az elbocsátásoknak az egyes konkrét térségekre előírt minimális szintjét tekintve a 2. cikk világosan meghatározza a beavatkozási kritériumokat. Az „1 000 fő” kritérium nem korlátozódik egy vállalatra, hanem magában foglalja a beszállítókat és a késztermék előállítóit is.

| 4.4.4 | A dolgozói állomány csökkentésének okai rendszerint több tényezőn alapulnak: például a modernizáción, a racionalizáláson, illetve a termelési módszerek, sőt a nemzetközi kereskedelem megváltozásán. Ritka, hogy csak egyetlen konkrét tényező legyen a fő ok. |
| --- | --- |

4.4.4

A dolgozói állomány csökkentésének okai rendszerint több tényezőn alapulnak: például a modernizáción, a racionalizáláson, illetve a termelési módszerek, sőt a nemzetközi kereskedelem megváltozásán. Ritka, hogy csak egyetlen konkrét tényező legyen a fő ok.

| 4.4.5 | Mintaként az amerikai TAA szolgált. Az Európai Bizottság által a TAA működéséről adott leírásban azonban elég homályos a változó kereskedelmi trendek és az elbocsátásokra gyakorolt hatásuk enyhítésére irányuló kormányzati intézkedések közötti kapcsolat. Ezenkívül a TAA alkalmazásának kritériumai és előzményei meglehetősen eltérnek az EU-ban előirányzottaktól. |
| --- | --- |

4.4.5

Mintaként az amerikai TAA szolgált. Az Európai Bizottság által a TAA működéséről adott leírásban azonban elég homályos a változó kereskedelmi trendek és az elbocsátásokra gyakorolt hatásuk enyhítésére irányuló kormányzati intézkedések közötti kapcsolat. Ezenkívül a TAA alkalmazásának kritériumai és előzményei meglehetősen eltérnek az EU-ban előirányzottaktól.

| 4.4.6 | Az EGF forrásait gazdasági zavarok és előre nem látható körülmények bekövetkezése esetén fogják igénybe venni. A változás irányai azonban rendszerint már azelőtt is láthatók, hogy a változás tényleges hatása érezhető lenne. A jó vállalatvezetéshez a megelőző intézkedések kellő időben történő meghozatala is hozzátartozik. |
| --- | --- |

4.4.6

Az EGF forrásait gazdasági zavarok és előre nem látható körülmények bekövetkezése esetén fogják igénybe venni. A változás irányai azonban rendszerint már azelőtt is láthatók, hogy a változás tényleges hatása érezhető lenne. A jó vállalatvezetéshez a megelőző intézkedések kellő időben történő meghozatala is hozzátartozik.

| 4.4.7 | Ez azt jelenti, hogy a nemzeti és EU-szintű támogatási intézkedések megtervezésénél figyelembe kell venni, hogy maguk a vállalkozások és a szociális partnerek hogyan készültek fel a változásra. Például: mennyire helyénvalóak a támogatási intézkedések, ha az üzleti és a szociális partnerek elmulasztották kellő időben meghatározni azokat a fejleményeket, amelyek fenyegetést jelenthetnek a piacok, illetve a foglalkoztatás szempontjából? |
| --- | --- |

4.4.7

Ez azt jelenti, hogy a nemzeti és EU-szintű támogatási intézkedések megtervezésénél figyelembe kell venni, hogy maguk a vállalkozások és a szociális partnerek hogyan készültek fel a változásra. Például: mennyire helyénvalóak a támogatási intézkedések, ha az üzleti és a szociális partnerek elmulasztották kellő időben meghatározni azokat a fejleményeket, amelyek fenyegetést jelenthetnek a piacok, illetve a foglalkoztatás szempontjából?

4.5   A támogatható intézkedések meghatározása

| 4.5.1 | A strukturális alapok és az EGF között hármas különbség állapítható meg: a) nagyságrendi különbség: a 2007–2013 közötti tervezési időszakra 44 milliárd euró, illetve 500 millió euró; b) eltérő megközelítési mód: a korszerűsítés átfogó kérdéseivel kapcsolatos hosszú távú és megelőző módszer, illetve a munkavállalók gyors munkaerő-piaci visszailleszkedésével kapcsolatos rövid távú és célirányos megközelítés; valamint c) a terjedelem és az alkalmazási kör miatt a strukturális alapok működése hajlamos bürokratikus irányt venni, míg az EGF nem bürokratikus megközelítést kíván érvényesíteni. |
| --- | --- |

4.5.1

A strukturális alapok és az EGF között hármas különbség állapítható meg: a) nagyságrendi különbség: a 2007–2013 közötti tervezési időszakra 44 milliárd euró, illetve 500 millió euró; b) eltérő megközelítési mód: a korszerűsítés átfogó kérdéseivel kapcsolatos hosszú távú és megelőző módszer, illetve a munkavállalók gyors munkaerő-piaci visszailleszkedésével kapcsolatos rövid távú és célirányos megközelítés; valamint c) a terjedelem és az alkalmazási kör miatt a strukturális alapok működése hajlamos bürokratikus irányt venni, míg az EGF nem bürokratikus megközelítést kíván érvényesíteni.

| 4.5.2 | Biztosítani kell a strukturális alapok és az EGF közötti szigorú különbségtételt. Az EGF lényegénél fogva rövid távú, és korlátozott időre szól, valamint konkrét esetekre irányul. Hosszabb távra, szélesebb regionális összefüggésben a strukturális alapok kiegészítő kötelezettségvállalásait lehet előirányozni. Azokban az esetekben, ahol az intézkedések kiegészítő jellegűek, figyelembe kell venni az egyes alapok eltérő elveit és struktúráját. |
| --- | --- |

4.5.2

Biztosítani kell a strukturális alapok és az EGF közötti szigorú különbségtételt. Az EGF lényegénél fogva rövid távú, és korlátozott időre szól, valamint konkrét esetekre irányul. Hosszabb távra, szélesebb regionális összefüggésben a strukturális alapok kiegészítő kötelezettségvállalásait lehet előirányozni. Azokban az esetekben, ahol az intézkedések kiegészítő jellegűek, figyelembe kell venni az egyes alapok eltérő elveit és struktúráját.

| 4.5.3 | Nem lesz könnyű megteremteni az elbocsátott munkavállalók „gyors” munkaerő-piaci visszailleszkedésének feltételeit, amennyiben kedvezőtlenek a körülmények, például olyan régiók esetében, ahol alapvetően egyetlen ipari tevékenység dominál, elmaradott régiókban, illetve ott, ahol nincsenek helyi iskolázási és átképzési lehetőségek stb. Az „agyelszívás” elkerülése érdekében a közép- és felsővezetésre különös figyelmet kell fordítani. Ezekben a konkrét esetekben az EGF és a strukturális alapok összehangolt erőfeszítésére lehet szükség, továbbá az egész Európára kiterjedő mobilitási lehetőségek elősegítése végett az EURES hálózat maximális kihasználására. A hatékony összehangolás hiánya problémákat idézhet elő. Ezzel kapcsolatban az 5. cikk (3) bekezdésére különös figyelmet kell fordítani. |
| --- | --- |

4.5.3

Nem lesz könnyű megteremteni az elbocsátott munkavállalók „gyors” munkaerő-piaci visszailleszkedésének feltételeit, amennyiben kedvezőtlenek a körülmények, például olyan régiók esetében, ahol alapvetően egyetlen ipari tevékenység dominál, elmaradott régiókban, illetve ott, ahol nincsenek helyi iskolázási és átképzési lehetőségek stb. Az „agyelszívás” elkerülése érdekében a közép- és felsővezetésre különös figyelmet kell fordítani. Ezekben a konkrét esetekben az EGF és a strukturális alapok összehangolt erőfeszítésére lehet szükség, továbbá az egész Európára kiterjedő mobilitási lehetőségek elősegítése végett az EURES hálózat maximális kihasználására. A hatékony összehangolás hiánya problémákat idézhet elő. Ezzel kapcsolatban az 5. cikk (3) bekezdésére különös figyelmet kell fordítani.

| 4.5.4 | A 3. cikkben foglalt támogatható intézkedéseket az 5. és 6. cikkben foglalt rendelkezésekkel együtt kell szemlélni, különösen a regionális, a nemzeti és az EU-szintű intézkedések közötti kölcsönös viszony és kölcsönhatás tekintetében. Mivel az EU-szintű intézkedések kiegészítik a regionális és nemzeti intézkedéseket, az EU-ban korábban, például a RESIDER, a RECHAR és a RETEX esetében, valamint más esetekben szerzett tapasztalatok is hasznosak lehetnek, figyelembe véve, hogy az EGF nem játszik szerkezetátalakítási szerepet. |
| --- | --- |

4.5.4

A 3. cikkben foglalt támogatható intézkedéseket az 5. és 6. cikkben foglalt rendelkezésekkel együtt kell szemlélni, különösen a regionális, a nemzeti és az EU-szintű intézkedések közötti kölcsönös viszony és kölcsönhatás tekintetében. Mivel az EU-szintű intézkedések kiegészítik a regionális és nemzeti intézkedéseket, az EU-ban korábban, például a RESIDER, a RECHAR és a RETEX esetében, valamint más esetekben szerzett tapasztalatok is hasznosak lehetnek, figyelembe véve, hogy az EGF nem játszik szerkezetátalakítási szerepet.

| 4.5.5 | Egyes esetekben hasznos lehet a modern iparpolitika keretében alkalmazott ágazati megközelítés alkalmazása az elemzések vizsgálatában és az eszközök felhasználásának meghatározásában. |
| --- | --- |

4.5.5

Egyes esetekben hasznos lehet a modern iparpolitika keretében alkalmazott ágazati megközelítés alkalmazása az elemzések vizsgálatában és az eszközök felhasználásának meghatározásában.

| 4.5.6 | Számos tagállamot különösen érint és így számukra különösen fontos, hogy a jövedelemmel és a munkaerőpiaccal kapcsolatos politika a nemzeti felelősség körébe tartozzon, és hogy az Európai Bizottság ne avatkozhasson bele a nemzeti hatáskörbe. Következésképpen az adott tagállam által egy konkrét válság megoldása érdekében összeállított intézkedéscsomag egészén belül az EU-hozzájárulásnak kifejezetten az egyénekre és az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésének elősegítésére kell helyeznie a hangsúlyt. Ennél a pontnál az EGSZB a Szén- és Acélközösség korábbi szociális fejezetének alkalmazási kritériumaira hivatkozik, amelyek elősegíthetik az intézményi átfedés és a konfliktusok elkerülését. |
| --- | --- |

4.5.6

Számos tagállamot különösen érint és így számukra különösen fontos, hogy a jövedelemmel és a munkaerőpiaccal kapcsolatos politika a nemzeti felelősség körébe tartozzon, és hogy az Európai Bizottság ne avatkozhasson bele a nemzeti hatáskörbe. Következésképpen az adott tagállam által egy konkrét válság megoldása érdekében összeállított intézkedéscsomag egészén belül az EU-hozzájárulásnak kifejezetten az egyénekre és az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésének elősegítésére kell helyeznie a hangsúlyt. Ennél a pontnál az EGSZB a Szén- és Acélközösség korábbi szociális fejezetének alkalmazási kritériumaira hivatkozik, amelyek elősegíthetik az intézményi átfedés és a konfliktusok elkerülését.

| 4.6 | A költségvetési hatóság szerepe döntő fontosságú. Az EGSZB üdvözli, hogy a rendelet kellő részletességgel írja elő a követendő pénzügyi eljárásokat. |
| --- | --- |

4.6

A költségvetési hatóság szerepe döntő fontosságú. Az EGSZB üdvözli, hogy a rendelet kellő részletességgel írja elő a követendő pénzügyi eljárásokat.

| 4.7 | A rendeletet különleges vészhelyzetekre vonatkozóan állították össze, amelyek rendszerint gyors és hatékony intézkedést tesznek szükségessé. Ez azt jelenti, hogy a szabályok alkalmazása során a bürokráciát természetesen a legkisebb mértékűre kell csökkenteni, ugyanakkor kellő körültekintésre is szükség van. Továbbra is a lehető legrövidebb időn belüli hatékony támogatást kell célkitűzésnek tekinteni. |
| --- | --- |

4.7

A rendeletet különleges vészhelyzetekre vonatkozóan állították össze, amelyek rendszerint gyors és hatékony intézkedést tesznek szükségessé. Ez azt jelenti, hogy a szabályok alkalmazása során a bürokráciát természetesen a legkisebb mértékűre kell csökkenteni, ugyanakkor kellő körültekintésre is szükség van. Továbbra is a lehető legrövidebb időn belüli hatékony támogatást kell célkitűzésnek tekinteni.

| 4.8 | Nemrégiben számos esetben sikeres szerkezetátalakítást hajtottak végre, még a bonyolult esetekben is. Bár a konkrét esetek mindig egyediek, a szerkezetátalakítás széles spektruma bizonyítja, hogy az összes érdekelt fél koncentrált, gyakran a kormány által is támogatott regionális erőfeszítései, amelyek során egyértelműen az új vagy megerősített ipari és szolgáltatással kapcsolatos vállalkozásra és az átcsoportosításra vonatkozó feltételek kialakítására helyezték a hangsúlyt, elősegítették a sikert. |
| --- | --- |

4.8

Nemrégiben számos esetben sikeres szerkezetátalakítást hajtottak végre, még a bonyolult esetekben is. Bár a konkrét esetek mindig egyediek, a szerkezetátalakítás széles spektruma bizonyítja, hogy az összes érdekelt fél koncentrált, gyakran a kormány által is támogatott regionális erőfeszítései, amelyek során egyértelműen az új vagy megerősített ipari és szolgáltatással kapcsolatos vállalkozásra és az átcsoportosításra vonatkozó feltételek kialakítására helyezték a hangsúlyt, elősegítették a sikert.

| 4.9 | Az esetek többségében a gazdasági és szociális terveket a nemzeti kormány, a regionális hatóságok és a szociális partnerek közötti szoros együttműködéssel készítették el, akik általában kerekasztal-tárgyalásokat rendeztek, és a régióból valamennyi érdekelt felet bevonták. |
| --- | --- |

4.9

Az esetek többségében a gazdasági és szociális terveket a nemzeti kormány, a regionális hatóságok és a szociális partnerek közötti szoros együttműködéssel készítették el, akik általában kerekasztal-tárgyalásokat rendeztek, és a régióból valamennyi érdekelt felet bevonták.

| 4.10 | Az új EGF-fel kapcsolatban hasonló eljárásokat kell előírni és végrehajtani annak érdekében, hogy az alap sikeres legyen. E célból az Európai Bizottság képviselőinek közvetlenül részt kell majd venniük az ilyen regionális és helyi szintű gyűléseken és találkozókon. |
| --- | --- |

4.10

Az új EGF-fel kapcsolatban hasonló eljárásokat kell előírni és végrehajtani annak érdekében, hogy az alap sikeres legyen. E célból az Európai Bizottság képviselőinek közvetlenül részt kell majd venniük az ilyen regionális és helyi szintű gyűléseken és találkozókon.

5.   Konkrét megjegyzések

| 5.1 | Az EGF számára felhasználható 500 millió eurós költségvetési keretet az Európai Bizottság konkrét esetekre alapuló statisztikai szimuláció segítségével állapította ugyan meg, ezt az összeget azonban a fejlemények és az alap felhasználásáról szóló valódi visszajelzések fényében évente ki kell értékelni és lehetőség szerint módosítani. |
| --- | --- |

5.1

Az EGF számára felhasználható 500 millió eurós költségvetési keretet az Európai Bizottság konkrét esetekre alapuló statisztikai szimuláció segítségével állapította ugyan meg, ezt az összeget azonban a fejlemények és az alap felhasználásáról szóló valódi visszajelzések fényében évente ki kell értékelni és lehetőség szerint módosítani.

| 5.2 | A 2. cikk felsorolja az EGF beavatkozását kiváltó súlyos gazdasági zavarokat. Az EGSZB arra kéri a Tanácsot, hogy a rendelet hatálybalépését megelőzően vitassa meg az e cikk bevezető bekezdésében említett jelenségek meghatározását. A túl általános meghatározások később akadályozhatják a költségvetési hatóság hatékony döntéshozatalát. A túlságosan leszűkített meghatározások is ugyanilyen hatást válthatnak ki. A Tanácson belül folytatott vita elősegítheti a dilemma feloldását és az egyensúly megtalálását. A vita az Európai Bizottság útmutatójának elkészítéséhez is hasznos ötleteket adhat. |
| --- | --- |

5.2

A 2. cikk felsorolja az EGF beavatkozását kiváltó súlyos gazdasági zavarokat. Az EGSZB arra kéri a Tanácsot, hogy a rendelet hatálybalépését megelőzően vitassa meg az e cikk bevezető bekezdésében említett jelenségek meghatározását. A túl általános meghatározások később akadályozhatják a költségvetési hatóság hatékony döntéshozatalát. A túlságosan leszűkített meghatározások is ugyanilyen hatást válthatnak ki. A Tanácson belül folytatott vita elősegítheti a dilemma feloldását és az egyensúly megtalálását. A vita az Európai Bizottság útmutatójának elkészítéséhez is hasznos ötleteket adhat.

| 5.3 | Az EGF beavatkozását kiváltó okokat egyértelműen fel kell sorolni. Figyelembe kell venni a vállalkozás, valamint a szociális partnerek és más érdekeltek megelőző intézkedéseit is. Az Európai Bizottság útmutatójába ezt is bele lehetne foglalni. |
| --- | --- |

5.3

Az EGF beavatkozását kiváltó okokat egyértelműen fel kell sorolni. Figyelembe kell venni a vállalkozás, valamint a szociális partnerek és más érdekeltek megelőző intézkedéseit is. Az Európai Bizottság útmutatójába ezt is bele lehetne foglalni.

| 5.4 | Az éves értékelés részeként – a 20. cikk értelmében egy esetleges módosítás elől sem elzárkózva – a 2. cikkben rögzített beavatkozási kritériumok (az érintett munkavállalók száma, területi dimenzió, foglalkoztatási mutatók) értékelését is fontolóra kellene venni, hogy a beavatkozási kritériumok kellően rugalmasak legyenek ahhoz, hogy kezelni tudják egyes konkrét régiók sokféleségét, különösen az olyan kis országok esetében, ahol elsősorban kis- és középméretű vállalatok működnek. |
| --- | --- |

5.4

Az éves értékelés részeként – a 20. cikk értelmében egy esetleges módosítás elől sem elzárkózva – a 2. cikkben rögzített beavatkozási kritériumok (az érintett munkavállalók száma, területi dimenzió, foglalkoztatási mutatók) értékelését is fontolóra kellene venni, hogy a beavatkozási kritériumok kellően rugalmasak legyenek ahhoz, hogy kezelni tudják egyes konkrét régiók sokféleségét, különösen az olyan kis országok esetében, ahol elsősorban kis- és középméretű vállalatok működnek.

| 5.5 | A 3. cikk a) és b) pontja számba veszi az EGF által pénzügyileg támogatható fellépéseket. Az EGSZB megjegyzi, hogy a jövedelemmel kapcsolatos területek, például a nyugdíjjogosultságok és a társadalombiztosítási juttatások a tagállamok kizárólagos hatáskörébe tartoznak. Az EGF tevékenységét a különböző típusú oktatási és képzési lehetőségek finanszírozására és a keretfeltételek megteremtésére kellene korlátozni. Bizonyos esetekben ez munkahellyel rendelkező, illetve állást kereső egyének jövedelemtámogatását is magában foglalhatja. |
| --- | --- |

5.5

A 3. cikk a) és b) pontja számba veszi az EGF által pénzügyileg támogatható fellépéseket. Az EGSZB megjegyzi, hogy a jövedelemmel kapcsolatos területek, például a nyugdíjjogosultságok és a társadalombiztosítási juttatások a tagállamok kizárólagos hatáskörébe tartoznak. Az EGF tevékenységét a különböző típusú oktatási és képzési lehetőségek finanszírozására és a keretfeltételek megteremtésére kellene korlátozni. Bizonyos esetekben ez munkahellyel rendelkező, illetve állást kereső egyének jövedelemtámogatását is magában foglalhatja.

| 5.6 | A 10. cikk (1) bekezdése az adott tagállam által előirányzott teljes intézkedéscsomag 50 %-ában határozza meg az EGF hozzájárulásának plafonját. Az EGSZB nem kérdőjelezi meg ezt a százalékarányt. Rámutat viszont arra, hogy az EGF pénzügyi hozzájárulásának szintje, valamint az érintett esetek száma és kiterjedése között kapcsolat áll fenn. |
| --- | --- |

5.6

A 10. cikk (1) bekezdése az adott tagállam által előirányzott teljes intézkedéscsomag 50 %-ában határozza meg az EGF hozzájárulásának plafonját. Az EGSZB nem kérdőjelezi meg ezt a százalékarányt. Rámutat viszont arra, hogy az EGF pénzügyi hozzájárulásának szintje, valamint az érintett esetek száma és kiterjedése között kapcsolat áll fenn.

| 5.7 | Az EGSZB a 12. cikkel kapcsolatban az (1) bekezdés b) pontjának a következő átszövegezését indítványozza: „annak bizonyítékát, hogy a 2. cikkben megállapított feltételek és a 6. cikkben foglalt követelmények teljesülnek”. |
| --- | --- |

5.7

Az EGSZB a 12. cikkel kapcsolatban az (1) bekezdés b) pontjának a következő átszövegezését indítványozza: „annak bizonyítékát, hogy a 2. cikkben megállapított feltételek és a 6. cikkben foglalt követelmények teljesülnek”.

| 5.8 | Az EGSZB úgy véli, hogy a szociális partnereket és a régiókban a többi érintett felet az EGF-fel kapcsolatos eljárás minden szakaszába be kell vonni. Az Európai Bizottságnak az EGSZB-t és a Régiók Bizottságát is tájékoztatnia kell. |
| --- | --- |

5.8

Az EGSZB úgy véli, hogy a szociális partnereket és a régiókban a többi érintett felet az EGF-fel kapcsolatos eljárás minden szakaszába be kell vonni. Az Európai Bizottságnak az EGSZB-t és a Régiók Bizottságát is tájékoztatnia kell.

| 5.9 | 2008-tól az Európai Bizottság éves jelentéseket nyújt be az EGF-ről. Az ilyen utólagos értékelést a Tanács esetleg megvitathatja. A 20. cikk előírja, hogy a rendelet hivatalos felülvizsgálatát 2013 decemberéig végre kell hajtani. Az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság még a 2009-ben esedékes, az EU költségvetéséről szóló időközi tárgyalás előtt építse be az EGF értékelését a fehér könyvébe. |
| --- | --- |

5.9

2008-tól az Európai Bizottság éves jelentéseket nyújt be az EGF-ről. Az ilyen utólagos értékelést a Tanács esetleg megvitathatja. A 20. cikk előírja, hogy a rendelet hivatalos felülvizsgálatát 2013 decemberéig végre kell hajtani. Az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság még a 2009-ben esedékes, az EU költségvetéséről szóló időközi tárgyalás előtt építse be az EGF értékelését a fehér könyvébe.

Brüsszel, 2006. szeptember 13.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  A globalizációhoz való alkalmazkodás elősegítését célzó európai alap létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslat, 2006. március – COM(2006) 91 final, 2006/0033 (COD).

1

(2)  A fent említett rendelettel kapcsolatos hatásvizsgálat – SEC (2006) 274/2.

2

(3)  Versenyképesség és ipartelepítés az EU-ban. Az Európai Bizottság politikai tanácsadóinak európai hivatala, BEPA (2005), 2005. október 26.

3

(4)  SEC(2006) 274.

4

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/42 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/42

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a létesítő okiratuk szerint valamely tagállamban székhellyel rendelkező és a szabályozott piacra bevezetett részvényű vállalatok részvényeseinek szavazati joggyakorlásáról és a 2004/109/EK irányelv módosításáról”

COM(2005) 685 final – 2005/0265 (COD)

(2006/C 318/06)

2006. január 31-én a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 95. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Gazdasági és Monetáris Unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció véleményét 2006. július 20-án elfogadta (Előadó: Bryan Cassidy).

2006. szeptember 13–14-én tartott, 429. plenáris ülésén (a szeptember 13-i ülésnapon) az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 83 szavazattal 9 ellenében, 18 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Az EGSZB következtetései és ajánlásai

| 1.1 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, mivel a határokon átnyúló szavazást akadályozó sorompók torzuláshoz vezetnek az egységes piacon. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, mivel a határokon átnyúló szavazást akadályozó sorompók torzuláshoz vezetnek az egységes piacon.

| 1.2 | A részvényzárolás, azaz a közgyűlés előtt néhány nappal a részvények letétbe helyezésére vagy zárolására irányuló követelmény mint a szavazás feltétele, még mindig létező gyakorlat számos tagállamban, sőt néhány tagállamban még kötelező is. Ez egy igen drága gyakorlat, amely megakadályozza, hogy a részvényesek a taggyűlést megelőzően értékesítsék részvényeiket. Az intézményes befektetők szerint ugyanakkor a szavazás egyik legfőbb akadálya is egyben. Az irányelvjavaslat 7. cikke eltöröl minden olyan javaslatot, amely a részvények zárolására irányul a közgyűlés előtti letétbe helyezésük megkövetelése által. Az EGSZB határozottan üdvözli ezt, annak ellenére, hogy tudatában van, hogy ez már csak kevés országban megengedett gyakorlat. |
| --- | --- |

1.2

A részvényzárolás, azaz a közgyűlés előtt néhány nappal a részvények letétbe helyezésére vagy zárolására irányuló követelmény mint a szavazás feltétele, még mindig létező gyakorlat számos tagállamban, sőt néhány tagállamban még kötelező is. Ez egy igen drága gyakorlat, amely megakadályozza, hogy a részvényesek a taggyűlést megelőzően értékesítsék részvényeiket. Az intézményes befektetők szerint ugyanakkor a szavazás egyik legfőbb akadálya is egyben. Az irányelvjavaslat 7. cikke eltöröl minden olyan javaslatot, amely a részvények zárolására irányul a közgyűlés előtti letétbe helyezésük megkövetelése által. Az EGSZB határozottan üdvözli ezt, annak ellenére, hogy tudatában van, hogy ez már csak kevés országban megengedett gyakorlat.

| 1.3 | Az EGSZB úgy véli, hogy az irányelvnek el kellene ismernie a jobb szabályozásra való törekvést, és külön felhívja a figyelmet a 2003 decemberében aláírt, a jobb jogalkotásról szóló intézményközi megállapodás 34. cikkére, amely arra biztatja a tagállamokat, hogy „készítsenek saját maguk számára és egyben a Közösség érdekében olyan táblázatokat, amelyek – amennyire csak lehet – szemléltetik az irányelv és az annak átültetését szolgáló intézkedések közötti kapcsolatot, és hozzák ezeket nyilvánosságra”. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB úgy véli, hogy az irányelvnek el kellene ismernie a jobb szabályozásra való törekvést, és külön felhívja a figyelmet a 2003 decemberében aláírt, a jobb jogalkotásról szóló intézményközi megállapodás 34. cikkére, amely arra biztatja a tagállamokat, hogy „készítsenek saját maguk számára és egyben a Közösség érdekében olyan táblázatokat, amelyek – amennyire csak lehet – szemléltetik az irányelv és az annak átültetését szolgáló intézkedések közötti kapcsolatot, és hozzák ezeket nyilvánosságra”.

| 1.4 | Az EGSZB üdvözölné az elektronikus úton történő szavazás lehetőségének nagyobb kihasználását az átláthatóság fokozása és a részvényesi részvétel ösztönzése érdekében, ám úgy véli, hogy ezt az érintett vállalatok belátására kell bízni, ugyanakkor azt szeretné, ha a tagállamok nem gördítenének akadályokat a közgyűlésen elektronikus úton történő részvétel szélesebb körű alkalmazása elé. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB üdvözölné az elektronikus úton történő szavazás lehetőségének nagyobb kihasználását az átláthatóság fokozása és a részvényesi részvétel ösztönzése érdekében, ám úgy véli, hogy ezt az érintett vállalatok belátására kell bízni, ugyanakkor azt szeretné, ha a tagállamok nem gördítenének akadályokat a közgyűlésen elektronikus úton történő részvétel szélesebb körű alkalmazása elé.

| 1.5 | Az előző pontból következően az EGSZB a biztonságos internetes szavazás szélesebb körű alkalmazását várja, talán akár az SMS útján történő szavazást is ideértve. Ezt ösztönözni érdemes, de nem kellene EK-irányelv által kötelezővé tenni. |
| --- | --- |

1.5

Az előző pontból következően az EGSZB a biztonságos internetes szavazás szélesebb körű alkalmazását várja, talán akár az SMS útján történő szavazást is ideértve. Ezt ösztönözni érdemes, de nem kellene EK-irányelv által kötelezővé tenni.

| 1.6 | Az EGSZB különösen örömmel fogadja a 10. cikkben felvázolt, a meghatalmazott útján történő szavazásra irányuló javaslatot. Ezen belül is külön üdvözli a meghatalmazott útján történő szavazást akadályozó megszorítások megszüntetését, mivel néhány tagállamban a szavazásra meghatalmazott személy csak a részvénytulajdonos rokona lehet. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB különösen örömmel fogadja a 10. cikkben felvázolt, a meghatalmazott útján történő szavazásra irányuló javaslatot. Ezen belül is külön üdvözli a meghatalmazott útján történő szavazást akadályozó megszorítások megszüntetését, mivel néhány tagállamban a szavazásra meghatalmazott személy csak a részvénytulajdonos rokona lehet.

| 1.7 | Az EGSZB támogatja azt az elképzelést, hogy a tagállamok határidőt állapíthatnak meg a közgyűlést megelőző meghatározott számú nappal összefüggésben, és rendelkezhetnek arról, hogy a részvénykibocsátó nem köteles megválaszolni azokat a kérdéseket, melyeket ezen időpont után nyújtottak be. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB támogatja azt az elképzelést, hogy a tagállamok határidőt állapíthatnak meg a közgyűlést megelőző meghatározott számú nappal összefüggésben, és rendelkezhetnek arról, hogy a részvénykibocsátó nem köteles megválaszolni azokat a kérdéseket, melyeket ezen időpont után nyújtottak be.

| 1.8 | Az EGSZB az 5. cikk további megerősítését szeretné a részvénytulajdonosoknak a közgyűlést megelőzően eljuttatott információ vonatkozásában. |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB az 5. cikk további megerősítését szeretné a részvénytulajdonosoknak a közgyűlést megelőzően eljuttatott információ vonatkozásában.

2.   Az Európai Bizottság javaslata

A javaslat azokat az akadályokat vizsgálja, amelyekkel a részvényeseknek szembe kell nézniük szavazati jogaik határokon átnyúló gyakorlásakor.

| 2.1 | A rossz vállalatirányításhoz kapcsolódó nemrégiben lezajlott uniós és USA-beli botrányokra való tekintettel ösztönözni kell a részvényeseket, hogy a közgyűlésen való szavazás által tevékenyebb szerepet vállaljanak az irányításban. A jelenleg megfontolás alatt álló javaslat nemcsak az uniós, hanem a világ más részén élő részvényesek jogainak védelmét is szolgálná. |
| --- | --- |

2.1

A rossz vállalatirányításhoz kapcsolódó nemrégiben lezajlott uniós és USA-beli botrányokra való tekintettel ösztönözni kell a részvényeseket, hogy a közgyűlésen való szavazás által tevékenyebb szerepet vállaljanak az irányításban. A jelenleg megfontolás alatt álló javaslat nemcsak az uniós, hanem a világ más részén élő részvényesek jogainak védelmét is szolgálná.

| 2.2 | A javaslat célja az EU területén bejegyzett vállalatok irányításának javítása a részvényesek közgyűléshez kapcsolódó jogainak erősítése által. Ezt úgy kívánja elérni, hogy egy másik tagállam területén bejegyzett és székhellyel rendelkező vállalat részvényesei számára biztosítja, hogy nehézségek nélkül szavazhassanak a vállalat közgyűlésén. |
| --- | --- |

2.2

A javaslat célja az EU területén bejegyzett vállalatok irányításának javítása a részvényesek közgyűléshez kapcsolódó jogainak erősítése által. Ezt úgy kívánja elérni, hogy egy másik tagállam területén bejegyzett és székhellyel rendelkező vállalat részvényesei számára biztosítja, hogy nehézségek nélkül szavazhassanak a vállalat közgyűlésén.

| 2.3 | Az irányelvjavaslat az alábbi négy kiemelt kérdést vizsgálja meg közelebbről:






  (a) | a részvényzárolás felszámolása |
| --- | --- | --- |

2.3

Az irányelvjavaslat az alábbi négy kiemelt kérdést vizsgálja meg közelebbről:

(a)

a részvényzárolás felszámolása

| (b) | annak biztosítása, hogy valamennyi közgyűlés kellő időben összehívásra kerül (azaz legalább 30 nappal a közgyűlést megelőzően a részvényeseknek erről értesítést kell küldeni) |
| --- | --- |

(b)

annak biztosítása, hogy valamennyi közgyűlés kellő időben összehívásra kerül (azaz legalább 30 nappal a közgyűlést megelőzően a részvényeseknek erről értesítést kell küldeni)

| (c) | a közgyűlésen való elektronikus részvétel jogi akadályának elhárítása |
| --- | --- |

(c)

a közgyűlésen való elektronikus részvétel jogi akadályának elhárítása

| (d) | a közgyűlésen való részvétel nélküli szavazás lehetővé tétele. |
| --- | --- |

(d)

a közgyűlésen való részvétel nélküli szavazás lehetővé tétele.

| 2.4 | E javaslat egyike az Európai Bizottság „A társasági jog korszerűsítése és a vállalatirányítás javítása az Európai Unióban – cselekvési terv” című, 2003. május 21-i, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett közleményében (1) előterjesztett rövid távú intézkedéseknek. |
| --- | --- |

2.4

E javaslat egyike az Európai Bizottság „A társasági jog korszerűsítése és a vállalatirányítás javítása az Európai Unióban – cselekvési terv” című, 2003. május 21-i, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett közleményében (1) előterjesztett rövid távú intézkedéseknek.

| 2.5 | Az Európai Bizottság megjegyzi, hogy a közgyűlésen való szavazás eljárása tagállamonként változó és gyakran igen összetett folyamat. Ezt csak tovább bonyolítja, ha a részvények az EU határain átnyúló tulajdonban vannak. |
| --- | --- |

2.5

Az Európai Bizottság megjegyzi, hogy a közgyűlésen való szavazás eljárása tagállamonként változó és gyakran igen összetett folyamat. Ezt csak tovább bonyolítja, ha a részvények az EU határain átnyúló tulajdonban vannak.

| 2.6 | Az Európai Bizottság úgy véli, hogy a jelenlegi közösségi jogszabályok nem elegendőek a határokon átnyúló szavazás problémájának rendezéséhez. Jelenleg a 2004. december 15-i 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv („Átláthatósági irányelv”) 17. cikke értelmében a vállalatok kötelesek bizonyos korlátozott mennyiségű információ közzétételére a vállalat közgyűlésével kapcsolatban. Az Átláthatósági irányelv azonban nem foglalkozik magával a részvénytulajdonosok szavazási eljárásával. |
| --- | --- |

2.6

Az Európai Bizottság úgy véli, hogy a jelenlegi közösségi jogszabályok nem elegendőek a határokon átnyúló szavazás problémájának rendezéséhez. Jelenleg a 2004. december 15-i 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv („Átláthatósági irányelv”) 17. cikke értelmében a vállalatok kötelesek bizonyos korlátozott mennyiségű információ közzétételére a vállalat közgyűlésével kapcsolatban. Az Átláthatósági irányelv azonban nem foglalkozik magával a részvénytulajdonosok szavazási eljárásával.

| 2.7 | A szavazás összetett folyamat lehet. A befektetők gyakran értékpapír-közvetítőknél nyitott számlákon tartják részvényeiket. Ebben az esetben a szavazás egy egész eseménysort foglalhat magában, amelyben részt vesznek vállalatok, nyilvántartók, letéti bankok, vagyonkezelők, központi értékpapír-letéti bankok és szavazással meghatalmazott ügynökségek. |
| --- | --- |

2.7

A szavazás összetett folyamat lehet. A befektetők gyakran értékpapír-közvetítőknél nyitott számlákon tartják részvényeiket. Ebben az esetben a szavazás egy egész eseménysort foglalhat magában, amelyben részt vesznek vállalatok, nyilvántartók, letéti bankok, vagyonkezelők, központi értékpapír-letéti bankok és szavazással meghatalmazott ügynökségek.

3.   Lehetőségek

| 3.1 | Nincs arra garancia, hogy a piac elég gyorsan fog reagálni és javítani fogja a részvényesek jogainak helyzetét, és arra sem, hogy a megfelelő jogszabályi változások minden tagállamban végbe fognak menni és pontot tesznek a szavazási folyamat összetettségének problémájára. |
| --- | --- |

3.1

Nincs arra garancia, hogy a piac elég gyorsan fog reagálni és javítani fogja a részvényesek jogainak helyzetét, és arra sem, hogy a megfelelő jogszabályi változások minden tagállamban végbe fognak menni és pontot tesznek a szavazási folyamat összetettségének problémájára.

| 3.2 | Az Európai Bizottság ajánlása nem kötelező erejű, viszont biztosítja a tagállamoknak a saját nemzeti rendszereikbe való rugalmas átültetés lehetőségét az Európai Bizottság iránymutatása alapján.
  Az ajánlás nem biztosítaná a minimumszabályok bevezetését a határokon átnyúló szavazással kapcsolatos problémákat és a megnövekedett költségeket okozó legfontosabb területeken, köztük a részvényzárolás terén, mely esetben az rettenti el leginkább a befektetőket a szavazástól, hogy ilyen követelmény egyáltalán létezik nemzeti szinten. |
| --- | --- |

3.2

Az Európai Bizottság ajánlása nem kötelező erejű, viszont biztosítja a tagállamoknak a saját nemzeti rendszereikbe való rugalmas átültetés lehetőségét az Európai Bizottság iránymutatása alapján.

Az ajánlás nem biztosítaná a minimumszabályok bevezetését a határokon átnyúló szavazással kapcsolatos problémákat és a megnövekedett költségeket okozó legfontosabb területeken, köztük a részvényzárolás terén, mely esetben az rettenti el leginkább a befektetőket a szavazástól, hogy ilyen követelmény egyáltalán létezik nemzeti szinten.

| 3.3 | Egy rendelet – a tagállamban érvényes törvényektől függetlenül – azonos bánásmódot biztosítana. Gondoskodna emellett egy szigorú közös keret bevezetéséről a határokon átnyúló részvénykiadások vonatkozásában, ezenkívül további előnye lenne, hogy megakadályozná, hogy a tagállamok „túlzott buzgalommal” ültessék át az irányelvet saját nemzeti jogrendszerükbe.
  Az Európai Bizottság úgy véli, hogy a rendeletnek jelentős költségvonzata lenne, hiszen nem biztosítaná az EU-tagállamok jogi hagyományaira jellemző különbözőségekkel szembeni rugalmasságot. |
| --- | --- |

3.3

Egy rendelet – a tagállamban érvényes törvényektől függetlenül – azonos bánásmódot biztosítana. Gondoskodna emellett egy szigorú közös keret bevezetéséről a határokon átnyúló részvénykiadások vonatkozásában, ezenkívül további előnye lenne, hogy megakadályozná, hogy a tagállamok „túlzott buzgalommal” ültessék át az irányelvet saját nemzeti jogrendszerükbe.

Az Európai Bizottság úgy véli, hogy a rendeletnek jelentős költségvonzata lenne, hiszen nem biztosítaná az EU-tagállamok jogi hagyományaira jellemző különbözőségekkel szembeni rugalmasságot.

| 3.4 | Az irányelv ezzel szemben teret engedne a tagállamok gyakorlatai között fennálló különbségeknek, megakadályozná a különböző részvénykategóriák és részvényescsoportok közötti egyensúlyhiány kialakulását, és az alapvető minimumszabályokat helyezné előtérbe. |
| --- | --- |

3.4

Az irányelv ezzel szemben teret engedne a tagállamok gyakorlatai között fennálló különbségeknek, megakadályozná a különböző részvénykategóriák és részvényescsoportok közötti egyensúlyhiány kialakulását, és az alapvető minimumszabályokat helyezné előtérbe.

4.   Költség és haszon

4.1   Előnyök

| 4.1.1 | A javaslat legfőbb kedvezményezettjei – rövid távon – elsősorban azok az intézményes befektetők lesznek, akiknek portfóliója jelenleg tartalmaz határokon átnyúló részvényeket. A határokon átnyúló szavazáshoz kapcsolódó költségek jelenléte azt vonja maga után, hogy a befektetők nem tudnak olyan aktívan részt venni a vállalatirányításban, mint ahogyan azt szeretnék. |
| --- | --- |

4.1.1

A javaslat legfőbb kedvezményezettjei – rövid távon – elsősorban azok az intézményes befektetők lesznek, akiknek portfóliója jelenleg tartalmaz határokon átnyúló részvényeket. A határokon átnyúló szavazáshoz kapcsolódó költségek jelenléte azt vonja maga után, hogy a befektetők nem tudnak olyan aktívan részt venni a vállalatirányításban, mint ahogyan azt szeretnék.

| 4.1.2 | Hosszú távon a javaslat arra ösztönözheti a kisebb befektetőket – akiket jelenleg a szavazással összefüggő magas költségek tartanak vissza a határokon átnyúló részvények vásárlásától – hogy növeljék a birtokukban lévő ilyen részvények számát. Ez lehetőséget biztosít számukra portfóliójuk változatosabbá tételére, és ezáltal a kockázat csökkentésére. Összességében véve hosszú távon a javaslat valószínűleg nagyobb likviditást eredményez az európai tőkepiacokon. |
| --- | --- |

4.1.2

Hosszú távon a javaslat arra ösztönözheti a kisebb befektetőket – akiket jelenleg a szavazással összefüggő magas költségek tartanak vissza a határokon átnyúló részvények vásárlásától – hogy növeljék a birtokukban lévő ilyen részvények számát. Ez lehetőséget biztosít számukra portfóliójuk változatosabbá tételére, és ezáltal a kockázat csökkentésére. Összességében véve hosszú távon a javaslat valószínűleg nagyobb likviditást eredményez az európai tőkepiacokon.

| 4.1.3 | Jelenleg a határokon átnyúló szavazást több akadály is gátolja. A részvényzárolás továbbra is fennáll bizonyos országokban, és ez számos befektető számára komoly nehézséget jelent. Ebben a tekintetben a részvényzárolás a határokon átnyúló tőkepiacok hatékony működése előtt álló korlát. A befektetetők ezen túlmenően nem is ismerik pontosan, hogy az egyes EU-tagállamokban hogyan működik a részvényzárolás rendszere. Ez is jelentős költségtétel a befektetők számára, melyet az irányelvtervezet csökkenthet. |
| --- | --- |

4.1.3

Jelenleg a határokon átnyúló szavazást több akadály is gátolja. A részvényzárolás továbbra is fennáll bizonyos országokban, és ez számos befektető számára komoly nehézséget jelent. Ebben a tekintetben a részvényzárolás a határokon átnyúló tőkepiacok hatékony működése előtt álló korlát. A befektetetők ezen túlmenően nem is ismerik pontosan, hogy az egyes EU-tagállamokban hogyan működik a részvényzárolás rendszere. Ez is jelentős költségtétel a befektetők számára, melyet az irányelvtervezet csökkenthet.

| 4.1.4 | A honos és nem honos részvényesek között igazságtalan megkülönböztetés tapasztalható a nem honos részvénytulajdonosok számára a közgyűléssel kapcsolatban rendelkezésre bocsátott információ tekintetében. Az Európai Bizottság tervezete biztosítja, hogy kellő időben, megfelelő mennyiségű információ álljon a részvénytulajdonosok rendelkezésére minden piacon, ezáltal tehát valószínűleg hozzájárul a probléma mérsékléséhez. |
| --- | --- |

4.1.4

A honos és nem honos részvényesek között igazságtalan megkülönböztetés tapasztalható a nem honos részvénytulajdonosok számára a közgyűléssel kapcsolatban rendelkezésre bocsátott információ tekintetében. Az Európai Bizottság tervezete biztosítja, hogy kellő időben, megfelelő mennyiségű információ álljon a részvénytulajdonosok rendelkezésére minden piacon, ezáltal tehát valószínűleg hozzájárul a probléma mérsékléséhez.

| 4.1.5 | Az Európai Bíróság (EB) ítélkezési gyakorlata hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak el kell kerülniük azt, hogy a részvénytulajdonosok egy kategóriája más részvénytulajdonosi kategóriák sérelmére visszaéljen helyzetével. |
| --- | --- |

4.1.5

Az Európai Bíróság (EB) ítélkezési gyakorlata hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak el kell kerülniük azt, hogy a részvénytulajdonosok egy kategóriája más részvénytulajdonosi kategóriák sérelmére visszaéljen helyzetével.

| 4.1.6 | A meghatalmazott útján történő szavazáshoz és az újbóli regisztrációhoz kapcsolódó követelmények gyakran költségesek, és az Európai Bizottság által végzett hatásvizsgálat eredményei azt sugallják, hogy ezeknek a költségeknek a szintje visszatartja a kisebb befektetőket a szavazástól. Az Európai Bizottság eljárásának egyszerűsíteni kell a szavazásra meghatalmazott képviselő kijelölésének folyamatát, és egyértelművé kell tennie, hogy ki nevezhető ki meghatalmazottnak. Ezzel egyidejűleg meg kell erősítenie a meghatalmazottak jogait bizonyos országokban. |
| --- | --- |

4.1.6

A meghatalmazott útján történő szavazáshoz és az újbóli regisztrációhoz kapcsolódó követelmények gyakran költségesek, és az Európai Bizottság által végzett hatásvizsgálat eredményei azt sugallják, hogy ezeknek a költségeknek a szintje visszatartja a kisebb befektetőket a szavazástól. Az Európai Bizottság eljárásának egyszerűsíteni kell a szavazásra meghatalmazott képviselő kijelölésének folyamatát, és egyértelművé kell tennie, hogy ki nevezhető ki meghatalmazottnak. Ezzel egyidejűleg meg kell erősítenie a meghatalmazottak jogait bizonyos országokban.

| 4.1.7 | Abban az esetben, ha a közgyűlés elnöke maga is szavazásra meghatalmazott képviselő, kötelezni kell, hogy szigorúan az őt meghatalmazó részvénytulajdonos(ok) kívánsága szerint szavazzon. |
| --- | --- |

4.1.7

Abban az esetben, ha a közgyűlés elnöke maga is szavazásra meghatalmazott képviselő, kötelezni kell, hogy szigorúan az őt meghatalmazó részvénytulajdonos(ok) kívánsága szerint szavazzon.

4.2   Költségek

| 4.2.1 | A javasolt egységes értesítési idő egyfajta rugalmatlanságot jelentene azokban a tagállamokban, ahol a rendkívüli közgyűlés összehívását megelőzően legkésőbb 14 nappal kell az értesítést kiküldeni. |
| --- | --- |

4.2.1

A javasolt egységes értesítési idő egyfajta rugalmatlanságot jelentene azokban a tagállamokban, ahol a rendkívüli közgyűlés összehívását megelőzően legkésőbb 14 nappal kell az értesítést kiküldeni.

| 4.2.2 | A részvényesek által írásban feltett kérdésekre adandó írásbeli válaszokra irányuló követelmény elengedhetetlen. |
| --- | --- |

4.2.2

A részvényesek által írásban feltett kérdésekre adandó írásbeli válaszokra irányuló követelmény elengedhetetlen.

| 4.2.3 | Az irányelvtervezet 5. és 7. cikke 30 napot határoz meg a fordulónap és a közgyűlés napja között, ezáltal segítve a részvényeseket, hogy szavazhassanak részvényeik alapján. |
| --- | --- |

4.2.3

Az irányelvtervezet 5. és 7. cikke 30 napot határoz meg a fordulónap és a közgyűlés napja között, ezáltal segítve a részvényeseket, hogy szavazhassanak részvényeik alapján.

5.   Részletes megjegyzések

| 5.1 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, mivel a határokon átnyúló szavazást akadályozó sorompók torzuláshoz vezetnek az egységes piacon. |
| --- | --- |

5.1

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, mivel a határokon átnyúló szavazást akadályozó sorompók torzuláshoz vezetnek az egységes piacon.

| 5.2 | Mivel a pénzügyi ágazat jelentős befolyást gyakorol a gazdaságra és a foglalkoztatás növekedésére, el kell vetni mindent, ami gátolja a részvényesek részvételét. Az Európai Bizottság javaslatának pedig éppen ez a célja. |
| --- | --- |

5.2

Mivel a pénzügyi ágazat jelentős befolyást gyakorol a gazdaságra és a foglalkoztatás növekedésére, el kell vetni mindent, ami gátolja a részvényesek részvételét. Az Európai Bizottság javaslatának pedig éppen ez a célja.

| 5.3 | Jelenleg a határokon átnyúló szavazás a priori költségesebb azon részvényesek számára, akik nem abban az országban telepedtek le, amelyben az érintett vállalat részvényeit bejegyezték, mint az ugyanabban az országban letelepedett részvényesek számára, ami a piac torzulását példázza. |
| --- | --- |

5.3

Jelenleg a határokon átnyúló szavazás a priori költségesebb azon részvényesek számára, akik nem abban az országban telepedtek le, amelyben az érintett vállalat részvényeit bejegyezték, mint az ugyanabban az országban letelepedett részvényesek számára, ami a piac torzulását példázza.

| 5.4 | Az Európai Bizottság úgy véli, hogy jelenleg túl sok az akadály, ami a meghatalmazott útján történő szavazást néhány tagállamban indokolatlanul nehézkessé teszi. |
| --- | --- |

5.4

Az Európai Bizottság úgy véli, hogy jelenleg túl sok az akadály, ami a meghatalmazott útján történő szavazást néhány tagállamban indokolatlanul nehézkessé teszi.

| 5.5 | A részvényzárolás, azaz a közgyűlés előtt néhány nappal a részvények letétbe helyezésére vagy zárolására irányuló követelmény, mint a szavazás feltétele, még mindig létező gyakorlat számos tagállamban, sőt néhány tagállamban még kötelező is. Ez egy igen drága gyakorlat, amely megakadályozza, hogy a részvényesek a taggyűlést megelőző akár két hétben értékesítsék részvényeiket. Az intézményes befektetők szerint ugyanakkor a szavazás egyik legfőbb akadálya is egyben. |
| --- | --- |

5.5

A részvényzárolás, azaz a közgyűlés előtt néhány nappal a részvények letétbe helyezésére vagy zárolására irányuló követelmény, mint a szavazás feltétele, még mindig létező gyakorlat számos tagállamban, sőt néhány tagállamban még kötelező is. Ez egy igen drága gyakorlat, amely megakadályozza, hogy a részvényesek a taggyűlést megelőző akár két hétben értékesítsék részvényeiket. Az intézményes befektetők szerint ugyanakkor a szavazás egyik legfőbb akadálya is egyben.

| 5.6 | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a közgyűléshez kapcsolódó információk késedelmes rendelkezésre bocsátása vagy hiányossága, vagy az összefoglalás formájában készülő határozatok, illetve a túl rövid értesítési idők jelentik a nem honos részvényesek számára a legfőbb akadályt részvényesi jogaik gyakorlása során. Minden ide vonatkozó dokumentumot, köztük a könyvvizsgálói jelentést, a részvényesek kérdéseire adott válaszokat, a közgyűlés megrendezésére vonatkozó meghívókat, és a közgyűlésen előterjesztendő indítványokat elektronikusan és fizikailag is elérhetővé kell tenni. |
| --- | --- |

5.6

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a közgyűléshez kapcsolódó információk késedelmes rendelkezésre bocsátása vagy hiányossága, vagy az összefoglalás formájában készülő határozatok, illetve a túl rövid értesítési idők jelentik a nem honos részvényesek számára a legfőbb akadályt részvényesi jogaik gyakorlása során. Minden ide vonatkozó dokumentumot, köztük a könyvvizsgálói jelentést, a részvényesek kérdéseire adott válaszokat, a közgyűlés megrendezésére vonatkozó meghívókat, és a közgyűlésen előterjesztendő indítványokat elektronikusan és fizikailag is elérhetővé kell tenni.

| 5.7 | A 8. cikk a közgyűlésen elektronikus eszközök segítségével való részvételre vonatkozik. Mivel a technológia igen gyorsan fejlődik, az Európai Bizottság javaslata értelmében „a tagállamok nem tiltják meg a részvénytulajdonosok elektronikus eszközök segítségével való részvételét a közgyűlésen”. |
| --- | --- |

5.7

A 8. cikk a közgyűlésen elektronikus eszközök segítségével való részvételre vonatkozik. Mivel a technológia igen gyorsan fejlődik, az Európai Bizottság javaslata értelmében „a tagállamok nem tiltják meg a részvénytulajdonosok elektronikus eszközök segítségével való részvételét a közgyűlésen”.

| 5.8 | Az Európai Bizottság szövege nem szentel külön figyelmet a „bemutatóra szóló” részvények problémájának, melyek tulajdonosaival a kommunikáció elsősorban újsághirdetések formájában zajlik. Az EGSZB úgy véli, hogy az elektronikus kommunikáció korszerűbb, gyorsabb és egyértelműen kevesebb költséggel jár. |
| --- | --- |

5.8

Az Európai Bizottság szövege nem szentel külön figyelmet a „bemutatóra szóló” részvények problémájának, melyek tulajdonosaival a kommunikáció elsősorban újsághirdetések formájában zajlik. Az EGSZB úgy véli, hogy az elektronikus kommunikáció korszerűbb, gyorsabb és egyértelműen kevesebb költséggel jár.

| 5.9 | A 10. cikk a meghatalmazott útján történő szavazásra vonatkozó rendszert teszi egyértelművé, egyben megszünteti annak lehetőségét, hogy bizonyos vállalatok korlátozásokat alkalmazzanak a szavazásra meghatalmazott képviselő személyére vonatkozólag. |
| --- | --- |

5.9

A 10. cikk a meghatalmazott útján történő szavazásra vonatkozó rendszert teszi egyértelművé, egyben megszünteti annak lehetőségét, hogy bizonyos vállalatok korlátozásokat alkalmazzanak a szavazásra meghatalmazott képviselő személyére vonatkozólag.

| 5.10 | Annak lehetősége, hogy ne tegyünk semmit, azaz, hogy hagyjuk a dolgokat, ahogy vannak, nem tűnik vonzónak az EGSZB számára. Az akadályok megfizethetetlenül drágává teszik a határokon átnyúló szavazást a kis részvényesek, és nagyon költségessé az intézményes befektetők számára. |
| --- | --- |

5.10

Annak lehetősége, hogy ne tegyünk semmit, azaz, hogy hagyjuk a dolgokat, ahogy vannak, nem tűnik vonzónak az EGSZB számára. Az akadályok megfizethetetlenül drágává teszik a határokon átnyúló szavazást a kis részvényesek, és nagyon költségessé az intézményes befektetők számára.

Brüsszel, 2006. szeptember 13.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anna-Marie SIGMUND

---

(1)  COM(2003)284 final – „A társasági jog korszerűsítése és a vállalatirányítás javítása az Európai Unióban – cselekvési terv”.

1

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/45 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/45

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a vásárlóerő-paritással kapcsolatos alapinformációk szolgáltatására, valamint a vásárlóerő-paritás kiszámítására és közzétételére vonatkozó közös szabályok megállapításáról”

COM(2006) 135 final – 2006/0042 (COD)

(2006/C 318/07)

2006. július 20-án a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Gazdasági és Monetáris Unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció véleményét 2006. július 20-án elfogadta. (Előadó: Sergio E. SANTILLÁN CABEZA)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság szeptember 13–14-én tartott 429. plenáris ülésén (a szeptember 13-i ülésnapon) 182 szavazattal 3 ellenében, 12 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) üdvözli a rendeletjavaslatot, amely megteremti a vásárlóerő-paritások (PPP-k) megállapításának jogalapját. Ez mind közösségi, mind tagállami szinten javítani fogja a PPP-k előállítása teljes folyamatának átláthatóságát, időszerűségét és minőségét. |
| --- | --- |

1.1.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) üdvözli a rendeletjavaslatot, amely megteremti a vásárlóerő-paritások (PPP-k) megállapításának jogalapját. Ez mind közösségi, mind tagállami szinten javítani fogja a PPP-k előállítása teljes folyamatának átláthatóságát, időszerűségét és minőségét.

| 1.2. | Tekintettel a javaslatban tárgyalt témákra és arra, hogy egyfelől kötelező előírásokra van szükség az európai bizottsági, illetve tagállami hatáskörök korlátozására, másfelől egységes alapokra kell helyezni a PPP-kkel kapcsolatos adatok kiszámítását és átadását, az EGSZB a rendeletjavaslat mielőbbi elfogadását ajánlja. |
| --- | --- |

1.2.

Tekintettel a javaslatban tárgyalt témákra és arra, hogy egyfelől kötelező előírásokra van szükség az európai bizottsági, illetve tagállami hatáskörök korlátozására, másfelől egységes alapokra kell helyezni a PPP-kkel kapcsolatos adatok kiszámítását és átadását, az EGSZB a rendeletjavaslat mielőbbi elfogadását ajánlja.

| 1.3 | Az EGSZB mindazonáltal felhívja a figyelmet arra, hogy költségmegfontolásból az Európai Bizottság (Eurostat) jelenleg országokra és nem régiókra (1) lebontva számítja ki a PPP-t, pedig a kiszámított értékeket többek között a régiók gazdasági teljesítményének értékelésére használják. A rendelkezésre álló adatokból az derül ki, hogy a tagállamokon belül az áruk és a szolgáltatások árát nézve egyes esetekben jelentős regionális különbségek vannak. Helyes, hogy az alapinformációkat gyűjtő statisztikai hivatalok térbeli kiigazítási szorzótényezőket alkalmaznak, alapvető azonban, hogy ezek a tényezők alkalmasak legyenek a torzulások megelőzésére a PPP-k kiszámítása során. Ezért a tagállamoknak ajánlatos minden lehetséges gazdasági és technikai erőfeszítést megtenniük annak érdekében, hogy ezek a korrekciós együtthatók minél pontosabban tükrözzék a földrajzi fekvéssel összefüggő árkülönbségeket. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB mindazonáltal felhívja a figyelmet arra, hogy költségmegfontolásból az Európai Bizottság (Eurostat) jelenleg országokra és nem régiókra (1) lebontva számítja ki a PPP-t, pedig a kiszámított értékeket többek között a régiók gazdasági teljesítményének értékelésére használják. A rendelkezésre álló adatokból az derül ki, hogy a tagállamokon belül az áruk és a szolgáltatások árát nézve egyes esetekben jelentős regionális különbségek vannak. Helyes, hogy az alapinformációkat gyűjtő statisztikai hivatalok térbeli kiigazítási szorzótényezőket alkalmaznak, alapvető azonban, hogy ezek a tényezők alkalmasak legyenek a torzulások megelőzésére a PPP-k kiszámítása során. Ezért a tagállamoknak ajánlatos minden lehetséges gazdasági és technikai erőfeszítést megtenniük annak érdekében, hogy ezek a korrekciós együtthatók minél pontosabban tükrözzék a földrajzi fekvéssel összefüggő árkülönbségeket.

| 1.4 | Az imént említett okokból a térbeli korrekciós együtthatók felülvizsgálatának hatéves minimális határideje túlságosan hosszúnak tűnik, következésképpen ajánlatos szűkebbre szabni. Hasonlóképpen, mivel a rendelettervezetben az alapinformáció-szolgáltatás minimális gyakoriságát határozzák meg (2), az árakról szóló adatszolgáltatást lehetőség szerint kétévente kellene elvégezni (3) (a javaslatban minimum három évet írnak elő). |
| --- | --- |

1.4

Az imént említett okokból a térbeli korrekciós együtthatók felülvizsgálatának hatéves minimális határideje túlságosan hosszúnak tűnik, következésképpen ajánlatos szűkebbre szabni. Hasonlóképpen, mivel a rendelettervezetben az alapinformáció-szolgáltatás minimális gyakoriságát határozzák meg (2), az árakról szóló adatszolgáltatást lehetőség szerint kétévente kellene elvégezni (3) (a javaslatban minimum három évet írnak elő).

| 1.5 | Általánosságban hangsúlyozni kell, hogy az Unió statisztikai apparátusa eredményességének a javítására kell törekedni, mind a műszaki és humán erőforrások biztosítása terén, mind pedig az Eurostat és a PPP-k kiszámításában jelentős feladatokat ellátó nemzeti statisztikai hivatalok közötti koordináció tekintetében. |
| --- | --- |

1.5

Általánosságban hangsúlyozni kell, hogy az Unió statisztikai apparátusa eredményességének a javítására kell törekedni, mind a műszaki és humán erőforrások biztosítása terén, mind pedig az Eurostat és a PPP-k kiszámításában jelentős feladatokat ellátó nemzeti statisztikai hivatalok közötti koordináció tekintetében.

2.   Vásárlóerő-paritások (Purchasing Power Parities, PPP-k)

| 2.1 | Az Eurostat és az OECD PPP-programja az 1980-as évek elején indult azzal a céllal, hogy az Európai Unió és az OECD tagállamainak GDP-jét (bruttó hazai termékét) rendszeresen és szabályos időközönként összehasonlítsák (4). A PPP-k pénznemek átszámítására alkalmazott arányszámok, amelyek a nominális nemzeti pénznemekben kifejezett gazdasági mutatókat „vásárlóerő-egységnek” (Purchasing Power Standard, PPS) nevezett közös fiktív pénznemre alakítják át; ez kiegyenlíti a különböző nemzeti valuták vásárlóerejét. |
| --- | --- |

2.1

Az Eurostat és az OECD PPP-programja az 1980-as évek elején indult azzal a céllal, hogy az Európai Unió és az OECD tagállamainak GDP-jét (bruttó hazai termékét) rendszeresen és szabályos időközönként összehasonlítsák (4). A PPP-k pénznemek átszámítására alkalmazott arányszámok, amelyek a nominális nemzeti pénznemekben kifejezett gazdasági mutatókat „vásárlóerő-egységnek” (Purchasing Power Standard, PPS) nevezett közös fiktív pénznemre alakítják át; ez kiegyenlíti a különböző nemzeti valuták vásárlóerejét.

| 2.2 | A nemzetgazdasági aggregátumok PPS-ben kifejezett mennyiségét úgy kapjuk meg, hogy a nemzeti pénzegységekben kifejezett eredeti értéküket elosztjuk a megfelelő PPP-vel. A PPP-ket mint átváltási arányokat alkalmazva az országok PPS-ben kifejezett GDP-jének mennyiségei – az árszínvonal-különbségek kiküszöbölésével – valósan összehasonlíthatóvá válnak. |
| --- | --- |

2.2

A nemzetgazdasági aggregátumok PPS-ben kifejezett mennyiségét úgy kapjuk meg, hogy a nemzeti pénzegységekben kifejezett eredeti értéküket elosztjuk a megfelelő PPP-vel. A PPP-ket mint átváltási arányokat alkalmazva az országok PPS-ben kifejezett GDP-jének mennyiségei – az árszínvonal-különbségek kiküszöbölésével – valósan összehasonlíthatóvá válnak.

| 2.3 | A PPP-k árdeflátorok, egyben pénznem-átszámítási arányszámok. Az euró bevezetésével az euróövezethez tartozó tagállamokban az árak most először hasonlíthatók össze közvetlenül az érintett – és a nemzeti árszínvonaltól függően eltérő vásárlóerővel rendelkező – országok között. Ezért az euróövezeten kívüli országokban a PPP-k pénznem-átszámítási arányszámok, és kiküszöbölik az egyes országok árszínvonalában mutatkozó különbségek hatásait, míg az euróövezet országaiban csak az utóbbi, árdeflátori szerepet töltik be. |
| --- | --- |

2.3

A PPP-k árdeflátorok, egyben pénznem-átszámítási arányszámok. Az euró bevezetésével az euróövezethez tartozó tagállamokban az árak most először hasonlíthatók össze közvetlenül az érintett – és a nemzeti árszínvonaltól függően eltérő vásárlóerővel rendelkező – országok között. Ezért az euróövezeten kívüli országokban a PPP-k pénznem-átszámítási arányszámok, és kiküszöbölik az egyes országok árszínvonalában mutatkozó különbségek hatásait, míg az euróövezet országaiban csak az utóbbi, árdeflátori szerepet töltik be.

| 2.4 | A PPP-k kiszámítása egy összehasonlítható termék- és szolgáltatáskosár segítségével történik, amelyet többek között a Classification of Individual Consumption by Purpose („egyéni fogyasztás rendeltetés szerinti osztályozása”, COICOP (5)) és a Classification of Products by Activity (Szolgáltatások Jegyzéke, CPA) alapján választanak ki. Az adatgyűjtést az adott gazdasági terület egy vagy több városában (általában kizárólag a tagállamok fővárosaiban) végzik. A tagállamok többsége térbeli kiigazítási szorzótényezőket alkalmaz a regionális különbségek tekintetbevételére, egyikük azonban csak a főváros adatait veszi figyelembe, mivel kis földrajzi kiterjedése miatt nem érvényesülnek a regionális különbségek. |
| --- | --- |

2.4

A PPP-k kiszámítása egy összehasonlítható termék- és szolgáltatáskosár segítségével történik, amelyet többek között a Classification of Individual Consumption by Purpose („egyéni fogyasztás rendeltetés szerinti osztályozása”, COICOP (5)) és a Classification of Products by Activity (Szolgáltatások Jegyzéke, CPA) alapján választanak ki. Az adatgyűjtést az adott gazdasági terület egy vagy több városában (általában kizárólag a tagállamok fővárosaiban) végzik. A tagállamok többsége térbeli kiigazítási szorzótényezőket alkalmaz a regionális különbségek tekintetbevételére, egyikük azonban csak a főváros adatait veszi figyelembe, mivel kis földrajzi kiterjedése miatt nem érvényesülnek a regionális különbségek.

3.   PPP és GDP

| 3.1 | A GDP a gazdasági szereplők által egy adott gazdasági területen és egy adott időszakon – általában egy éven – belül végrehajtott össztevékenység eredményeit tükrözi. A nemzeti számlák rendszerével összhangban számítják ki, amely az EU tekintetében az 1995-ös integrált gazdasági számlák rendszere (ESA 95). A GDP a termelés, a kiadás és a bevétel szemszögéből mérhető. A PPP-k céljából különösen fontos a kiadáson mért GDP, amely megmutatja, hogy az egy ország gazdasága által termelt (vagy importált) javakat, illetve szolgáltatásokat milyen mértékben használják fel lakossági fogyasztásra, állami fogyasztásra, állóeszköz-felhalmozásra vagy kivitelre. |
| --- | --- |

3.1

A GDP a gazdasági szereplők által egy adott gazdasági területen és egy adott időszakon – általában egy éven – belül végrehajtott össztevékenység eredményeit tükrözi. A nemzeti számlák rendszerével összhangban számítják ki, amely az EU tekintetében az 1995-ös integrált gazdasági számlák rendszere (ESA 95). A GDP a termelés, a kiadás és a bevétel szemszögéből mérhető. A PPP-k céljából különösen fontos a kiadáson mért GDP, amely megmutatja, hogy az egy ország gazdasága által termelt (vagy importált) javakat, illetve szolgáltatásokat milyen mértékben használják fel lakossági fogyasztásra, állami fogyasztásra, állóeszköz-felhalmozásra vagy kivitelre.

| 3.2 | A valós összehasonlítás érdekében nélkülözhetetlen az országok közötti árszínvonal-különbségeket tükröző átváltási arányok (területi deflátorok) alkalmazása. Az árfolyamokat nem lehet átváltási arányokként használni, mivel az árkülönbségeken túl még számos más elemet tükröznek. |
| --- | --- |

3.2

A valós összehasonlítás érdekében nélkülözhetetlen az országok közötti árszínvonal-különbségeket tükröző átváltási arányok (területi deflátorok) alkalmazása. Az árfolyamokat nem lehet átváltási arányokként használni, mivel az árkülönbségeken túl még számos más elemet tükröznek.

| 3.3 | Ezért a különböző országok valutái közötti PPP-ket kifejezetten úgy alakították ki, hogy területi átváltási arányokként való használatra alkalmasak legyenek. |
| --- | --- |

3.3

Ezért a különböző országok valutái közötti PPP-ket kifejezetten úgy alakították ki, hogy területi átváltási arányokként való használatra alkalmasak legyenek.

4.   Mire használhatók a PPP-k?

| 4.1 | Kezdetben a főbb felhasználók a nemzetközi szervezetek voltak, például az Eurostat, az IMF, az OECD, a Világbank és az ENSZ. Később azonban a PPP-kől szóló statisztikák felhasználása kibővült, és manapság már számos felhasználó van: kormányügynökségek, egyetemek, kutatóintézetek, valamit állami és magánvállalatok. A bankok gazdasági elemzéseikhez és az átváltási árfolyamok követéséhez használják fel a PPP-ket, a magánszemélyek és munkaadóik pedig egyik országból a másikba történő költözéskor a fizetések megállapítására alkalmazzák őket.
  Az is előfordulhat, hogy a PPP-ket felhasználják a bérekkel kapcsolatos transznacionális kollektív tárgyalások során. |
| --- | --- |

4.1

Kezdetben a főbb felhasználók a nemzetközi szervezetek voltak, például az Eurostat, az IMF, az OECD, a Világbank és az ENSZ. Később azonban a PPP-kől szóló statisztikák felhasználása kibővült, és manapság már számos felhasználó van: kormányügynökségek, egyetemek, kutatóintézetek, valamit állami és magánvállalatok. A bankok gazdasági elemzéseikhez és az átváltási árfolyamok követéséhez használják fel a PPP-ket, a magánszemélyek és munkaadóik pedig egyik országból a másikba történő költözéskor a fizetések megállapítására alkalmazzák őket.

Az is előfordulhat, hogy a PPP-ket felhasználják a bérekkel kapcsolatos transznacionális kollektív tárgyalások során.

| 4.2 | A PPP-k az EU számára mind gazdasági, mind politikai szempontból létfontosságú mutatók. A jogszabály előírja alkalmazásukat egyrészt a strukturális alapokkal kapcsolatban (6), másrészt a Kohéziós Alap számára is kötelező hivatkozási alapot jelentenek (7). Meg kell azonban említeni, hogy míg az első esetben (strukturális alapok) a számítás alapja az egy főre jutó bruttó hazai termék (GDP); a második esetben (Kohéziós Alap) az egy főre jutó bruttó nemzeti terméket (GNP) veszik alapul. A jelen vélemény tárgyát képező rendeletjavaslat csak a GDP-t veszi figyelembe (8). |
| --- | --- |

4.2

A PPP-k az EU számára mind gazdasági, mind politikai szempontból létfontosságú mutatók. A jogszabály előírja alkalmazásukat egyrészt a strukturális alapokkal kapcsolatban (6), másrészt a Kohéziós Alap számára is kötelező hivatkozási alapot jelentenek (7). Meg kell azonban említeni, hogy míg az első esetben (strukturális alapok) a számítás alapja az egy főre jutó bruttó hazai termék (GDP); a második esetben (Kohéziós Alap) az egy főre jutó bruttó nemzeti terméket (GNP) veszik alapul. A jelen vélemény tárgyát képező rendeletjavaslat csak a GDP-t veszi figyelembe (8).

| 4.3 | A PPP-ket arra is felhasználják, hogy meghatározzák az Európai Közösség tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak javadalmazása és nyugdíja tekintetében alkalmazandó korrekciós együtthatókat (9). |
| --- | --- |

4.3

A PPP-ket arra is felhasználják, hogy meghatározzák az Európai Közösség tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak javadalmazása és nyugdíja tekintetében alkalmazandó korrekciós együtthatókat (9).

5.   A rendeletjavaslat

| 5.1 | A PPP-k kiszámítására vonatkozó jogi keret megállapításáról szóló rendeletjavaslat felszámol egy joghézagot. Az információk szolgáltatására vonatkozó egységes szabályok javítani fogják a tagállamok által szolgáltatott adatok átláthatóságát és minőségét (1. cikk). Ennélfogva a kitűzött cél nemcsak az Eurostat mint az eredmények koordinátora, hanem a tagállamok statisztikai hivatalai szempontjából is kedvező hatású. |
| --- | --- |

5.1

A PPP-k kiszámítására vonatkozó jogi keret megállapításáról szóló rendeletjavaslat felszámol egy joghézagot. Az információk szolgáltatására vonatkozó egységes szabályok javítani fogják a tagállamok által szolgáltatott adatok átláthatóságát és minőségét (1. cikk). Ennélfogva a kitűzött cél nemcsak az Eurostat mint az eredmények koordinátora, hanem a tagállamok statisztikai hivatalai szempontjából is kedvező hatású.

| 5.2 | A hatáskörök és kompetenciák megállapítása. Az Európai Bizottság felelős – az Eurostat segítségével – az alapinformációk szolgáltatásának összehangolásáért, a PPP-k kiszámításáért és közzétételéért, valamint a módszertan fejlesztéséért, a tagállamokkal folytatott egyeztetés keretében (4. cikk (1) bekezdés). A tagállamok feladata az alapinformációk szolgáltatása, az összeírási eredmények „írásban” történő jóváhagyása és az adatok hitelességének ellenőrzése (4. cikk (2) bekezdés). |
| --- | --- |

5.2

A hatáskörök és kompetenciák megállapítása. Az Európai Bizottság felelős – az Eurostat segítségével – az alapinformációk szolgáltatásának összehangolásáért, a PPP-k kiszámításáért és közzétételéért, valamint a módszertan fejlesztéséért, a tagállamokkal folytatott egyeztetés keretében (4. cikk (1) bekezdés). A tagállamok feladata az alapinformációk szolgáltatása, az összeírási eredmények „írásban” történő jóváhagyása és az adatok hitelességének ellenőrzése (4. cikk (2) bekezdés).

| 5.3 | A tagállamok statisztikai hivatalai az egységes paraméterek alapján kiszámított alapinformációkat egységes technikai formátumban továbbítják az Eurostathoz (5. cikk és I. melléklet). |
| --- | --- |

5.3

A tagállamok statisztikai hivatalai az egységes paraméterek alapján kiszámított alapinformációkat egységes technikai formátumban továbbítják az Eurostathoz (5. cikk és I. melléklet).

| 5.4 | A statisztikai egységeket vagy a 696/1993/EK tanácsi rendelet, vagy más, a jövőben megállapítandó forrás határozza meg (6. cikk). Az Európai Bizottság és a tagállamok minőségellenőrzési rendszert hoznak létre (7. cikk). |
| --- | --- |

5.4

A statisztikai egységeket vagy a 696/1993/EK tanácsi rendelet, vagy más, a jövőben megállapítandó forrás határozza meg (6. cikk). Az Európai Bizottság és a tagállamok minőségellenőrzési rendszert hoznak létre (7. cikk).

| 5.5 | Az Eurostat évente egyszer kiszámítja a PPP-ket (8. cikk), és feladata az eredményeknek az egyes tagállamokra vonatkozóan, összesített szinten történő közzététele is (9. cikk). |
| --- | --- |

5.5

Az Eurostat évente egyszer kiszámítja a PPP-ket (8. cikk), és feladata az eredményeknek az egyes tagállamokra vonatkozóan, összesített szinten történő közzététele is (9. cikk).

| 5.6 | A rendeletjavaslat nem kötelezi a tagállamokat arra, hogy összeírást végezzenek kizárólag azon célból, hogy meghatározzák az Európai Közösség tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak javadalmazása és nyugdíja tekintetében alkalmazandó korrekciós együtthatókat (10. cikk). |
| --- | --- |

5.6

A rendeletjavaslat nem kötelezi a tagállamokat arra, hogy összeírást végezzenek kizárólag azon célból, hogy meghatározzák az Európai Közösség tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak javadalmazása és nyugdíja tekintetében alkalmazandó korrekciós együtthatókat (10. cikk).

| 5.7 | Időbeli és térbeli kiigazítási szorzótényezők. A PPP-ket az országos szintű, éves átlagos árakból kell kiszámolni (2. cikk (2) bekezdés). Mivel „az adatgyűjtés korlátozható egy vagy több helyszínre a gazdasági területen belül” és „egy adott időszakra”, a tagállamoknak (egy évnél nem régebbi) időbeli kiigazítási szorzótényezőt és (hat évnél nem régebbi) térbeli kiigazítási szorzótényezőt kell alkalmazniuk (I. melléklet: Módszertan, 2–4. pont). |
| --- | --- |

5.7

Időbeli és térbeli kiigazítási szorzótényezők. A PPP-ket az országos szintű, éves átlagos árakból kell kiszámolni (2. cikk (2) bekezdés). Mivel „az adatgyűjtés korlátozható egy vagy több helyszínre a gazdasági területen belül” és „egy adott időszakra”, a tagállamoknak (egy évnél nem régebbi) időbeli kiigazítási szorzótényezőt és (hat évnél nem régebbi) térbeli kiigazítási szorzótényezőt kell alkalmazniuk (I. melléklet: Módszertan, 2–4. pont).

Brüsszel, 2006. szeptember 13.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  254 NUTS 2. régió létezik. 1059/2003/EK rendelet, 1. melléklet.

1

(2)  1. melléklet: módszertan, 2.1. pont.

2

(3)  A „Fogyasztási cikkek és szolgáltatások ára és a vonatkozó jellegzetességi mutatók”, a „Termelőeszközök ára” és az „Építési projektek ára” kategóriákról van szó.

3

(4)  Mindazonáltal a GDP nemzetközi szintű, az árakon alapuló és mennyiségi összehasonlítása az OEEC (Organization for European Economic Cooperation – Európai Gazdasági Együttműködés Szervezete) által az 1950-es években végzett kísérleti összehasonlító munkákra vezethető vissza.

4

Organization for European Economic Cooperation

(5)  Ezt a rendszert nemzetközi szervezetek (ENSZ, IMF stb.) alkalmazzák.

5

(6)  Az 1260/1999/EK tanácsi rendeletnek megfelelően a strukturális alapokat olyan régiókra alkalmazzák, amelyekben a vásárlóerő-paritáson mért egy főre jutó GDP nem éri el a közösségi átlag 75 %-át. Ugyanez érvényes azokra az országokra is, amelyek később csatlakoztak az EU-hoz (ld. a 2003. évi csatlakozási okmány II. mellékletét).

6

(7)  A Kohéziós Alap esetében a követelményt az 1994. május 25-i 1164/94/EK tanácsi rendelet 2. cikkének (1) bekezdése tartalmazza, amely szerint az alap felhasználható „... azokban a tagállamokban, ahol [a vásárlóerő-paritásban mért,] egy főre jutó bruttó nemzeti termék (GNP) a közösségi átlag 90 %-ánál kevesebb”.

7

(8)  A 3. cikkben a következő meghatározás található: „a) »vásárlóerő-paritások« vagy »PPP-k«: területi deflátorok és pénznemek átszámítására alkalmazott arányszámok, melyek kiküszöbölik az egyes országok árszínvonalában mutatkozó különbségek hatásait, s így lehetővé teszik a GDP különböző összetevőinek mennyiségi összehasonlítását, valamint az árszínvonalak összevetését”.

8

(9)  Az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata, XI. melléklet, 1. cikk („A gazdasági paritásokat úgy kell kiszámítani, hogy minden alapelemet legalább ötévente egyszer közvetlen kutatással meg lehessen vizsgálni.”), valamint egyéb EK-alkalmazottak alkalmazási feltételei.

9

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/47 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/47

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a papírmentes vámkezelési és kereskedelmi környezetről”

COM(2005) 609 final – 2005/0247 (COD)

(2006/C 318/08)

2006. január 17-én a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 95. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció véleményét 2006. július 12-én elfogadta. (Előadó: Umberto BURANI.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. szeptember 13-án tartott 429. plenáris ülésén 190 szavazattal, 3 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Bevezető

| 1.1 | Az Európai Bizottság javaslatának tárgya az új „elektronikus vám projekt”, amelynek végső célja a egy teljesen automatizált, átjárható, biztonságos, könnyen hozzáférhető és papírmentes elektronikus vámrendszer bevezetése Európában. A javaslat az Európai Bizottság által javasolt új Közösségi Vámkódex (1) bevezetéséhez szükséges kiegészítés, amely vámkódexszel kapcsolatban az EGSZB külön véleményt dolgozott ki. |
| --- | --- |

1.1

Az Európai Bizottság javaslatának tárgya az új „elektronikus vám projekt”, amelynek végső célja a egy teljesen automatizált, átjárható, biztonságos, könnyen hozzáférhető és papírmentes elektronikus vámrendszer bevezetése Európában. A javaslat az Európai Bizottság által javasolt új Közösségi Vámkódex (1) bevezetéséhez szükséges kiegészítés, amely vámkódexszel kapcsolatban az EGSZB külön véleményt dolgozott ki.

| 1.2 | Az informatizált rendszerre való átállás valamennyi tagállam részéről közös és koordinált erőfeszítést feltételez, mindezt nem csak a vámigazgatási szervek, hanem a vámigazgatás részét nem képező határőr szervek részéről is. Ezeknek kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy átültetik a gyakorlatba az egyablakos ügyintézés és egymegállásos ellenőrzés koncepcióját. Ezáltal egyszerűbb, gyorsabb és költségkímélőbb vámkezelés válik lehetővé, a vámigazgatási szervek pedig hatékonyabb ellenőrzéseket végezhetnek majd kockázatkezelés terén. |
| --- | --- |

1.2

Az informatizált rendszerre való átállás valamennyi tagállam részéről közös és koordinált erőfeszítést feltételez, mindezt nem csak a vámigazgatási szervek, hanem a vámigazgatás részét nem képező határőr szervek részéről is. Ezeknek kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy átültetik a gyakorlatba az egyablakos ügyintézés és egymegállásos ellenőrzés koncepcióját. Ezáltal egyszerűbb, gyorsabb és költségkímélőbb vámkezelés válik lehetővé, a vámigazgatási szervek pedig hatékonyabb ellenőrzéseket végezhetnek majd kockázatkezelés terén.

| 1.3 | A tagállamok már eddig is jelentős eszközöket fektettek be az elektronikus vámrendszerek kifejlesztésébe. Az említett rendszerek között azonban jelentős különbségek vannak a technikai fejlettség, az érvényes előírások és az adatok felhasználása tekintetében. Az eddig elért harmonizáció tehát nem volt elégséges mértékű. Ehhez még hozzáadódik egy sokkal fontosabb és eleddig megoldatlan probléma is: a rendszerek hiányzó átjárhatósága (interoperabilitása). |
| --- | --- |

1.3

A tagállamok már eddig is jelentős eszközöket fektettek be az elektronikus vámrendszerek kifejlesztésébe. Az említett rendszerek között azonban jelentős különbségek vannak a technikai fejlettség, az érvényes előírások és az adatok felhasználása tekintetében. Az eddig elért harmonizáció tehát nem volt elégséges mértékű. Ehhez még hozzáadódik egy sokkal fontosabb és eleddig megoldatlan probléma is: a rendszerek hiányzó átjárhatósága (interoperabilitása).

| 1.4 | Az átjárhatóság információcserét tesz lehetővé a különböző országok hatóságai között A polgárok érdekeinek figyelembe vételére utaló jelként a terv a kereskedelem felé is tartalmaz kapcsolódási pontokat, nem csak az egyablakos ügyintézés koncepciójának megvalósítása, hanem az információcsere biztosítása céljából is. Amint teljes egészében bevethető lesz, az új számítógépes rendszer – legalábbis a vámeljárás tekintetében – döntő előrelépést jelent majd annak az egységes belső piacnak a megteremtése szempontjából, amelynek egyedüli határai a külső határok. Nem szabad azonban elfelejteni, hogy a piacok globális dimenziója miatt oda kell figyelni a külső országokkal fenntartott kapcsolatokra. Az Európai Bizottság dokumentuma nem veszi figyelembe ezt a szempontot. |
| --- | --- |

1.4

Az átjárhatóság információcserét tesz lehetővé a különböző országok hatóságai között A polgárok érdekeinek figyelembe vételére utaló jelként a terv a kereskedelem felé is tartalmaz kapcsolódási pontokat, nem csak az egyablakos ügyintézés koncepciójának megvalósítása, hanem az információcsere biztosítása céljából is. Amint teljes egészében bevethető lesz, az új számítógépes rendszer – legalábbis a vámeljárás tekintetében – döntő előrelépést jelent majd annak az egységes belső piacnak a megteremtése szempontjából, amelynek egyedüli határai a külső határok. Nem szabad azonban elfelejteni, hogy a piacok globális dimenziója miatt oda kell figyelni a külső országokkal fenntartott kapcsolatokra. Az Európai Bizottság dokumentuma nem veszi figyelembe ezt a szempontot.

2.   Általános megjegyzések

| 2.1 | Az Európai Bizottság hangsúlyozza, hogy az interoperábilis rendszereken alapuló „elektronikus vámot” központi vámrendszer által is el lehetne érni. Ez a fajta megoldás azonban az Európai Bizottság szerint különböző okok miatt nem lehetséges. Az okok közé tartoznak a tagállamok operatív hatásköreinek az Európai Bizottsághoz való átvitele kapcsán jelentkező nehézségek, mivel az ellentmondana a szubszidiaritás és az arányosság elvének. A valódi ok azonban valószínűleg a tagállamok azzal kapcsolatos ellenállása, hogy saját hatásköreikről lemondjanak, tudva, hogy a vámbevételek egy része a közösségi költségvetés közvetlen hatáskörébe tartozik. Az EGSZB úgy véli, hogy a közösségi vámigazgatás megteremtésének szerepelnie kell az Unió hosszú távú céljai között. Az igazgatás eme formája leegyszerűsítené, biztonságosabbá és költségkímélőbbé tenné a vámot. Lehetővé tenné a más EU-s illetve harmadik országbeli rendszerekkel való összekapcsolódást is. A 25 tagállam által kifejlesztett alapvető rendszerek megvalósításával kapcsolatos lehetséges késéseket figyelembe véve szükséges kiértékelni, hogy nem lenne-e előnyösebb olyan teljesen automatizált rendszereket alkalmazni, mint például az Egységes Európai Hozzáférési Pont által összekötött Automatizált Import Rendszer és az Automatizált Export Rendszer. |
| --- | --- |

2.1

Az Európai Bizottság hangsúlyozza, hogy az interoperábilis rendszereken alapuló „elektronikus vámot” központi vámrendszer által is el lehetne érni. Ez a fajta megoldás azonban az Európai Bizottság szerint különböző okok miatt nem lehetséges. Az okok közé tartoznak a tagállamok operatív hatásköreinek az Európai Bizottsághoz való átvitele kapcsán jelentkező nehézségek, mivel az ellentmondana a szubszidiaritás és az arányosság elvének. A valódi ok azonban valószínűleg a tagállamok azzal kapcsolatos ellenállása, hogy saját hatásköreikről lemondjanak, tudva, hogy a vámbevételek egy része a közösségi költségvetés közvetlen hatáskörébe tartozik. Az EGSZB úgy véli, hogy a közösségi vámigazgatás megteremtésének szerepelnie kell az Unió hosszú távú céljai között. Az igazgatás eme formája leegyszerűsítené, biztonságosabbá és költségkímélőbbé tenné a vámot. Lehetővé tenné a más EU-s illetve harmadik országbeli rendszerekkel való összekapcsolódást is. A 25 tagállam által kifejlesztett alapvető rendszerek megvalósításával kapcsolatos lehetséges késéseket figyelembe véve szükséges kiértékelni, hogy nem lenne-e előnyösebb olyan teljesen automatizált rendszereket alkalmazni, mint például az Egységes Európai Hozzáférési Pont által összekötött Automatizált Import Rendszer és az Automatizált Export Rendszer.

| 2.2 | Az Európai Bizottság kezdeményezése első sorban szükséges intézkedés, mivel az új vámkódex végrehajtása feltételezi az eljárások új normákhoz történő hozzáigazítását. Ezenfelül olyan kezdeményezések sorának része, amelyeket az eEurope és az eGovernment
   (2) keretében hoztak létre; pontosabban a Tanácshoz intézett, az egyszerűsített, papírmentes vámkezelési és kereskedelmi környezetről szóló (3) 2003-as európai bizottsági közleményben vállalt kötelezettségek kísérő intézkedése. Másrészt az említett kötelezettségeket – legalábbis a papírmentes környezet tekintetében – a Vám 2007 programban (4) már vázolták, valamint a vámkódex meghatározásáról szóló rendelet megváltoztatására vonatkozó 2004-es javaslatban (5) megerősítették. |
| --- | --- |

2.2

Az Európai Bizottság kezdeményezése első sorban szükséges intézkedés, mivel az új vámkódex végrehajtása feltételezi az eljárások új normákhoz történő hozzáigazítását. Ezenfelül olyan kezdeményezések sorának része, amelyeket az eEurope és az eGovernment
   (2) keretében hoztak létre; pontosabban a Tanácshoz intézett, az egyszerűsített, papírmentes vámkezelési és kereskedelmi környezetről szóló (3) 2003-as európai bizottsági közleményben vállalt kötelezettségek kísérő intézkedése. Másrészt az említett kötelezettségeket – legalábbis a papírmentes környezet tekintetében – a Vám 2007 programban (4) már vázolták, valamint a vámkódex meghatározásáról szóló rendelet megváltoztatására vonatkozó 2004-es javaslatban (5) megerősítették.

| 2.3 | Az EGSZB csak üdvözölni tudja az Európai Bizottság által javasolt rendszer által bevezetett legfontosabb újításokat. A nemzeti rendszerek összekapcsolása, egyetlen ablak kapcsolódási pontként való létrehozása a gazdasági szereplők számára, az elektronikus vámügyintézés lehetősége és az integrált kockázatkezelés a siker nélkülözhetetlen feltételei – amennyiben a költségek általánosságban és a gazdasági szereplők számára is vállalhatóak. Ebből kifolyólag ésszerű lenne, ha figyelembe vennék ezeknek a változásoknak a vámügyintéző személyzetre gyakorolt következményeit (eszközök, képzési intézkedések, szakmai életút, alkalmazkodás). |
| --- | --- |

2.3

Az EGSZB csak üdvözölni tudja az Európai Bizottság által javasolt rendszer által bevezetett legfontosabb újításokat. A nemzeti rendszerek összekapcsolása, egyetlen ablak kapcsolódási pontként való létrehozása a gazdasági szereplők számára, az elektronikus vámügyintézés lehetősége és az integrált kockázatkezelés a siker nélkülözhetetlen feltételei – amennyiben a költségek általánosságban és a gazdasági szereplők számára is vállalhatóak. Ebből kifolyólag ésszerű lenne, ha figyelembe vennék ezeknek a változásoknak a vámügyintéző személyzetre gyakorolt következményeit (eszközök, képzési intézkedések, szakmai életút, alkalmazkodás).

| 2.4 | Az EGSZB azonban elengedhetetlennek tartja, hogy néhány megjegyzést tegyen az elektronikus adatfeldolgozó-rendszerek integrációjával, illetve kiegészítő jellegével kapcsolatban. Az Európai Bizottság célja a vámrendszerek teljes átjárhatóságának megteremtése. A vámigazgatási szerveknek ez alapján képesnek kell lenniük az adatcserére mind egymás között, mind „az áruk nemzetközi mozgásában érintett egyéb hatóságokkal vagy szervekkel”. A hozzáadottérték-adó kivetéséért felelős igazgatóságok ebbe a kategóriába biztosan nem tartoznak bele. Mindeközben az eredet-megjelölések hamisítására való tekintettel bizonyosan ésszerű lenne, ha vámhatóságok és a hozzáadottértkadó-hatóságok között – legalábbis bizonyos esetekben és bizonyos árufajták esetén – erős kapcsolat jönne létre. Ez a jelenség nem új keletű, hanem egyre nagyobb méreteket ölt: a harmadik országokból behozott árukat gyakran európai eredet-megjelöléssel, vagy hamisított európai címkékkel látják el és hozzák forgalomba az Unió területén (a hozzáadottérték-adót eközben kifizetik). |
| --- | --- |

2.4

Az EGSZB azonban elengedhetetlennek tartja, hogy néhány megjegyzést tegyen az elektronikus adatfeldolgozó-rendszerek integrációjával, illetve kiegészítő jellegével kapcsolatban. Az Európai Bizottság célja a vámrendszerek teljes átjárhatóságának megteremtése. A vámigazgatási szerveknek ez alapján képesnek kell lenniük az adatcserére mind egymás között, mind „az áruk nemzetközi mozgásában érintett egyéb hatóságokkal vagy szervekkel”. A hozzáadottérték-adó kivetéséért felelős igazgatóságok ebbe a kategóriába biztosan nem tartoznak bele. Mindeközben az eredet-megjelölések hamisítására való tekintettel bizonyosan ésszerű lenne, ha vámhatóságok és a hozzáadottértkadó-hatóságok között – legalábbis bizonyos esetekben és bizonyos árufajták esetén – erős kapcsolat jönne létre. Ez a jelenség nem új keletű, hanem egyre nagyobb méreteket ölt: a harmadik országokból behozott árukat gyakran európai eredet-megjelöléssel, vagy hamisított európai címkékkel látják el és hozzák forgalomba az Unió területén (a hozzáadottérték-adót eközben kifizetik).

| 2.5 | Az EGSZB ezen felül a határozati javaslat második preambulumbekezdésére is fel szeretné hívni a figyelmet, mely szerint „A (...) páneurópai e-kormányzási tevékenység olyan intézkedések meghozatalát követeli meg, amelyek hatékonyabbá teszik (...) a csalás, a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni harcot”. A szándéknyilatkozat egyértelmű. Kevésbé egyértelmű azonban, hogy mennyiben érhető el a cél a javaslatban szereplő rendelkezések segítségével. A vám céljából végzett adatgyűjtés ugyanis csak abban az esetben használható más célokra, ha rendszere más rendszerekkel összekapcsolható. |
| --- | --- |

2.5

Az EGSZB ezen felül a határozati javaslat második preambulumbekezdésére is fel szeretné hívni a figyelmet, mely szerint „A (...) páneurópai e-kormányzási tevékenység olyan intézkedések meghozatalát követeli meg, amelyek hatékonyabbá teszik (...) a csalás, a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni harcot”. A szándéknyilatkozat egyértelmű. Kevésbé egyértelmű azonban, hogy mennyiben érhető el a cél a javaslatban szereplő rendelkezések segítségével. A vám céljából végzett adatgyűjtés ugyanis csak abban az esetben használható más célokra, ha rendszere más rendszerekkel összekapcsolható.

| 2.5.1 | 2004 decemberében a Tanács egy, az Európai Bizottság által végzett értékelés (6), és az Európai Parlament 2004. október 14-i ajánlása alapján elfogadta a Hágai Programot. Ebben egy sor intézkedést és cselekvést határoztak meg az EU-n belüli biztonság javítására, és főként a rendőrség, a vám és az igazságügy területén való együttműködés megkezdésére. Egy további, 2005. június 10-i dokumentumban cselekvési terv került kidolgozásra a Hágai Program végrehajtására, amelyben megemlítik „bel- és igazságügyi” tanács 2004. március 30-i, a vámhatóságok együttműködésével kapcsolatos határozatát, valamint a tiltott, vagy korlátozottan forgalmazható áruk határokon átnyúló kereskedelme elleni küzdelemről szóló közleményt. Egy még későbbi dokumentumban (7) a vámhatóságok együttműködését ismét a prioritások közé sorolják. Az összes, az eddigi dokumentumokban leírt projekt a információk hozzáférhetőségén alapul a visszaszorítás területén; a Hágai Program tárgya is ez. Az anyag összességének és a folyamatban lévő projekteknek a fényében az EGSZB úgy véli, hogy egy tartós „elektronikus vámrendszer” megtervezése során mindenképpen gondot kell fordítani arra, hogy a vámadatbankot a rendszer megvalósítása során, illetve röviddel azután összekössék más rendszerekkel, főként uniós és az unión kívüli államokban lévő belső biztonsági rendszerekkel. Mindeközben természetesen ügyelni kell a magánszféra védelmére, a szakmai titoktartásra és az adatvédelemre. |
| --- | --- |

2.5.1

2004 decemberében a Tanács egy, az Európai Bizottság által végzett értékelés (6), és az Európai Parlament 2004. október 14-i ajánlása alapján elfogadta a Hágai Programot. Ebben egy sor intézkedést és cselekvést határoztak meg az EU-n belüli biztonság javítására, és főként a rendőrség, a vám és az igazságügy területén való együttműködés megkezdésére. Egy további, 2005. június 10-i dokumentumban cselekvési terv került kidolgozásra a Hágai Program végrehajtására, amelyben megemlítik „bel- és igazságügyi” tanács 2004. március 30-i, a vámhatóságok együttműködésével kapcsolatos határozatát, valamint a tiltott, vagy korlátozottan forgalmazható áruk határokon átnyúló kereskedelme elleni küzdelemről szóló közleményt. Egy még későbbi dokumentumban (7) a vámhatóságok együttműködését ismét a prioritások közé sorolják. Az összes, az eddigi dokumentumokban leírt projekt a információk hozzáférhetőségén alapul a visszaszorítás területén; a Hágai Program tárgya is ez. Az anyag összességének és a folyamatban lévő projekteknek a fényében az EGSZB úgy véli, hogy egy tartós „elektronikus vámrendszer” megtervezése során mindenképpen gondot kell fordítani arra, hogy a vámadatbankot a rendszer megvalósítása során, illetve röviddel azután összekössék más rendszerekkel, főként uniós és az unión kívüli államokban lévő belső biztonsági rendszerekkel. Mindeközben természetesen ügyelni kell a magánszféra védelmére, a szakmai titoktartásra és az adatvédelemre.

| 2.5.2 | A 2.5.1. pontban említett hivatkozások kivételével az Európai Bizottság dokumentumaiban egyáltalán nem jelenik meg ez a törekvés. A bevezető részben sem történik egy helyen sem utalás a Hágai Programra. Az Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel című fejezet is csak a lisszaboni stratégiát és az eEurope, valamint az eGovernment területén született kezdeményezéseket említi. Egy ilyen fontos információ kihagyása a – későbbiekben bővebben taglalt – 3. cikk d) pontjának figyelembe vétele mellett sem lehet véletlen, és az Európai Bizottságnak világosan ki kellene fejtenie ennek okait. Az mindenképpen bizonyos, hogy elfogadhatatlan lenne egy olyan kezdeményezés későbbi időpontra való elhalasztása, amelyet már el kellett volna indítani. |
| --- | --- |

2.5.2

A 2.5.1. pontban említett hivatkozások kivételével az Európai Bizottság dokumentumaiban egyáltalán nem jelenik meg ez a törekvés. A bevezető részben sem történik egy helyen sem utalás a Hágai Programra. Az Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel című fejezet is csak a lisszaboni stratégiát és az eEurope, valamint az eGovernment területén született kezdeményezéseket említi. Egy ilyen fontos információ kihagyása a – későbbiekben bővebben taglalt – 3. cikk d) pontjának figyelembe vétele mellett sem lehet véletlen, és az Európai Bizottságnak világosan ki kellene fejtenie ennek okait. Az mindenképpen bizonyos, hogy elfogadhatatlan lenne egy olyan kezdeményezés későbbi időpontra való elhalasztása, amelyet már el kellett volna indítani.

| 2.5.3 | A szóban forgó dokumentum előkészítő szakaszában az Európai Bizottság két év alatt hat szemináriumot is rendezett, kikérte az érintettek véleményét, és rendszeresen tárgyalt a témáról a Vámkódex Bizottságban, a Vámpolitikai Csoportban, az Elektronikus Vám Csoportban (Vám 2007) és a Kereskedelmi Kapcsolattartó Csoportban. Az Europollal, az OLAF-fal, vagy az Európai Bizottság más főigazgatóságaival fenntartott kapcsolatokra azonban nem történik utalás. Egy rendszert nem lehet csak a közvetlen felhasználók igényei alapján megtervezni. Amennyiben a más rendszerekkel való összeköttetés a cél, ismerni kell azoknak a jellemzőit és szükségleteit is. Az EGSZB-nek az a benyomása, hogy a Közösségi Vámkódexszel kapcsolatos véleményében már megemlített, a bűnözés elleni küzdelem során az egyes hatóságok közötti kölcsönös függőségi viszonyok valódi figyelembevételének hiányával kapcsolatos aggodalmai beigazolódni látszanak. |
| --- | --- |

2.5.3

A szóban forgó dokumentum előkészítő szakaszában az Európai Bizottság két év alatt hat szemináriumot is rendezett, kikérte az érintettek véleményét, és rendszeresen tárgyalt a témáról a Vámkódex Bizottságban, a Vámpolitikai Csoportban, az Elektronikus Vám Csoportban (Vám 2007) és a Kereskedelmi Kapcsolattartó Csoportban. Az Europollal, az OLAF-fal, vagy az Európai Bizottság más főigazgatóságaival fenntartott kapcsolatokra azonban nem történik utalás. Egy rendszert nem lehet csak a közvetlen felhasználók igényei alapján megtervezni. Amennyiben a más rendszerekkel való összeköttetés a cél, ismerni kell azoknak a jellemzőit és szükségleteit is. Az EGSZB-nek az a benyomása, hogy a Közösségi Vámkódexszel kapcsolatos véleményében már megemlített, a bűnözés elleni küzdelem során az egyes hatóságok közötti kölcsönös függőségi viszonyok valódi figyelembevételének hiányával kapcsolatos aggodalmai beigazolódni látszanak.

| 2.5.4 | A programban kitűzött rövid végrehajtási határidők miatt valószínűleg nehéz a megközelítés az előzőekben említett fejtegetések értelmében vett radikális megváltoztatása. Nagyon is lehetségesnek tűnik azonban, hogy a jövőben az „érzékeny árukkal” kapcsolatban (fegyverek, robbanóanyagok, hasadóanyagok, vegyipari, a nukleáris és hadipari gépek és berendezések, narkotikumok, alkohol, dohányáruk) biztonsági intézkedéseket határozzanak meg. Az ilyen intézkedések keretében elemzéseket lehetne végezni, amelyeknek eredményeit automatikusan vagy kérésre eljuttatnák az illetékes hatóságokhoz. |
| --- | --- |

2.5.4

A programban kitűzött rövid végrehajtási határidők miatt valószínűleg nehéz a megközelítés az előzőekben említett fejtegetések értelmében vett radikális megváltoztatása. Nagyon is lehetségesnek tűnik azonban, hogy a jövőben az „érzékeny árukkal” kapcsolatban (fegyverek, robbanóanyagok, hasadóanyagok, vegyipari, a nukleáris és hadipari gépek és berendezések, narkotikumok, alkohol, dohányáruk) biztonsági intézkedéseket határozzanak meg. Az ilyen intézkedések keretében elemzéseket lehetne végezni, amelyeknek eredményeit automatikusan vagy kérésre eljuttatnák az illetékes hatóságokhoz.

| 2.6 | A szubszidiaritás elve alapján a rendszerek átjárhatósága, az egyablakos rendszer és a vámportálok biztosítása céljából szükséges eszközöket a közösség költségvetéséből biztosítják. Ezek becsült értéke mintegy 180 millió euró, amely egyre nagyobb összegű éves előirányzatokra oszlik. Ezek a 2006-os évi 4 millióról 2011-re, és azt követően évi 11 millióra emelkednek. Az EGSZB elvben egyetért ezzel, csodálkozik azonban azon a döntésen, hogy a nemzeti portálokkal kapcsolatos költségeket a közösségi költségvetés állja. Bár ezek a portálok alapvetően minden gazdasági szereplő számára rendelkezésre állnak, mind a saját országban, mind a többi uniós tagállamban, azért az előre látható, hogy a gazdasági szereplők általában saját országuk portálját használják majd. Megfelelőbb lenne tehát, ha a portálok költségeit nem az Unió, hanem az egyes tagállamok viselnék. Más lenne persze a helyzet, ha az Európai Bizottság európai portálokról beszélne, ezekről azonban nem történik kifejezett említés. |
| --- | --- |

2.6

A szubszidiaritás elve alapján a rendszerek átjárhatósága, az egyablakos rendszer és a vámportálok biztosítása céljából szükséges eszközöket a közösség költségvetéséből biztosítják. Ezek becsült értéke mintegy 180 millió euró, amely egyre nagyobb összegű éves előirányzatokra oszlik. Ezek a 2006-os évi 4 millióról 2011-re, és azt követően évi 11 millióra emelkednek. Az EGSZB elvben egyetért ezzel, csodálkozik azonban azon a döntésen, hogy a nemzeti portálokkal kapcsolatos költségeket a közösségi költségvetés állja. Bár ezek a portálok alapvetően minden gazdasági szereplő számára rendelkezésre állnak, mind a saját országban, mind a többi uniós tagállamban, azért az előre látható, hogy a gazdasági szereplők általában saját országuk portálját használják majd. Megfelelőbb lenne tehát, ha a portálok költségeit nem az Unió, hanem az egyes tagállamok viselnék. Más lenne persze a helyzet, ha az Európai Bizottság európai portálokról beszélne, ezekről azonban nem történik kifejezett említés.

| 2.7 | A végrehajtási határidőkkel kapcsolatban az Európai Bizottság egy minden tagállam számára kötelező érvényű ütemtervet dolgozott ki, amely a határozat Hivatalos Lapban történő megjelenésével kezdődik. Három éven belül automatizált interoperábilis vámkezelési rendszereket, a gazdasági szereplők regisztrációjára szolgáló rendszereket, valamint információs portálokat kell létrehozni. Öt éven belül létre kell jönnie az egységesített elérési pontok hálózatának, valamint a közösségi normáknak megfelelő vámtarifa-környezetnek, hat éven belül pedig a szolgáltatásokat az egyablakos ügyintézés koncepciója alapján kell nyújtani. Az EGSZB úgy véli, hogy ezek a határidők, főként az első, kissé túl optimisták – három év nem hosszú idő, ráadásul ebbe bele kell számítani egy néhány hónapos időszakot a kísérleti szakasz, és a többi résztvevővel történő eszmecsere miatt. Ezen kívül az informatizáltság, illetve a pénzügyi és emberi erőforrások rendelkezésre állása tekintetében nincs minden tagállam egyforma szinten. Nemcsak a rendszer zökkenőmentes működése, hanem a hitelessége szempontjából is hátrányos lenne, ha az Európai Bizottságnak azért kellene meghosszabbítania a határidőket, mert egy vagy több tagállam nem teljesítette a kötelezettségeit. Ezért a jelenlegi többéves stratégiai tervet át kell vizsgálni a következők figyelembevételével:






  — | Szükséges, hogy minden tagállam teljes mértékben megvalósítsa a rendszert az életbe lépés előtt. |
| --- | --- | --- |

2.7

A végrehajtási határidőkkel kapcsolatban az Európai Bizottság egy minden tagállam számára kötelező érvényű ütemtervet dolgozott ki, amely a határozat Hivatalos Lapban történő megjelenésével kezdődik. Három éven belül automatizált interoperábilis vámkezelési rendszereket, a gazdasági szereplők regisztrációjára szolgáló rendszereket, valamint információs portálokat kell létrehozni. Öt éven belül létre kell jönnie az egységesített elérési pontok hálózatának, valamint a közösségi normáknak megfelelő vámtarifa-környezetnek, hat éven belül pedig a szolgáltatásokat az egyablakos ügyintézés koncepciója alapján kell nyújtani. Az EGSZB úgy véli, hogy ezek a határidők, főként az első, kissé túl optimisták – három év nem hosszú idő, ráadásul ebbe bele kell számítani egy néhány hónapos időszakot a kísérleti szakasz, és a többi résztvevővel történő eszmecsere miatt. Ezen kívül az informatizáltság, illetve a pénzügyi és emberi erőforrások rendelkezésre állása tekintetében nincs minden tagállam egyforma szinten. Nemcsak a rendszer zökkenőmentes működése, hanem a hitelessége szempontjából is hátrányos lenne, ha az Európai Bizottságnak azért kellene meghosszabbítania a határidőket, mert egy vagy több tagállam nem teljesítette a kötelezettségeit. Ezért a jelenlegi többéves stratégiai tervet át kell vizsgálni a következők figyelembevételével:

—

Szükséges, hogy minden tagállam teljes mértékben megvalósítsa a rendszert az életbe lépés előtt.

| — | Szükséges, hogy a vállalatok legalább 12 hónapot kapjanak a rendszerek felkészítésére, miután megkapták az elvárásokat a vámhatóságoktól a tagállamukban. Az ipart és a kereskedelmet nem lenne szabad arra kötelezni, hogy benyújtsák az importra és az exportra vonatkozó összefoglaló nyilatkozatokat, mielőtt a homogén rendszer teljes megvalósítása meg nem történik. |
| --- | --- |

—

Szükséges, hogy a vállalatok legalább 12 hónapot kapjanak a rendszerek felkészítésére, miután megkapták az elvárásokat a vámhatóságoktól a tagállamukban. Az ipart és a kereskedelmet nem lenne szabad arra kötelezni, hogy benyújtsák az importra és az exportra vonatkozó összefoglaló nyilatkozatokat, mielőtt a homogén rendszer teljes megvalósítása meg nem történik.

3.   Részletes megjegyzések

| 3.1 | 2. cikk: Célok. A javaslatban említett egyik célkitűzés a közös, összehangolt eljárás a veszélyes és illegális áruk esetében. Ezt a célt az EGSZB 2.5.4. pontban említett javaslatainak figyelembevételével át kellene fogalmazni. |
| --- | --- |

3.1

2. cikk: Célok. A javaslatban említett egyik célkitűzés a közös, összehangolt eljárás a veszélyes és illegális áruk esetében. Ezt a célt az EGSZB 2.5.4. pontban említett javaslatainak figyelembevételével át kellene fogalmazni.

| 3.2 | 3. cikk: Adatcsere. A cikk d) pontja alapján a vámrendszereknek lehetővé kell tenniük az adatcserét „az áruk nemzetközi mozgásában érintett egyéb hatóságokkal vagy szervekkel”. Az EGSZB a 2.4. pontban már kifejtette a fentebbi meghatározás korlátozott érvényével kapcsolatos aggályait. Amennyiben tekintetbe vesszük az arra vonatkozó javaslatot, hogy az Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel című fejezetben említsük meg a Hágai Programot, akkor a fentebbi bekezdést is ennek megfelelően kell átfogalmazni. A szöveget mindenképpen világosabbá kell tenni, hogy a két lehetséges interpretáció közül csak az egyik jöhessen szóba: a „nemzetközi mozgásban érintett hatóságok” vagy alternatívaként szerepelnek a „szervekhez” képest, vagy általában véve „hatóságokról” beszélünk. Ebben az esetben pontosítani kell, hogy az Európai Bizottság ezzel a megfogalmazással egy, a Hágai Programmal összhangban lévő megközelítést kívánt alkalmazni. A meglehetősen homályos megfogalmazás és az ebből adódó értelmezési játéktér nagy teret enged a bizonytalanságnak. |
| --- | --- |

3.2

3. cikk: Adatcsere. A cikk d) pontja alapján a vámrendszereknek lehetővé kell tenniük az adatcserét „az áruk nemzetközi mozgásában érintett egyéb hatóságokkal vagy szervekkel”. Az EGSZB a 2.4. pontban már kifejtette a fentebbi meghatározás korlátozott érvényével kapcsolatos aggályait. Amennyiben tekintetbe vesszük az arra vonatkozó javaslatot, hogy az Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel című fejezetben említsük meg a Hágai Programot, akkor a fentebbi bekezdést is ennek megfelelően kell átfogalmazni. A szöveget mindenképpen világosabbá kell tenni, hogy a két lehetséges interpretáció közül csak az egyik jöhessen szóba: a „nemzetközi mozgásban érintett hatóságok” vagy alternatívaként szerepelnek a „szervekhez” képest, vagy általában véve „hatóságokról” beszélünk. Ebben az esetben pontosítani kell, hogy az Európai Bizottság ezzel a megfogalmazással egy, a Hágai Programmal összhangban lévő megközelítést kívánt alkalmazni. A meglehetősen homályos megfogalmazás és az ebből adódó értelmezési játéktér nagy teret enged a bizonytalanságnak.

| 3.3 | 4. cikk: Rendszerek, szolgáltatások és ütemezés. Mint már azt a 2.7. pontban említettük, a végrehajtási határidők túl optimistának tűnnek. Az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, valamint azok közvetlenül illetékes szerveinek technikai szempontból újra meg kellene vitatniuk a témát, annak biztosítására, hogy mindenki egyértelműen kijelentse, az adott határidőn belül teljesíteni tudja a kötelezettségeket. |
| --- | --- |

3.3

4. cikk: Rendszerek, szolgáltatások és ütemezés. Mint már azt a 2.7. pontban említettük, a végrehajtási határidők túl optimistának tűnnek. Az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, valamint azok közvetlenül illetékes szerveinek technikai szempontból újra meg kellene vitatniuk a témát, annak biztosítására, hogy mindenki egyértelműen kijelentse, az adott határidőn belül teljesíteni tudja a kötelezettségeket.

| 3.4 | 9. cikk: Források. A 9. cikkben az emberi, költségvetési és technikai források rendelkezésre bocsátásának kötelezettségét osztják fel az Európai Bizottság és a tagállamok között: az Európai Bizottság a közösségi összetevőkért, a tagállamok pedig a nemzeti összetevőkért vállalnak felelőséget. A cikk megfogalmazása megfelelő, azonban a „közösségi összetevők” és a „nemzeti összetevők” fogalmak jelentése és tartalma szempontjából összefügg a 10. cikk rendelkezéseivel. |
| --- | --- |

3.4

9. cikk: Források. A 9. cikkben az emberi, költségvetési és technikai források rendelkezésre bocsátásának kötelezettségét osztják fel az Európai Bizottság és a tagállamok között: az Európai Bizottság a közösségi összetevőkért, a tagállamok pedig a nemzeti összetevőkért vállalnak felelőséget. A cikk megfogalmazása megfelelő, azonban a „közösségi összetevők” és a „nemzeti összetevők” fogalmak jelentése és tartalma szempontjából összefügg a 10. cikk rendelkezéseivel.

| 3.5 | 10. cikk: Pénzügyi rendelkezések. A cikk megfogalmazása ebben az esetben sem kritizálható. Az értelmezés során azonban már felmerülhetnek problémák. A harmadik bekezdés szerint a tagállamok viselik a rendszer nemzeti összetevőinek költségeit, „a többi kormányzati szervvel és a gazdasági szereplőkkel összekötő interfészeket is beleértve”. Feltételezhetjük, hogy a portálok, amelyeket általában az adott nemzeti nyelven és az adott ország gazdasági szereplői szükségleteinek megfelelően hoznak létre, a „nemzeti összetevőkhöz” tartoznak. A bevezetőben azonban az áll, hogy azok „közösségi összetevőnek” számítanak (ld. a 2.6. pontot). Egy olyan olvasó számára, aki kizárólag a cikket olvassa el, ez az értelmezési lehetőség nem merül fel. Az EGSZB úgy véli, hogy, amennyiben tekintetbe veszik az EGSZB észrevételeit, a cikket alapjaiban át kell dolgozni, de ellenkező esetben is legalább formai változtatások szükségesek az átláthatóság elvének megőrzése végett. |
| --- | --- |

3.5

10. cikk: Pénzügyi rendelkezések. A cikk megfogalmazása ebben az esetben sem kritizálható. Az értelmezés során azonban már felmerülhetnek problémák. A harmadik bekezdés szerint a tagállamok viselik a rendszer nemzeti összetevőinek költségeit, „a többi kormányzati szervvel és a gazdasági szereplőkkel összekötő interfészeket is beleértve”. Feltételezhetjük, hogy a portálok, amelyeket általában az adott nemzeti nyelven és az adott ország gazdasági szereplői szükségleteinek megfelelően hoznak létre, a „nemzeti összetevőkhöz” tartoznak. A bevezetőben azonban az áll, hogy azok „közösségi összetevőnek” számítanak (ld. a 2.6. pontot). Egy olyan olvasó számára, aki kizárólag a cikket olvassa el, ez az értelmezési lehetőség nem merül fel. Az EGSZB úgy véli, hogy, amennyiben tekintetbe veszik az EGSZB észrevételeit, a cikket alapjaiban át kell dolgozni, de ellenkező esetben is legalább formai változtatások szükségesek az átláthatóság elvének megőrzése végett.

| 3.6 | 12. cikk: Jelentések. Legkésőbb minden év december 31-én a tagállamoknak éves jelentést kell benyújtaniuk az elvégzett munkáról az Európai Bizottsághoz. Az Európai Bizottság a maga részéről pedig legkésőbb március 31-ig elküld a tagállamoknak egy összefoglaló jelentést, amely az ellenőrző látogatások és egyéb ellenőrzések eredményeit is tartalmazza. Ez alapjában véve nem kifogásolható. A kérdés csupán az, hogy milyen következményei vannak az ellenőrző látogatásoknak, és hogy ezek eredményét valóban nyilvánosságra kell-e hozni. |
| --- | --- |

3.6

12. cikk: Jelentések. Legkésőbb minden év december 31-én a tagállamoknak éves jelentést kell benyújtaniuk az elvégzett munkáról az Európai Bizottsághoz. Az Európai Bizottság a maga részéről pedig legkésőbb március 31-ig elküld a tagállamoknak egy összefoglaló jelentést, amely az ellenőrző látogatások és egyéb ellenőrzések eredményeit is tartalmazza. Ez alapjában véve nem kifogásolható. A kérdés csupán az, hogy milyen következményei vannak az ellenőrző látogatásoknak, és hogy ezek eredményét valóban nyilvánosságra kell-e hozni.

| 3.7 | 13. cikk: Konzultáció a gazdasági szereplőkkel. Az előirányzat szerint az Európai Bizottság és a tagállamok „rendszeres” konzultációkat folytatnak a gazdasági szereplőkkel a rendszerek és szolgáltatások előkészítésének, fejlesztésének és telepítésének minden szakaszában. E konzultáció keretében a gazdasági szereplők egy reprezentatív alapon kiválasztott csoportja találkozik rendszeresen. Az EGSZB véleménye szerint ez nem felel meg az általános közösségi gyakorlatnak, valamint a konzultációval és az átláthatósággal kapcsolatos alapelveknek. Fontos ugyanakkor, hogy az említett konzultációk során ne jelenjen meg túl sok különböző igény, illetve ellentétes trend, mivel ez esetleg akadályokhoz vezetne, amelyeknek leküzdése időigényes lenne, és a józan észnek ellentmondó kompromisszumokkal járna együtt. A konzultatív szakasznak tehát annyira kell mélyrehatónak lennie, hogy lehetővé tegye a késedelem nélküli döntéshozatalt. |
| --- | --- |

3.7

13. cikk: Konzultáció a gazdasági szereplőkkel. Az előirányzat szerint az Európai Bizottság és a tagállamok „rendszeres” konzultációkat folytatnak a gazdasági szereplőkkel a rendszerek és szolgáltatások előkészítésének, fejlesztésének és telepítésének minden szakaszában. E konzultáció keretében a gazdasági szereplők egy reprezentatív alapon kiválasztott csoportja találkozik rendszeresen. Az EGSZB véleménye szerint ez nem felel meg az általános közösségi gyakorlatnak, valamint a konzultációval és az átláthatósággal kapcsolatos alapelveknek. Fontos ugyanakkor, hogy az említett konzultációk során ne jelenjen meg túl sok különböző igény, illetve ellentétes trend, mivel ez esetleg akadályokhoz vezetne, amelyeknek leküzdése időigényes lenne, és a józan észnek ellentmondó kompromisszumokkal járna együtt. A konzultatív szakasznak tehát annyira kell mélyrehatónak lennie, hogy lehetővé tegye a késedelem nélküli döntéshozatalt.

| 3.8 | 14. cikk: Csatlakozni kívánó és tagjelölt országok. A cikk leszögezi, hogy az Európai Bizottság tájékoztatja az említett országokat az elindított kezdeményezésekről és az egyes szakaszokban elért előrelépésekről, valamint lehetővé teszi részvételüket ezekben a szakaszokban. A megfogalmazás homályos. Nem történik említés arról, hogy az említett országok aktív tagként vagy csupán megfigyelőként vehetnek-e részt, hogy csatlakozásukra való tekintettel bevezethetnek-e párhuzamos vámrendszereket, illetve hogy ebben az esetben számíthatnak-e támogatásra a közösségi költségvetéstől. Az EGSZB javasolja a cikk világosabb megfogalmazását. |
| --- | --- |

3.8

14. cikk: Csatlakozni kívánó és tagjelölt országok. A cikk leszögezi, hogy az Európai Bizottság tájékoztatja az említett országokat az elindított kezdeményezésekről és az egyes szakaszokban elért előrelépésekről, valamint lehetővé teszi részvételüket ezekben a szakaszokban. A megfogalmazás homályos. Nem történik említés arról, hogy az említett országok aktív tagként vagy csupán megfigyelőként vehetnek-e részt, hogy csatlakozásukra való tekintettel bevezethetnek-e párhuzamos vámrendszereket, illetve hogy ebben az esetben számíthatnak-e támogatásra a közösségi költségvetéstől. Az EGSZB javasolja a cikk világosabb megfogalmazását.

Brüsszel, 2006. szeptember 13.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  COM(2005) 608 final.

1

(2)  A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: „Az e-kormányzat szerepe Európa jövőjében” (COM(2003) 567 final), 2003.9.26.

2

(3)  COM(2003) 425 final, 2003.7. 24., melyet a Közösségi Vámkódexről szóló véleménytervezet idéz.

3

(4)  COM(2002) 26 final, 2002.3.21. A következő EGSZB vélemény tárgya: HL C 241., 2002.10.7.

4

(5)  COM(2003) 452 final 2003.7.24., a következő EGSZB vélemény tárgya: HL C 110., 2004.4.30.

5

(6)  COM(2004) 401 final.

6

(7)  COM(2005) 184 final.

7

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/51 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/51

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a belső piaci fizetési szolgáltatásokról, valamint a 97/7/EK, a 2002/12/EK és a 2002/65/EK irányelv módosításáról”

COM(2005) 603 final – 2005/0245 (COD)

(2006/C 318/09)

2006. január 18-án a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 47. cikkének (2) bekezdése, illetve 95. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció véleményét 2006. július 12-én elfogadta (előadó: Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH).

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. szeptember 13–14-én tartott 429. plenáris ülésén (a szeptember 13-i ülésnapon) 191 szavazattal 1 ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Összefoglalás

| 1.1 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) osztja az Európai Bizottság nézetét, miszerint a belső piac megvalósításához elengedhetetlen az összes határ eltörlése a Közösségen belül annak érdekében, hogy lehetővé váljon az áruk, személyek, szolgáltatások és tőke szabad áramlása. Ehhez szükség van a fizetési szolgáltatások kifogástalanul működő belső piacára, amely azonban még nem adott. Az EGSZB szót emel amellett, hogy az euró sikeres bevezetése után jöjjön létre az egységes európai fizetési térség (Single Euro Payments Area – SEPA) is. |
| --- | --- |

1.1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) osztja az Európai Bizottság nézetét, miszerint a belső piac megvalósításához elengedhetetlen az összes határ eltörlése a Közösségen belül annak érdekében, hogy lehetővé váljon az áruk, személyek, szolgáltatások és tőke szabad áramlása. Ehhez szükség van a fizetési szolgáltatások kifogástalanul működő belső piacára, amely azonban még nem adott. Az EGSZB szót emel amellett, hogy az euró sikeres bevezetése után jöjjön létre az egységes európai fizetési térség (Single Euro Payments Area – SEPA) is.

| 1.2 | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság törekvéseit az egységes európai fizetési térség jogi feltételeinek kialakítására, és az irányelv tervét meghatározó lépésnek tekinti. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság törekvéseit az egységes európai fizetési térség jogi feltételeinek kialakítására, és az irányelv tervét meghatározó lépésnek tekinti.

| 1.3 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság és az európai hitelgazdaság által az egységes európai fizetési térség létrehozása érdekében indított kezdeményezéseket. A SEPA – kifejezetten nagyra törő – célja, hogy a határokon átnyúló, euróban végrehajtott fizetési műveleteket az európai belső piacon egyszerűen, zökkenőmentesen, biztonságosan és költségkímélő módon lehessen végrehajtani. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság és az európai hitelgazdaság által az egységes európai fizetési térség létrehozása érdekében indított kezdeményezéseket. A SEPA – kifejezetten nagyra törő – célja, hogy a határokon átnyúló, euróban végrehajtott fizetési műveleteket az európai belső piacon egyszerűen, zökkenőmentesen, biztonságosan és költségkímélő módon lehessen végrehajtani.

| 1.4 | Az EGSZB mindazonáltal felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Bizottság az irányelvjavaslattal olyan szabályozást kezdeményez, amely igen átfogó, ráadásul egyértelműen túllép a határokon átnyúló fizetési szolgáltatásokhoz szükséges jogi kereteken. Ennélfogva – és tekintetbe véve a tagállamok, illetve a fizetési szolgáltatások felhasználói és szolgáltatói számára szükséges átültetési határidőket – az EGSZB attól tart, hogy a túlterhelt és az indokolt mértéken túllépő jogi keret miatt 2008-ra nem sikerül létrehozni az egységes európai fizetési térséget. Az EGSZB az ön- és társszabályozási eszközök nagyobb mértékű figyelembevételét szorgalmazza. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB mindazonáltal felhívja a figyelmet arra, hogy az Európai Bizottság az irányelvjavaslattal olyan szabályozást kezdeményez, amely igen átfogó, ráadásul egyértelműen túllép a határokon átnyúló fizetési szolgáltatásokhoz szükséges jogi kereteken. Ennélfogva – és tekintetbe véve a tagállamok, illetve a fizetési szolgáltatások felhasználói és szolgáltatói számára szükséges átültetési határidőket – az EGSZB attól tart, hogy a túlterhelt és az indokolt mértéken túllépő jogi keret miatt 2008-ra nem sikerül létrehozni az egységes európai fizetési térséget. Az EGSZB az ön- és társszabályozási eszközök nagyobb mértékű figyelembevételét szorgalmazza.

| 1.5 | Az Európai Bizottság által kitűzött cél eléréséhez, azaz ahhoz, hogy 2008-ban működni kezdhessen az egységes európai fizetési térség, valószínűleg elegendő megteremteni a határokon átnyúló inkasszók jogi alapjait és átdolgozni az irányelvjavaslat II. címének (Fizetési szolgáltatók), illetve IV. címének (A fizetési szolgáltatások nyújtásával és használatával összefüggő jogok és kötelezettségek) szükséges jogi szabályozásait (többek között a terhelések engedélyezésével, visszavonhatóságával és visszatérítésével kapcsolatban, lásd IV. cím). Így be lehetne tartani az egységes európai fizetési térség működésbe lépésének 2008-as időpontját. |
| --- | --- |

1.5

Az Európai Bizottság által kitűzött cél eléréséhez, azaz ahhoz, hogy 2008-ban működni kezdhessen az egységes európai fizetési térség, valószínűleg elegendő megteremteni a határokon átnyúló inkasszók jogi alapjait és átdolgozni az irányelvjavaslat II. címének (Fizetési szolgáltatók), illetve IV. címének (A fizetési szolgáltatások nyújtásával és használatával összefüggő jogok és kötelezettségek) szükséges jogi szabályozásait (többek között a terhelések engedélyezésével, visszavonhatóságával és visszatérítésével kapcsolatban, lásd IV. cím). Így be lehetne tartani az egységes európai fizetési térség működésbe lépésének 2008-as időpontját.

| 1.6 | Az EGSZB úgy véli, hogy a jobb szabályozást („better regulation”) célzó megközelítésnek – az eddig már elfogadott jogszabályok fényében is – csak az felelhet meg, ha a valóban szabályozást igénylő elemekre összpontosítunk. Ilyen értelemben jó lenne, ha a fizetési szolgáltatások felhasználói és szolgáltatói érdekében az irányelvjavaslat vezérmotívuma a fizetési forgalom támogatása és megkönnyítése lenne, nem pedig megnehezítése a rendszerek költségeit végeredményben növelő, ezáltal a felhasználók körében az elfogadottságot csökkentő bürokratikus intézkedések által. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB úgy véli, hogy a jobb szabályozást („better regulation”) célzó megközelítésnek – az eddig már elfogadott jogszabályok fényében is – csak az felelhet meg, ha a valóban szabályozást igénylő elemekre összpontosítunk. Ilyen értelemben jó lenne, ha a fizetési szolgáltatások felhasználói és szolgáltatói érdekében az irányelvjavaslat vezérmotívuma a fizetési forgalom támogatása és megkönnyítése lenne, nem pedig megnehezítése a rendszerek költségeit végeredményben növelő, ezáltal a felhasználók körében az elfogadottságot csökkentő bürokratikus intézkedések által.

| 1.7 | Az EGSZB utal arra, hogy a fizetési szolgáltatások egységes piacának létrehozásával kapcsolatban további gondok is felmerülnek, amelyeket ezen a helyen még nem sikerült megoldani. Egyfelől az elektronikus fizetési forgalom biztonságának kérdéseiről és az ezzel összefüggő szempontokról van szó, másfelől azonban arra is utalni kell, hogy a tagállamokban egyre fontosabbnak tekintik a gazdasági életben való részvételhez szinte nélkülözhetetlen folyószámla hozzáférhetőségével kapcsolatos kérdéseket. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB utal arra, hogy a fizetési szolgáltatások egységes piacának létrehozásával kapcsolatban további gondok is felmerülnek, amelyeket ezen a helyen még nem sikerült megoldani. Egyfelől az elektronikus fizetési forgalom biztonságának kérdéseiről és az ezzel összefüggő szempontokról van szó, másfelől azonban arra is utalni kell, hogy a tagállamokban egyre fontosabbnak tekintik a gazdasági életben való részvételhez szinte nélkülözhetetlen folyószámla hozzáférhetőségével kapcsolatos kérdéseket.

| 1.8 | Részleteiben az EGSZB az irányelvjavaslathoz egy sor kiigazítást ajánl. |
| --- | --- |

1.8

Részleteiben az EGSZB az irányelvjavaslathoz egy sor kiigazítást ajánl.

2.   Az irányelvjavaslat tartalma

| 2.1 | Az irányelvjavaslat egységes jogi keretbe kívánja foglalni a SEPA-t, megkönnyítve ezzel mindenekelőtt a határokon átnyúló fizetési műveleteket. Az irányelvjavaslat célja a különféle tagállami jogszabályok harmonizálása annak érdekében, hogy






  — | élénküljön a verseny a nemzeti piacok között, amennyiben egyenlő feltételek jönnek létre, |
| --- | --- | --- |

2.1

Az irányelvjavaslat egységes jogi keretbe kívánja foglalni a SEPA-t, megkönnyítve ezzel mindenekelőtt a határokon átnyúló fizetési műveleteket. Az irányelvjavaslat célja a különféle tagállami jogszabályok harmonizálása annak érdekében, hogy

—

élénküljön a verseny a nemzeti piacok között, amennyiben egyenlő feltételek jönnek létre,

| — | növekedjen a piac átláthatósága a fizetési szolgáltatások felhasználói és szolgáltatói számára, |
| --- | --- |

—

növekedjen a piac átláthatósága a fizetési szolgáltatások felhasználói és szolgáltatói számára,

| — | egységesek legyenek a fizetési szolgáltatások felhasználóinak és szolgáltatóinak jogai és kötelezettségei. |
| --- | --- |

—

egységesek legyenek a fizetési szolgáltatások felhasználóinak és szolgáltatóinak jogai és kötelezettségei.

Az irányelvjavaslat főbb szabályozásai a következők:

2.2   Közcélú fizetési szolgáltatás nyújtásához való jog (II. cím)

| 2.2.1 | A nem hitelintézeti fizetési szolgáltatókra vonatkozó piacra jutási feltételek harmonizálásának célja egyenlő feltételek biztosítása, a versenyhelyzet fokozása a nemzeti piacokon, az utóbbi évek piaci fejleményeinek érvényre juttatása, valamint új generációs szolgáltatók – a fizetési intézmények – piaci megjelenésének elősegítése. |
| --- | --- |

2.2.1

A nem hitelintézeti fizetési szolgáltatókra vonatkozó piacra jutási feltételek harmonizálásának célja egyenlő feltételek biztosítása, a versenyhelyzet fokozása a nemzeti piacokon, az utóbbi évek piaci fejleményeinek érvényre juttatása, valamint új generációs szolgáltatók – a fizetési intézmények – piaci megjelenésének elősegítése.

2.3   Átláthatóság és tájékoztatási kötelezettségek (III. cím)

| 2.3.1 | A fizetési szolgáltatások átláthatóságára vonatkozó világos és konzisztens szabályok javíthatják a versenyt, amennyiben nagyobb kínálatot és védelmet nyújtanak a felhasználóknak. Az Európai Bizottság a nemzeti szabályozások helyébe lépő tájékoztatási kötelezettségeket és fizetési szolgáltatásokat javasol. |
| --- | --- |

2.3.1

A fizetési szolgáltatások átláthatóságára vonatkozó világos és konzisztens szabályok javíthatják a versenyt, amennyiben nagyobb kínálatot és védelmet nyújtanak a felhasználóknak. Az Európai Bizottság a nemzeti szabályozások helyébe lépő tájékoztatási kötelezettségeket és fizetési szolgáltatásokat javasol.

2.4   A fizetési szolgáltatások felhasználóinak és szolgáltatóinak jogai és kötelezettségei (IV. cím)

| 2.4.1 | Az irányelvjavaslat meghatározza a fizetési szolgáltatások felhasználóinak és szolgáltatóinak alapvető jogait és kötelezettségeit. Az előírások célja, hogy megerősítsék a felhasználók bizalmát az elektronikus fizetési rendszerek iránt, és ezzel biztosítsák az ilyen rendszerek teljesítőképességét és elfogadását. |
| --- | --- |

2.4.1

Az irányelvjavaslat meghatározza a fizetési szolgáltatások felhasználóinak és szolgáltatóinak alapvető jogait és kötelezettségeit. Az előírások célja, hogy megerősítsék a felhasználók bizalmát az elektronikus fizetési rendszerek iránt, és ezzel biztosítsák az ilyen rendszerek teljesítőképességét és elfogadását.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság támogatja az irányelvjavaslat célkitűzését, azaz az egységes európai fizetési térség (SEPA) kialakítását, különös tekintettel a határokon átnyúló fizetési szolgáltatásokra. A fizetési szolgáltatások belső piacának kialakítása már régen esedékes, és a tervek szerint 2008-ban valósul meg. |
| --- | --- |

3.1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság támogatja az irányelvjavaslat célkitűzését, azaz az egységes európai fizetési térség (SEPA) kialakítását, különös tekintettel a határokon átnyúló fizetési szolgáltatásokra. A fizetési szolgáltatások belső piacának kialakítása már régen esedékes, és a tervek szerint 2008-ban valósul meg.

| 3.2 | Az Európai Bizottság a szabályozáshoz igen átfogó megközelítést választott. A tervezett szabályozások egy része túllép az egységes európai fizetési térség szempontjából szükséges jogi kereteken, hiszen az európai átutalási irányelv (97/5/EK), a pénzügyi szolgáltatások távértékesítésére vonatkozó 2002/65/EK irányelv és az elektronikus pénzre vonatkozó 2000/46/EK irányelv révén az átutalásokra már most összehangolt jogszabályok érvényesek. |
| --- | --- |

3.2

Az Európai Bizottság a szabályozáshoz igen átfogó megközelítést választott. A tervezett szabályozások egy része túllép az egységes európai fizetési térség szempontjából szükséges jogi kereteken, hiszen az európai átutalási irányelv (97/5/EK), a pénzügyi szolgáltatások távértékesítésére vonatkozó 2002/65/EK irányelv és az elektronikus pénzre vonatkozó 2000/46/EK irányelv révén az átutalásokra már most összehangolt jogszabályok érvényesek.

| 3.3 | A bevált, költségkímélő és hatékony eljárások megőrzése nem akadályozza az egységes európai fizetési térséget. Ellenkezőleg: olyan szabványosítási kezdeményezéseknek szolgálhat alapjául, amelyek egyfelől szavatolják az elért biztonsági és hatékonysági szintet, másfelől – a kapcsolódási pontok ésszerű kezelésével – hozzájárulhatnak az egységes európai fizetési térség magas szintű megvalósulásához. A „better regulation”-elvből kiindulva az EGSZB amellett foglal állást, hogy a tervezett szabályozások korlátozódjanak az európai belső piac fizetési forgalmának javításához elengedhetetlen lépésekre, valamint azt szorgalmazza, hogy jobban vegyék figyelembe az ön- és társszabályozási eszközöket. |
| --- | --- |

3.3

A bevált, költségkímélő és hatékony eljárások megőrzése nem akadályozza az egységes európai fizetési térséget. Ellenkezőleg: olyan szabványosítási kezdeményezéseknek szolgálhat alapjául, amelyek egyfelől szavatolják az elért biztonsági és hatékonysági szintet, másfelől – a kapcsolódási pontok ésszerű kezelésével – hozzájárulhatnak az egységes európai fizetési térség magas szintű megvalósulásához. A „better regulation”-elvből kiindulva az EGSZB amellett foglal állást, hogy a tervezett szabályozások korlátozódjanak az európai belső piac fizetési forgalmának javításához elengedhetetlen lépésekre, valamint azt szorgalmazza, hogy jobban vegyék figyelembe az ön- és társszabályozási eszközöket.

| 3.4 | Az EGSZB úgy látja, hogy az egységes európai fizetési térség fontos feltétele a fizetési szolgáltatók Európa-szerte szabad versenyben zajló, átlátható termékfejlesztésének, amely az ügyfelek javát szolgálja. Az EGSZB ezen túlmenően lényegesnek tartja, hogy a fogyasztók ahogy jelenleg, úgy a jövőben is szabadon választhassanak a fizetési forgalomhoz használt eszközök között, mivel csak így lehet tekintettel lenni az ügyfelek preferenciájára. |
| --- | --- |

3.4

Az EGSZB úgy látja, hogy az egységes európai fizetési térség fontos feltétele a fizetési szolgáltatók Európa-szerte szabad versenyben zajló, átlátható termékfejlesztésének, amely az ügyfelek javát szolgálja. Az EGSZB ezen túlmenően lényegesnek tartja, hogy a fogyasztók ahogy jelenleg, úgy a jövőben is szabadon választhassanak a fizetési forgalomhoz használt eszközök között, mivel csak így lehet tekintettel lenni az ügyfelek preferenciájára.

| 3.5 | Gondot jelent a banki licenccel nem rendelkező fizetési intézmények hozzáférése a fizetési rendszerekhez. A tisztességes verseny feltételeként egységes felügyeleti jogi szintre van szükség, különben a verseny torzulásától és attól kell tartani, hogy veszélybe kerül a fizetési forgalom és a fizetési szolgáltatók működőképessége és biztonsága (pl. fizetésképtelenség alakul ki). |
| --- | --- |

3.5

Gondot jelent a banki licenccel nem rendelkező fizetési intézmények hozzáférése a fizetési rendszerekhez. A tisztességes verseny feltételeként egységes felügyeleti jogi szintre van szükség, különben a verseny torzulásától és attól kell tartani, hogy veszélybe kerül a fizetési forgalom és a fizetési szolgáltatók működőképessége és biztonsága (pl. fizetésképtelenség alakul ki).

| 3.6 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság azt ajánlja, hogy az intézkedések korlátozódjanak az irányelvjavaslat II. és IV. címében („Fizetési szolgáltatók”, ill. „A fizetési szolgáltatások nyújtásával és használatával összefüggő jogok és kötelezettségek”) felsorolt, a jövőbeni európai inkasszóhoz szükséges szabályozásokra (többek között a terhelések engedélyezésével, visszavonhatóságával és visszatérítésével kapcsolatban). Így az irányelvet valószínűleg még a megadott határidőn belül el lehet fogadni és át lehet ültetni a nemzeti jogba, aminek köszönhetően tartható a fizetési szolgáltatóknak egységes keretfeltételeket kínáló és európai inkasszókat lehetővé tevő egységes európai fizetési térség (SEPA Direkt Debit) 2008. évi bevezetése. |
| --- | --- |

3.6

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság azt ajánlja, hogy az intézkedések korlátozódjanak az irányelvjavaslat II. és IV. címében („Fizetési szolgáltatók”, ill. „A fizetési szolgáltatások nyújtásával és használatával összefüggő jogok és kötelezettségek”) felsorolt, a jövőbeni európai inkasszóhoz szükséges szabályozásokra (többek között a terhelések engedélyezésével, visszavonhatóságával és visszatérítésével kapcsolatban). Így az irányelvet valószínűleg még a megadott határidőn belül el lehet fogadni és át lehet ültetni a nemzeti jogba, aminek köszönhetően tartható a fizetési szolgáltatóknak egységes keretfeltételeket kínáló és európai inkasszókat lehetővé tevő egységes európai fizetési térség (SEPA Direkt Debit) 2008. évi bevezetése.

| 3.7 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság nagy örömmel fogadja az irányelvjavaslat azon rendelkezését (79. cikk), mely szerint az Európai Bizottság az irányelv elfogadását követően két éven belül jelentést nyújt be az irányelv végrehajtásáról az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.7

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság nagy örömmel fogadja az irányelvjavaslat azon rendelkezését (79. cikk), mely szerint az Európai Bizottság az irányelv elfogadását követően két éven belül jelentést nyújt be az irányelv végrehajtásáról az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak.

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1 | Az irányelvjavaslathoz részleteiben az alábbiakat jegyezzük meg. |
| --- | --- |

4.1

Az irányelvjavaslathoz részleteiben az alábbiakat jegyezzük meg.

4.2   2. cikk, első bekezdés – A harmadik országokat érintő tényállások kizárása

| 4.2.1 | A 2. cikk első bekezdése egyértelműen túllép az európai belső piacra érvényes egységes jogi keretfeltételek megalkotásának célján, amikor az Európai Unión és az Európai Gazdasági Térségen kívüli (azaz harmadik) országokból és országokba történő fizetéseket bele kívánja vonni az irányelv földrajzi alkalmazási területébe. A szabályozás valószínűleg nem tartozik az európai jogalkotó hatáskörébe, ráadásul problematikus. Az európai jogalkotó ugyanis nem garantálhatja, hogy a harmadik országok az európaival összhangban lévő előírásokat vezetnek be. Ennélfogva például semmiképpen sem lenne helyénvaló a fizető fizetési szolgáltatóját objektív felelősséggel felruházni a harmadik állambeli fizetési műveletetek sikeréért akkor, ha az adott államban nem léteznek megfelelő szabályozások. |
| --- | --- |

4.2.1

A 2. cikk első bekezdése egyértelműen túllép az európai belső piacra érvényes egységes jogi keretfeltételek megalkotásának célján, amikor az Európai Unión és az Európai Gazdasági Térségen kívüli (azaz harmadik) országokból és országokba történő fizetéseket bele kívánja vonni az irányelv földrajzi alkalmazási területébe. A szabályozás valószínűleg nem tartozik az európai jogalkotó hatáskörébe, ráadásul problematikus. Az európai jogalkotó ugyanis nem garantálhatja, hogy a harmadik országok az európaival összhangban lévő előírásokat vezetnek be. Ennélfogva például semmiképpen sem lenne helyénvaló a fizető fizetési szolgáltatóját objektív felelősséggel felruházni a harmadik állambeli fizetési műveletetek sikeréért akkor, ha az adott államban nem léteznek megfelelő szabályozások.

| 4.2.2 | Az EGSZB azt ajánlja, hogy az irányelvjavaslat alkalmazási területe az európai belső piacon tevékenykedő fizetési szolgáltatásokra korlátozódjon. |
| --- | --- |

4.2.2

Az EGSZB azt ajánlja, hogy az irányelvjavaslat alkalmazási területe az európai belső piacon tevékenykedő fizetési szolgáltatásokra korlátozódjon.

4.3   5. cikk és az utána következő cikkek – Egységes felügyeleti jogi szint mint a tisztességes verseny feltétele

| 4.3.1 | A banklicenccel nem rendelkező fizetési intézmények piacra jutásával kapcsolatos felügyeleti jogi követelményeknek (5. cikk és az utána következő cikkek) csak azon aspektusokban volna szabad eltérniük a bankfelügyeleti jogi követelményektől, amelyek tekintetében egy fizetési intézmény nem hasonlítható össze egy teljes mértékű banklicenccel rendelkező hitelintézettel. Más esetben tartani lehet attól, hogy a verseny a hitelintézetek rovására torzul, és komoly veszélybe kerül a fizetési forgalom működőképessége. Ezen túlmenően a banklicenccel nem rendelkező fizetési intézmények hozzáférhetőségének erőltetése kérdésessé teheti a jelenleg előkészületben lévő európai inkasszót, ha esetükben nem teljesülnek ugyanazok a feltételek, mint a hitelintézetek esetében. Ilyen feltétel a kockázatalapú saját tőke, a szakmailag alkalmas és megbízható cégvezető, a cég üzleti tervvel alátámasztott és jól szervezett munkája, valamint a cég munkájának folyamatos felügyelete, beleértve a szükséges szankciók lehetőségét is. A megfelelő felügyeleti szint hiánya azonban mindenekelőtt a felhasználónak a SEPA iránti bizalmát rendítené meg tartósan. Ugyanez vonatkozik a csődvédelemre és az ügyfelek pénzeszközeinek elkülönítését szolgáló szükséges intézkedésekre. |
| --- | --- |

4.3.1

A banklicenccel nem rendelkező fizetési intézmények piacra jutásával kapcsolatos felügyeleti jogi követelményeknek (5. cikk és az utána következő cikkek) csak azon aspektusokban volna szabad eltérniük a bankfelügyeleti jogi követelményektől, amelyek tekintetében egy fizetési intézmény nem hasonlítható össze egy teljes mértékű banklicenccel rendelkező hitelintézettel. Más esetben tartani lehet attól, hogy a verseny a hitelintézetek rovására torzul, és komoly veszélybe kerül a fizetési forgalom működőképessége. Ezen túlmenően a banklicenccel nem rendelkező fizetési intézmények hozzáférhetőségének erőltetése kérdésessé teheti a jelenleg előkészületben lévő európai inkasszót, ha esetükben nem teljesülnek ugyanazok a feltételek, mint a hitelintézetek esetében. Ilyen feltétel a kockázatalapú saját tőke, a szakmailag alkalmas és megbízható cégvezető, a cég üzleti tervvel alátámasztott és jól szervezett munkája, valamint a cég munkájának folyamatos felügyelete, beleértve a szükséges szankciók lehetőségét is. A megfelelő felügyeleti szint hiánya azonban mindenekelőtt a felhasználónak a SEPA iránti bizalmát rendítené meg tartósan. Ugyanez vonatkozik a csődvédelemre és az ügyfelek pénzeszközeinek elkülönítését szolgáló szükséges intézkedésekre.

| 4.3.2 | Az EGSZB ezért elengedhetetlennek tartja, hogy a fizetési forgalom kockázatait és veszélyeit illetően minden fizetési intézményre azonos bankfelügyeleti jogi követelmények vonatkozzanak, és hogy a megfelelő felügyeleti szerveket ruházzák fel a szükséges hatáskörökkel. |
| --- | --- |

4.3.2

Az EGSZB ezért elengedhetetlennek tartja, hogy a fizetési forgalom kockázatait és veszélyeit illetően minden fizetési intézményre azonos bankfelügyeleti jogi követelmények vonatkozzanak, és hogy a megfelelő felügyeleti szerveket ruházzák fel a szükséges hatáskörökkel.

4.4   30. cikk és az utána következő cikkek – A tájékoztatási kötelezettségek túlformalizálásának elkerülése

| 4.4.1 | Az EGSZB osztja az Európai Bizottság nézetét, miszerint a fogyasztók felé – és a SEPA elfogadásának érdekében – alapvető fontosságúak a világos és koherens átláthatósági előírások. Fontos, hogy a tájékoztatás szabatos, érthető és olvasható legyen. A túlságosan sokféle és halmozott tájékoztatás akár ellentétes hatással is járhat, és átláthatóság helyett inkább átláthatatlansághoz vezet. Ráadásul a SEPA magánfelhasználójának más tájékoztatásra van szüksége, mint a SEPA-t használó kereskedőnek. Zavaróan hat – és növeli a költségeket – az is, ha az Európai Bizottság egymással összevethető tényállásoknál eltérő átláthatósági követelményeket ír elő. Itt mindenekelőtt a távértékesítésre vonatkozó irányelvre utalunk. |
| --- | --- |

4.4.1

Az EGSZB osztja az Európai Bizottság nézetét, miszerint a fogyasztók felé – és a SEPA elfogadásának érdekében – alapvető fontosságúak a világos és koherens átláthatósági előírások. Fontos, hogy a tájékoztatás szabatos, érthető és olvasható legyen. A túlságosan sokféle és halmozott tájékoztatás akár ellentétes hatással is járhat, és átláthatóság helyett inkább átláthatatlansághoz vezet. Ráadásul a SEPA magánfelhasználójának más tájékoztatásra van szüksége, mint a SEPA-t használó kereskedőnek. Zavaróan hat – és növeli a költségeket – az is, ha az Európai Bizottság egymással összevethető tényállásoknál eltérő átláthatósági követelményeket ír elő. Itt mindenekelőtt a távértékesítésre vonatkozó irányelvre utalunk.

| 4.4.2 | A fogyasztók szemszögéből arra is figyelni kell, hogy a fogyasztóvédelemre nézve kifejezetten gondot jelenthet a harmonizáció választott megközelítése: a teljes harmonizáció és a kölcsönös elismerés. Például nem kizárható, hogy egyes tagállamokban csökken a fogyasztóvédelem elért szintje. |
| --- | --- |

4.4.2

A fogyasztók szemszögéből arra is figyelni kell, hogy a fogyasztóvédelemre nézve kifejezetten gondot jelenthet a harmonizáció választott megközelítése: a teljes harmonizáció és a kölcsönös elismerés. Például nem kizárható, hogy egyes tagállamokban csökken a fogyasztóvédelem elért szintje.

| 4.4.3 | Egyszerűsíteni kellene a tájékoztatás módjára vonatkozó előírásokat (a 30. cikk után). Különösen fontos, hogy a felhasználók tájékoztatását illetően fennmaradjon az a jelenlegi, a fogyasztók számára költségkímélő gyakorlat, hogy – ahol ez szokásos és megállapodáson alapszik –a szerződés módosításairól (33. cikk), a végrehajtott fizetési műveletekről (36. cikk) és az átvett pénzeszközökről (37. cikk) szóló információ számlakivonat formájában vagy elektronikus számlakezelés útján legyen lehívható és álljon rendelkezésre. Lehetővé kellene tenni azt is, hogy a tájékoztatási kötelezettségnek kifüggesztett árjegyzék vagy az Interneten megjelenő közlemény formájában is eleget lehessen tenni. Világosabban kifejezésre kellene juttatni (lásd 31. és 37. cikk), hogy az átalánydíjban a különféle szolgáltatáselemek díjtételeit az ügyfelek részére csak akkor kell külön megjelölni, ha az egyes szolgáltatáselemekre különálló, illetve más termékkonstellációk érvényesek. |
| --- | --- |

4.4.3

Egyszerűsíteni kellene a tájékoztatás módjára vonatkozó előírásokat (a 30. cikk után). Különösen fontos, hogy a felhasználók tájékoztatását illetően fennmaradjon az a jelenlegi, a fogyasztók számára költségkímélő gyakorlat, hogy – ahol ez szokásos és megállapodáson alapszik –a szerződés módosításairól (33. cikk), a végrehajtott fizetési műveletekről (36. cikk) és az átvett pénzeszközökről (37. cikk) szóló információ számlakivonat formájában vagy elektronikus számlakezelés útján legyen lehívható és álljon rendelkezésre. Lehetővé kellene tenni azt is, hogy a tájékoztatási kötelezettségnek kifüggesztett árjegyzék vagy az Interneten megjelenő közlemény formájában is eleget lehessen tenni. Világosabban kifejezésre kellene juttatni (lásd 31. és 37. cikk), hogy az átalánydíjban a különféle szolgáltatáselemek díjtételeit az ügyfelek részére csak akkor kell külön megjelölni, ha az egyes szolgáltatáselemekre különálló, illetve más termékkonstellációk érvényesek.

| 4.4.4 | A felhasználó szemszögéből nézve fontos, hogy a fizetési megbízásoknál, illetve beérkező fizetési műveletek esetén a megbízóról és a kedvezményezettről szóló egyértelmű adatok mellett a közleményben a fizetési referenciaadatok is hiánytalanul fel legyenek tüntetve. A nyitott tételekhez, illetve követelésekhez való hozzárendelést csak így lehet teljesen automatikus úton elvégezni. |
| --- | --- |

4.4.4

A felhasználó szemszögéből nézve fontos, hogy a fizetési megbízásoknál, illetve beérkező fizetési műveletek esetén a megbízóról és a kedvezményezettről szóló egyértelmű adatok mellett a közleményben a fizetési referenciaadatok is hiánytalanul fel legyenek tüntetve. A nyitott tételekhez, illetve követelésekhez való hozzárendelést csak így lehet teljesen automatikus úton elvégezni.

4.5   41. cikk 2. mondat – A meghatalmazás valamennyi formáját meg kell engedni

| 4.5.1 | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság elképzelésével, hogy egy fizetési művelet csak akkor legyen engedélyezettnek tekinthető, ha a megbízó hozzájárulását adta a fizetési szolgáltatónak szóló megfelelő fizetési megbízáshoz. A 41. cikk 2. mondata a megbízó hozzájárulását egy, a „fizetési művelet vagy fizetési műveletek végrehajtására vonatkozó kifejezett meghatalmazás”-tól teszi függővé. Ez a megfogalmazás nem világos. Amennyiben egy szerződéses viszony keretében minden egyes inkasszóművelethez kifejezett meghatalmazásra lenne szükség, jelentősen beszűkülne a hatékony és költségkímélő inkasszó. |
| --- | --- |

4.5.1

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság elképzelésével, hogy egy fizetési művelet csak akkor legyen engedélyezettnek tekinthető, ha a megbízó hozzájárulását adta a fizetési szolgáltatónak szóló megfelelő fizetési megbízáshoz. A 41. cikk 2. mondata a megbízó hozzájárulását egy, a „fizetési művelet vagy fizetési műveletek végrehajtására vonatkozó kifejezett meghatalmazás”-tól teszi függővé. Ez a megfogalmazás nem világos. Amennyiben egy szerződéses viszony keretében minden egyes inkasszóművelethez kifejezett meghatalmazásra lenne szükség, jelentősen beszűkülne a hatékony és költségkímélő inkasszó.

| 4.5.2 | Ahhoz, hogy továbbra is alkalmazhatók legyenek az olyan, a fogyasztók szempontjából is bevált és költséghatékony eljárások, mint például a beszedésre szóló felhatalmazás, az irányelvjavaslatnak a kivételeket nem ismerő teljes harmonizáció helyett a minimális összehangolást kellene megcéloznia. |
| --- | --- |

4.5.2

Ahhoz, hogy továbbra is alkalmazhatók legyenek az olyan, a fogyasztók szempontjából is bevált és költséghatékony eljárások, mint például a beszedésre szóló felhatalmazás, az irányelvjavaslatnak a kivételeket nem ismerő teljes harmonizáció helyett a minimális összehangolást kellene megcéloznia.

4.6   48. cikk, (2) és (3) bekezdés – Vitatott fizetési műveletek esetén nem kiegyensúlyozott a bizonyítási teher megoszlása

| 4.6.1 | A fogyasztók nem fogják elfogadni a SEPA-t, ha kérdéses meghatalmazások esetén leküzdhetetlen bizonyítási nehézségekkel találják szemben magukat. Az EGSZB osztja az Európai Bizottság megközelítését, hogy a felhasználónak meg kell könnyíteni a bizonyítást. |
| --- | --- |

4.6.1

A fogyasztók nem fogják elfogadni a SEPA-t, ha kérdéses meghatalmazások esetén leküzdhetetlen bizonyítási nehézségekkel találják szemben magukat. Az EGSZB osztja az Európai Bizottság megközelítését, hogy a felhasználónak meg kell könnyíteni a bizonyítást.

| 4.6.2 | Ennek azonban nem szabad oda vezetnie, hogy a fizetési szolgáltatónak komoly visszaélés esetén nincs lehetősége ellenbizonyítékot szolgáltatni. A 48. cikk (2) bekezdése mégis éppenséggel megakadályozza, hogy a fizetési szolgáltató bizonyítani tudja a felhasználó súlyos gondatlanságát vagy akár előre megfontolt szándékát. Jóllehet amennyiben a fizetési szolgáltatás súlyosan gondatlanul vagy akár szándékosan eljáró felhasználójára már nem lehet rábizonyítani tettét, ez is kifejezetten a gondosság bevett szempontjainak figyelmen kívül hagyására, sőt visszaélésre csábít. A szabályozás azt is eredményezheti, hogy bizonyos elektronikus fizetési eljárások csak nagyon szűk korlátok között lesznek lehetségesek. |
| --- | --- |

4.6.2

Ennek azonban nem szabad oda vezetnie, hogy a fizetési szolgáltatónak komoly visszaélés esetén nincs lehetősége ellenbizonyítékot szolgáltatni. A 48. cikk (2) bekezdése mégis éppenséggel megakadályozza, hogy a fizetési szolgáltató bizonyítani tudja a felhasználó súlyos gondatlanságát vagy akár előre megfontolt szándékát. Jóllehet amennyiben a fizetési szolgáltatás súlyosan gondatlanul vagy akár szándékosan eljáró felhasználójára már nem lehet rábizonyítani tettét, ez is kifejezetten a gondosság bevett szempontjainak figyelmen kívül hagyására, sőt visszaélésre csábít. A szabályozás azt is eredményezheti, hogy bizonyos elektronikus fizetési eljárások csak nagyon szűk korlátok között lesznek lehetségesek.

| 4.6.3 | Az EGSZB a tisztességes tehermegosztás mellett foglal állást. Ennek értelmében a fizetési szolgáltató feladata annak bizonyítása, hogy a fizetés-hitelesítési eszköz tulajdonosa maga adta ki a fizetési megbízást. Amennyiben a fizetési művelet különleges és a visszaélés lehetőségét kizáró elismert biztonsági funkciókkal zajlott, az első látszat szerinti bizonyíték kell, hogy számítson, miszerint a fizetési szolgáltatás felhasználója maga engedélyezte a fizetési műveletet, vagy legalábbis súlyosan gondatlan módon járt el. Egyébiránt nem volna szabad túlzott módon beszűkíteni a bizonyítás nemzeti bíróságok általi mérlegelését, mivel a tagállamok polgári peres jogalkotása nincs összehangolva. |
| --- | --- |

4.6.3

Az EGSZB a tisztességes tehermegosztás mellett foglal állást. Ennek értelmében a fizetési szolgáltató feladata annak bizonyítása, hogy a fizetés-hitelesítési eszköz tulajdonosa maga adta ki a fizetési megbízást. Amennyiben a fizetési művelet különleges és a visszaélés lehetőségét kizáró elismert biztonsági funkciókkal zajlott, az első látszat szerinti bizonyíték kell, hogy számítson, miszerint a fizetési szolgáltatás felhasználója maga engedélyezte a fizetési műveletet, vagy legalábbis súlyosan gondatlan módon járt el. Egyébiránt nem volna szabad túlzott módon beszűkíteni a bizonyítás nemzeti bíróságok általi mérlegelését, mivel a tagállamok polgári peres jogalkotása nincs összehangolva.

4.7   49. cikk – Jogbiztonság teremtése a nem engedélyezett fizetési műveletek esetén a visszatérítésre vonatkozó egységes jogvesztő határidők segítségével

| 4.7.1 | Az irányelvjavaslat indoklásában az Európai Bizottság megjegyzi, hogy a Közösségben évente mintegy 231 milliárd tranzakció zajlik a fizetési szolgáltatások keretében. Már ez nyilvánvalóvá teszi, hogy adott pillanatban jogbiztonságra van szükség abban a kérdésben, hogy a tranzakció engedélyezett volt-e vagy sem. A megfelelő jogbiztonság megteremtéséhez be kell határolni, hogy a fizetési szolgáltatás felhasználójának visszatérítési igénye meddig érvényesíthető. Fontos, hogy a határidő tisztességes legyen. Az EGSZB az egy éves határidőt tartja helyénvalónak. |
| --- | --- |

4.7.1

Az irányelvjavaslat indoklásában az Európai Bizottság megjegyzi, hogy a Közösségben évente mintegy 231 milliárd tranzakció zajlik a fizetési szolgáltatások keretében. Már ez nyilvánvalóvá teszi, hogy adott pillanatban jogbiztonságra van szükség abban a kérdésben, hogy a tranzakció engedélyezett volt-e vagy sem. A megfelelő jogbiztonság megteremtéséhez be kell határolni, hogy a fizetési szolgáltatás felhasználójának visszatérítési igénye meddig érvényesíthető. Fontos, hogy a határidő tisztességes legyen. Az EGSZB az egy éves határidőt tartja helyénvalónak.

| 4.7.2 | A 45. cikk értelmében a fizetési szolgáltatás felhasználójának jogosan kötelessége, hogy rendszeresen ellenőrizze a számláján megjelenő fizetési műveleteket, és késedelem nélkül kifogást emeljen a nem engedélyezett műveletek ellen. Ezért következetes és kiegyensúlyozott, ha a fizetési szolgáltatás felhasználójának visszatérítési igénye a nem engedélyezett fizetési műveletek vonatkozásában egy évre korlátozódik. Így mind a fizetési szolgáltatók, mind a fizetési szolgáltatások felhasználói megfelelő jogbiztonsággal rendelkeznének azzal kapcsolatban, hogy az említett határidő lejártával a fizetési művelet végleges. Az egy éves határidő ezenfelül összhangban lenne a 44. cikkben említett megőrzési kötelezettséggel. |
| --- | --- |

4.7.2

A 45. cikk értelmében a fizetési szolgáltatás felhasználójának jogosan kötelessége, hogy rendszeresen ellenőrizze a számláján megjelenő fizetési műveleteket, és késedelem nélkül kifogást emeljen a nem engedélyezett műveletek ellen. Ezért következetes és kiegyensúlyozott, ha a fizetési szolgáltatás felhasználójának visszatérítési igénye a nem engedélyezett fizetési műveletek vonatkozásában egy évre korlátozódik. Így mind a fizetési szolgáltatók, mind a fizetési szolgáltatások felhasználói megfelelő jogbiztonsággal rendelkeznének azzal kapcsolatban, hogy az említett határidő lejártával a fizetési művelet végleges. Az egy éves határidő ezenfelül összhangban lenne a 44. cikkben említett megőrzési kötelezettséggel.

4.8   49. és 50. cikk – A felelősség megoszlásának átgondolása

| 4.8.1 | Az EGSZB úgy véli, hogy a fizetési szolgáltató és a felhasználó között a felelősség megfelelő megosztására van szükség. Különben a fogyasztó nem használja fel, a fizetési szolgáltató pedig nem kínálhatja megfelelő áron az adott fizetési szolgáltatást. |
| --- | --- |

4.8.1

Az EGSZB úgy véli, hogy a fizetési szolgáltató és a felhasználó között a felelősség megfelelő megosztására van szükség. Különben a fogyasztó nem használja fel, a fizetési szolgáltató pedig nem kínálhatja megfelelő áron az adott fizetési szolgáltatást.

| 4.8.2 | Az EGSZB ésszerűnek tartja a fizetési szolgáltató objektív felelősségét a nem engedélyezett fizetési műveletek esetén – ahogy ezt a 49. cikk javasolja –, amennyiben a felhasználó gondosan és a szerződésnek megfelelő módon kezeli a fizetés-hitelesítési eszközt. |
| --- | --- |

4.8.2

Az EGSZB ésszerűnek tartja a fizetési szolgáltató objektív felelősségét a nem engedélyezett fizetési műveletek esetén – ahogy ezt a 49. cikk javasolja –, amennyiben a felhasználó gondosan és a szerződésnek megfelelő módon kezeli a fizetés-hitelesítési eszközt.

| 4.8.3 | Az EGSZB helyesnek tartja, hogy az 50. cikk a felhasználó felelősségét 150 euróra korlátozza, amennyiben a felhasználó a gondos kezelés ellenére nem vette észre a fizetés-hitelesítési eszköz elveszítését, de ezt késedelem nélkül bejelentette. Ha azonban a felhasználó nem jelenti be késedelem nélkül az eszköz elveszítését – jóllehet ez a 46. cikk értelmében kötelessége –, és ennélfogva a fizetési szolgáltatónak nincs lehetősége a kár elhárítására vagy korlátozására, akkor a kérdéses felhasználót nem kellene a felelősség vonatkozásában gondosan eljáró felhasználók terhére privilegizálni. |
| --- | --- |

4.8.3

Az EGSZB helyesnek tartja, hogy az 50. cikk a felhasználó felelősségét 150 euróra korlátozza, amennyiben a felhasználó a gondos kezelés ellenére nem vette észre a fizetés-hitelesítési eszköz elveszítését, de ezt késedelem nélkül bejelentette. Ha azonban a felhasználó nem jelenti be késedelem nélkül az eszköz elveszítését – jóllehet ez a 46. cikk értelmében kötelessége –, és ennélfogva a fizetési szolgáltatónak nincs lehetősége a kár elhárítására vagy korlátozására, akkor a kérdéses felhasználót nem kellene a felelősség vonatkozásában gondosan eljáró felhasználók terhére privilegizálni.

4.9   53. cikk – A visszatérítési határidő egyértelmű meghatározása

| 4.9.1 | Az európai inkasszónak alapvető jellegzetessége a visszatérítési igény érvényesítése. Ennek során alapvető, hogy az engedélyezett fizetési műveleteknél a visszatérítési igény érvényesítésének végső határideje a fizetési művelet minden érintettje számára világosan meghatározható legyen. Amennyiben – az 53. cikk (1) bekezdés első mondatának rendelkezése szerint – a határidő kezdete össze van kapcsolva azzal az időponttal, amikor a megbízó tudomást szerzett a kérdéses fizetési műveletről, az egyértelmű végső határidő nem biztosított, mivel sem a kedvezményezett, sem pedig annak fizetési szolgáltatója nem tudja, hogy a megbízó fizetési szolgáltatója valójában mikor tájékoztatta a megbízót a számláját érintő fizetési műveletről. |
| --- | --- |

4.9.1

Az európai inkasszónak alapvető jellegzetessége a visszatérítési igény érvényesítése. Ennek során alapvető, hogy az engedélyezett fizetési műveleteknél a visszatérítési igény érvényesítésének végső határideje a fizetési művelet minden érintettje számára világosan meghatározható legyen. Amennyiben – az 53. cikk (1) bekezdés első mondatának rendelkezése szerint – a határidő kezdete össze van kapcsolva azzal az időponttal, amikor a megbízó tudomást szerzett a kérdéses fizetési műveletről, az egyértelmű végső határidő nem biztosított, mivel sem a kedvezményezett, sem pedig annak fizetési szolgáltatója nem tudja, hogy a megbízó fizetési szolgáltatója valójában mikor tájékoztatta a megbízót a számláját érintő fizetési műveletről.

| 4.9.2 | Ennek hátterében az áll, hogy a számlakivonatos tájékoztatás rendelkezésre bocsátásának frekvenciája a gyakorlatban nagyon eltérő. A számlakivonatos tájékoztatás egyes esetekben csak negyedévenként áll rendelkezésre, máskor hetente vagy akár naponta. Ez a felhasználói preferencia és a költségek kérdése. Ennélfogva a visszatérítési határidő a tájékoztatás frekvenciájának függvényében az iménti példák alapján „3 hónap plusz 4 hét”, „1 hét plusz 4 hét” vagy akár „1 nap plusz 4 hét” is lehet. Így aligha megállapítható a fizetési művelet véglegessége, ami szinte megoldhatatlan gondot jelenthet az előkészületben lévő európai inkasszó vonatkozásában, és komolyan kérdésessé teheti ezen eljárás megvalósítását. |
| --- | --- |

4.9.2

Ennek hátterében az áll, hogy a számlakivonatos tájékoztatás rendelkezésre bocsátásának frekvenciája a gyakorlatban nagyon eltérő. A számlakivonatos tájékoztatás egyes esetekben csak negyedévenként áll rendelkezésre, máskor hetente vagy akár naponta. Ez a felhasználói preferencia és a költségek kérdése. Ennélfogva a visszatérítési határidő a tájékoztatás frekvenciájának függvényében az iménti példák alapján „3 hónap plusz 4 hét”, „1 hét plusz 4 hét” vagy akár „1 nap plusz 4 hét” is lehet. Így aligha megállapítható a fizetési művelet véglegessége, ami szinte megoldhatatlan gondot jelenthet az előkészületben lévő európai inkasszó vonatkozásában, és komolyan kérdésessé teheti ezen eljárás megvalósítását.

| 4.9.3 | Ezért az EGSZB javasolja, hogy a négyhetes határidő – az 53. cikk (1) bekezdésének megfelelően – a megbízó tájékoztatásával induljon, azonban 8 héttel a terhelésnek a megbízó számláján való elkönyvelése után minden esetben érjen véget. |
| --- | --- |

4.9.3

Ezért az EGSZB javasolja, hogy a négyhetes határidő – az 53. cikk (1) bekezdésének megfelelően – a megbízó tájékoztatásával induljon, azonban 8 héttel a terhelésnek a megbízó számláján való elkönyvelése után minden esetben érjen véget.

4.10   60., 61. és 67. cikk – Világosan szét kell választani a végrehajtásban érintett fizetési szolgáltatók feladatköreit

| 4.10.1 | A 60., 61. és 67. cikk a fizetési művelet sikerességét összekapcsolja a kedvezményezett számláján történő jóváírással. Ezzel minden látható ok nélkül szakít az átutalásra vonatkozó eddig érvényes európai jogszabályokkal, és összekeveri a megbízó, illetve a kedvezményezett fizetési szolgáltatójának szerződésben megállapított feladatköreit. A megbízó fizetési szolgáltatójára ugyanis olyan kötelezettség hárulna, amely kizárólag a kedvezményezett fizetési szolgáltatójának feladatkörébe tartozik, és a megbízó fizetési szolgáltatója által nem ellenőrizhető. |
| --- | --- |

4.10.1

A 60., 61. és 67. cikk a fizetési művelet sikerességét összekapcsolja a kedvezményezett számláján történő jóváírással. Ezzel minden látható ok nélkül szakít az átutalásra vonatkozó eddig érvényes európai jogszabályokkal, és összekeveri a megbízó, illetve a kedvezményezett fizetési szolgáltatójának szerződésben megállapított feladatköreit. A megbízó fizetési szolgáltatójára ugyanis olyan kötelezettség hárulna, amely kizárólag a kedvezményezett fizetési szolgáltatójának feladatkörébe tartozik, és a megbízó fizetési szolgáltatója által nem ellenőrizhető.

| 4.10.2 | Ezért az EGSZB javasolja, hogy ne változzon a fizetési forgalomra vonatkozó jogszabályoknak az európai átutalási irányelv alapján minden tagállamban egységesen érvényben lévő elve. Ennek értelmében a megbízó fizetési szolgáltatója a kedvezményezett fizetési szolgáltatójáig vezető szakaszért felel. A kedvezményezett számláján történő jóváírásig tartó szakasz pedig a kedvezményezett fizetési szolgáltatójának felelősségi köre. |
| --- | --- |

4.10.2

Ezért az EGSZB javasolja, hogy ne változzon a fizetési forgalomra vonatkozó jogszabályoknak az európai átutalási irányelv alapján minden tagállamban egységesen érvényben lévő elve. Ennek értelmében a megbízó fizetési szolgáltatója a kedvezményezett fizetési szolgáltatójáig vezető szakaszért felel. A kedvezményezett számláján történő jóváírásig tartó szakasz pedig a kedvezményezett fizetési szolgáltatójának felelősségi köre.

4.11   60., 61. és 67. cikk – A végrehajtási határidőket realisztikusan kell megszabni

| 4.11.1 | Az EGSZB fontosnak tartja a végrehajtási határidők oly módon történő rögzítését, hogy egyfelől egyértelműen optimalizálódjon a jelenlegi helyzet, másfelől azonban a műszaki megvalósítás ne járjon aránytalanul magas költségekkel, következésképpen áremelkedéssel a fizetési forgalomban. |
| --- | --- |

4.11.1

Az EGSZB fontosnak tartja a végrehajtási határidők oly módon történő rögzítését, hogy egyfelől egyértelműen optimalizálódjon a jelenlegi helyzet, másfelől azonban a műszaki megvalósítás ne járjon aránytalanul magas költségekkel, következésképpen áremelkedéssel a fizetési forgalomban.

| 4.11.2 | A 60. és 61. cikkben meghatározott végrehajtási határidő – 1 banki munkanap (elfogadás napja plusz 1 banki munkanap) – a jelenlegi állás szerint túlságosan ambiciózus lehet. Jelenleg az európai átutalási irányelv alapján a határokon átnyúló fizetési forgalomra 6 banki munkanapos ügyintézési időszak van érvényben (elfogadás napja plusz 5 banki munkanap plusz 1 napos jóváírási határidő = 5 napos határidő a megbízó fizetési szolgáltatója számára a kedvezményezett fizetési szolgáltatójánál történő jóváíráshoz plusz 1 napos határidő a kedvezményezett fizetési szolgáltatója számára a kedvezményezettnél történő jóváíráshoz), ettől azonban el lehet térni. Számos regionális és kisebb fizetési szolgáltató jelzi, hogy nem tudja betartani ezt az előírást. A tervezett (maximális) végrehajtási határidő (1 napos határidő a megbízó fizetési szolgáltatója számára a kedvezményezettnél történő jóváíráshoz) az eddig megengedett futamidő hatod része lenne. A fizetési szolgáltatók kijelentései szerint a műszaki megvalósítás aránytalanul magas költségekkel is járna, és a fizetési forgalomban szükségszerűen áremelkedéshez vezetne. Az európai hitelgazdaság kötelezettséget vállalt arra (lásd „Credeuro-egyezmény”), hogy az euróban történő fizetési műveletekre legfeljebb három banki munkanapos végrehajtási határidőt ír elő, egyéb európai valutában történő fizetési műveletekre pedig három banki munkanapos ügyintézési határidőt. |
| --- | --- |

4.11.2

A 60. és 61. cikkben meghatározott végrehajtási határidő – 1 banki munkanap (elfogadás napja plusz 1 banki munkanap) – a jelenlegi állás szerint túlságosan ambiciózus lehet. Jelenleg az európai átutalási irányelv alapján a határokon átnyúló fizetési forgalomra 6 banki munkanapos ügyintézési időszak van érvényben (elfogadás napja plusz 5 banki munkanap plusz 1 napos jóváírási határidő = 5 napos határidő a megbízó fizetési szolgáltatója számára a kedvezményezett fizetési szolgáltatójánál történő jóváíráshoz plusz 1 napos határidő a kedvezményezett fizetési szolgáltatója számára a kedvezményezettnél történő jóváíráshoz), ettől azonban el lehet térni. Számos regionális és kisebb fizetési szolgáltató jelzi, hogy nem tudja betartani ezt az előírást. A tervezett (maximális) végrehajtási határidő (1 napos határidő a megbízó fizetési szolgáltatója számára a kedvezményezettnél történő jóváíráshoz) az eddig megengedett futamidő hatod része lenne. A fizetési szolgáltatók kijelentései szerint a műszaki megvalósítás aránytalanul magas költségekkel is járna, és a fizetési forgalomban szükségszerűen áremelkedéshez vezetne. Az európai hitelgazdaság kötelezettséget vállalt arra (lásd „Credeuro-egyezmény”), hogy az euróban történő fizetési műveletekre legfeljebb három banki munkanapos végrehajtási határidőt ír elő, egyéb európai valutában történő fizetési műveletekre pedig három banki munkanapos ügyintézési határidőt.

| 4.11.3 | Az EGSZB javasolja, hogy – a regionális, illetve a kisebb fizetési szolgáltatók versenyhátrányainak esetében – átmeneti időszakként egy 3 napos ügyintézési határidő legyen a kiindulópont. Ez azonban nem érintheti a kizárólagosan belföldi fizetési műveletekre vonatkozó rövidebb végrehajtási határidők engedélyezését (lásd 64. cikk). |
| --- | --- |

4.11.3

Az EGSZB javasolja, hogy – a regionális, illetve a kisebb fizetési szolgáltatók versenyhátrányainak esetében – átmeneti időszakként egy 3 napos ügyintézési határidő legyen a kiindulópont. Ez azonban nem érintheti a kizárólagosan belföldi fizetési műveletekre vonatkozó rövidebb végrehajtási határidők engedélyezését (lásd 64. cikk).

Brüsszel, 2006. szeptember 13.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/56 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/56

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról (Róma I)”

COM(2005) 650 final – 2005/0261 (COD)

(2006/C 318/10)

2006. február 24-én a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció véleményét 2006. július 26-án elfogadta. (Előadó: Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. szeptember 13–14-én tartott 429. plenáris ülésén (a szeptember 13-i ülésnapon) 191 szavazattal 1 ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   A következtetések és ajánlások összefoglalása

| 1.1 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság üdvözli az Európai Bizottság azon tervét, hogy egy európai rendelet formájában szabályozza a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó kollíziós jogot. Ez következetesen továbbfejleszti az európai kollíziós jogot és megszüntet egy hézagot a közösségi jog eddigi rendszerében. A rendelet hasznos és szükséges a jog érvényesülésén alapuló egységes európai térség létrehozása szempontjából, mivel a vonatkozó joganyagot eddig szabályozó, a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló, 1980. évi Római Egyezmény (1) megújításra szorul, ami azonban abból fakadóan, hogy többoldalú egyezményről van szó, bizonytalan, és ha sor kerül is rá, akkor is csak időigényes tárgyalások árán érhető el. |
| --- | --- |

1.1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság üdvözli az Európai Bizottság azon tervét, hogy egy európai rendelet formájában szabályozza a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó kollíziós jogot. Ez következetesen továbbfejleszti az európai kollíziós jogot és megszüntet egy hézagot a közösségi jog eddigi rendszerében. A rendelet hasznos és szükséges a jog érvényesülésén alapuló egységes európai térség létrehozása szempontjából, mivel a vonatkozó joganyagot eddig szabályozó, a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló, 1980. évi Római Egyezmény (1) megújításra szorul, ami azonban abból fakadóan, hogy többoldalú egyezményről van szó, bizonytalan, és ha sor kerül is rá, akkor is csak időigényes tárgyalások árán érhető el.

| 1.2 | Az EGSZB arra ösztönzi és egyúttal felkéri Európai Bizottságot, hogy az alábbi javaslatok figyelembevétele mellett a lehető leghamarabb valósítsa meg tervét, hogy a rendelet hatályba léphessen. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB arra ösztönzi és egyúttal felkéri Európai Bizottságot, hogy az alábbi javaslatok figyelembevétele mellett a lehető leghamarabb valósítsa meg tervét, hogy a rendelet hatályba léphessen.

| 1.3 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló törekvését, hogy a szerződéses kötelmi viszonyok kollíziós jogának területén a tagállamokra érvényes európai jogi aktus hiányában fennálló jogalkotási deficitet átfogó harmonizáció útján szüntesse meg. Ez jelentős könnyítést eredményez a jogalkalmazók számára. A jövőben olyan jogszabályrendszerből lehet kiindulni, amely a rendelet közvetlen hatálya alapján valamennyi tagállamban azonos. A rendelet szükségszerű kiegészítése annak a „Róma II.” rendeletnek (2), amelynek javaslata a jogalkotási folyamat előrehaladott szakaszában van. Közösen azt eredményezik, hogy az Unió a kötelmi jog terén először (messzemenően) zárt kollíziós jogi rendszerrel fog rendelkezni. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló törekvését, hogy a szerződéses kötelmi viszonyok kollíziós jogának területén a tagállamokra érvényes európai jogi aktus hiányában fennálló jogalkotási deficitet átfogó harmonizáció útján szüntesse meg. Ez jelentős könnyítést eredményez a jogalkalmazók számára. A jövőben olyan jogszabályrendszerből lehet kiindulni, amely a rendelet közvetlen hatálya alapján valamennyi tagállamban azonos. A rendelet szükségszerű kiegészítése annak a „Róma II.” rendeletnek (2), amelynek javaslata a jogalkotási folyamat előrehaladott szakaszában van. Közösen azt eredményezik, hogy az Unió a kötelmi jog terén először (messzemenően) zárt kollíziós jogi rendszerrel fog rendelkezni.

| 1.4 | Az EGSZB kezdeményezi, hogy az EK jogalkotó szervei vegyék át a következő módosító javaslatokat:






  — | a 3. cikk (1) bekezdésének harmadik mondatát értelmezési szabállyá kell alakítani, |
| --- | --- | --- |

1.4

Az EGSZB kezdeményezi, hogy az EK jogalkotó szervei vegyék át a következő módosító javaslatokat:

—

a 3. cikk (1) bekezdésének harmadik mondatát értelmezési szabállyá kell alakítani,

| — | a 3. cikk (3) bekezdését ki kell egészíteni oly módon, hogy a fogyasztói szerződések esetében az utólagos jogválasztásra csak a jogvita létrejöttét követően legyen lehetőség, |
| --- | --- |

—

a 3. cikk (3) bekezdését ki kell egészíteni oly módon, hogy a fogyasztói szerződések esetében az utólagos jogválasztásra csak a jogvita létrejöttét követően legyen lehetőség,

| — | meg kell vizsgálni, hogy különleges kivételes esetekre nem lenne-e ésszerűbb egy, a 4. cikk (1) bekezdése szerintinél kevésbé merev kapcsolódási szabály, |
| --- | --- |

—

meg kell vizsgálni, hogy különleges kivételes esetekre nem lenne-e ésszerűbb egy, a 4. cikk (1) bekezdése szerintinél kevésbé merev kapcsolódási szabály,

| — | meg kell vizsgálni, hogy az 5. cikk keretében biztosítható-e, illetve milyen feltételek mellett biztosítható a jogválasztás szabadsága azokban az esetben is, amelyekben a vállalkozó a fogyasztó országában kezdett el tevékenykedni vagy tevékenységét erre az országra irányította, |
| --- | --- |

—

meg kell vizsgálni, hogy az 5. cikk keretében biztosítható-e, illetve milyen feltételek mellett biztosítható a jogválasztás szabadsága azokban az esetben is, amelyekben a vállalkozó a fogyasztó országában kezdett el tevékenykedni vagy tevékenységét erre az országra irányította,

| — | a 22. cikk c) pontját el kell hagyni. |
| --- | --- |

—

a 22. cikk c) pontját el kell hagyni.

A rendelet kidolgozását a lehető leggyorsabban le kell zárni, hogy hatályba léphessen.

| 1.5 | Az EGSZB elégedetten veszi tudomásul, hogy Írország önként csatlakozni kíván a rendelethez. Sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a rendelet nem lesz hatályos az Egyesült Királyságban és Dániában, mert így a harmonizációs hatás a lehetségesnél kisebb mértékben érvényesül. Arra kéri az Európai Bizottságot, hogy lehetőségeihez mérten tegyen meg mindent annak érdekében, hogy a rendelet hatálya erre a két országra is kiterjedjen, illetve e két ország a rendeletet átvegye. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB elégedetten veszi tudomásul, hogy Írország önként csatlakozni kíván a rendelethez. Sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a rendelet nem lesz hatályos az Egyesült Királyságban és Dániában, mert így a harmonizációs hatás a lehetségesnél kisebb mértékben érvényesül. Arra kéri az Európai Bizottságot, hogy lehetőségeihez mérten tegyen meg mindent annak érdekében, hogy a rendelet hatálya erre a két országra is kiterjedjen, illetve e két ország a rendeletet átvegye.

2.   Általános megjegyzések

2.1   A kezdeményezés indokolása

| 2.1.1 | A rendelet segítségével az Európai Bizottság megteremti a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó egységes kollíziós jogot az Európai Unióban. Bizonyos mértékig ugyan már létezik egy ilyen kollíziós jog, mióta a nyugat-európai államok többsége 1980-ban elhatározta, hogy megköti a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezményt. Azóta további államok csatlakoztak az egyezményhez. A többoldalú egyezmény formáját választották, mert abban az időben az EGK-Szerződés nem tartalmazott jogalapot megfelelő közösségi jogi aktus kibocsátásához. Az egyezmény több mint negyedévszázados alkalmazását követően felismerték, hogy ez valódi előrelépés, és megoldásainak főbb körvonalai ma is alkalmazhatók. A felismert hibák kiküszöbölését célzó átdolgozásra és megújításra azonban szükség van. Mivel többoldalú egyezményről van szó, ez csak hosszadalmas új tárgyalások útján lenne lehetséges, amelyek eredménye nem számítható ki előre. Ezenkívül már nincs rá szükség, mert az EK-Szerződés ma már tartalmaz jogalapot a megfelelő közösségi jogi aktus kibocsátásához (EKSz. 61. cikk c) pont és 65. cikk b) pont). A jövőben az Unió valamennyi tagállamában azonosnak kell lennie a szabályozásnak a jogalkalmazás megkönnyítése érdekében. Ennek eléréséhez csak a rendelet a megfelelő jogi eszköz. |
| --- | --- |

2.1.1

A rendelet segítségével az Európai Bizottság megteremti a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó egységes kollíziós jogot az Európai Unióban. Bizonyos mértékig ugyan már létezik egy ilyen kollíziós jog, mióta a nyugat-európai államok többsége 1980-ban elhatározta, hogy megköti a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezményt. Azóta további államok csatlakoztak az egyezményhez. A többoldalú egyezmény formáját választották, mert abban az időben az EGK-Szerződés nem tartalmazott jogalapot megfelelő közösségi jogi aktus kibocsátásához. Az egyezmény több mint negyedévszázados alkalmazását követően felismerték, hogy ez valódi előrelépés, és megoldásainak főbb körvonalai ma is alkalmazhatók. A felismert hibák kiküszöbölését célzó átdolgozásra és megújításra azonban szükség van. Mivel többoldalú egyezményről van szó, ez csak hosszadalmas új tárgyalások útján lenne lehetséges, amelyek eredménye nem számítható ki előre. Ezenkívül már nincs rá szükség, mert az EK-Szerződés ma már tartalmaz jogalapot a megfelelő közösségi jogi aktus kibocsátásához (EKSz. 61. cikk c) pont és 65. cikk b) pont). A jövőben az Unió valamennyi tagállamában azonosnak kell lennie a szabályozásnak a jogalkalmazás megkönnyítése érdekében. Ennek eléréséhez csak a rendelet a megfelelő jogi eszköz.

| 2.1.2 | Az Európai Bizottság 2004-ben egy 2003. évi zöld könyv (3) alapján nyilvános konzultációt tartott. Ennek során a rendelet megalkotását jelentős többség támogatta. Az EGSZB (4) és az EP (5) szintén úgy vélte, hogy az egyezményt európai rendeletté kell alakítani és meg kell újítani. |
| --- | --- |

2.1.2

Az Európai Bizottság 2004-ben egy 2003. évi zöld könyv (3) alapján nyilvános konzultációt tartott. Ennek során a rendelet megalkotását jelentős többség támogatta. Az EGSZB (4) és az EP (5) szintén úgy vélte, hogy az egyezményt európai rendeletté kell alakítani és meg kell újítani.

2.2   A jogpolitikai háttér

| 2.2.1 | A rendelet a polgári jog és polgári eljárásjog területén az Európai Bizottság azon intézkedéseinek keretébe tartozik, amelyek a jog érvényesülésén alapuló egységes európai térség létrehozását és a polgárok számára a joghoz való könnyebb hozzáférést szolgálják. Az EGSZB több ízben véleményt nyilvánított az Európai Bizottság számos javaslatáról. (6) |
| --- | --- |

2.2.1

A rendelet a polgári jog és polgári eljárásjog területén az Európai Bizottság azon intézkedéseinek keretébe tartozik, amelyek a jog érvényesülésén alapuló egységes európai térség létrehozását és a polgárok számára a joghoz való könnyebb hozzáférést szolgálják. Az EGSZB több ízben véleményt nyilvánított az Európai Bizottság számos javaslatáról. (6)

| 2.2.2 | A rendelettervezet különleges viszonyban van Európai Bizottság anyagi-kollíziós jogi téren végzett egyéb munkáival, nevezetesen az Európai Bizottság által javasolt Róma II. rendelettel. Utóbbi természetes kiegészítője a Róma I. rendeletnek. |
| --- | --- |

2.2.2

A rendelettervezet különleges viszonyban van Európai Bizottság anyagi-kollíziós jogi téren végzett egyéb munkáival, nevezetesen az Európai Bizottság által javasolt Róma II. rendelettel. Utóbbi természetes kiegészítője a Róma I. rendeletnek.

2.3   Jogalap/Arányosság/Szubszidiaritás/Jogi forma

| 2.3.1 | A rendelet célja a kollíziós szabályok közelítése a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jog terén. A kollíziós szabályok harmonizálásának jogalapja az EKSz. 61. cikkének c) pontja a 65. cikk b) pontjával összefüggésben. Erre az Európai Bizottság akkor jogosult, ha a belső piac zavartalan működéséhez szükséges. Az EGSZB véleménye szerint ez a helyzet, mert a kollíziós szabályok összehangolása hozzájárul a határokon átnyúló esetekben a gazdasági szereplőkkel szembeni egyenlő bánásmód biztosításához, a jogbiztonság fokozásához, a jogalkalmazás egyszerűsödéséhez és ezáltal a határokon átnyúló ügyletek lebonyolítására való készség ösztönzéséhez. A jogi aktusok kölcsönös elismerését azért ösztönzik, mert azok tartalmi helyessége közvetlenül bizonyítható más tagállamok állampolgárai számára. |
| --- | --- |

2.3.1

A rendelet célja a kollíziós szabályok közelítése a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jog terén. A kollíziós szabályok harmonizálásának jogalapja az EKSz. 61. cikkének c) pontja a 65. cikk b) pontjával összefüggésben. Erre az Európai Bizottság akkor jogosult, ha a belső piac zavartalan működéséhez szükséges. Az EGSZB véleménye szerint ez a helyzet, mert a kollíziós szabályok összehangolása hozzájárul a határokon átnyúló esetekben a gazdasági szereplőkkel szembeni egyenlő bánásmód biztosításához, a jogbiztonság fokozásához, a jogalkalmazás egyszerűsödéséhez és ezáltal a határokon átnyúló ügyletek lebonyolítására való készség ösztönzéséhez. A jogi aktusok kölcsönös elismerését azért ösztönzik, mert azok tartalmi helyessége közvetlenül bizonyítható más tagállamok állampolgárai számára.

| 2.3.2 | Ezek a célok a tagállamok nemzeti intézkedései útján nem érhetők el. Ehhez az Unió fellépésére van szükség. Ez megfelel a szubszidiaritás és az arányosság elvének (EKSz. 5. cikk). |
| --- | --- |

2.3.2

Ezek a célok a tagállamok nemzeti intézkedései útján nem érhetők el. Ehhez az Unió fellépésére van szükség. Ez megfelel a szubszidiaritás és az arányosság elvének (EKSz. 5. cikk).

| 2.4 | Az Európai Bizottság joggal választotta a rendeleti formát, mivel így a tagállamok számára nem nyílik mozgástér az átültetés során, ahogy ez az irányelv esetében történne. A mozgástér jogbizonytalanságot eredményezne, amit el kell kerülni. |
| --- | --- |

2.4

Az Európai Bizottság joggal választotta a rendeleti formát, mivel így a tagállamok számára nem nyílik mozgástér az átültetés során, ahogy ez az irányelv esetében történne. A mozgástér jogbizonytalanságot eredményezne, amit el kell kerülni.

3.   Különös megjegyzések

3.1   Anyagi alkalmazási terület, harmadik állam jogának alkalmazása (1. és 2. cikk)

| 3.1.1 | A rendelet a szerződéses kötelmi viszonyok kollíziós jogát szabályozza a polgári és kereskedelmi jog terén (1. cikk (1) bekezdés). A jogalkotó ennek megfelelően visszanyúlhat a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló rendeletben (1. cikk) használt terminológiára, amely megtalálható a Róma II. rendelet javaslatában is, mivel az biztos tartalommal rendelkezik. Ebből adódik, hogy az adójogi, vámjogi és közigazgatási jogi ügyek nem tartoznak ide. Ennek említése ezért felesleges, azonban nem árt. |
| --- | --- |

3.1.1

A rendelet a szerződéses kötelmi viszonyok kollíziós jogát szabályozza a polgári és kereskedelmi jog terén (1. cikk (1) bekezdés). A jogalkotó ennek megfelelően visszanyúlhat a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló rendeletben (1. cikk) használt terminológiára, amely megtalálható a Róma II. rendelet javaslatában is, mivel az biztos tartalommal rendelkezik. Ebből adódik, hogy az adójogi, vámjogi és közigazgatási jogi ügyek nem tartoznak ide. Ennek említése ezért felesleges, azonban nem árt.

| 3.1.2 | A rendelet nem akarja a teljes magánjogi kollíziós jogot szabályozni, még csak annyira sem, amennyire ez egyedi esetekben szükséges lenne egy szerződéses kötelmi jogi eset megítéléséhez. A jogalkotónak helyesen tanácsolható, hogy túlzott ambícióival ne veszélyeztesse a projekt megvalósíthatóságát. Ezért indokolt a személyi állapotnak az alkalmazási körből való kizárása (jog- és cselekvőképesség, 1. cikk (2) bekezdés a) pont), mert ezt a területet társadalompolitikai vonatkozásai miatt a kollíziós jogban hagyományosan külön eszközökkel (eddig szinte kizárólag többoldalú egyezményekkel (7)) szabályozták. Hasonló okokból kivételt kell tenni a családi és tartási viszonyokon, valamint vagyoni helyzeten, házassági, örökösödési és végrendeleti ügyeken (1. cikk (2) bekezdés b) és c) pont) nyugvó kötelmi viszonyokkal is, illetve ezeket hasonló okokból külön eszközökkel kell szabályozni. |
| --- | --- |

3.1.2

A rendelet nem akarja a teljes magánjogi kollíziós jogot szabályozni, még csak annyira sem, amennyire ez egyedi esetekben szükséges lenne egy szerződéses kötelmi jogi eset megítéléséhez. A jogalkotónak helyesen tanácsolható, hogy túlzott ambícióival ne veszélyeztesse a projekt megvalósíthatóságát. Ezért indokolt a személyi állapotnak az alkalmazási körből való kizárása (jog- és cselekvőképesség, 1. cikk (2) bekezdés a) pont), mert ezt a területet társadalompolitikai vonatkozásai miatt a kollíziós jogban hagyományosan külön eszközökkel (eddig szinte kizárólag többoldalú egyezményekkel (7)) szabályozták. Hasonló okokból kivételt kell tenni a családi és tartási viszonyokon, valamint vagyoni helyzeten, házassági, örökösödési és végrendeleti ügyeken (1. cikk (2) bekezdés b) és c) pont) nyugvó kötelmi viszonyokkal is, illetve ezeket hasonló okokból külön eszközökkel kell szabályozni.

| 3.1.3 | Külön egyezményekben (8) való kielégítő szabályozáson nyugszik, hogy a váltók, csekkek és értékpapírok kivételt képeznek a fent említett alkalmazási kör alól (1. cikk (2) bekezdés d) pont), amely egyezmények túlnyúlnak a Közösség területén és amelyek fennállását nem szabad veszélyeztetni. |
| --- | --- |

3.1.3

Külön egyezményekben (8) való kielégítő szabályozáson nyugszik, hogy a váltók, csekkek és értékpapírok kivételt képeznek a fent említett alkalmazási kör alól (1. cikk (2) bekezdés d) pont), amely egyezmények túlnyúlnak a Közösség területén és amelyek fennállását nem szabad veszélyeztetni.

| 3.1.4 | A választottbírósági megállapodások és joghatósági kikötések kivétele (1. cikk (2) bekezdés e) pont) a nemzetközi polgári eljárásjog anyagába való tartozásukon nyugszik, ahol is szakmai összefüggésben jobban szabályozhatók és részben a Közösségen túlnyúló egyezmények szabályozzák őket. Ugyanez érvényes a bizonyítási és eljárási kérdésekre is (1. cikk (2) bekezdés h) pont). |
| --- | --- |

3.1.4

A választottbírósági megállapodások és joghatósági kikötések kivétele (1. cikk (2) bekezdés e) pont) a nemzetközi polgári eljárásjog anyagába való tartozásukon nyugszik, ahol is szakmai összefüggésben jobban szabályozhatók és részben a Közösségen túlnyúló egyezmények szabályozzák őket. Ugyanez érvényes a bizonyítási és eljárási kérdésekre is (1. cikk (2) bekezdés h) pont).

| 3.1.5 | A társasági jogot, az egyesületi jogot, valamint a jogi személyekre vonatkozó jogot érintő kérdések kizárása az 1. cikk (2) bekezdésének f) pontjában elkerülhetetlen, mivel az ott érintett kérdések olyan szorosan összefüggenek a társasági alapokmánnyal, hogy a szabályozásnak ebben az összefüggésben kell megtörténnie. Az angolszász jog különleges alakzata a célvagyon („trust”). A szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény erre nem vonatkozik (1. cikk (2) bekezdés g) pont). A rendelet ezt megfelelően követi (1. cikk (2) bekezdés g) pont). |
| --- | --- |

3.1.5

A társasági jogot, az egyesületi jogot, valamint a jogi személyekre vonatkozó jogot érintő kérdések kizárása az 1. cikk (2) bekezdésének f) pontjában elkerülhetetlen, mivel az ott érintett kérdések olyan szorosan összefüggenek a társasági alapokmánnyal, hogy a szabályozásnak ebben az összefüggésben kell megtörténnie. Az angolszász jog különleges alakzata a célvagyon („trust”). A szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény erre nem vonatkozik (1. cikk (2) bekezdés g) pont). A rendelet ezt megfelelően követi (1. cikk (2) bekezdés g) pont).

| 3.1.6 | Az előszerződéses jogviszonyból eredő kötelezettségek kizárása (1. cikk (2) bekezdés i) pont) a bűncselekményekből eredő kötelmi viszonyokra vonatkozik. Ezek rendszertanilag a javasolt Róma II. rendeletbe tartoznak, ezért megalapozottan lettek kizárva. |
| --- | --- |

3.1.6

Az előszerződéses jogviszonyból eredő kötelezettségek kizárása (1. cikk (2) bekezdés i) pont) a bűncselekményekből eredő kötelmi viszonyokra vonatkozik. Ezek rendszertanilag a javasolt Róma II. rendeletbe tartoznak, ezért megalapozottan lettek kizárva.

| 3.1.7 | Az EGSZB elégedetten veszi tudomásul, hogy Írország önként csatlakozni kíván a rendelethez. Sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Egyesült Királyság nem tudta ugyanezt a lépést elhatározni. Dániában a rendelet nem lesz hatályos (1. cikk (3) bekezdés), amíg nem születik megfelelő megállapodás Dánia és a Közösség között, amely megegyezést tartalmaz a hatályra vonatkozóan, vagy Dánia a rendelet szabályait önként át nem emeli a nemzeti jogba. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a lehetőségeihez mérten tegyen meg mindent annak érdekében, hogy a rendelet hatálya erre a két országra is kiterjedjen, illetve e két ország a rendeletet átvegye. A rendeletnek a kollíziós jog európai szintű egységesítésére irányuló célját egyes tagállamok távolmaradása meghiúsítaná. Sajnálatos lenne, ha ezek viszonylatában továbbra is a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezményhez kellene visszanyúlni, mivel az említett egyezmény és a Róma I. rendelet tartalmilag eltérnek egymástól. Attól függően, hogy a jövőben egy eset hol kerül bíróság elé –ami a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló rendelet, a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok végrehajtásáról szóló egyezmény és a Luganói Egyezmény érvényesülése ellenére bizonyos mértékben véletlen –, előfordulhat, hogy ugyanabban az esetben eltérő határozatot kellene hozni. Ez a Közösségben nehezen elfogadható körülmény lenne. |
| --- | --- |

3.1.7

Az EGSZB elégedetten veszi tudomásul, hogy Írország önként csatlakozni kíván a rendelethez. Sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Egyesült Királyság nem tudta ugyanezt a lépést elhatározni. Dániában a rendelet nem lesz hatályos (1. cikk (3) bekezdés), amíg nem születik megfelelő megállapodás Dánia és a Közösség között, amely megegyezést tartalmaz a hatályra vonatkozóan, vagy Dánia a rendelet szabályait önként át nem emeli a nemzeti jogba. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a lehetőségeihez mérten tegyen meg mindent annak érdekében, hogy a rendelet hatálya erre a két országra is kiterjedjen, illetve e két ország a rendeletet átvegye. A rendeletnek a kollíziós jog európai szintű egységesítésére irányuló célját egyes tagállamok távolmaradása meghiúsítaná. Sajnálatos lenne, ha ezek viszonylatában továbbra is a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezményhez kellene visszanyúlni, mivel az említett egyezmény és a Róma I. rendelet tartalmilag eltérnek egymástól. Attól függően, hogy a jövőben egy eset hol kerül bíróság elé –ami a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló rendelet, a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok végrehajtásáról szóló egyezmény és a Luganói Egyezmény érvényesülése ellenére bizonyos mértékben véletlen –, előfordulhat, hogy ugyanabban az esetben eltérő határozatot kellene hozni. Ez a Közösségben nehezen elfogadható körülmény lenne.

| 3.1.8 | A rendelet az alkalmazandó jog kiválasztása során nem veszi figyelembe, hogy tagállam vagy harmadik állam jogáról van-e szó (2. cikk). Ezzel elismert kollíziós jogi előírást követ, amely elutasítja más jogrendek hátrányos megkülönböztetését. Az EGSZB üdvözli ezt. Ha igaz, hogy a kapcsolódási elemek egy tényállást valamely jogrendnek rendelnek megoldásra, akkor az nem okozhat különbséget, hogy közösségen belüliről van-e szó vagy sem. |
| --- | --- |

3.1.8

A rendelet az alkalmazandó jog kiválasztása során nem veszi figyelembe, hogy tagállam vagy harmadik állam jogáról van-e szó (2. cikk). Ezzel elismert kollíziós jogi előírást követ, amely elutasítja más jogrendek hátrányos megkülönböztetését. Az EGSZB üdvözli ezt. Ha igaz, hogy a kapcsolódási elemek egy tényállást valamely jogrendnek rendelnek megoldásra, akkor az nem okozhat különbséget, hogy közösségen belüliről van-e szó vagy sem.

3.2   Általános kapcsolódási szabályok (3. és 4. cikk)

| 3.2.1 | A 3. cikk (1) bekezdése azt a jogot nyilvánítja alapvetően alkalmazandóvá, amelyet a felek választottak. A bizottság üdvözli ezt a szabályozást, mert az figyelembe veszi a szerződéses kötelmi viszonyok jogát átható elvet, a szerződési szabadság elvét és megfelel az elismert nemzetközi magánjogi előírásoknak. Az előírás messzemenően megfelel a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény 3. cikke (1) bekezdésében foglalt általánosan szakszerűnek talált szabályozásnak. Az EGSZB üdvözli ezt, ugyanakkor látja annak veszélyét, hogy a bíróságok az előírás gyakorlati alkalmazása során a felek feltételezhető akaratát kezdik el keresni, anélkül, hogy ehhez megfelelő támpontokkal rendelkeznének. Ezt ki kell zárni. Lehetőség kínálkozik arra, hogy ezt a preambulumbekezdésekben (a (7) preambulumbekezdésben) rögzítsék. A 3. cikk (3) bekezdése a jogválasztás szabadságának hangsúlyozásában odáig megy, hogy a szerződő felek bármikor új jogot választhatnak. Az EGSZB ugyan alapvetően üdvözli ezt, meggondolandó veszélyt lát azonban ebben a fogyasztók védelme tekintetében, akik egy ilyen eljárás horderejét talán nem is képesek teljes mértékben felmérni. Az EGSZB kezdeményezi, hogy a fogyasztói szerződések esetében az ilyen utólagos jogválasztás – a joghatósági megállapodás szabályozásához (a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló rendelet 17. cikkének 1. pontja) hasonlóan – csak a jogvita keletkezését követően legyen engedélyezett, mert akkor a fogyasztó már figyel és elővigyázatosan cselekszik. |
| --- | --- |

3.2.1

A 3. cikk (1) bekezdése azt a jogot nyilvánítja alapvetően alkalmazandóvá, amelyet a felek választottak. A bizottság üdvözli ezt a szabályozást, mert az figyelembe veszi a szerződéses kötelmi viszonyok jogát átható elvet, a szerződési szabadság elvét és megfelel az elismert nemzetközi magánjogi előírásoknak. Az előírás messzemenően megfelel a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény 3. cikke (1) bekezdésében foglalt általánosan szakszerűnek talált szabályozásnak. Az EGSZB üdvözli ezt, ugyanakkor látja annak veszélyét, hogy a bíróságok az előírás gyakorlati alkalmazása során a felek feltételezhető akaratát kezdik el keresni, anélkül, hogy ehhez megfelelő támpontokkal rendelkeznének. Ezt ki kell zárni. Lehetőség kínálkozik arra, hogy ezt a preambulumbekezdésekben (a (7) preambulumbekezdésben) rögzítsék. A 3. cikk (3) bekezdése a jogválasztás szabadságának hangsúlyozásában odáig megy, hogy a szerződő felek bármikor új jogot választhatnak. Az EGSZB ugyan alapvetően üdvözli ezt, meggondolandó veszélyt lát azonban ebben a fogyasztók védelme tekintetében, akik egy ilyen eljárás horderejét talán nem is képesek teljes mértékben felmérni. Az EGSZB kezdeményezi, hogy a fogyasztói szerződések esetében az ilyen utólagos jogválasztás – a joghatósági megállapodás szabályozásához (a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló rendelet 17. cikkének 1. pontja) hasonlóan – csak a jogvita keletkezését követően legyen engedélyezett, mert akkor a fogyasztó már figyel és elővigyázatosan cselekszik.

| 3.2.2 | A 3. cikk (1) bekezdésének harmadik mondata (ha kifejezett jogválasztásra nem került sor) a felek joghatósági megállapodásából azt a vélelmet vezeti le, hogy a bíróság országának jogában akartak megállapodni. Ez a szabály a fórum és a jog párhuzama iránti törekvést tükrözi. A párhuzam rendszeresen egyszerűsítéshez vezet a bírói jogalkalmazásban. Az EGSZB azonban kételyeinek ad hangot azt illetően, hogy nem sérül-e a felek akarata, ha ilyen szigorúan fogalmazzák meg a szabályt. Megfelelőbb lenne, ha enyhébb formában, csak a második mondat keretében, értelmezési segítségként lenne megfogalmazva, például a következőképpen:

  „E tekintetben figyelembe kell venni különösen a felek joghatóság-választását.” |
| --- | --- |

3.2.2

A 3. cikk (1) bekezdésének harmadik mondata (ha kifejezett jogválasztásra nem került sor) a felek joghatósági megállapodásából azt a vélelmet vezeti le, hogy a bíróság országának jogában akartak megállapodni. Ez a szabály a fórum és a jog párhuzama iránti törekvést tükrözi. A párhuzam rendszeresen egyszerűsítéshez vezet a bírói jogalkalmazásban. Az EGSZB azonban kételyeinek ad hangot azt illetően, hogy nem sérül-e a felek akarata, ha ilyen szigorúan fogalmazzák meg a szabályt. Megfelelőbb lenne, ha enyhébb formában, csak a második mondat keretében, értelmezési segítségként lenne megfogalmazva, például a következőképpen:

„E tekintetben figyelembe kell venni különösen a felek joghatóság-választását.”

| 3.2.3 | Az EGSZB behatóbban kíván foglalkozni egy szemponttal, mivel annak a jog érvényesülésén alapuló európai térség jövője szempontjából kiemelt jelentősége van; ez pedig egy ún. opcionális eszköz vagy 26. szabályozási rendszer megfontolásra érdemes létrehozása az Európai Közösség részéről. Ez alatt egy olyan, a felek által választható közösségi polgári jogi rendszert kell érteni, amelynek létrehozásáról jelenleg vita folyik, és amelyhez a kidolgozás alatt álló közösségi referenciakeret az első lépcsőfokot jelenthetné. A 3. cikk (2) bekezdése bevezető rendelkezést tartalmaz, amely lehetővé teszi a felek számára egy ilyen szupranacionális jogrend választását. Ez eddig nem magától értetődő a nemzetközi magánjogban, és az EGSZB kifejezetten üdvözli. A felek így valóban messzemenőkig egységes európai szerződésmintákat használhatnának, ami az egységes piac megvalósítása szempontjából óriási előrelépést jelentene (9). |
| --- | --- |

3.2.3

Az EGSZB behatóbban kíván foglalkozni egy szemponttal, mivel annak a jog érvényesülésén alapuló európai térség jövője szempontjából kiemelt jelentősége van; ez pedig egy ún. opcionális eszköz vagy 26. szabályozási rendszer megfontolásra érdemes létrehozása az Európai Közösség részéről. Ez alatt egy olyan, a felek által választható közösségi polgári jogi rendszert kell érteni, amelynek létrehozásáról jelenleg vita folyik, és amelyhez a kidolgozás alatt álló közösségi referenciakeret az első lépcsőfokot jelenthetné. A 3. cikk (2) bekezdése bevezető rendelkezést tartalmaz, amely lehetővé teszi a felek számára egy ilyen szupranacionális jogrend választását. Ez eddig nem magától értetődő a nemzetközi magánjogban, és az EGSZB kifejezetten üdvözli. A felek így valóban messzemenőkig egységes európai szerződésmintákat használhatnának, ami az egységes piac megvalósítása szempontjából óriási előrelépést jelentene (9).

| 3.2.4 | A 4. cikk (1) bekezdése kapcsolódást tartalmaz számos szerződéses kötelemhez, amelyek tartalmilag kitöltik a rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezményből átvett szabályozást. A szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény hatálya alatt ezek a kapcsolódások a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény 4. cikke (2) bekezdésének értelmezése nyomán adódtak volna. Az Európai Bizottság által most javasolt szabályozás ugyan tekinthető előrelépésnek a jogbiztonság szempontjából, azonban ennek ára egy merev, rugalmatlan szabályozás, amely még akkor sem enged eltérést, ha az adott esetben az megfelelő lenne. Az EGSZB attól tart, hogy ez a visszalépés a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezményhez képest hátrányosan hathat, mert elképzelhetőek olyan esetek, amikor a merev kapcsolódás, amelyről a tervezet rendelkezik, kivételesen nem egy szakszerű megoldáshoz vezet. Megfontolandó, hogy ilyen kivételes esetekben megnyugtató megoldást eredményezhet, ha a bírónak lehetősége van a szakmailag megfelelőbb jog alkalmazására. A szabálytól való ilyen eltérés természetesen semmiképpen sem vezethet az alkalmazandó jog tetszőleges megválasztásához, ezért nagyon gondosan mérlegelni kell és az ítéletben nagyon alaposan meg kell indokolni, hogy az alkalmazandó jogra tekintettel eleget lehessen tenni a magas fokú jogbiztonság és kiszámíthatóság célkitűzésének. Az EGSZB kezdeményezi annak vizsgálatát, hogy e megfontolásokra tekintettel célszerű lehetne-e a szabályozás módosítása. |
| --- | --- |

3.2.4

A 4. cikk (1) bekezdése kapcsolódást tartalmaz számos szerződéses kötelemhez, amelyek tartalmilag kitöltik a rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezményből átvett szabályozást. A szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény hatálya alatt ezek a kapcsolódások a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény 4. cikke (2) bekezdésének értelmezése nyomán adódtak volna. Az Európai Bizottság által most javasolt szabályozás ugyan tekinthető előrelépésnek a jogbiztonság szempontjából, azonban ennek ára egy merev, rugalmatlan szabályozás, amely még akkor sem enged eltérést, ha az adott esetben az megfelelő lenne. Az EGSZB attól tart, hogy ez a visszalépés a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezményhez képest hátrányosan hathat, mert elképzelhetőek olyan esetek, amikor a merev kapcsolódás, amelyről a tervezet rendelkezik, kivételesen nem egy szakszerű megoldáshoz vezet. Megfontolandó, hogy ilyen kivételes esetekben megnyugtató megoldást eredményezhet, ha a bírónak lehetősége van a szakmailag megfelelőbb jog alkalmazására. A szabálytól való ilyen eltérés természetesen semmiképpen sem vezethet az alkalmazandó jog tetszőleges megválasztásához, ezért nagyon gondosan mérlegelni kell és az ítéletben nagyon alaposan meg kell indokolni, hogy az alkalmazandó jogra tekintettel eleget lehessen tenni a magas fokú jogbiztonság és kiszámíthatóság célkitűzésének. Az EGSZB kezdeményezi annak vizsgálatát, hogy e megfontolásokra tekintettel célszerű lehetne-e a szabályozás módosítása.

| 3.2.5 | Az EGSZB megérti a Bizottságnak a 4. cikk (1) bekezdésének f) pontja mögötti szándékát. Utalni kíván azonban arra, hogy sok ipari tulajdonjog indoklásának módja alapján más feltételek mellett ruházható át, mint a jogosult szokásos tartózkodási helyének joga alapján. Mivel a 4. cikk (1) bekezdése nem tartalmaz meghatározást a szokásos tartózkodási hely jogára vonatkozóan a jogviszony indoklása esetén, a jogosult szokásos tartózkodási helyének utólagos áthelyezése útján az alapokmány módosítása ilyen esetekben problémákat okozna az ipari tulajdonjogok jogalapjával. Az EGSZB kezdeményezi, hogy az Európai Bizottság járjon utána ennek a problémának és javasoljon egy megfelelő megoldást |
| --- | --- |

3.2.5

Az EGSZB megérti a Bizottságnak a 4. cikk (1) bekezdésének f) pontja mögötti szándékát. Utalni kíván azonban arra, hogy sok ipari tulajdonjog indoklásának módja alapján más feltételek mellett ruházható át, mint a jogosult szokásos tartózkodási helyének joga alapján. Mivel a 4. cikk (1) bekezdése nem tartalmaz meghatározást a szokásos tartózkodási hely jogára vonatkozóan a jogviszony indoklása esetén, a jogosult szokásos tartózkodási helyének utólagos áthelyezése útján az alapokmány módosítása ilyen esetekben problémákat okozna az ipari tulajdonjogok jogalapjával. Az EGSZB kezdeményezi, hogy az Európai Bizottság járjon utána ennek a problémának és javasoljon egy megfelelő megoldást

3.3   Speciális kapcsolódási szabályok (5 – 17. cikk)

| 3.3.1 | Az 5. cikk a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény alapvető átdolgozása a fogyasztói szerződésekre vonatkozóan, amelyeket sokszor nehezen érthetőnek tartanak, és amelyekről sokszor úgy gondolják, átdolgozásra szorulnak. Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság jó irányba halad, mert a jövőben elkerülhető lesz két különböző jogrend ugyanazon esetre történő komplex alkalmazása, amire a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény 5. cikke kényszerít. A vállalkozóval szerződést kötő fogyasztónak természetesen szüksége van kollíziós jogi védelemre is. Ezt alapvetően a fogyasztó szokásos tartózkodási helye szerinti állam jogának alkalmazása biztosítja (5. cikk (1) bekezdés), mert ez az a jogrend, amelyet a fogyasztó (jó esetben) ismer, amelynek nyelvét érti, és amellyel kapcsolatban a legegyszerűbben szaktanácsadást kérhet. A javasolt szöveg ezen túlmenően megköveteli, hogy a vállalkozói tevékenység a fogyasztó szokásos tartózkodási helye szerinti országra irányuljon vagy abban az országban folytassák. Ez (a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezményből kiindulva) ellentétes a vállalkozó érdekeivel, mert az célzatosan a saját hazai jogában akar megállapodni, mivel az számára kényelmesebb, amennyiben ezt a fennmaradó esetekben megengedik számára. Az EGSZB felteszi a kérdést, vajon valóban szükséges-e, hogy a (2) bekezdés értelmében a fogyasztói szerződések terén teljesen megfosszák a feleket a jogválasztás lehetőségétől. Az EGSZB sokkal valószínűbbnek tartja, hogy a jogválasztás lehetősége a fogyasztó számára is hasznot hajtana, különösen, ha megtesznek bizonyos védintézkedéseket, amelyekre a tapasztalatlanabb és gyengébb szerződő fél, azaz a fogyasztó kétségtelenül rászorul. Az EGSZB ezért azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság az előírást még egyszer vizsgálja meg az itt leírtak értelmében. |
| --- | --- |

3.3.1

Az 5. cikk a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény alapvető átdolgozása a fogyasztói szerződésekre vonatkozóan, amelyeket sokszor nehezen érthetőnek tartanak, és amelyekről sokszor úgy gondolják, átdolgozásra szorulnak. Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság jó irányba halad, mert a jövőben elkerülhető lesz két különböző jogrend ugyanazon esetre történő komplex alkalmazása, amire a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény 5. cikke kényszerít. A vállalkozóval szerződést kötő fogyasztónak természetesen szüksége van kollíziós jogi védelemre is. Ezt alapvetően a fogyasztó szokásos tartózkodási helye szerinti állam jogának alkalmazása biztosítja (5. cikk (1) bekezdés), mert ez az a jogrend, amelyet a fogyasztó (jó esetben) ismer, amelynek nyelvét érti, és amellyel kapcsolatban a legegyszerűbben szaktanácsadást kérhet. A javasolt szöveg ezen túlmenően megköveteli, hogy a vállalkozói tevékenység a fogyasztó szokásos tartózkodási helye szerinti országra irányuljon vagy abban az országban folytassák. Ez (a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezményből kiindulva) ellentétes a vállalkozó érdekeivel, mert az célzatosan a saját hazai jogában akar megállapodni, mivel az számára kényelmesebb, amennyiben ezt a fennmaradó esetekben megengedik számára. Az EGSZB felteszi a kérdést, vajon valóban szükséges-e, hogy a (2) bekezdés értelmében a fogyasztói szerződések terén teljesen megfosszák a feleket a jogválasztás lehetőségétől. Az EGSZB sokkal valószínűbbnek tartja, hogy a jogválasztás lehetősége a fogyasztó számára is hasznot hajtana, különösen, ha megtesznek bizonyos védintézkedéseket, amelyekre a tapasztalatlanabb és gyengébb szerződő fél, azaz a fogyasztó kétségtelenül rászorul. Az EGSZB ezért azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság az előírást még egyszer vizsgálja meg az itt leírtak értelmében.

| 3.3.2 | A munkaszerződésekre (6. cikk) vonatkozó szabályozás a munkavállalók különleges kiszolgáltatottságának a következménye. A szabályozás átveszi a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény 6. cikkét, további szabályokkal kiegészítve, amelyek megfelelően figyelembe veszik a függőséggel járó munka terén a viszonyok fejlődését. Az „ahonnan” szövegrész befűzése a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok végrehajtásáról szóló egyezmény 18. cikkére vonatkozó európai bírósági ítélkezési gyakorlathoz való igazításon alapul. Mivel a rendelet maga nem tartalmaz ténylegesen egyértelmű meghatározást, sem az okok magyarázatát, az EGSZB felteszi a kérdést, mit jelent a munka „ideiglenes” elvégzése egy másik országban (6. cikk (2) bekezdés a) pont). Ezt a hiányt mindenképpen orvosolni kell, mivel az a körülmény, hogy a munkát „ideiglenesen” végzik, kapcsolódási kritériumként döntő jelentőséget kap. A hiány nem szüntethető meg a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló irányelv (10) 2. cikkére történő visszautalással, mivel az sem tartalmaz pontos meghatározást. Ezen túlmenően az EGSZB csak nehezen tudja elképzelni, hogy miért van szükség szabályozásra olyan területeken, amelyekre egyetlen állami hatalom sem terjed ki (6. cikk (2) bekezdés b) pont). Lehetséges, hogy a nemzetközi vizeken lévő fúrótornyokra gondoltak. Ezt tisztázni kellene legalább az indokolásban. |
| --- | --- |

3.3.2

A munkaszerződésekre (6. cikk) vonatkozó szabályozás a munkavállalók különleges kiszolgáltatottságának a következménye. A szabályozás átveszi a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény 6. cikkét, további szabályokkal kiegészítve, amelyek megfelelően figyelembe veszik a függőséggel járó munka terén a viszonyok fejlődését. Az „ahonnan” szövegrész befűzése a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok végrehajtásáról szóló egyezmény 18. cikkére vonatkozó európai bírósági ítélkezési gyakorlathoz való igazításon alapul. Mivel a rendelet maga nem tartalmaz ténylegesen egyértelmű meghatározást, sem az okok magyarázatát, az EGSZB felteszi a kérdést, mit jelent a munka „ideiglenes” elvégzése egy másik országban (6. cikk (2) bekezdés a) pont). Ezt a hiányt mindenképpen orvosolni kell, mivel az a körülmény, hogy a munkát „ideiglenesen” végzik, kapcsolódási kritériumként döntő jelentőséget kap. A hiány nem szüntethető meg a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló irányelv (10) 2. cikkére történő visszautalással, mivel az sem tartalmaz pontos meghatározást. Ezen túlmenően az EGSZB csak nehezen tudja elképzelni, hogy miért van szükség szabályozásra olyan területeken, amelyekre egyetlen állami hatalom sem terjed ki (6. cikk (2) bekezdés b) pont). Lehetséges, hogy a nemzetközi vizeken lévő fúrótornyokra gondoltak. Ezt tisztázni kellene legalább az indokolásban.

| 3.3.3 | A 7. cikk a jogügyletekben való képviselettel foglalkozik, amelyet a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény csak részben szabályoz, ugyanis a képviselő és a harmadik személy közötti jogviszonyról nem rendelkezik. Időszerűnek tűnik, hogy ezt a hiányt pótolják (7. cikk (2) bekezdés). Nehéz megválaszolni a kérdést, hogy itt melyik jog legyen az irányadó, mert mind a képviselő, mind a harmadik személy érdekei megjelennek. A harmadik személy a megbízás túllépése vagy annak hiánya esetén szorul védelemre. A javasolt szöveg igyekszik mindkét oldal érdekeit figyelembe venni, így az EGSZB egyetért vele. |
| --- | --- |

3.3.3

A 7. cikk a jogügyletekben való képviselettel foglalkozik, amelyet a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény csak részben szabályoz, ugyanis a képviselő és a harmadik személy közötti jogviszonyról nem rendelkezik. Időszerűnek tűnik, hogy ezt a hiányt pótolják (7. cikk (2) bekezdés). Nehéz megválaszolni a kérdést, hogy itt melyik jog legyen az irányadó, mert mind a képviselő, mind a harmadik személy érdekei megjelennek. A harmadik személy a megbízás túllépése vagy annak hiánya esetén szorul védelemre. A javasolt szöveg igyekszik mindkét oldal érdekeit figyelembe venni, így az EGSZB egyetért vele.

| 3.3.4 | A beavatkozási szabályok területe nehézkes terület, mert a felek jogválasztásának elutasíthatatlan eredményét már nem lenne szabad csorbítani, a jogalkalmazást a szerződéshez nem tartozó szabályok alkalmazásával lehetőleg nem lenne szabad megnehezíteni. A 8. cikk lényegében megfelel a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény 7. cikke (2) bekezdésének. A rendelet az Európai Bíróság vonatkozó ítélkezési gyakorlatát (11), figyelembe véve megállapítja a beavatkozási norma jogi meghatározását és hatállyal ruházza fel. A jogalkalmazó számára az ilyen esetek magukkal hozzák azt a nehézséget, hogy az adott esetben az egységes megítélési alap csorbát szenved, adott esetben egymással nem összehangolt vagy akár egymásnak ellenmondó szabályok alkalmazására kerülhet sor, amelyeket végül összhangba kell hozni egymással. Ez időigényes, jogtechnikai szempontból bonyolult, és növeli a jogbizonytalanságot. A nemzeti jogok közelítésének helyzete fényében azonban az EGSZB nem lát lehetőséget arra, hogy ettől alapvetően eltekintsen, ráadásul a tudomány is túlnyomórészt támogatja az ilyen szabályok alkalmazását a kollíziós jogi esetekben. |
| --- | --- |

3.3.4

A beavatkozási szabályok területe nehézkes terület, mert a felek jogválasztásának elutasíthatatlan eredményét már nem lenne szabad csorbítani, a jogalkalmazást a szerződéshez nem tartozó szabályok alkalmazásával lehetőleg nem lenne szabad megnehezíteni. A 8. cikk lényegében megfelel a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény 7. cikke (2) bekezdésének. A rendelet az Európai Bíróság vonatkozó ítélkezési gyakorlatát (11), figyelembe véve megállapítja a beavatkozási norma jogi meghatározását és hatállyal ruházza fel. A jogalkalmazó számára az ilyen esetek magukkal hozzák azt a nehézséget, hogy az adott esetben az egységes megítélési alap csorbát szenved, adott esetben egymással nem összehangolt vagy akár egymásnak ellenmondó szabályok alkalmazására kerülhet sor, amelyeket végül összhangba kell hozni egymással. Ez időigényes, jogtechnikai szempontból bonyolult, és növeli a jogbizonytalanságot. A nemzeti jogok közelítésének helyzete fényében azonban az EGSZB nem lát lehetőséget arra, hogy ettől alapvetően eltekintsen, ráadásul a tudomány is túlnyomórészt támogatja az ilyen szabályok alkalmazását a kollíziós jogi esetekben.

| 3.3.5 | A 10–17. cikkeket az EGSZB nem találta problémásnak, ezért nem igényelnek részletes megjegyzéseket, különösen ott nem, ahol pusztán a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény szabályai kerültek átvételre. |
| --- | --- |

3.3.5

A 10–17. cikkeket az EGSZB nem találta problémásnak, ezért nem igényelnek részletes megjegyzéseket, különösen ott nem, ahol pusztán a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény szabályai kerültek átvételre.

| 3.3.6 | A 10. cikk (a szerződés alaki érvényessége) a távollévők közötti szerződések növekvő számát tekintve eleget tesz a szerződések vagy egyoldalú jogügyletek alakiságaira vonatkozó szabályok egyszerűsítésére vonatkozó igénynek azzal, hogy további kapcsolódási pontokat vezet be. |
| --- | --- |

3.3.6

A 10. cikk (a szerződés alaki érvényessége) a távollévők közötti szerződések növekvő számát tekintve eleget tesz a szerződések vagy egyoldalú jogügyletek alakiságaira vonatkozó szabályok egyszerűsítésére vonatkozó igénynek azzal, hogy további kapcsolódási pontokat vezet be.

| 3.3.7 | A követelés engedményezése és az az egyes jogrendszerekben ismert jogügylet, mely során a hitelező és a hitelezőt kielégíteni köteles harmadik személy között a hitelezői pozíció megegyezés alapján átszáll utóbbira, ugyanazt a gazdasági célt szolgálja (12). Ezért helyes mindkettőt a 13. cikkben, közösen szabályozni. A (3) bekezdés új kollíziós szabályt vezet be, amely azt a kérdést szabályozza, hogy mely jog alapján kell megítélni azt, vajon az engedményezés egy harmadik személlyel szemben megvalósítható-e. A szabályozás során szakszerűen a 2001. december 12-i, a nemzetközi kereskedelemben a követelések engedményezéséről szóló ENSZ-egyezményre támaszkodik. |
| --- | --- |

3.3.7

A követelés engedményezése és az az egyes jogrendszerekben ismert jogügylet, mely során a hitelező és a hitelezőt kielégíteni köteles harmadik személy között a hitelezői pozíció megegyezés alapján átszáll utóbbira, ugyanazt a gazdasági célt szolgálja (12). Ezért helyes mindkettőt a 13. cikkben, közösen szabályozni. A (3) bekezdés új kollíziós szabályt vezet be, amely azt a kérdést szabályozza, hogy mely jog alapján kell megítélni azt, vajon az engedményezés egy harmadik személlyel szemben megvalósítható-e. A szabályozás során szakszerűen a 2001. december 12-i, a nemzetközi kereskedelemben a követelések engedményezéséről szóló ENSZ-egyezményre támaszkodik.

| 3.3.8 | A 14. cikk a követelések törvényes átszállásáról tartalmaz kollíziós szabályt. A legtöbb jogrendszer ismeri ezt az intézményt. Ezért szükség van egy kollíziós szabályra. A 15. cikk kollíziós szabállyal egészíti ki a 14. cikket törvényes követelésátszállás esetén az egyetemleges adósi többségre vonatkozóan. A 14. cikkel egy cikkben való összefoglalás kézenfekvő lett volna, de nem elengedhetetlen. |
| --- | --- |

3.3.8

A 14. cikk a követelések törvényes átszállásáról tartalmaz kollíziós szabályt. A legtöbb jogrendszer ismeri ezt az intézményt. Ezért szükség van egy kollíziós szabályra. A 15. cikk kollíziós szabállyal egészíti ki a 14. cikket törvényes követelésátszállás esetén az egyetemleges adósi többségre vonatkozóan. A 14. cikkel egy cikkben való összefoglalás kézenfekvő lett volna, de nem elengedhetetlen.

3.4   Egyéb előírások/Záró rendelkezések (18–24. cikk)

| 3.4.1 | A rendelet III. és IV. fejezetében tárgyalt témák túlnyomórészt az általános kollíziós jogi előírásoknak megfelelő technikai szabályokat tartalmaznak, amelyek nem igényelnek részletes megjegyzéseket. Ez érvényes különösen a 19. cikkre (A vissza- és továbbutalás kizárása), amely a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény 15. cikkének felel meg, a 21. cikkre (Egynél több jogrendszerrel rendelkező államok), amely a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény 19. cikkének felel meg, a 20. cikkre (Közrend), amely a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény 16. cikkének felel meg, és a 23. cikkre (A fennálló nemzetközi egyezményekkel való kapcsolat), amely a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény 21. cikkének felel meg. |
| --- | --- |

3.4.1

A rendelet III. és IV. fejezetében tárgyalt témák túlnyomórészt az általános kollíziós jogi előírásoknak megfelelő technikai szabályokat tartalmaznak, amelyek nem igényelnek részletes megjegyzéseket. Ez érvényes különösen a 19. cikkre (A vissza- és továbbutalás kizárása), amely a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény 15. cikkének felel meg, a 21. cikkre (Egynél több jogrendszerrel rendelkező államok), amely a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény 19. cikkének felel meg, a 20. cikkre (Közrend), amely a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény 16. cikkének felel meg, és a 23. cikkre (A fennálló nemzetközi egyezményekkel való kapcsolat), amely a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény 21. cikkének felel meg.

| 3.4.2 | A személyek szokásos tartózkodási helye (18. cikk) központi szerepet játszik a mai nemzetközi magánjogban a kapcsolódás szempontjából. Míg a természetes személyek szokásos tartózkodási helyének meghatározása nem jelent problémát, addig a jogi személyek esetében kételyek merülhetnek fel. A rendelet szakszerűen oszlatja el ezeket a kételyeket azzal, hogy a központi ügyvezetés helyét nyilvánítja mérvadónak. A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló rendelet 60. cikkének átvétele nem lett volna szakszerű, mivel ez a rendelet általánosan a lakóhelyre, és nem a szokásos tartózkodási helyre támaszkodik. Emellett az ott szereplő hármas megoldás csökkentette volna a jogbiztonságot. |
| --- | --- |

3.4.2

A személyek szokásos tartózkodási helye (18. cikk) központi szerepet játszik a mai nemzetközi magánjogban a kapcsolódás szempontjából. Míg a természetes személyek szokásos tartózkodási helyének meghatározása nem jelent problémát, addig a jogi személyek esetében kételyek merülhetnek fel. A rendelet szakszerűen oszlatja el ezeket a kételyeket azzal, hogy a központi ügyvezetés helyét nyilvánítja mérvadónak. A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló rendelet 60. cikkének átvétele nem lett volna szakszerű, mivel ez a rendelet általánosan a lakóhelyre, és nem a szokásos tartózkodási helyre támaszkodik. Emellett az ott szereplő hármas megoldás csökkentette volna a jogbiztonságot.

| 3.4.3 | A 22. cikk c) pontja nehezen érthető. Úgy tűnik, arról kíván rendelkezni, hogy a Közösség később kibocsátandó jogi aktusai adott esetben tartalmazhatnak saját kollíziós szabályokat, amelyek megelőzik e rendelet alkalmazását. A nemzetközi magánjog egységesítése terén elért helyzetet a jövőben is meg kell őrizni. El kell kerülni, hogy a jogi aktusok különböző, tartalmilag eltérő szabályozást meghatározó jogforrásokra forgácsolódjanak szét. Amennyiben szükség lenne speciális szabályokra a jövőben, azokat be kell építeni a rendeletbe.
  Az EGSZB kezdeményezi a c) pont elhagyását. |
| --- | --- |

3.4.3

A 22. cikk c) pontja nehezen érthető. Úgy tűnik, arról kíván rendelkezni, hogy a Közösség később kibocsátandó jogi aktusai adott esetben tartalmazhatnak saját kollíziós szabályokat, amelyek megelőzik e rendelet alkalmazását. A nemzetközi magánjog egységesítése terén elért helyzetet a jövőben is meg kell őrizni. El kell kerülni, hogy a jogi aktusok különböző, tartalmilag eltérő szabályozást meghatározó jogforrásokra forgácsolódjanak szét. Amennyiben szükség lenne speciális szabályokra a jövőben, azokat be kell építeni a rendeletbe.

Az EGSZB kezdeményezi a c) pont elhagyását.

3.5   I. melléklet

| 3.5.1 | A melléklet harmadik és negyedik francia bekezdése megemlíti „az életbiztosítás körén kívül eső biztosításokról” szóló második irányelvet, illetve „az életbiztosítási tevékenységekről” szóló második irányelvet. Eltekintve attól, hogy az utóbbi irányelvet hatályon kívül helyezték, és minden bizonnyal a helyébe lépett életbiztosítási irányelvre (13) gondoltak itt, mindkét francia bekezdés problémás. Az EGSZB ugyan nem megy el odáig, hogy a két francia bekezdés elhagyását kérje, nyomatékosan fel szeretné azonban hívni az Európai Bizottság figyelmét a nagy problémákra, amelyeket a javaslat okoz. Az Európai Bizottság ezzel nagy lehetőséget szalaszt el kollíziós jog egyszerűsítésére és egységesítésére, valamint az érintett ágazat problémáinak megoldására. A 22. cikkel összefüggésben az I. melléklet harmadik és negyedik francia bekezdése ahhoz vezetne, hogy a rendelet nem lenne alkalmazható a közösségen belüli kockázattal rendelkező (közvetlen) biztosítási szerződések (14) kollíziós jogára, mert azt a nevezett irányelvek szabályozzák. |
| --- | --- |

3.5.1

A melléklet harmadik és negyedik francia bekezdése megemlíti „az életbiztosítás körén kívül eső biztosításokról” szóló második irányelvet, illetve „az életbiztosítási tevékenységekről” szóló második irányelvet. Eltekintve attól, hogy az utóbbi irányelvet hatályon kívül helyezték, és minden bizonnyal a helyébe lépett életbiztosítási irányelvre (13) gondoltak itt, mindkét francia bekezdés problémás. Az EGSZB ugyan nem megy el odáig, hogy a két francia bekezdés elhagyását kérje, nyomatékosan fel szeretné azonban hívni az Európai Bizottság figyelmét a nagy problémákra, amelyeket a javaslat okoz. Az Európai Bizottság ezzel nagy lehetőséget szalaszt el kollíziós jog egyszerűsítésére és egységesítésére, valamint az érintett ágazat problémáinak megoldására. A 22. cikkel összefüggésben az I. melléklet harmadik és negyedik francia bekezdése ahhoz vezetne, hogy a rendelet nem lenne alkalmazható a közösségen belüli kockázattal rendelkező (közvetlen) biztosítási szerződések (14) kollíziós jogára, mert azt a nevezett irányelvek szabályozzák.

| 3.5.2 | Az Unión kívüli kockázattal rendelkező biztosítási szerződések, az Unión belüli kockázattal rendelkező biztosítási szerződések (de csak akkor, ha a szerződést nem uniós biztosítóval kötötték) és a viszontbiztosítási szerződések kollíziós joga azonban nagyon is a rendelet hatálya alá esik. Ezzel egy olyan állapot állandósulna, amely már eddig is megzavarta a jogalkalmazókat (15). A biztosítási szerződések kollíziós jogát a biztosítási irányelvek kibocsátása óta a szerződéses kötelmi viszonyok általános kollíziós jogától tartalmilag eltérően szabályozzák (a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény 1. cikkének (3) bekezdése), habár a biztosítási szerződések is szerződéses kötelmi viszonyok. Nem szakmai okok voltak a meghatározóak, hanem az, hogy a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény megkötésekor még nem kezdtek hozzá a második generációs biztosítási irányelvek kidolgozásához, és a kollíziós jog szabályozása előtt meg akarták várni, hogyan alakul a felügyeleti jogi keret (16). Ez azonban már elavult. |
| --- | --- |

3.5.2

Az Unión kívüli kockázattal rendelkező biztosítási szerződések, az Unión belüli kockázattal rendelkező biztosítási szerződések (de csak akkor, ha a szerződést nem uniós biztosítóval kötötték) és a viszontbiztosítási szerződések kollíziós joga azonban nagyon is a rendelet hatálya alá esik. Ezzel egy olyan állapot állandósulna, amely már eddig is megzavarta a jogalkalmazókat (15). A biztosítási szerződések kollíziós jogát a biztosítási irányelvek kibocsátása óta a szerződéses kötelmi viszonyok általános kollíziós jogától tartalmilag eltérően szabályozzák (a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény 1. cikkének (3) bekezdése), habár a biztosítási szerződések is szerződéses kötelmi viszonyok. Nem szakmai okok voltak a meghatározóak, hanem az, hogy a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény megkötésekor még nem kezdtek hozzá a második generációs biztosítási irányelvek kidolgozásához, és a kollíziós jog szabályozása előtt meg akarták várni, hogyan alakul a felügyeleti jogi keret (16). Ez azonban már elavult.

| 3.5.3 | A felügyeleti joggal átitatott irányelvek idegenek a nemzetközi magánjogi szabályok számára. Egy nem beavatott jogalkalmazó nem számítana rájuk ott. A nemzetközi biztosítási magánjog egyre bonyolultabb lesz a különböző horizontális és szektorális jogforrásokra való felosztás nyomán. Jogi rendszertani okokból kívánatos lenne egy összefoglalás a speciális szabályok megszüntetésekor. |
| --- | --- |

3.5.3

A felügyeleti joggal átitatott irányelvek idegenek a nemzetközi magánjogi szabályok számára. Egy nem beavatott jogalkalmazó nem számítana rájuk ott. A nemzetközi biztosítási magánjog egyre bonyolultabb lesz a különböző horizontális és szektorális jogforrásokra való felosztás nyomán. Jogi rendszertani okokból kívánatos lenne egy összefoglalás a speciális szabályok megszüntetésekor.

| 3.5.4 | A nemzetközi magánjogi irányelv tartalmilag változatlan átvétele a Róma I. rendeletbe nem tűnik ésszerűnek, amennyiben megmaradna az az állapot, hogy szakmai ok nélkül a kockázati biztosítási szerződésekre vonatkozó különböző szabályrendszerek érvényesek az Unión belül és kívül. A felügyeleti jogra való utalás ezt nem indokolhatja: A biztosítók felügyelete a székhely szerinti ország elve alapján történik, és a határokon átnyúló ügyletek esetén rendszerint úgyis ahhoz vezet, hogy a felügyelet és a kockázat szétválik. Ez megegyezik ez EU-s és nem EU-s kockázatokra irányuló biztosítási szerződésekben. A Közösségen belüli kockázati biztosítási szerződéseknek a rendelet általános kapcsolódási rendszerébe való bevonása ésszerű. A rendeletnek a választott joghoz való kapcsolódása a jövőben üdvözlendő, bővülő jogválasztási lehetőségeket eredményez a biztosítási ágazat és ügyfelei számára a nem fogyasztói szegmensben. Lehetőség nyílhat arra, hogy egy ésszerű jogválasztás alapján szerződésjogi oldalról Európa-szerte azonos termékeket kínáljanak, így jelentős termékfejlesztési igény szűnik meg. Ez a múltban azt eredményezte, hogy a nagy kockázati terület alatt a biztosítók szolgáltatási szabadságát alig használták ki. A jogválasztás tekintetében a biztosítások terén is csak a fogyasztók szorulnak átfogó védelemre. A velük szemben eddig ugyan kisebb mértékben védett, azonban teljesen szabad jogválasztásra nem jogosult ágazati szereplői csoportok és önálló ágazati szereplők nem szorulnak különösebb védelemre. Elegendő üzleti tapasztalattal rendelkeznek ahhoz, hogy megértsék, mibe mennek bele, amikor hazai jogrendjüket elhagyják, továbbá hogy felismerjék, hogy jogi tanácsadásra van szükségük. |
| --- | --- |

3.5.4

A nemzetközi magánjogi irányelv tartalmilag változatlan átvétele a Róma I. rendeletbe nem tűnik ésszerűnek, amennyiben megmaradna az az állapot, hogy szakmai ok nélkül a kockázati biztosítási szerződésekre vonatkozó különböző szabályrendszerek érvényesek az Unión belül és kívül. A felügyeleti jogra való utalás ezt nem indokolhatja: A biztosítók felügyelete a székhely szerinti ország elve alapján történik, és a határokon átnyúló ügyletek esetén rendszerint úgyis ahhoz vezet, hogy a felügyelet és a kockázat szétválik. Ez megegyezik ez EU-s és nem EU-s kockázatokra irányuló biztosítási szerződésekben. A Közösségen belüli kockázati biztosítási szerződéseknek a rendelet általános kapcsolódási rendszerébe való bevonása ésszerű. A rendeletnek a választott joghoz való kapcsolódása a jövőben üdvözlendő, bővülő jogválasztási lehetőségeket eredményez a biztosítási ágazat és ügyfelei számára a nem fogyasztói szegmensben. Lehetőség nyílhat arra, hogy egy ésszerű jogválasztás alapján szerződésjogi oldalról Európa-szerte azonos termékeket kínáljanak, így jelentős termékfejlesztési igény szűnik meg. Ez a múltban azt eredményezte, hogy a nagy kockázati terület alatt a biztosítók szolgáltatási szabadságát alig használták ki. A jogválasztás tekintetében a biztosítások terén is csak a fogyasztók szorulnak átfogó védelemre. A velük szemben eddig ugyan kisebb mértékben védett, azonban teljesen szabad jogválasztásra nem jogosult ágazati szereplői csoportok és önálló ágazati szereplők nem szorulnak különösebb védelemre. Elegendő üzleti tapasztalattal rendelkeznek ahhoz, hogy megértsék, mibe mennek bele, amikor hazai jogrendjüket elhagyják, továbbá hogy felismerjék, hogy jogi tanácsadásra van szükségük.

Brüsszel, 2006. szeptember 13.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  A szerződéses kötelezettségre alkalmazandó jogról szóló 1980. június 19-i Római Egyezmény. Aktuális szövegváltozat: HL C 27,. 1998.1.26., 36. o.

1

(2)  COM(2006) 83 final – 2003/0168 (COD).

2

(3)  COM(2002) 654 final.

3

(4)  Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló, 1980. évi Római Egyezmény közösségi jogi eszközzé történő átalakításáról, valamint naprakésszé tételéről szóló zöld könyvről. INT/176, 2004.1.29.

4

(5)  Az Európai Parlament állásfoglalása az Európai Unióban a polgári eljárásjog harmonizációjának kilátásairól (COM(2002) 654 – COM(2002) 746 – C5-0201/2003 – 2003/2087(INI)), A5-0041/2004.

5

(6)  Például:

6

| | Az 1968. évi Brüsszeli Egyezmény átalakítása rendeletté, a Tanács 2000. december 22-i 44/2001/EK rendelete a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, HL L 12., 2001.1.16, 1. o. Az EGSZB véleménye e tárgyban, HL C 117., 2000.4.26., 6. o. (Előadó: Henri MALOSSE). |
| --- | --- |

Az 1968. évi Brüsszeli Egyezmény átalakítása rendeletté, a Tanács 2000. december 22-i 44/2001/EK rendelete a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, HL L 12., 2001.1.16, 1. o. Az EGSZB véleménye e tárgyban, HL C 117., 2000.4.26., 6. o. (Előadó: Henri MALOSSE).

| | Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 805/2004/EK rendelete a nem vitatott követelésekre vonatkozó európai végrehajtható okirat létrehozásáról, HL L 143., 2004.4.30., 15. o. Az EGSZB véleménye e tárgyban, HL C 85., 2003.4.8., 1. o. (Előadó: Guido RAVOET); |
| --- | --- |

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 805/2004/EK rendelete a nem vitatott követelésekre vonatkozó európai végrehajtható okirat létrehozásáról, HL L 143., 2004.4.30., 15. o. Az EGSZB véleménye e tárgyban, HL C 85., 2003.4.8., 1. o. (Előadó: Guido RAVOET);

| | A Tanács 2000. május 29-i 1348/2000/EK rendelete a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről, HL L 160., 2000.6.30., 37. o. Az EGSZB véleménye e tárgyban, HL C 368., 1999.12.20., 47. o. (Előadó: Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER). |
| --- | --- |

A Tanács 2000. május 29-i 1348/2000/EK rendelete a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről, HL L 160., 2000.6.30., 37. o. Az EGSZB véleménye e tárgyban, HL C 368., 1999.12.20., 47. o. (Előadó: Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER).

| | A Tanács 2001. május 28-i 1206/2001/EK rendelete a polgári és kereskedelmi ügyekben a bizonyításfelvétel tekintetében történő, a tagállamok bíróságai közötti együttműködéséről HL L 174., 2001.6.27., 1. o. Az EGSZB véleménye e tárgyban, HL C 139., 2001.5.11., 10. o. (Előadó: Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER). |
| --- | --- |

A Tanács 2001. május 28-i 1206/2001/EK rendelete a polgári és kereskedelmi ügyekben a bizonyításfelvétel tekintetében történő, a tagállamok bíróságai közötti együttműködéséről HL L 174., 2001.6.27., 1. o. Az EGSZB véleménye e tárgyban, HL C 139., 2001.5.11., 10. o. (Előadó: Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER).

| | A Tanács 2000. május 29-i 1346/2000/EK rendelete a fizetésképtelenségi eljárásról, HL L 160., 2000.6.30., 1. o. Az EGSZB véleménye e tárgyban, HL C 75., 2000.3.15., 1. o. (Előadó: Guido RAVOET). |
| --- | --- |

A Tanács 2000. május 29-i 1346/2000/EK rendelete a fizetésképtelenségi eljárásról, HL L 160., 2000.6.30., 1. o. Az EGSZB véleménye e tárgyban, HL C 75., 2000.3.15., 1. o. (Előadó: Guido RAVOET).

| | A fogyasztói hitelről szóló irányelv, COM(2002) 443 final, 2002. szeptember 11. Ld. az EGSZB véleménye, HL C 234., 2003.9.30., 1. o. (Előadó: Jorge PEGADO LIZ). |
| --- | --- |

A fogyasztói hitelről szóló irányelv, COM(2002) 443 final, 2002. szeptember 11. Ld. az EGSZB véleménye, HL C 234., 2003.9.30., 1. o. (Előadó: Jorge PEGADO LIZ).

| | A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló irányelv, HL L 95., 1993.4.21., 29. o. Az EGSZB véleménye e tárgyban, HL C 159., 1991.6.17., 35. o. (Előadó: HILKENS). |
| --- | --- |

A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló irányelv, HL L 95., 1993.4.21., 29. o. Az EGSZB véleménye e tárgyban, HL C 159., 1991.6.17., 35. o. (Előadó: HILKENS).

| | Zöld könyv az európai fizetési meghagyásos eljárásról és a csekély értékű jogviták egyszerű és gyors rendezésére irányuló intézkedésekről (COM (2002) 746 végleges.). Az EGSZB véleménye e tárgyban, HL C 220., 2003.9.16., 5.o., (Előadó: Dr. Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH) |
| --- | --- |

Zöld könyv az európai fizetési meghagyásos eljárásról és a csekély értékű jogviták egyszerű és gyors rendezésére irányuló intézkedésekről (COM (2002) 746 végleges.). Az EGSZB véleménye e tárgyban, HL C 220., 2003.9.16., 5.o., (Előadó: Dr. Jörg Freiherr FRANK VON FÜRSTENWERTH)

| | Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az európai fizetési meghagyásos eljárás bevezetéséről. Az EGSZB véleménye e tárgyban, HL C 221., 2006.9.8. (Előadó: Jorge PEGADO LIZ) |
| --- | --- |

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az európai fizetési meghagyásos eljárás bevezetéséről. Az EGSZB véleménye e tárgyban, HL C 221., 2006.9.8. (Előadó: Jorge PEGADO LIZ)

(7)  Vö. a különböző hágai egyezményekkel, pl. az 1902.6.12-i, a házasságkötések terén a törvények hatályáról, az 1956.10.24-i, a gyerekekkel szembeni tartási kötelezettségre alkalmazandó jogról, az 1973.10.2-i, a tartási kötelezettségre alkalmazandó jogról szóló egyezménnyel stb.

7

(8)  Genfi Egyezmény a nemzetközi váltójog területének rendelkezéseiről, 1930. június 7. és Genfi Egyezmény a nemzetközi csekkjog területének rendelkezéseiről, 1931. március 19.

8

(9)  Ha egyszer megvalósulna egy opcionális eszköz/26. szabályozási rendszer, akkor felmerülne az igény, hogy az elképzelhető legjobb polgári jog legyen. Ennek a megállapított érvényességi területén következésképpen – a nemzeti jog választásának esetétől eltérően – nem lenne már szükség az egyes államok beavatkozási szabályok alapján (vagy a közrend alapján – 20. cikk) történő beavatkozására és közelítésére. Az opcionális eszköz választásának inkább e szabályrendszer korlátlan alkalmazását kell eredményeznie, mivel ez az Európai Unióban általánosan elfogadandó szabályt fogja tartalmazni. Mivel a 3. cikk (2) bekezdése már tartalmazza egy ilyen jogválasztás alapvető lehetőségét, itt is következetesen meg kell alkotni a feltételeket, hogy az opcionális eszköz előnyeit meg lehessen valósítani. Kifejezetten meg kell határozni, hogy egy szupranacionális jogrend alkalmazására irányuló megállapodás esetén a 8. cikk tárgytalanná váljon. (Megfelelően a közrend – 20. cikk – esetében is.)

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 1996. december 16-i 96/71/EK irányelve a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről, HL L 18., 1997.1.21., 1. o.

10

(11)  BH C-369/96 és C-374/96, 1999.11.23.

11

(12)  Megjegyzés: Ez csak a javaslat francia szövegváltozatában szerepel, a német szövegváltozatban érthetetlenül nincs lefordítva, mivel a német jogban nem létezik megfelelő jogintézmény. A teljesség kedvéért azonban legalább körülíró jelleggel meg kell említeni.

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. november 5-i 2002/83/EK irányelve az életbiztosításról, HL. L 345., 2002.12.19, 1. o.

13

(14)  A viszontbiztosítási szerződésekkel ellentétben.

14

(15)  Jelenleg a következő a helyzet: a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény 1. cikkének (3) bekezdése szerint az egyezmény hatálya nem terjed ki a biztosítási szerződésekre a közvetlen biztosítási szerződések esetében, de csak akkor, ha a kockázat az Unióban áll fenn. Hogy ez mikor van így, a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezményből magából nem derül ki, hanem a biztosítási irányelvek adnak erről felvilágosítást. Viszontbiztosítási szerződések esetén vagy ha a kockázat az Unión kívül áll fenn, a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezmény rendelkezései hatályosak.

15

(16)  Giuliano/Lagarde, Jelentés a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló egyezményről, HL C 282., 1980.10.31., 13. o.

16

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/62 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/62

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a gépjárművek emisszió tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási információk elérhetőségéről és a 72/306/EGK irányelv és a .../.../EK irányelv módosításáról”

COM(2005) 683 final – 2005/0282 (COD)

(2006/C 318/11)

2006. január 31-én a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 95. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció véleményét 2006. július 12-én elfogadta. (Előadó: Virgilio RANOCCHIARI.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. szeptember 13-án tartott, 429. plenáris ülésén 180 szavazattal 3 ellenében, 11 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB egyetértését fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy elő kell segíteni a gépjárművek kibocsátási szintjének folyamatos csökkentését, mégpedig egyre ambiciózusabb célokat kitűző jogi aktusok révén. Üdvözli tehát az Európai Bizottság javaslatát, amely további lépést jelent ebbe az irányba. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB egyetértését fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy elő kell segíteni a gépjárművek kibocsátási szintjének folyamatos csökkentését, mégpedig egyre ambiciózusabb célokat kitűző jogi aktusok révén. Üdvözli tehát az Európai Bizottság javaslatát, amely további lépést jelent ebbe az irányba.

| 1.2 | Az EGSZB egyetért továbbá az Európai Bizottság azon döntésével, hogy az irányelv helyett inkább a rendelet részesítendő előnyben, mégpedig olyan jogalkotási folyamat keretében, amelynél az együttdöntési eljárás révén kialakított rendeletet az inkább műszaki jellegű szempontok tekintetében egy a szabályozási bizottság segítségével kidolgozott rendelet („komitológiai” rendelet) egészíti ki. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB egyetért továbbá az Európai Bizottság azon döntésével, hogy az irányelv helyett inkább a rendelet részesítendő előnyben, mégpedig olyan jogalkotási folyamat keretében, amelynél az együttdöntési eljárás révén kialakított rendeletet az inkább műszaki jellegű szempontok tekintetében egy a szabályozási bizottság segítségével kidolgozott rendelet („komitológiai” rendelet) egészíti ki.

| 1.3 | Az EGSZB azonban rámutat arra, hogy a rendeletjavaslat jelenlegi formájában jelentős problémákat okoz mind az ipar, mind a tagállamok járművek típusjóváhagyásával és regisztrációjával megbízott hivatalai számára. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB azonban rámutat arra, hogy a rendeletjavaslat jelenlegi formájában jelentős problémákat okoz mind az ipar, mind a tagállamok járművek típusjóváhagyásával és regisztrációjával megbízott hivatalai számára.

| 1.3.1 | Az EGSZB főként azt javasolja, hogy felül kell vizsgálni a vizsgálat tárgyát képező javaslatban foglalt új előírásokat, és azok hatálybalépését (az új járműtípusok típusjóváhagyására vonatkozóan) 2010. január 1-jére, illetve (az új regisztrációkra vonatkozóan) 2011. január 1-jére kell kitűzni, vagy – ennek alternatívájaként – az új rendeleteknek az EU Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 36. és 48. hónapra. Az EGSZB javasolja, hogy az N1 (1) kategória II. és III. osztályába tartozó járművek esetében e határidőt hosszabbítsuk meg további egy évvel. |
| --- | --- |

1.3.1

Az EGSZB főként azt javasolja, hogy felül kell vizsgálni a vizsgálat tárgyát képező javaslatban foglalt új előírásokat, és azok hatálybalépését (az új járműtípusok típusjóváhagyására vonatkozóan) 2010. január 1-jére, illetve (az új regisztrációkra vonatkozóan) 2011. január 1-jére kell kitűzni, vagy – ennek alternatívájaként – az új rendeleteknek az EU Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 36. és 48. hónapra. Az EGSZB javasolja, hogy az N1 (1) kategória II. és III. osztályába tartozó járművek esetében e határidőt hosszabbítsuk meg további egy évvel.

| 1.3.2 | Az EGSZB egyetért a dízelmotoros járművekre vonatkozó korlátozásokkal. Kételyeit fejezi ki azonban annak tényleges szükségességével kapcsolatban, hogy tovább csökkentsük a benzinnel vagy a gáz halmazállapotú üzemanyaggal üzemelő járművekre vonatkozó korlátozásokat. |
| --- | --- |

1.3.2

Az EGSZB egyetért a dízelmotoros járművekre vonatkozó korlátozásokkal. Kételyeit fejezi ki azonban annak tényleges szükségességével kapcsolatban, hogy tovább csökkentsük a benzinnel vagy a gáz halmazállapotú üzemanyaggal üzemelő járművekre vonatkozó korlátozásokat.

| 1.3.3 | Az EGSZB szerint helyes azon mentesítés fenntartása, amely lehetővé teszi a specifikus funkciókat ellátó vagy munkaeszközként működő (pl. minibusz) személyszállító járművek (M1 (2) járművek) számára, hogy típusjóváhagyásuk a könnyű kereskedelmi járművekre (N1) vonatkozó korlátozások szerint történjen. Felkéri tehát az Európai Bizottságot, hogy vezessen be a jelenlegi irányelvben foglaltnál pontosabb és jobban körülírt meghatározást e járművekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

1.3.3

Az EGSZB szerint helyes azon mentesítés fenntartása, amely lehetővé teszi a specifikus funkciókat ellátó vagy munkaeszközként működő (pl. minibusz) személyszállító járművek (M1 (2) járművek) számára, hogy típusjóváhagyásuk a könnyű kereskedelmi járművekre (N1) vonatkozó korlátozások szerint történjen. Felkéri tehát az Európai Bizottságot, hogy vezessen be a jelenlegi irányelvben foglaltnál pontosabb és jobban körülírt meghatározást e járművekre vonatkozóan.

| 1.3.4 | Az EGSZB szerint el kellene kerülni azt, hogy a javasolt rendelet olyan előírásokat tartalmazzon, amelyeket az egyéb már hatályban lévő rendeletek/irányelvek megfelelőbben lefednek. |
| --- | --- |

1.3.4

Az EGSZB szerint el kellene kerülni azt, hogy a javasolt rendelet olyan előírásokat tartalmazzon, amelyeket az egyéb már hatályban lévő rendeletek/irányelvek megfelelőbben lefednek.

| 1.3.5 | Végezetül az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja felül a javaslat szövegének azon pontjait, amelyek adminisztratív jellegű bizonytalanságokat okozhatnak. E célra vegye igénybe a nemzeti szakértők támogatását, akik naponta szembesülnek a gépjárművek típusjóváhagyásához és a regisztrációhoz kötődő problémákkal. |
| --- | --- |

1.3.5

Végezetül az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja felül a javaslat szövegének azon pontjait, amelyek adminisztratív jellegű bizonytalanságokat okozhatnak. E célra vegye igénybe a nemzeti szakértők támogatását, akik naponta szembesülnek a gépjárművek típusjóváhagyásához és a regisztrációhoz kötődő problémákkal.

2.   Indokok és jogi háttér

| 2.1 | Jelenleg a gépjárművek (M1 járművek) és a könnyű kereskedelmi járművek (N1 járművek) kibocsátásait a 70/220/EGK irányelv és az azt követő módosítások szabályozzák. Az Euro 4 (3) néven széles körben ismert legutóbbi korszerűsítések 2005. január 1-jétől léptek hatályba (az új járműtípusokra vonatkozóan), illetve 2006. január 1-jétől (az új regisztrációkra vonatkozóan). |
| --- | --- |

2.1

Jelenleg a gépjárművek (M1 járművek) és a könnyű kereskedelmi járművek (N1 járművek) kibocsátásait a 70/220/EGK irányelv és az azt követő módosítások szabályozzák. Az Euro 4 (3) néven széles körben ismert legutóbbi korszerűsítések 2005. január 1-jétől léptek hatályba (az új járműtípusokra vonatkozóan), illetve 2006. január 1-jétől (az új regisztrációkra vonatkozóan).

| 2.2 | A vizsgált javaslat szigorítani kívánja a gépjárművek kibocsátásaira vonatkozó jogi előírásokat, a jelenlegi irányelv helyett rendelet elfogadása révén. E jogi eszköz választásának az az oka, hogy a tagállamok közvetlenül alkalmazzák a rendeletet, tehát az abban foglalt célkitűzéseket, és nincs szükség arra, hogy azokat külön átültessék nemzeti jogszabályaikba, mint ahogyan ez az irányelv esetében történik. Ugyanakkor az új rendelet hatályon kívül helyezi a létező irányelveket. |
| --- | --- |

2.2

A vizsgált javaslat szigorítani kívánja a gépjárművek kibocsátásaira vonatkozó jogi előírásokat, a jelenlegi irányelv helyett rendelet elfogadása révén. E jogi eszköz választásának az az oka, hogy a tagállamok közvetlenül alkalmazzák a rendeletet, tehát az abban foglalt célkitűzéseket, és nincs szükség arra, hogy azokat külön átültessék nemzeti jogszabályaikba, mint ahogyan ez az irányelv esetében történik. Ugyanakkor az új rendelet hatályon kívül helyezi a létező irányelveket.

| 2.3 | Az Európai Bizottság által javasolt jogalkotási folyamat két párhuzamos szálon fut:






  a) | egy, az általános elveket meghatározó rendelet – az Európai Parlament és a Tanács által javasolt rendeletként –, amelyet az együttdöntési eljárás keretében kell elfogadni (együttdöntési javaslat); |
| --- | --- | --- |

2.3

Az Európai Bizottság által javasolt jogalkotási folyamat két párhuzamos szálon fut:

a)

egy, az általános elveket meghatározó rendelet – az Európai Parlament és a Tanács által javasolt rendeletként –, amelyet az együttdöntési eljárás keretében kell elfogadni (együttdöntési javaslat);

| b) | egy a végrehajtás műszaki előírásait meghatározó rendelet, amelyet az Európai Bizottság a jogszabályoknak a műszaki fejlődéshez való hozzáigazításával foglalkozó bizottság segítségével fog elfogadni („komitológiai” javaslat). |
| --- | --- |

b)

egy a végrehajtás műszaki előírásait meghatározó rendelet, amelyet az Európai Bizottság a jogszabályoknak a műszaki fejlődéshez való hozzáigazításával foglalkozó bizottság segítségével fog elfogadni („komitológiai” javaslat).

| 2.4 | A javaslat kiegészítéseként ezenkívül közzétették a rendeletjavaslat gazdasági kihatásának értékelését, azaz azon intézkedések becsült költségét, amelyeket a járművekre vonatkozóan végre kellene hajtani, hogy azok megfeleljenek a kibocsátások előírt csökkentésének. |
| --- | --- |

2.4

A javaslat kiegészítéseként ezenkívül közzétették a rendeletjavaslat gazdasági kihatásának értékelését, azaz azon intézkedések becsült költségét, amelyeket a járművekre vonatkozóan végre kellene hajtani, hogy azok megfeleljenek a kibocsátások előírt csökkentésének.

3.   A javaslat lényegi tartalma

| 3.1 | A közösségi zsargonban „Euro 5” néven ismert rendeletjavaslat a benzinnel, földgázzal, PB-gázzal és dízellel üzemelő gépjárművekre és a könnyű kereskedelmi járművekre alkalmazandó, és meghatározza az Európai Bizottság által annak idején elsődleges fontosságúként értékelt szennyezőanyag-kibocsátások határértékeit. E szennyezőanyagok a következők: légszennyező részecskék (PM), nitrogénoxidok (NOx), szén-monoxid (CO), valamit szénhidrogének (HC). |
| --- | --- |

3.1

A közösségi zsargonban „Euro 5” néven ismert rendeletjavaslat a benzinnel, földgázzal, PB-gázzal és dízellel üzemelő gépjárművekre és a könnyű kereskedelmi járművekre alkalmazandó, és meghatározza az Európai Bizottság által annak idején elsődleges fontosságúként értékelt szennyezőanyag-kibocsátások határértékeit. E szennyezőanyagok a következők: légszennyező részecskék (PM), nitrogénoxidok (NOx), szén-monoxid (CO), valamit szénhidrogének (HC).

| 3.2 | A javaslat főként a külső gyújtású (benzines és gáz halmazállapotú üzemanyaggal működő) és a dízeljárművek kipufogógázából származó kibocsátásokra határoz meg határértékeket, az alábbi séma szerint:






  — | benzin- és gázüzemű járművek: 25 %-os csökkentést javasol az NOx-re és a HC-re, |
| --- | --- | --- |

3.2

A javaslat főként a külső gyújtású (benzines és gáz halmazállapotú üzemanyaggal működő) és a dízeljárművek kipufogógázából származó kibocsátásokra határoz meg határértékeket, az alábbi séma szerint:

—

benzin- és gázüzemű járművek: 25 %-os csökkentést javasol az NOx-re és a HC-re,

| — | dízelüzemű járművek: 80 %-os csökkentést javasol a légszennyező részecskék tekintetében, ez a követelmény szükségessé teszi a járművek részecskeszűrővel (DPF) való felszerelését. Az NOx-kibocsátásra vonatkozóan szintén 20 %-os csökkentés van előírva, |
| --- | --- |

—

dízelüzemű járművek: 80 %-os csökkentést javasol a légszennyező részecskék tekintetében, ez a követelmény szükségessé teszi a járművek részecskeszűrővel (DPF) való felszerelését. Az NOx-kibocsátásra vonatkozóan szintén 20 %-os csökkentés van előírva,

| — | az Európai Bizottság tehát a kipufogócsövön keresztül történő kibocsátás határértékeire irányuló javaslatát a kibocsátáscsökkentő berendezések élettartamára, a használt járművek megfelelőségének ellenőrzésére, a fedélzeti diagnosztikai rendszerekre (OBD), a párolgás révén történő kibocsátásokra, a minimális kibocsátásokra, a forgattyúházból való kibocsátásokra, a füst átlátszatlanságára és az üzemanyag-fogyasztás mérésére vonatkozó szabályokkal egészíti ki. |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság tehát a kipufogócsövön keresztül történő kibocsátás határértékeire irányuló javaslatát a kibocsátáscsökkentő berendezések élettartamára, a használt járművek megfelelőségének ellenőrzésére, a fedélzeti diagnosztikai rendszerekre (OBD), a párolgás révén történő kibocsátásokra, a minimális kibocsátásokra, a forgattyúházból való kibocsátásokra, a füst átlátszatlanságára és az üzemanyag-fogyasztás mérésére vonatkozó szabályokkal egészíti ki.

| 3.3 | Végezetül, az Európai Bizottság intézkedéseket irányoz elő a járművek javítására vonatkozó információk rendelkezésre bocsátására a hivatalos szervizek körén kívül. A javaslat értelmében ezeket az információkat internetes oldalakon kell hozzáférhetővé tenni egy nemzetközi műszaki bizottság által kialakított szabvány formátumban (OASIS (4) szabvány). |
| --- | --- |

3.3

Végezetül, az Európai Bizottság intézkedéseket irányoz elő a járművek javítására vonatkozó információk rendelkezésre bocsátására a hivatalos szervizek körén kívül. A javaslat értelmében ezeket az információkat internetes oldalakon kell hozzáférhetővé tenni egy nemzetközi műszaki bizottság által kialakított szabvány formátumban (OASIS (4) szabvány).

| 3.4 | Az Európai Bizottság javasolja a rendelet alábbi járművekre való alkalmazását:






  — | személyautók és az I. osztályba tartozó könnyű kereskedelmi járművek – a rendeletnek az EU Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 18 hónapot követően az új típusokra vonatkozóan, illetve 36 hónapot követően valamennyi új regisztrációra vonatkozóan, |
| --- | --- | --- |

3.4

Az Európai Bizottság javasolja a rendelet alábbi járművekre való alkalmazását:

—

személyautók és az I. osztályba tartozó könnyű kereskedelmi járművek – a rendeletnek az EU Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 18 hónapot követően az új típusokra vonatkozóan, illetve 36 hónapot követően valamennyi új regisztrációra vonatkozóan,

| — | a II. és a III. osztályba tartozó könnyű kereskedelmi járművek – 30 hónapot követően az új típusokra vonatkozóan, 48 hónapot követően valamennyi új regisztrációra vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

a II. és a III. osztályba tartozó könnyű kereskedelmi járművek – 30 hónapot követően az új típusokra vonatkozóan, 48 hónapot követően valamennyi új regisztrációra vonatkozóan,

| — | a személyautók esetében ez azt jelenthetné, hogy a javasolt jogszabályok esetleg a 2008. év első felétől bevezetésre kerülnek. |
| --- | --- |

—

a személyautók esetében ez azt jelenthetné, hogy a javasolt jogszabályok esetleg a 2008. év első felétől bevezetésre kerülnek.

4.   Általános megjegyzések

| 4.1 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság azon döntését, hogy az irányelv helyett inkább a rendelet jogi eszközét választotta. Ily módon, mivel nincs szükség a nemzeti szabályozásba való átültetésre, a rendelet valamennyi tagállamban azonnal és egyidejűleg alkalmazható. |
| --- | --- |

4.1

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság azon döntését, hogy az irányelv helyett inkább a rendelet jogi eszközét választotta. Ily módon, mivel nincs szükség a nemzeti szabályozásba való átültetésre, a rendelet valamennyi tagállamban azonnal és egyidejűleg alkalmazható.

| 4.2 | Az EGSZB egyetért az új, két párhuzamos szálon futó jogalkotási folyamattal, ugyanakkor felhívja a figyelmet arra, hogy a két rendeletet – amelyek közül az egyik az együttdöntési, a másik a „komitológiai” eljárás keretében jön majd létre – egyidejűleg kellene közzétenni a Hivatalos Lapban. Az iparnak mindkét aktusra szüksége van ahhoz, hogy befejezze az új előírások betartása érdekében alkalmazandó műszaki megoldások műszaki tervezését. |
| --- | --- |

4.2

Az EGSZB egyetért az új, két párhuzamos szálon futó jogalkotási folyamattal, ugyanakkor felhívja a figyelmet arra, hogy a két rendeletet – amelyek közül az egyik az együttdöntési, a másik a „komitológiai” eljárás keretében jön majd létre – egyidejűleg kellene közzétenni a Hivatalos Lapban. Az iparnak mindkét aktusra szüksége van ahhoz, hogy befejezze az új előírások betartása érdekében alkalmazandó műszaki megoldások műszaki tervezését.

| 4.3 | Az EGSZB kedvezően nyilatkozik azon szándékról, amely a dízeljárművek kibocsátásaira vonatkozó szigorúbb határértékek bevezetésére irányul. |
| --- | --- |

4.3

Az EGSZB kedvezően nyilatkozik azon szándékról, amely a dízeljárművek kibocsátásaira vonatkozó szigorúbb határértékek bevezetésére irányul.

| 4.4 | Az EGSZB elismeri, hogy manapság hozzáférhetőek a dízelmotorral működő járművek légszennyezőrészecske-kibocsátásainak csökkentésére irányuló technológiák, és a javasolt határértékek szükségessé teszik e technológiák általános felhasználását. |
| --- | --- |

4.4

Az EGSZB elismeri, hogy manapság hozzáférhetőek a dízelmotorral működő járművek légszennyezőrészecske-kibocsátásainak csökkentésére irányuló technológiák, és a javasolt határértékek szükségessé teszik e technológiák általános felhasználását.

| 4.5 | Ami viszont a javasolt rendelet gazdasági kihatásának értékelését illeti, az EGSZB jelentős kétségeinek ad hangot:






  — | elsősorban – a CAFE (5) program (Tiszta levegőt Európának) munkamódszereivel éles ellentétben – a különböző ágazatokban a légköri szennyezés miatt végrehajtandó intézkedések költségei és hatékonysága közötti viszonyok elemzésére használt modellek által nyert eredmények közül egy sem vált hozzáférhetővé, ahogyan ezt a CARS 21 (6) javasolta; |
| --- | --- | --- |

4.5

Ami viszont a javasolt rendelet gazdasági kihatásának értékelését illeti, az EGSZB jelentős kétségeinek ad hangot:

—

elsősorban – a CAFE (5) program (Tiszta levegőt Európának) munkamódszereivel éles ellentétben – a különböző ágazatokban a légköri szennyezés miatt végrehajtandó intézkedések költségei és hatékonysága közötti viszonyok elemzésére használt modellek által nyert eredmények közül egy sem vált hozzáférhetővé, ahogyan ezt a CARS 21 (6) javasolta;

| — | a gazdasági kihatás értékelése csupán a személyautók kibocsátásaira vonatkozó új határértékek hatályba lépésének következményeként fellépő többletköltségeket tartalmazza, valamint az autónként kibocsátott szennyezőanyag-mennyiség ennek megfelelő csökkenését (tonna/év). Így nem tesz lehetővé semmiféle összehasonlítást az egyéb ágazatokban végrehajtandó intézkedések költségei/hatékonysága tekintetében, a CAFE modellek szerint; |
| --- | --- |

—

a gazdasági kihatás értékelése csupán a személyautók kibocsátásaira vonatkozó új határértékek hatályba lépésének következményeként fellépő többletköltségeket tartalmazza, valamint az autónként kibocsátott szennyezőanyag-mennyiség ennek megfelelő csökkenését (tonna/év). Így nem tesz lehetővé semmiféle összehasonlítást az egyéb ágazatokban végrehajtandó intézkedések költségei/hatékonysága tekintetében, a CAFE modellek szerint;

| — | a rendelet által javasolt Euro 5 rendszer szerint a Vállalkozás- és Iparpolitikai Főigazgatóság által e célra kiválasztott független szakértői csoport (7) által becsült számok 33 %-kal alacsonyabbak, a termelési volumenek következtében kialakuló méretgazdaságosságok figyelembevétele érdekében, anélkül, hogy bármely indokolást alkalmaznának e százalékarány választásának igazolására (8); |
| --- | --- |

—

a rendelet által javasolt Euro 5 rendszer szerint a Vállalkozás- és Iparpolitikai Főigazgatóság által e célra kiválasztott független szakértői csoport (7) által becsült számok 33 %-kal alacsonyabbak, a termelési volumenek következtében kialakuló méretgazdaságosságok figyelembevétele érdekében, anélkül, hogy bármely indokolást alkalmaznának e százalékarány választásának igazolására (8);

| — | a gépjárműveken végzendő beavatkozások független szakértői csoport által becsült költségei, amelyek a kibocsátások csökkentésére irányuló különböző szabályozásoknak való megfelelés miatt válnak szükségessé, már magukban foglalják a nemesfémek árának 30 %-os csökkenését. A nemesfémek a kipufogógázok utókezelő rendszereinek alapvető elemét alkotják és piaci jegyzésük jelentősen kihat a rendszerek költségeire. Az a tény, hogy az elmúlt öt év folyamán a platina jegyzése folyamatosan emelkedő tendenciát mutatott, nem igazolja a fenti hipotézist. |
| --- | --- |

—

a gépjárműveken végzendő beavatkozások független szakértői csoport által becsült költségei, amelyek a kibocsátások csökkentésére irányuló különböző szabályozásoknak való megfelelés miatt válnak szükségessé, már magukban foglalják a nemesfémek árának 30 %-os csökkenését. A nemesfémek a kipufogógázok utókezelő rendszereinek alapvető elemét alkotják és piaci jegyzésük jelentősen kihat a rendszerek költségeire. Az a tény, hogy az elmúlt öt év folyamán a platina jegyzése folyamatosan emelkedő tendenciát mutatott, nem igazolja a fenti hipotézist.

| 4.6 | Az EGSZB kétségeit fejezi ki a rendelet alkalmazására biztosított határidőkkel kapcsolatban:






  — | az új rendelet hatálybalépésétől számított 18 hónapos időszak nem elegendő, mert egy ismert, azonban specifikus típusokon még nem alkalmazott technológia termelésbe való bevezetése legalább három évet igényel, |
| --- | --- | --- |

4.6

Az EGSZB kétségeit fejezi ki a rendelet alkalmazására biztosított határidőkkel kapcsolatban:

—

az új rendelet hatálybalépésétől számított 18 hónapos időszak nem elegendő, mert egy ismert, azonban specifikus típusokon még nem alkalmazott technológia termelésbe való bevezetése legalább három évet igényel,

| — | a javasolt rendelet 2010. január 1-jét kívánja megerősíteni mint az új járműtípusok típusjóváhagyására vonatkozó új követelmények hatálybalépésének időpontját, vagy a rendelet közzétételének dátumától számított 36 hónapos időszakot ír elő, a határértékekre és a vizsgálati jegyzőkönyvekre vonatkozó előzetes tájékoztatással, |
| --- | --- |

—

a javasolt rendelet 2010. január 1-jét kívánja megerősíteni mint az új járműtípusok típusjóváhagyására vonatkozó új követelmények hatálybalépésének időpontját, vagy a rendelet közzétételének dátumától számított 36 hónapos időszakot ír elő, a határértékekre és a vizsgálati jegyzőkönyvekre vonatkozó előzetes tájékoztatással,

| — | az ipar beszállítóival egyetértésben 2010/2011-re tervezi az Euro 5 szabványok bevezetését, ahogyan ezt a Bizottság adóügyi ösztönzőkről szóló 2005. januári közleménye (9) világosan jelzi. Már sor került a különböző típusok és a kapcsolódó gyártási folyamatok módosítására; azonban nem lehetséges a határidők szűkebbre szabása, hiszen az Euro 5 bevezetéséig így is rendkívül kevés idő van már hátra. |
| --- | --- |

—

az ipar beszállítóival egyetértésben 2010/2011-re tervezi az Euro 5 szabványok bevezetését, ahogyan ezt a Bizottság adóügyi ösztönzőkről szóló 2005. januári közleménye (9) világosan jelzi. Már sor került a különböző típusok és a kapcsolódó gyártási folyamatok módosítására; azonban nem lehetséges a határidők szűkebbre szabása, hiszen az Euro 5 bevezetéséig így is rendkívül kevés idő van már hátra.

| 4.7 | Végezetül, az 5. cikk (4) bekezdésében, a Bizottság megszabja a típusjóváhagyás specifikus követelményeit, anélkül azonban, hogy további vezérelveket vagy utasításokat irányozna elő. E tekintetben az EGSZB aggodalmát fejezi ki, mivel ezen utasítások hiányában nem lehetséges a javaslatnak a járműtervezésre és a környezetre gyakorolt tényleges hatását értékelni. |
| --- | --- |

4.7

Végezetül, az 5. cikk (4) bekezdésében, a Bizottság megszabja a típusjóváhagyás specifikus követelményeit, anélkül azonban, hogy további vezérelveket vagy utasításokat irányozna elő. E tekintetben az EGSZB aggodalmát fejezi ki, mivel ezen utasítások hiányában nem lehetséges a javaslatnak a járműtervezésre és a környezetre gyakorolt tényleges hatását értékelni.

5.   Részletes megjegyzések

| 5.1 | A rendeletjavaslat 1. Mellékletének 1. táblázata az Euro 5 HC- és a NOx-kibocsátási határértékeit tartalmazza a benzinüzemű, külső gyújtású járművekre vonatkozóan: 25 %-os mérséklésről van szó, amelynek értelmében a HC határérték 75 mg/km, a NOx határérték pedig 60 mg/km értékre csökken. A határértékek e csökkentését az Euro 4 szabvány által megszabott értékekhez képest nem indokolják a levegőminőségről szóló Auto Oil II program keretében elért eredmények, másrészt a CAFE elemzésében, valamint a Thematic Strategy on Air Pollution
   (10) című dokumentumban sincs előirányozva az NOx és a HC határértékek csökkentése e járművek vonatkozásában. |
| --- | --- |

5.1

A rendeletjavaslat 1. Mellékletének 1. táblázata az Euro 5 HC- és a NOx-kibocsátási határértékeit tartalmazza a benzinüzemű, külső gyújtású járművekre vonatkozóan: 25 %-os mérséklésről van szó, amelynek értelmében a HC határérték 75 mg/km, a NOx határérték pedig 60 mg/km értékre csökken. A határértékek e csökkentését az Euro 4 szabvány által megszabott értékekhez képest nem indokolják a levegőminőségről szóló Auto Oil II program keretében elért eredmények, másrészt a CAFE elemzésében, valamint a Thematic Strategy on Air Pollution
   (10) című dokumentumban sincs előirányozva az NOx és a HC határértékek csökkentése e járművek vonatkozásában.

| 5.2 | A CAFE eredményeire támaszkodva az EGSZB arra a következtetésre jut, hogy nem létezik olyan nyilvánvaló indokolás a levegőminőség javítása tekintetében, ami igazolná a vizsgált javaslatban szereplő intézkedéseket, mégpedig a következő okoknál fogva:






  — | NOx határértékek: a javasolt csökkentés további akadályt jelentene az üzemanyag-fogyasztás, következésképp a benzinmotoros járművek CO2-kibocsátásának csökkentésében, ami pedig a legfontosabb kihívás, amellyel napjainkban az iparnak szembe kell néznie. Ugyanakkor a környezeti előnyök teljes mértékben elhanyagolhatóak lennének, mivel a CAFE adatai szerint a benzinüzemű járművek mindössze 4 %-ban járulnak hozzá a járműforgalom által okozott összes NOx-kibocsátáshoz (11), |
| --- | --- | --- |

5.2

A CAFE eredményeire támaszkodva az EGSZB arra a következtetésre jut, hogy nem létezik olyan nyilvánvaló indokolás a levegőminőség javítása tekintetében, ami igazolná a vizsgált javaslatban szereplő intézkedéseket, mégpedig a következő okoknál fogva:

—

NOx határértékek: a javasolt csökkentés további akadályt jelentene az üzemanyag-fogyasztás, következésképp a benzinmotoros járművek CO2-kibocsátásának csökkentésében, ami pedig a legfontosabb kihívás, amellyel napjainkban az iparnak szembe kell néznie. Ugyanakkor a környezeti előnyök teljes mértékben elhanyagolhatóak lennének, mivel a CAFE adatai szerint a benzinüzemű járművek mindössze 4 %-ban járulnak hozzá a járműforgalom által okozott összes NOx-kibocsátáshoz (11),

| — | HC határértékek: a javasolt új határérték leküzdhetetlen akadályt jelentene a földgázzal működő járművek számára, amelyek pedig környezeti szempontból jelentős előnyökkel kecsegtetnek. Valójában a HC-kibocsátások 90 %-át metángáz alkotja, azaz egy közismerten stabil és nem szennyező gáz, amely aromatikus szénhidrogéneket sem tartalmaz; e járművek CO2-kibocsátásai 20-20 %-kal alacsonyabbak, mint a benzinüzemű járműveké. Ha az el nem égetett szénhidrogéneknek a rendelet által bevezetett 25 %-os csökkentése megerősítést nyerne, többé nem lenne lehetséges földgázzal működő járműveket gyártani és forgalmazni, ami kedvezőtlen hatással járna a CO2-kibocsátásokra. Ez ellentétben állna továbbá az Európai Bizottság által az alternatív üzemanyagokról szóló közleményben meghatározott célkitűzésekkel is (12). |
| --- | --- |

—

HC határértékek: a javasolt új határérték leküzdhetetlen akadályt jelentene a földgázzal működő járművek számára, amelyek pedig környezeti szempontból jelentős előnyökkel kecsegtetnek. Valójában a HC-kibocsátások 90 %-át metángáz alkotja, azaz egy közismerten stabil és nem szennyező gáz, amely aromatikus szénhidrogéneket sem tartalmaz; e járművek CO2-kibocsátásai 20-20 %-kal alacsonyabbak, mint a benzinüzemű járműveké. Ha az el nem égetett szénhidrogéneknek a rendelet által bevezetett 25 %-os csökkentése megerősítést nyerne, többé nem lenne lehetséges földgázzal működő járműveket gyártani és forgalmazni, ami kedvezőtlen hatással járna a CO2-kibocsátásokra. Ez ellentétben állna továbbá az Európai Bizottság által az alternatív üzemanyagokról szóló közleményben meghatározott célkitűzésekkel is (12).

| 5.3 | Az Európai Bizottság javaslata megszünteti azon mentesítést, amelynek értelmében a 2,5 tonnát meghaladó (azonban 3,5 tonna alatti) tömegű személyszállító járművek (M1 járművek) típusjóváhagyása a könnyű kereskedelmi járművekre előírt határértékek szerint történhet. |
| --- | --- |

5.3

Az Európai Bizottság javaslata megszünteti azon mentesítést, amelynek értelmében a 2,5 tonnát meghaladó (azonban 3,5 tonna alatti) tömegű személyszállító járművek (M1 járművek) típusjóváhagyása a könnyű kereskedelmi járművekre előírt határértékek szerint történhet.

| 5.3.1 | Az EGSZB úgy véli, hogy különbséget kell tenni a konkrét munkavégzési igényeknek megfelelően tervezett nehézjárművek és azon járművek között, amelyeket az autósok gyakran csak a divatot követve vásárolnak, és amelyekkel a nagyvárosokban felállnak a járdákra! Az első típusba tartozó példák azonban:






  — | a hét vagy több személyre tervezett járművek. Ezek a helyi közlekedés céljaira alkalmas járművek (például: minibusz, ingajáratként közlekedő autóbusz, lakókocsi és speciális célokra szolgáló járművek, például mentőautók). A nagyszámú utas fogadásának képessége és a nagyobb teherbíró-képesség nehezebb, magasabb és szélesebb jármű tervezését teszik szükségessé, ennek megfelelő váltókkal, tehát kissé nagyobb mértékű kibocsátásokkal, |
| --- | --- | --- |

5.3.1

Az EGSZB úgy véli, hogy különbséget kell tenni a konkrét munkavégzési igényeknek megfelelően tervezett nehézjárművek és azon járművek között, amelyeket az autósok gyakran csak a divatot követve vásárolnak, és amelyekkel a nagyvárosokban felállnak a járdákra! Az első típusba tartozó példák azonban:

—

a hét vagy több személyre tervezett járművek. Ezek a helyi közlekedés céljaira alkalmas járművek (például: minibusz, ingajáratként közlekedő autóbusz, lakókocsi és speciális célokra szolgáló járművek, például mentőautók). A nagyszámú utas fogadásának képessége és a nagyobb teherbíró-képesség nehezebb, magasabb és szélesebb jármű tervezését teszik szükségessé, ennek megfelelő váltókkal, tehát kissé nagyobb mértékű kibocsátásokkal,

| — | a terepjárók, 2,5 tonnát meghaladó maximális tömeggel. Ezek a járművek alapvető munkaeszközök a vidéki közösségek vagy a mentőszolgálatok, a közhasznú szervezetek és sok más egyéb fontos alkalmazás számára, beleértve a katonai alkalmazást is. Ezen oknál fogva specifikus igényeiket figyelembe veszik a különböző jogszabály-rendszerekben, és továbbra is élvezniük kellene ezt a bánásmódot, |
| --- | --- |

—

a terepjárók, 2,5 tonnát meghaladó maximális tömeggel. Ezek a járművek alapvető munkaeszközök a vidéki közösségek vagy a mentőszolgálatok, a közhasznú szervezetek és sok más egyéb fontos alkalmazás számára, beleértve a katonai alkalmazást is. Ezen oknál fogva specifikus igényeiket figyelembe veszik a különböző jogszabály-rendszerekben, és továbbra is élvezniük kellene ezt a bánásmódot,

| — | e két szegmens termelési volumenei eléggé alacsonyak; az ezen járművek által okozott kibocsátások a gépjárművek általi kibocsátások összességéhez képest elhanyagolhatók. E járművek tehát elhanyagolható mértékben befolyásolják a levegő minőségét, feltéve, ha ugyanazokat a szabályokat alkalmazzák rájuk, mint a könnyű kereskedelmi járművekre. |
| --- | --- |

—

e két szegmens termelési volumenei eléggé alacsonyak; az ezen járművek által okozott kibocsátások a gépjárművek általi kibocsátások összességéhez képest elhanyagolhatók. E járművek tehát elhanyagolható mértékben befolyásolják a levegő minőségét, feltéve, ha ugyanazokat a szabályokat alkalmazzák rájuk, mint a könnyű kereskedelmi járművekre.

| 5.3.2 | Nem oszthatjuk ezért az Európai Bizottság azon álláspontját, amely szerint már nem állnak fenn azok a feltételek, amelyek indokolják, hogy a 2,5 tonnát meghaladó maximális tömegű M1 járművek típusjóváhagyását a könnyű kereskedelmi járművekre előírt határértékeken belül lehessen elvégezni. Ugyanakkor az EGSZB elismeri annak szükségességét, hogy pontosabban meg kell határozni: mely járművek esetében lehet alkalmazni ezt a kivételt. |
| --- | --- |

5.3.2

Nem oszthatjuk ezért az Európai Bizottság azon álláspontját, amely szerint már nem állnak fenn azok a feltételek, amelyek indokolják, hogy a 2,5 tonnát meghaladó maximális tömegű M1 járművek típusjóváhagyását a könnyű kereskedelmi járművekre előírt határértékeken belül lehessen elvégezni. Ugyanakkor az EGSZB elismeri annak szükségességét, hogy pontosabban meg kell határozni: mely járművek esetében lehet alkalmazni ezt a kivételt.

| 5.3.3 | Végezetül: e kivétel megkülönböztetés nélküli megszüntetése valamennyi M1 nehézjárműre vonatkozóan a benzinmotorra való áttéréssel járna, és az üzemanyagok – tehát a CO2-kibocsátások – ennek megfelelő növekedésével. |
| --- | --- |

5.3.3

Végezetül: e kivétel megkülönböztetés nélküli megszüntetése valamennyi M1 nehézjárműre vonatkozóan a benzinmotorra való áttéréssel járna, és az üzemanyagok – tehát a CO2-kibocsátások – ennek megfelelő növekedésével.

| 5.4 | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a járművek javítására vonatkozó információk hozzáférhetősége, valamint a járműjavítási és információs szolgáltatások piacának valódi versenye szükséges ahhoz, hogy megkönnyíthessük a járművek szabad mozgását a belső piacon. Ezt már többek közt a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a gépjármű-ágazatbeli vertikális megállapodások és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló 1400/2002/EK rendelet, illetve a 98/69/EK és a 2002/80/EK irányelv is megerősítette. |
| --- | --- |

5.4

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a járművek javítására vonatkozó információk hozzáférhetősége, valamint a járműjavítási és információs szolgáltatások piacának valódi versenye szükséges ahhoz, hogy megkönnyíthessük a járművek szabad mozgását a belső piacon. Ezt már többek közt a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a gépjármű-ágazatbeli vertikális megállapodások és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló 1400/2002/EK rendelet, illetve a 98/69/EK és a 2002/80/EK irányelv is megerősítette.

| 5.4.1 | Az EGSZB azonban szeretné kiemelni, hogy a járműjavítási információkhoz korlátlan és szabványosított hozzáférést kell biztosítani, mivel a gyakorlatban a járműgyártók hajlamosak ezeket az információkat különféle közegeken és dokumentációs struktúrákon keresztül terjeszteni. Ez pedig jelentős akadályokat emel a független, több márkával is foglalkozó alkatrész-forgalmazók és gépjármű-javítóműhelyek, különösen az uniós független járműjavítási piacra szakosodott kisvállalkozások elé. Az EGSZB ezért támogatja az Európai Bizottságnak azt a javaslatát, hogy a rendeletbe egy olyan rendelkezés is kerüljön be, amely megkövetelné, hogy a járműjavítási információkhoz internetes oldalakon keresztül, szabványosított formában is hozzá lehessen férni. |
| --- | --- |

5.4.1

Az EGSZB azonban szeretné kiemelni, hogy a járműjavítási információkhoz korlátlan és szabványosított hozzáférést kell biztosítani, mivel a gyakorlatban a járműgyártók hajlamosak ezeket az információkat különféle közegeken és dokumentációs struktúrákon keresztül terjeszteni. Ez pedig jelentős akadályokat emel a független, több márkával is foglalkozó alkatrész-forgalmazók és gépjármű-javítóműhelyek, különösen az uniós független járműjavítási piacra szakosodott kisvállalkozások elé. Az EGSZB ezért támogatja az Európai Bizottságnak azt a javaslatát, hogy a rendeletbe egy olyan rendelkezés is kerüljön be, amely megkövetelné, hogy a járműjavítási információkhoz internetes oldalakon keresztül, szabványosított formában is hozzá lehessen férni.

6.   Specifikus megjegyzések és ajánlások

| 6.1 | A rendeletjavaslat szövege többször is hivatkozik a jövőbeni xxxx/xx/EK irányelvre. Tekintve, hogy ez az irányelv módosítani fogja a típusjóváhagyásról szóló keretirányelvet, mostantól világosan fel kellene tüntetni, hogy a az xxxx/xx/EK irányelv által módosított, a típusjóváhagyásról szóló 70/156/EGK keretirányelvre kívánunk utalni. |
| --- | --- |

6.1

A rendeletjavaslat szövege többször is hivatkozik a jövőbeni xxxx/xx/EK irányelvre. Tekintve, hogy ez az irányelv módosítani fogja a típusjóváhagyásról szóló keretirányelvet, mostantól világosan fel kellene tüntetni, hogy a az xxxx/xx/EK irányelv által módosított, a típusjóváhagyásról szóló 70/156/EGK keretirányelvre kívánunk utalni.

| 6.2 | A (13) preambulumbekezdés bevezeti az üzemanyag-fogyasztás mérésének szabványosított módszerére, valamint az ügyfelek és a felhasználók pontos és objektív információkkal való ellátására vonatkozó követelményeket. Ezek a követelmények egyébként már kötelező érvényűek (1999/94/EK irányelv), ezért e szempontok újbóli felemlítése teljes mértékben felesleges. |
| --- | --- |

6.2

A (13) preambulumbekezdés bevezeti az üzemanyag-fogyasztás mérésének szabványosított módszerére, valamint az ügyfelek és a felhasználók pontos és objektív információkkal való ellátására vonatkozó követelményeket. Ezek a követelmények egyébként már kötelező érvényűek (1999/94/EK irányelv), ezért e szempontok újbóli felemlítése teljes mértékben felesleges.

| 6.3 | Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy a vizsgált rendeletjavaslat 2. cikke (1) bekezdésének, 4. cikke (1) bekezdésének, valamint 5. cikkének szövege nem világos. Részletesebben: |
| --- | --- |

6.3

Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy a vizsgált rendeletjavaslat 2. cikke (1) bekezdésének, 4. cikke (1) bekezdésének, valamint 5. cikkének szövege nem világos. Részletesebben:

| 6.3.1 | A 2. cikk (1) bekezdése meghatározza azokat a gépjárműveket, amelyekre a rendelet alkalmazandó. Úgy tűnik, hogy a 4. cikk (1) bekezdése, valamint az 5. cikk a rendelet által lefedett valamennyi járműtípusra (tehát a 2. cikkben felsoroltakra) vonatkozóan előírja, hogy azok kötelesek megfelelni a követelmények alábbi hosszú listájának: kibocsátások a kipufogócsőnél; kibocsátások alacsony környezeti hőmérsékleten; párolgási kibocsátások; a fedélzeti diagnosztikai rendszer (OBD-rendszer) működése; a szennyezésgátló berendezések élettartama; a minimális kibocsátások; a forgattyúházból származó kibocsátások; CO2-kibocsátások és üzemanyag-fogyasztás; a füst átlátszatlansága. |
| --- | --- |

6.3.1

A 2. cikk (1) bekezdése meghatározza azokat a gépjárműveket, amelyekre a rendelet alkalmazandó. Úgy tűnik, hogy a 4. cikk (1) bekezdése, valamint az 5. cikk a rendelet által lefedett valamennyi járműtípusra (tehát a 2. cikkben felsoroltakra) vonatkozóan előírja, hogy azok kötelesek megfelelni a követelmények alábbi hosszú listájának: kibocsátások a kipufogócsőnél; kibocsátások alacsony környezeti hőmérsékleten; párolgási kibocsátások; a fedélzeti diagnosztikai rendszer (OBD-rendszer) működése; a szennyezésgátló berendezések élettartama; a minimális kibocsátások; a forgattyúházból származó kibocsátások; CO2-kibocsátások és üzemanyag-fogyasztás; a füst átlátszatlansága.

| 6.3.2 | A fentiekben felsoroltak azonban a típusjóváhagyáskor elvégzendő tesztek számának indokolatlan növekedéséhez vezetnének. Például a minimális kibocsátás vagy a párolgási kibocsátás mérése egy dízeljármű esetében teljes mértékben felesleges. Megfelelőbb és kevésbé félreérthető lenne a 70/220/EGK irányelv I. mellékletének I.5.2. ábrájában javasolt táblázat (13) használata. |
| --- | --- |

6.3.2

A fentiekben felsoroltak azonban a típusjóváhagyáskor elvégzendő tesztek számának indokolatlan növekedéséhez vezetnének. Például a minimális kibocsátás vagy a párolgási kibocsátás mérése egy dízeljármű esetében teljes mértékben felesleges. Megfelelőbb és kevésbé félreérthető lenne a 70/220/EGK irányelv I. mellékletének I.5.2. ábrájában javasolt táblázat (13) használata.

| 6.4 | Végezetül az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy az alkalmazási terület meghatározása nem világos a külső gyújtású M járművek (személyszállító járművek) esetében, ahonnan ki vannak zárva a földgázzal és a PB-gázzal működő motorok. Úgy tűnik, hogy a rendelet szövege (4. és 5. cikk) a követelmények teljes listáját kiterjeszti az M2 és az M3 kategóriába tartozó járművekre, miközben korábban a 3,5 tonnát meghaladó tömegű M járműveknek (amelyek Európában egyébként rendkívül ritkák) csupán az üresjárati fordulatszámon való kibocsátásra és a forgattyúházból származó kibocsátásra vonatkozó követelményeknek kellett megfelelniük. |
| --- | --- |

6.4

Végezetül az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy az alkalmazási terület meghatározása nem világos a külső gyújtású M járművek (személyszállító járművek) esetében, ahonnan ki vannak zárva a földgázzal és a PB-gázzal működő motorok. Úgy tűnik, hogy a rendelet szövege (4. és 5. cikk) a követelmények teljes listáját kiterjeszti az M2 és az M3 kategóriába tartozó járművekre, miközben korábban a 3,5 tonnát meghaladó tömegű M járműveknek (amelyek Európában egyébként rendkívül ritkák) csupán az üresjárati fordulatszámon való kibocsátásra és a forgattyúházból származó kibocsátásra vonatkozó követelményeknek kellett megfelelniük.

| 6.5 | A 4. cikk (3) bekezdése kiemeli: a gyártó köteles ellátni a vásárlót a jármű kibocsátásaira és fogyasztására vonatkozó műszaki információkkal. Mivel ezt a kötelezettséget a 2003/77/EK irányelv által módosított 1999/94/EK irányelv már tartalmazza, ez a bekezdés felesleges. |
| --- | --- |

6.5

A 4. cikk (3) bekezdése kiemeli: a gyártó köteles ellátni a vásárlót a jármű kibocsátásaira és fogyasztására vonatkozó műszaki információkkal. Mivel ezt a kötelezettséget a 2003/77/EK irányelv által módosított 1999/94/EK irányelv már tartalmazza, ez a bekezdés felesleges.

| 6.6 | A 10. cikk a nem eredeti pótalkatrészek típusjóváhagyását tárgyalja. Megtiltja a cserekatalizátorok értékesítését, illetve járműbe szerelését, kivéve az olyan típusúakét, amelyekre a típusjóváhagyást e rendeletnek megfelelően megadták. Nem derül ki világosan, hogy az Európai Bizottság korlátozni szándékozik-e ezen katalizátorok használatát az 1992 előtt regisztrált járművekre (tehát az OBD bevezetése előtti járművekre) vonatkozóan, kizárva használatukat a modernebb járművek esetében. Ezenkívül a típusjóváhagyás szükségességét a kibocsátáscsökkentő berendezés esetleges egyéb nem eredeti alkatrészeire is ki kellene terjeszteni, például a részecskeszűrőkre. |
| --- | --- |

6.6

A 10. cikk a nem eredeti pótalkatrészek típusjóváhagyását tárgyalja. Megtiltja a cserekatalizátorok értékesítését, illetve járműbe szerelését, kivéve az olyan típusúakét, amelyekre a típusjóváhagyást e rendeletnek megfelelően megadták. Nem derül ki világosan, hogy az Európai Bizottság korlátozni szándékozik-e ezen katalizátorok használatát az 1992 előtt regisztrált járművekre (tehát az OBD bevezetése előtti járművekre) vonatkozóan, kizárva használatukat a modernebb járművek esetében. Ezenkívül a típusjóváhagyás szükségességét a kibocsátáscsökkentő berendezés esetleges egyéb nem eredeti alkatrészeire is ki kellene terjeszteni, például a részecskeszűrőkre.

| 6.7 | A 11. cikk (2) bekezdése értelmében a tagállamok rendelkezhetnek pénzügyi ösztönzőkről a retrofit
   (14) rendszerek felszerelése érdekében, amelyek a forgalomban részt vevő járművek kipufogónál mért kibocsátását úgy szabályozzák, hogy az ne haladja meg a rendelet által előírt határértékeket. Az Európai Bizottság azonban nem pontosítja, hogy mely eljárások szerint igazolható e rendszerek megfelelősége, azt sem határozza meg, hogy ezen eljárások már rendelkezésre állnak-e. |
| --- | --- |

6.7

A 11. cikk (2) bekezdése értelmében a tagállamok rendelkezhetnek pénzügyi ösztönzőkről a retrofit
   (14) rendszerek felszerelése érdekében, amelyek a forgalomban részt vevő járművek kipufogónál mért kibocsátását úgy szabályozzák, hogy az ne haladja meg a rendelet által előírt határértékeket. Az Európai Bizottság azonban nem pontosítja, hogy mely eljárások szerint igazolható e rendszerek megfelelősége, azt sem határozza meg, hogy ezen eljárások már rendelkezésre állnak-e.

| 6.8 | A 17. cikk felsorolja azon irányelvek listáját (15), amelyek a rendelet hatálybalépésének dátumától számított 18 hónapot követően hatályukat vesztik. Ezzel kapcsolatban mindenesetre tekintetbe kell venni a következőket:






  — | ha az Európai Bizottságnak az volt a szándéka, hogy felsorolja a gépjárművek kibocsátásairól szóló 70/220/EGK irányelvet, valamint az üzemanyag-fogyasztásról szóló 80/1268/EGK irányelvet módosító valamennyi irányelvet, akkor ez a lista nem teljes (például a 70/220/EGK irányelvet 18 alkalommal módosították, de ebből csak 6 kerül említésre). Egyszerűbb lenne egy ehhez hasonló megfogalmazást alkalmazni: „a legutóbb a 2003/76/EK irányelv által módosított 70/220/EGK irányelv, valamint a legutóbb a 2004/3/EK irányelv által módosított 80/1268/EGK irányelv ...-tól hatályon kívül helyeződik”. |
| --- | --- | --- |

6.8

A 17. cikk felsorolja azon irányelvek listáját (15), amelyek a rendelet hatálybalépésének dátumától számított 18 hónapot követően hatályukat vesztik. Ezzel kapcsolatban mindenesetre tekintetbe kell venni a következőket:

—

ha az Európai Bizottságnak az volt a szándéka, hogy felsorolja a gépjárművek kibocsátásairól szóló 70/220/EGK irányelvet, valamint az üzemanyag-fogyasztásról szóló 80/1268/EGK irányelvet módosító valamennyi irányelvet, akkor ez a lista nem teljes (például a 70/220/EGK irányelvet 18 alkalommal módosították, de ebből csak 6 kerül említésre). Egyszerűbb lenne egy ehhez hasonló megfogalmazást alkalmazni: „a legutóbb a 2003/76/EK irányelv által módosított 70/220/EGK irányelv, valamint a legutóbb a 2004/3/EK irányelv által módosított 80/1268/EGK irányelv ...-tól hatályon kívül helyeződik”.

| 6.8.1 | Súlyos problémákat vet fel a gépjárművek kibocsátásairól, illetve az üzemanyag-fogyasztásról szóló említett irányelveknek a rendelet által előirányzott hatályon kívül helyezése, amelyre a rendelet hatálybalépésétől számított 18 hónap elteltével kerül sor. |
| --- | --- |

6.8.1

Súlyos problémákat vet fel a gépjárművek kibocsátásairól, illetve az üzemanyag-fogyasztásról szóló említett irányelveknek a rendelet által előirányzott hatályon kívül helyezése, amelyre a rendelet hatálybalépésétől számított 18 hónap elteltével kerül sor.

| 6.8.2 | Ez a dátum egybeesne ugyanis a típusjóváhagyásról szóló előírások hatálybalépésének dátumával, noha csupán a gyártó által bevezetett új M1 típusokra korlátozottan. Azokat az M1 típusokat, amelyek típusjóváhagyása a fenti dátumot megelőzően megtörtént, további 18 hónapra regisztrálni lehet, anélkül, hogy újabb típusjóváhagyásra lenne szükség. Hasonló feltételek alkalmazandók a II. osztály és a III. osztály N1 járműveire: az új típusok további 12 hónapot kapnak a típusjóváhagyásra, míg azok a típusok, amelyek típusjóváhagyása már korábban megtörtént, és amelyeket regisztrálni kell, erre további 30 hónapot kapnak. |
| --- | --- |

6.8.2

Ez a dátum egybeesne ugyanis a típusjóváhagyásról szóló előírások hatálybalépésének dátumával, noha csupán a gyártó által bevezetett új M1 típusokra korlátozottan. Azokat az M1 típusokat, amelyek típusjóváhagyása a fenti dátumot megelőzően megtörtént, további 18 hónapra regisztrálni lehet, anélkül, hogy újabb típusjóváhagyásra lenne szükség. Hasonló feltételek alkalmazandók a II. osztály és a III. osztály N1 járműveire: az új típusok további 12 hónapot kapnak a típusjóváhagyásra, míg azok a típusok, amelyek típusjóváhagyása már korábban megtörtént, és amelyeket regisztrálni kell, erre további 30 hónapot kapnak.

| 6.8.3 | A kérdés az, hogy miként lehetséges a regisztráció alkalmával szükséges megfelelőségi tanúsítványt kibocsátani, mivel ez a tanúsítvány csak egy már hatályon kívül helyezett irányelvre hivatkozhat. |
| --- | --- |

6.8.3

A kérdés az, hogy miként lehetséges a regisztráció alkalmával szükséges megfelelőségi tanúsítványt kibocsátani, mivel ez a tanúsítvány csak egy már hatályon kívül helyezett irányelvre hivatkozhat.

Brüsszel, 2006. szeptember 13.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Az N kategóriába a legalább 4 kerékkel rendelkező, áruszállításra alkalmas járművek tartoznak. E járművek a maximális tömeg alapján három osztályba sorolhatók: N1/maximális tömeg < 3 500 kg; N2 < 12 000 kg; N3 > 12 000 kg. Az N1 osztály három alosztályra oszlik, amelyek a következők: NI, NII, NIII; azonosításuk szintén a tömeg alapján történik.

1

(2)  Az M kategóriába a legalább 4 kerékkel rendelkező, személyszállításra alkalmas járművek tartoznak. Ezek 3 osztályba sorolhatók (M1, M2 és M3) a férőhelyek száma és maximális tömegük alapján: M1 < 9 hely; M2 > 9 hely és < 5 000 kg; M3 > 9 hely és > 5 000 kg.

2

(3)  HL L 350, 1998.12.28., 1998/69/EK irányelv.

3

(4)  OASIS, Organization for the Advancement of Structured Information Standards.

4

(5)  CAFE, Clean Air for Europe. A COM(2001) 245 final közlemény által elindított program, amelynek célja a levegőminőségről szóló irányelvek értékelésére szolgáló elemzési stratégia kifejlesztése, a tagállamokban folyamatban lévő programok hatékonysága, a levegőminőség folyamatos monitorozása, ezen információknak a közvélemény rendelkezésére bocsátása, a kibocsátási határok felülvizsgálata és módosítása, valamint új monitorozási és modellezési rendszerek kifejlesztése.

5

Clean Air for Europe.

(6)  CARS 21, Competitive Automotive Regulatory System for the 21st Century. Az Európai Bizottság, az Európai Parlament, a tagállamok, az ipar, a szakszervezetek, az NGO-k és a fogyasztók képviselőiből álló szakértői csoport. Feladata javaslatok kialakítása az európai autóipar versenyképességének javítása céljából, a kapcsolódó szociális-környezeti szempontok figyelembevételével.

6

Competitive Automotive Regulatory System for the 21st Century

(7)  A Motor Vehicle Emissions Group ülésének alkalmával (2005 decembere) a Vállalkozás- és Iparpolitikai Főigazgatóság kiosztotta a résztvevőknek a független szakértők csoportja által készített dokumentumot, amely bemutatja az Euro 5 szabványnak megfelelő járművek esetében a technológiák és a költségek közötti viszonyról készült elemzés eredményeit.

7

Motor Vehicle Emissions Group

(8)  SEC(2005) 1745, a vizsgált rendeletjavaslatban: Impact Assessment, 6.2. pont: Scenarios of the Regulatory Approach, Table 1 – Scenario G, 17. oldal.

8

Impact Assessment,

Scenarios of the Regulatory Approach, Table 1

Scenario G

(9)  SEC(2005) 43, Commission Staff Working Paper, Fiscal incentives for motor vehicles in advance of Euro 5.

9

(10)  COM (2005) 446 final.

10

(11)  Az International Institute for Applied Systems Analysis (IISA) honlapján található információk.

11

(12)  COM(2001) 547 final, amely az alábbi célt tűzi ki: 2015-ben a hagyományos üzemanyagok 5 %-át, 2020-ban pedig 10 %-át földgázzal kell helyettesíteni.

12

(13)  Ez a táblázat az egyes gépjárműtípusok esetében elvégzendő vizsgálatokat határozza meg.

13

(14)  A retrofit szó egy olyan készülékre utal, amelyet már használatban lévő járműre kell felszerelni, hogy annak kibocsátásai tovább csökkenjenek.

14

retrofit

(15)  A 70/220/EGK irányelv, a 80/1268/EGK irányelv, a 89/458/EGK irányelv, a 91/441/EGK irányelv, a 93/59/EGK irányelv, a 94/12/EK irányelv, a 96/69/EK irányelv és a 2004/3/EK irányelv.

15

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/67 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/67

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „A szociálturizmus Európában”

(2006/C 318/12)

2006. január 19-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy Működési Szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján véleményt dolgoz ki a következő: „A szociálturizmus Európában”.

A bizottsági munka előkészítéséért felelős „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció véleményét 2006. július 26-án elfogadta. (Előadó: Juan MENDOZA CASTRO.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. szeptember 13–14-én tartott 429. plenáris ülésén (a 2006. szeptember 14-i ülésnapon) 138 szavazattal 2 ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

A.   Első rész: A jelenlegi helyzet elemzése

1.   Bevezetés

| 1.1 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság az európai szintű idegenforgalmi politika kialakításához való hozzájárulása keretében kidolgozott véleményeinek sorában most az ún. szociálturizmus tárgyában szándékozik véleményt kidolgozni, az ágazat eredetének, jelenlegi európai helyzetének, a tagállamok különféle tapasztalatainak és a benne rejlő értékeknek az elemzésével. Különösen az állami és magánintézményeknek kíván javaslatokat tenni az európai szociálturizmus hatékonyabbá tétele, kiterjesztése és fejlesztése érdekében. Jelen vélemény célja továbbá az európai idegenforgalmi politikáról jelenleg folyó vitához való hozzájárulás a szociálturizmus mint az európai turisztikai modell szerves részét képező elem tanulmányozása révén. |
| --- | --- |

1.1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság az európai szintű idegenforgalmi politika kialakításához való hozzájárulása keretében kidolgozott véleményeinek sorában most az ún. szociálturizmus tárgyában szándékozik véleményt kidolgozni, az ágazat eredetének, jelenlegi európai helyzetének, a tagállamok különféle tapasztalatainak és a benne rejlő értékeknek az elemzésével. Különösen az állami és magánintézményeknek kíván javaslatokat tenni az európai szociálturizmus hatékonyabbá tétele, kiterjesztése és fejlesztése érdekében. Jelen vélemény célja továbbá az európai idegenforgalmi politikáról jelenleg folyó vitához való hozzájárulás a szociálturizmus mint az európai turisztikai modell szerves részét képező elem tanulmányozása révén.

| 1.2 | Az idegenforgalom Európában: a jelenlegi helyzet és a jövőbeli kihívások. Számos tanulmány, jelentés és vélemény készült egyrészt az idegenforgalom jelenlegi helyzetéről igen különböző – gazdasági, szociális és környezeti – szempontokból; általában az európai és konkrétan az egyes országok gazdasági életben való megnövekedett jelentősége; valamint az európai gazdagsághoz és foglalkoztatáshoz való hozzájárulást jelentő kedvező irányú fejlődése szempontjából, ezek mind részét képezik a nagy lehetőségeket, stabilitást és növekedést ígérő helyzetnek. Másrészről figyelembe vették az idegenforgalomhoz kötődő rövid, közép- és hosszú távú külső és belső tényezőket és veszélyeket, mint az idényjelleg, a természeti erőforrások időnként káros hatású használata, a kulturális örökség és a helyi környezet nem megfelelő megbecsülése, valamint a lakosság és a turisták biztonságát veszélyeztető terrorizmus miatti aggodalmak. Mindkét oldalból arra a következtetésre jutunk, hogy ha azt akarjuk, hogy az idegenforgalom a fenntartható fejődés szellemében fejlődjön, igen jelentős kihívásokkal kell szembenéznünk. Pusztán tájékoztató jelleggel érdemes megemlíteni, hogy e kihívások között szerepel az, hogy az összes állampolgár hozzáférhessen az idegenforgalomhoz, hogy a turizmus eredményesen hozzájáruljon a világ számos elmaradott országának a fejlődéséhez, továbbá a környezeti fenntarthatóság, az idegenforgalmi etikai kódex tiszteletben tartása, a foglalkoztatási stabilitás és minőség, valamint a világbékéhez való hozzájárulás. Mindezek a kihívások – számos egyéb mellett – az Európa számára stratégiai jelentőségű turizmus számára a minden polgár jobb életminőségéhez való szükséges hozzájárulást jelentik. |
| --- | --- |

1.2

Az idegenforgalom Európában: a jelenlegi helyzet és a jövőbeli kihívások. Számos tanulmány, jelentés és vélemény készült egyrészt az idegenforgalom jelenlegi helyzetéről igen különböző – gazdasági, szociális és környezeti – szempontokból; általában az európai és konkrétan az egyes országok gazdasági életben való megnövekedett jelentősége; valamint az európai gazdagsághoz és foglalkoztatáshoz való hozzájárulást jelentő kedvező irányú fejlődése szempontjából, ezek mind részét képezik a nagy lehetőségeket, stabilitást és növekedést ígérő helyzetnek. Másrészről figyelembe vették az idegenforgalomhoz kötődő rövid, közép- és hosszú távú külső és belső tényezőket és veszélyeket, mint az idényjelleg, a természeti erőforrások időnként káros hatású használata, a kulturális örökség és a helyi környezet nem megfelelő megbecsülése, valamint a lakosság és a turisták biztonságát veszélyeztető terrorizmus miatti aggodalmak. Mindkét oldalból arra a következtetésre jutunk, hogy ha azt akarjuk, hogy az idegenforgalom a fenntartható fejődés szellemében fejlődjön, igen jelentős kihívásokkal kell szembenéznünk. Pusztán tájékoztató jelleggel érdemes megemlíteni, hogy e kihívások között szerepel az, hogy az összes állampolgár hozzáférhessen az idegenforgalomhoz, hogy a turizmus eredményesen hozzájáruljon a világ számos elmaradott országának a fejlődéséhez, továbbá a környezeti fenntarthatóság, az idegenforgalmi etikai kódex tiszteletben tartása, a foglalkoztatási stabilitás és minőség, valamint a világbékéhez való hozzájárulás. Mindezek a kihívások – számos egyéb mellett – az Európa számára stratégiai jelentőségű turizmus számára a minden polgár jobb életminőségéhez való szükséges hozzájárulást jelentik.

| 1.3 | Az idegenforgalmi politika az Európai Unióban. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2005. április 6-án már elfogadott egy véleményt
  „A kibővített Unió idegenforgalmi politikája”
  tárgyában, ez átfogóbb elemzést adott mind a jelenlegi idegenforgalmi politikáról az európai alkotmányszerződés fényében, mind pedig a jelenlegi és jövőbeli bővítések hatásairól. Ebben a véleményben pozitívan értékelték az idegenforgalomnak az egyéb európai szintű politikák támogatásában, koordinálásában és kiegészítésében játszott szerepét. Példának okáért az idegenforgalomnak igen sok köze van a foglalkoztatási és szociálpolitikákhoz, a minőség javításához, a technológiai kutatás-fejlesztéshez, a fogyasztóvédelemhez, valamint a környezetvédelmi és számos egyéb szakpolitikához. Különösen ki kell emelni, hogy jelen vélemény elemezni és konkretizálni kívánja, hogy a szociálturizmus miként járul hozzá az imént említett foglalkoztatási és szociálpolitikához. Az idegenforgalommal kapcsolatos számos véleményében az EGSZB olyan uniós politikákat szorgalmaz, amelyek a nem feltétlenül normákon, hanem értékeken alapuló európai turisztikai modell létrehozására irányulnak. Úgy véljük, hogy a szociálturizmus és a hozzá kapcsolódó értékek e modell fontos alkotóelemei lehetnek, és hozzájárulhatnak annak gyakorlati alkalmazásához és elterjesztéséhez. |
| --- | --- |

1.3

Az idegenforgalmi politika az Európai Unióban. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2005. április 6-án már elfogadott egy véleményt
  „A kibővített Unió idegenforgalmi politikája”
  tárgyában, ez átfogóbb elemzést adott mind a jelenlegi idegenforgalmi politikáról az európai alkotmányszerződés fényében, mind pedig a jelenlegi és jövőbeli bővítések hatásairól. Ebben a véleményben pozitívan értékelték az idegenforgalomnak az egyéb európai szintű politikák támogatásában, koordinálásában és kiegészítésében játszott szerepét. Példának okáért az idegenforgalomnak igen sok köze van a foglalkoztatási és szociálpolitikákhoz, a minőség javításához, a technológiai kutatás-fejlesztéshez, a fogyasztóvédelemhez, valamint a környezetvédelmi és számos egyéb szakpolitikához. Különösen ki kell emelni, hogy jelen vélemény elemezni és konkretizálni kívánja, hogy a szociálturizmus miként járul hozzá az imént említett foglalkoztatási és szociálpolitikához. Az idegenforgalommal kapcsolatos számos véleményében az EGSZB olyan uniós politikákat szorgalmaz, amelyek a nem feltétlenül normákon, hanem értékeken alapuló európai turisztikai modell létrehozására irányulnak. Úgy véljük, hogy a szociálturizmus és a hozzá kapcsolódó értékek e modell fontos alkotóelemei lehetnek, és hozzájárulhatnak annak gyakorlati alkalmazásához és elterjesztéséhez.

| 1.4 | A lisszaboni menetrend kihívása és a szociálturizmus. Kiemelten meg kell említenünk azt a kihívást, amelyet a lisszaboni menetrend jelent az idegenforgalom és a konkrétan a szociálturizmus számára. Amennyiben a menetrend stratégiai célkitűzése az, hogy
  „az Unió a világ legversenyképesebb, legdinamikusabban fejlődő, tudásalapú gazdaságává váljon, amely több és jobb munkahely létrehozásával és fokozottabb társadalmi kohézió megvalósításával egyidejűleg fenntartható gazdasági növekedésre képes”
  , elemeznünk kell, hogy a szociálturizmus hatékonyan és kedvező módon hozzájárul-e e célkitűzés eléréséhez, hogyan éri ezt el, és hogyan tudná hozzájárulását tovább fokozni. Előzetesen leszögezzük, hogy ez a hozzájárulás – amint azt a vélemény folyamán látni fogjuk – meggyőződésünk szerint valóban létezik, ugyanakkor azt is, hogy ez még fokozható, erre való tekintettel pedig intézkedési javaslatokat teszünk a szociálturizmusban részt vevő különböző szereplők számára. |
| --- | --- |

1.4

A lisszaboni menetrend kihívása és a szociálturizmus. Kiemelten meg kell említenünk azt a kihívást, amelyet a lisszaboni menetrend jelent az idegenforgalom és a konkrétan a szociálturizmus számára. Amennyiben a menetrend stratégiai célkitűzése az, hogy
  „az Unió a világ legversenyképesebb, legdinamikusabban fejlődő, tudásalapú gazdaságává váljon, amely több és jobb munkahely létrehozásával és fokozottabb társadalmi kohézió megvalósításával egyidejűleg fenntartható gazdasági növekedésre képes”
  , elemeznünk kell, hogy a szociálturizmus hatékonyan és kedvező módon hozzájárul-e e célkitűzés eléréséhez, hogyan éri ezt el, és hogyan tudná hozzájárulását tovább fokozni. Előzetesen leszögezzük, hogy ez a hozzájárulás – amint azt a vélemény folyamán látni fogjuk – meggyőződésünk szerint valóban létezik, ugyanakkor azt is, hogy ez még fokozható, erre való tekintettel pedig intézkedési javaslatokat teszünk a szociálturizmusban részt vevő különböző szereplők számára.

| 1.5 | Jelen vélemény háttere. Jelen vélemény háttere mind elméleti szinten (tanulmányok, jelentések és jegyzőkönyvek), mind gyakorlati szinten (különféle szociálturisztikai tevékenységek és formák Európában) igen sokrétű. Számos köz- és magánintézmény hozzájárult ehhez. Az EGSZB munkásságából érdemes megemlíteni egyrészt a 2003. október 29-én elfogadott
  „A mindenki számára hozzáférhető és társadalmilag fenntartható idegenforgalomért”
  c. véleményt, amelynek 5.5.2. pontja a 100 kezdeményezés egyikeként már megemlíti a szociálturizmust, másrészt pedig a 2005. április 6-án elfogadott „
  A kibővített Unió idegenforgalmi politikája
  ” c. véleményt, amely az európai szociálturisztikai projektet az európai intézményi együttműködés lehetséges kísérleti projektjei közé sorolja. |
| --- | --- |

1.5

Jelen vélemény háttere. Jelen vélemény háttere mind elméleti szinten (tanulmányok, jelentések és jegyzőkönyvek), mind gyakorlati szinten (különféle szociálturisztikai tevékenységek és formák Európában) igen sokrétű. Számos köz- és magánintézmény hozzájárult ehhez. Az EGSZB munkásságából érdemes megemlíteni egyrészt a 2003. október 29-én elfogadott
  „A mindenki számára hozzáférhető és társadalmilag fenntartható idegenforgalomért”
  c. véleményt, amelynek 5.5.2. pontja a 100 kezdeményezés egyikeként már megemlíti a szociálturizmust, másrészt pedig a 2005. április 6-án elfogadott „
  A kibővített Unió idegenforgalmi politikája
  ” c. véleményt, amely az európai szociálturisztikai projektet az európai intézményi együttműködés lehetséges kísérleti projektjei közé sorolja.

2.   A szociálturizmus fogalma

| 2.1 | A turizmushoz való jog mint a szociálturizmus alapja. Mindenkinek joga van a pihenőidőre napi, heti és éves szinten, illetve olyan szabadidőre, amelyet személyisége különböző vetületeinek, valamint társadalmi integrációjának teljes körű fejlesztésével tölthet el. És nyilvánvalóan mindenkinek joga van valóban érvényesíteni a személyiségfejlesztéshez való általános jogát. A turizmushoz való jog kétségkívül ezen általános jog egyik konkrét megnyilvánulása, a szociálturizmus célja pedig éppen ennek a jognak az általános érvényesítése és a turizmus mindenki számára történő elérhetővé tétele. Ezért hát a szociálturizmus nem marginális tevékenység, amely távol áll a világban, egész Európában és az egyes tagállamokban is hatalmas iparágat jelentő idegenforgalom általános tevékenységeitől, hanem az idegenforgalmi tevékenység alapját képező, az üdüléshez, az utazáshoz, más térségek és országok megismeréséhez való univerzális jog érvényesülési formája. Különösen kiemelendő, hogy ez a jog a Turisztikai Világszervezet (UNWTO) által 1999. október 1-jén Santiago de Chilében elfogadott és az ENSZ által 2001. december 21-én átvett Globális Etikai Kódex 7. cikkében is szerepel. |
| --- | --- |

2.1

A turizmushoz való jog mint a szociálturizmus alapja. Mindenkinek joga van a pihenőidőre napi, heti és éves szinten, illetve olyan szabadidőre, amelyet személyisége különböző vetületeinek, valamint társadalmi integrációjának teljes körű fejlesztésével tölthet el. És nyilvánvalóan mindenkinek joga van valóban érvényesíteni a személyiségfejlesztéshez való általános jogát. A turizmushoz való jog kétségkívül ezen általános jog egyik konkrét megnyilvánulása, a szociálturizmus célja pedig éppen ennek a jognak az általános érvényesítése és a turizmus mindenki számára történő elérhetővé tétele. Ezért hát a szociálturizmus nem marginális tevékenység, amely távol áll a világban, egész Európában és az egyes tagállamokban is hatalmas iparágat jelentő idegenforgalom általános tevékenységeitől, hanem az idegenforgalmi tevékenység alapját képező, az üdüléshez, az utazáshoz, más térségek és országok megismeréséhez való univerzális jog érvényesülési formája. Különösen kiemelendő, hogy ez a jog a Turisztikai Világszervezet (UNWTO) által 1999. október 1-jén Santiago de Chilében elfogadott és az ENSZ által 2001. december 21-én átvett Globális Etikai Kódex 7. cikkében is szerepel.

| 2.2 | A szociálturizmus meghatározása. Mivel igen sokféle elképzelés létezik a szociálturizmus mibenlétéről, nem könnyű pontos fogalommeghatározást adni róla. Bár a kérdéssel foglalkozó számos intézmény eltérő irányból (a tartalom, a várt eredmények, illetve a célok, elképzelések és meggyőződések meghatározása) közelíti meg, mind ugyanarra az alapra épít: minden embernek, beleértve a leghátrányosabb helyzetűeket is, napi, heti és éves rendszerességgel szüksége és joga van a pihenéshez, a szabadidőhöz és a munkából való kikapcsolódáshoz. Így a BITS meghatározása szerint a szociálturizmus „az alacsony jövedelmű társadalmi rétegek idegenforgalomban való, pontosan meghatározott szociális jellegű intézkedések révén lehetővé tett részvételéből eredő fogalmak és jelenségek összessége”. A BITS éppen most vizsgálja felül ezt a definíciót, kiterjesztve azt a fejlesztéshez és a szolidaritáshoz való hozzájárulás feltételei mellett folytatott idegenforgalmi tevékenységekre is. |
| --- | --- |

2.2

A szociálturizmus meghatározása. Mivel igen sokféle elképzelés létezik a szociálturizmus mibenlétéről, nem könnyű pontos fogalommeghatározást adni róla. Bár a kérdéssel foglalkozó számos intézmény eltérő irányból (a tartalom, a várt eredmények, illetve a célok, elképzelések és meggyőződések meghatározása) közelíti meg, mind ugyanarra az alapra épít: minden embernek, beleértve a leghátrányosabb helyzetűeket is, napi, heti és éves rendszerességgel szüksége és joga van a pihenéshez, a szabadidőhöz és a munkából való kikapcsolódáshoz. Így a BITS meghatározása szerint a szociálturizmus „az alacsony jövedelmű társadalmi rétegek idegenforgalomban való, pontosan meghatározott szociális jellegű intézkedések révén lehetővé tett részvételéből eredő fogalmak és jelenségek összessége”. A BITS éppen most vizsgálja felül ezt a definíciót, kiterjesztve azt a fejlesztéshez és a szolidaritáshoz való hozzájárulás feltételei mellett folytatott idegenforgalmi tevékenységekre is.

| 2.2.1 | Az Európai Bizottság meghatározása szerint „A szociálturizmust egyes országokban szövetségek, egyesületek, szakszervezetek szervezik, és célja az, hogy az utazást a lehető legtöbb ember számára,különösen a lakosság leghátrányosabb helyzetű rétegei számára hozzáférhetővé tegye”
   (1). Ezt a már túlhaladott definíciót az elmúlt évek során tartott technikai ülések nyomán most át kell dolgozni. Úgy véljük, hogy a két meghatározás közül egyik sem elég pontos, de a társadalomtudományok területén általában nem annyira a pontos definíció, mint inkább az egyedi jellemzők meghatározása számít. |
| --- | --- |

2.2.1

Az Európai Bizottság meghatározása szerint „A szociálturizmust egyes országokban szövetségek, egyesületek, szakszervezetek szervezik, és célja az, hogy az utazást a lehető legtöbb ember számára,különösen a lakosság leghátrányosabb helyzetű rétegei számára hozzáférhetővé tegye”
   (1). Ezt a már túlhaladott definíciót az elmúlt évek során tartott technikai ülések nyomán most át kell dolgozni. Úgy véljük, hogy a két meghatározás közül egyik sem elég pontos, de a társadalomtudományok területén általában nem annyira a pontos definíció, mint inkább az egyedi jellemzők meghatározása számít.

| 2.2.2 | Ezért hát, a szociálturizmus pontos meghatározásának szándéka nélkül és abból az alapfeltételezésből kiindulva, hogy a turizmus olyan általános jog, amelyet meg kell próbálni mindenki számára érvényesíteni, elmondhatjuk, hogy szociálturizmusról az alábbi három feltétel teljesülése mellett beszélhetünk:






  — | Valóban olyan helyzet áll fenn, amelyben egy személy teljesen vagy részben képtelen kimerítően élni a turizmushoz való jogával. Ennek fizikai vagy szellemi fogyatékosságból, személyes vagy családi elszigeteltségből, korlátozott mozgásképességből, földrajzi hátrányokból, illetve számos egyéb tényezőből eredő, illetve gazdasági okai lehetnek, amelyek tényleges akadályt jelentenek. |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Ezért hát, a szociálturizmus pontos meghatározásának szándéka nélkül és abból az alapfeltételezésből kiindulva, hogy a turizmus olyan általános jog, amelyet meg kell próbálni mindenki számára érvényesíteni, elmondhatjuk, hogy szociálturizmusról az alábbi három feltétel teljesülése mellett beszélhetünk:

—

Valóban olyan helyzet áll fenn, amelyben egy személy teljesen vagy részben képtelen kimerítően élni a turizmushoz való jogával. Ennek fizikai vagy szellemi fogyatékosságból, személyes vagy családi elszigeteltségből, korlátozott mozgásképességből, földrajzi hátrányokból, illetve számos egyéb tényezőből eredő, illetve gazdasági okai lehetnek, amelyek tényleges akadályt jelentenek.

| — | Valaki – legyen az állami vagy magánintézmény, vállalat, szakszervezet vagy bármiféle szervezett csoportosulás – vállalkozik arra, hogy leküzdje vagy csökkentse az emberek turizmushoz való jogának érvényesítése előtt álló akadályt. |
| --- | --- |

—

Valaki – legyen az állami vagy magánintézmény, vállalat, szakszervezet vagy bármiféle szervezett csoportosulás – vállalkozik arra, hogy leküzdje vagy csökkentse az emberek turizmushoz való jogának érvényesítése előtt álló akadályt.

| — | Ez a fellépés valóban eredményes, és hozzájárul ahhoz, hogy egy csoport a fenntarthatóság, a hozzáférhetőség és a szolidaritás elveinek teljesülése mellett üdülhessen. |
| --- | --- |

—

Ez a fellépés valóban eredményes, és hozzájárul ahhoz, hogy egy csoport a fenntarthatóság, a hozzáférhetőség és a szolidaritás elveinek teljesülése mellett üdülhessen.

| 2.2.3 | Egyszóval ugyanúgy, mint ahogy az általános idegenforgalmi tevékenységekben több ágazat, tevékenységi és fejlesztési terület vesz részt, a szociálturizmus is magában foglalja az összes olyan kezdeményezést, amely az üdülést elérhetővé teszi a különleges nehézségekkel küzdő személyek számára, ugyanakkor számos ágazatra, tevékenységre, csoportra és területre nézve kedvező szociális és gazdasági hatással van. |
| --- | --- |

2.2.3

Egyszóval ugyanúgy, mint ahogy az általános idegenforgalmi tevékenységekben több ágazat, tevékenységi és fejlesztési terület vesz részt, a szociálturizmus is magában foglalja az összes olyan kezdeményezést, amely az üdülést elérhetővé teszi a különleges nehézségekkel küzdő személyek számára, ugyanakkor számos ágazatra, tevékenységre, csoportra és területre nézve kedvező szociális és gazdasági hatással van.

| 2.3 | A szociálturizmus története






  — | A mai értelemben vett szociálturisztikai tevékenységek megjelenését nem lehet pontosan megállapítani; az első ilyen kezdeményezéseknek talán a XX. század elején megjelent, a hegyi testedzésre szakosodott szervezeteket, valamint a Svájcban és Franciaországban a hátrányos helyzetű családok gyermekei számára szervezett nyári táborokat tekinthetjük. |
| --- | --- | --- |

2.3

—

A mai értelemben vett szociálturisztikai tevékenységek megjelenését nem lehet pontosan megállapítani; az első ilyen kezdeményezéseknek talán a XX. század elején megjelent, a hegyi testedzésre szakosodott szervezeteket, valamint a Svájcban és Franciaországban a hátrányos helyzetű családok gyermekei számára szervezett nyári táborokat tekinthetjük.

| — | Az állami szerveknek a szociálturizmus kezdeti formáiba történő beavatkozása a második világháború utáni években kezdődött. Ez a munkásmozgalmakhoz kötődött, amelyek keretében bizonyos európai országokban (Franciaországban, Olaszországban, Portugáliában és Spanyolországban) szociálturisztikai tevékenységeket szerveztek, míg mások (az Egyesül Királyság és Hollandia) ezen a területen be nem avatkozási politikát folytattak. |
| --- | --- |

—

Az állami szerveknek a szociálturizmus kezdeti formáiba történő beavatkozása a második világháború utáni években kezdődött. Ez a munkásmozgalmakhoz kötődött, amelyek keretében bizonyos európai országokban (Franciaországban, Olaszországban, Portugáliában és Spanyolországban) szociálturisztikai tevékenységeket szerveztek, míg mások (az Egyesül Királyság és Hollandia) ezen a területen be nem avatkozási politikát folytattak.

| — | Az 50-es és 60-as évektől kezdődően kezdtek széles körű erőfeszítéseket tenni a szociálturizmus előmozdítása érdekében, és ekkor születik meg számos koordinációs egyesület és szervezet, többek között a brüsszeli székhelyű Nemzetközi Szociálturisztikai Iroda (BITS) is, amely mind a mai napig kiterjedt támogató és képviseleti tevékenységet végez. |
| --- | --- |

—

Az 50-es és 60-as évektől kezdődően kezdtek széles körű erőfeszítéseket tenni a szociálturizmus előmozdítása érdekében, és ekkor születik meg számos koordinációs egyesület és szervezet, többek között a brüsszeli székhelyű Nemzetközi Szociálturisztikai Iroda (BITS) is, amely mind a mai napig kiterjedt támogató és képviseleti tevékenységet végez.

| 2.4 | A szociálturizmus alapjai. A szociálturizmus a BITS szerint öt kritériumon alapul: |
| --- | --- |

2.4

A szociálturizmus alapjai. A szociálturizmus a BITS szerint öt kritériumon alapul:

| 2.4.1 | Az idegenforgalomhoz való jog a lehető legtöbb ember számára. Talán ennek a jognak az érvényesítésére irányuló szándék az, ami a legerősebben igazolja és alátámasztja a különféle szociálturisztikai intézkedéseket. Az idegenforgalom szociális alapokra helyezése révén nyilvánvalóan jelentősen kibővült az a réteg, amely napjainkban bizonyos időre el tud utazni szabadságra, de még mindig vannak jelentős csoportok, amelyek számára igen különböző okok miatt ez nem elérhető. E jog általános érvényesítését megakadályozó tényező leggyakrabban valószínűleg a megfelelő anyagi források hiánya. Kérdéses, hogy az állami szervek közpénzből garantálhatják vagy garantálniuk kell-e a turizmushoz, illetve az üdüléshez való jog érvényesülését. Erre a kérdésre az egyes országok igen sokféleképpen válaszolnak, egyesek elkötelezettebbek a szociális ügyek iránt, másokat viszont kevésbé háborít fel az, hogy nem mindenki engedheti meg magának, hogy üdülni menjen. Fontos hangsúlyozni, hogy a szociálturizmust semmiképpen sem lehet vagy szabad az idegenforgalom rossz minőségű, vagy alacsonyabb kategóriájú válfajának tekinteni. Épp ellenkezőleg: a szociálturisztikai tevékenységek során különös figyelmet kell szentelni az általános színvonalnak mind a létesítmények, mind pedig a személyzet által nyújtott szolgáltatások tekintetében. |
| --- | --- |

2.4.1

Az idegenforgalomhoz való jog a lehető legtöbb ember számára. Talán ennek a jognak az érvényesítésére irányuló szándék az, ami a legerősebben igazolja és alátámasztja a különféle szociálturisztikai intézkedéseket. Az idegenforgalom szociális alapokra helyezése révén nyilvánvalóan jelentősen kibővült az a réteg, amely napjainkban bizonyos időre el tud utazni szabadságra, de még mindig vannak jelentős csoportok, amelyek számára igen különböző okok miatt ez nem elérhető. E jog általános érvényesítését megakadályozó tényező leggyakrabban valószínűleg a megfelelő anyagi források hiánya. Kérdéses, hogy az állami szervek közpénzből garantálhatják vagy garantálniuk kell-e a turizmushoz, illetve az üdüléshez való jog érvényesülését. Erre a kérdésre az egyes országok igen sokféleképpen válaszolnak, egyesek elkötelezettebbek a szociális ügyek iránt, másokat viszont kevésbé háborít fel az, hogy nem mindenki engedheti meg magának, hogy üdülni menjen. Fontos hangsúlyozni, hogy a szociálturizmust semmiképpen sem lehet vagy szabad az idegenforgalom rossz minőségű, vagy alacsonyabb kategóriájú válfajának tekinteni. Épp ellenkezőleg: a szociálturisztikai tevékenységek során különös figyelmet kell szentelni az általános színvonalnak mind a létesítmények, mind pedig a személyzet által nyújtott szolgáltatások tekintetében.

| 2.4.2 | A szociálturizmus hozzájárulása a társadalmi érintkezéshez. Az idegenforgalom hatékony eszköze a társadalmi érintkezés előmozdításának és annak, hogy az emberek kapcsolatba kerüljenek más kultúrákkal, földrajzi területekkel és szokásokkal, és elsősorban más emberekkel oly módon, ahogyan utazás, üdülés, turizmus nélkül nem találkozhatnának, beszélhetnének egymással, és nem ismerhetnék fel, hogy lényegileg egyformák, kulturális szempontból viszont különbözőek. Ezek a kulturális cserekapcsolatok, a szabadidő kihasználása a személyes fejlődés fontos módja mind a turisták, mind pedig a helyi lakosság számára. Az idegenforgalom révén létrejövő kulturális kapcsolatteremtés különös értéket képvisel, különösen a fiatalok számára mind szellemi fejlődésük, mind annak szempontjából, hogy gazdagabb képet kapjanak a világról. Az Európai Unió esetében a szociálturizmus igen hasznos hozzájárulást nyújthat a polgárok Európájának a megteremtéséhez. Fontos hangsúlyozni, hogy általános vélekedés szerint a szociálturisztikai üdüléseket nem szabad különállóként kezelni az általános idegenforgalmi üdülésektől, illetve utaktól, hiszen a társadalmi beilleszkedést kell szolgálniuk. Éppen hogy a szociálturisztikai csoportoknak kell megtalálniuk az általános turistautak között a saját céljaikhoz ideális feltételeket, nem pedig fordítva. Nyilvánvaló, hogy ehhez nem csupán az anyagi feltételek terén kell erőfeszítéseket tenni, hanem a szolgáltatás típusát és ebből kifolyólag az ágazatban dolgozó szakemberek számára szükséges speciális képzést illetően is. |
| --- | --- |

2.4.2

A szociálturizmus hozzájárulása a társadalmi érintkezéshez. Az idegenforgalom hatékony eszköze a társadalmi érintkezés előmozdításának és annak, hogy az emberek kapcsolatba kerüljenek más kultúrákkal, földrajzi területekkel és szokásokkal, és elsősorban más emberekkel oly módon, ahogyan utazás, üdülés, turizmus nélkül nem találkozhatnának, beszélhetnének egymással, és nem ismerhetnék fel, hogy lényegileg egyformák, kulturális szempontból viszont különbözőek. Ezek a kulturális cserekapcsolatok, a szabadidő kihasználása a személyes fejlődés fontos módja mind a turisták, mind pedig a helyi lakosság számára. Az idegenforgalom révén létrejövő kulturális kapcsolatteremtés különös értéket képvisel, különösen a fiatalok számára mind szellemi fejlődésük, mind annak szempontjából, hogy gazdagabb képet kapjanak a világról. Az Európai Unió esetében a szociálturizmus igen hasznos hozzájárulást nyújthat a polgárok Európájának a megteremtéséhez. Fontos hangsúlyozni, hogy általános vélekedés szerint a szociálturisztikai üdüléseket nem szabad különállóként kezelni az általános idegenforgalmi üdülésektől, illetve utaktól, hiszen a társadalmi beilleszkedést kell szolgálniuk. Éppen hogy a szociálturisztikai csoportoknak kell megtalálniuk az általános turistautak között a saját céljaikhoz ideális feltételeket, nem pedig fordítva. Nyilvánvaló, hogy ehhez nem csupán az anyagi feltételek terén kell erőfeszítéseket tenni, hanem a szolgáltatás típusát és ebből kifolyólag az ágazatban dolgozó szakemberek számára szükséges speciális képzést illetően is.

| 2.4.3 | Fenntartható idegenforgalmi struktúrák kialakítása a területen. Az idegenforgalmi területek és célpontok infrastruktúráinak állapota nem mindig nevezhető fenntarthatónak, sőt, úgy tűnik, a turisztikai fejlesztéseket sokszor a rövid távú haszon vezérelte, minek folytán visszaéltek a természeti erőforrásokkal, és a legjobb területeket vették igénybe, ez különösen igaz a tengerpartok és a magas hegyek esetében. A szociálturizmus, amely nagyobb figyelmet fordít a szociális, mint a gazdasági kérdésekre, gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi fenntarthatósági kritériumok szerint hozzájárulhat az idegenforgalmi célpontok építéséhez, illetve felújításához. A szociálturizmus különböző formáinak irányítási módszere a sarokköve annak, hogy hatékonyabban hozzájáruljon a turisztikai területek és célpontok fenntarthatóbbá tételéhez. Ha a fenntarthatóság alapvetően a különféle emberi tevékenységek közötti egyensúlyt jelenti, a szociálturizmus igen sok, a fejlődésben jelenleg elmaradott ország számára – amelyek az idegenforgalomban a szegénységből való lehetséges kiutat jelentő gazdasági tevékenységet látják – a fenntartható fejlesztési tevékenység nyilvánvaló eszköze. |
| --- | --- |

2.4.3

Fenntartható idegenforgalmi struktúrák kialakítása a területen. Az idegenforgalmi területek és célpontok infrastruktúráinak állapota nem mindig nevezhető fenntarthatónak, sőt, úgy tűnik, a turisztikai fejlesztéseket sokszor a rövid távú haszon vezérelte, minek folytán visszaéltek a természeti erőforrásokkal, és a legjobb területeket vették igénybe, ez különösen igaz a tengerpartok és a magas hegyek esetében. A szociálturizmus, amely nagyobb figyelmet fordít a szociális, mint a gazdasági kérdésekre, gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi fenntarthatósági kritériumok szerint hozzájárulhat az idegenforgalmi célpontok építéséhez, illetve felújításához. A szociálturizmus különböző formáinak irányítási módszere a sarokköve annak, hogy hatékonyabban hozzájáruljon a turisztikai területek és célpontok fenntarthatóbbá tételéhez. Ha a fenntarthatóság alapvetően a különféle emberi tevékenységek közötti egyensúlyt jelenti, a szociálturizmus igen sok, a fejlődésben jelenleg elmaradott ország számára – amelyek az idegenforgalomban a szegénységből való lehetséges kiutat jelentő gazdasági tevékenységet látják – a fenntartható fejlesztési tevékenység nyilvánvaló eszköze.

| 2.4.4 | A foglalkoztatáshoz és a gazdasági fejlődéshez való hozzájárulás. Az idegenforgalom – amely talán már napjainkban is a világ legerősebb iparága, de a jövőben mindenképpen azzá fog válni – egyike azon ágazatoknak, amelyek a legtöbbel járulnak hozzá az utazási célországokban a foglalkoztatáshoz, a fejlesztéshez, a lakosság jólétéhez és életminőségéhez. Bár a szociálturizmus teljes mértékben hozzájárul ehhez a gazdasági jelentőséghez, még nem ébredt rá saját erejére, gazdasági jelentőségére, és végső soron arra, hogy képes a fenntarthatóság kritériumait érvényesíteni a célpontok kiválasztásában. A szociálturizmussal foglalkozó vállalatoknak és szerveknek tevékenységeik kialakítása során nem kizárólag gazdasági kritériumokat kell figyelembe venniük. Az egyik alkalmazandó kritérium a színvonalas és biztos munkahelyek teremtése, ami kulcsfontosságú egy turisztikai célpont fenntartható fejlődéséhez. A szociálturizmus kisebb-nagyobb mértékű hozzájárulása az idényjelleg leküzdéséhez a színvonalas és biztos munkahelyek teremtésére irányuló intézkedések alapvető kritériuma, amelyet az európai turisztikai modell szerves részévé kell tenni. E kritériumnak való megfelelés kiváló eszköze és mutatója lehet a köz- és magánszféra közötti szociálturisztikai célú partnerségek létrehozatala. |
| --- | --- |

2.4.4

A foglalkoztatáshoz és a gazdasági fejlődéshez való hozzájárulás. Az idegenforgalom – amely talán már napjainkban is a világ legerősebb iparága, de a jövőben mindenképpen azzá fog válni – egyike azon ágazatoknak, amelyek a legtöbbel járulnak hozzá az utazási célországokban a foglalkoztatáshoz, a fejlesztéshez, a lakosság jólétéhez és életminőségéhez. Bár a szociálturizmus teljes mértékben hozzájárul ehhez a gazdasági jelentőséghez, még nem ébredt rá saját erejére, gazdasági jelentőségére, és végső soron arra, hogy képes a fenntarthatóság kritériumait érvényesíteni a célpontok kiválasztásában. A szociálturizmussal foglalkozó vállalatoknak és szerveknek tevékenységeik kialakítása során nem kizárólag gazdasági kritériumokat kell figyelembe venniük. Az egyik alkalmazandó kritérium a színvonalas és biztos munkahelyek teremtése, ami kulcsfontosságú egy turisztikai célpont fenntartható fejlődéséhez. A szociálturizmus kisebb-nagyobb mértékű hozzájárulása az idényjelleg leküzdéséhez a színvonalas és biztos munkahelyek teremtésére irányuló intézkedések alapvető kritériuma, amelyet az európai turisztikai modell szerves részévé kell tenni. E kritériumnak való megfelelés kiváló eszköze és mutatója lehet a köz- és magánszféra közötti szociálturisztikai célú partnerségek létrehozatala.

| 2.4.5 | A szociálturizmus hozzájárulása a globális fejlődéshez. Korábban már említettük, hogy az idegenforgalom, és különösen a szociálturizmus számos terület népessége számára a fejlettség alacsonyabb szintjéből vagy az ipari válságból,illetve a bányászati, ipari vagy mezőgazdasági tevékenység megszűnéséből eredő helyzetből való kiutat jelentheti. A szociálturizmus fejlesztésének kritériumai és feltételei, valamint annak feltételei, hogy egy terület és lakosai megtalálják az idegenforgalmi tevékenységben fejlődésük motorját, teljes mértékben megegyeznek. Amennyiben az idegenforgalmi tevékenység biztosítja ezeknek az embereknek a megélhetését, az a helyi jólét és társadalmi kötődés garanciája. Amint már számos nemzetközi szervezet is kimondta, a turizmus a háborúk és az általuk okozott katasztrófák kiváló ellenszere. Az idegenforgalom befogadást, cserét és a helyi dolgok/emberek értékelését jelenti, valamint barátságot és kommunikációt az emberek között, míg a háború agressziót, megszállást, rombolást és a természet elpusztítását jelenti. Ha az emberek megszeretik, amit megismernek, akkor a turizmus a népek egymáshoz közelebb hozása és megismertetése, tehát a béke, a megértés és a fejlesztés eszköze. A szociálturizmust meg lehet és meg kell erősíteni, és be kell vonni az egész világon az egyenlőség, az igazságosság, a demokrácia és a jólét feltételeinek megteremtésébe, amelyek révén a világ minden népének kölcsönösen támogatott fejlődése lehetővé válik. |
| --- | --- |

2.4.5

A szociálturizmus hozzájárulása a globális fejlődéshez. Korábban már említettük, hogy az idegenforgalom, és különösen a szociálturizmus számos terület népessége számára a fejlettség alacsonyabb szintjéből vagy az ipari válságból,illetve a bányászati, ipari vagy mezőgazdasági tevékenység megszűnéséből eredő helyzetből való kiutat jelentheti. A szociálturizmus fejlesztésének kritériumai és feltételei, valamint annak feltételei, hogy egy terület és lakosai megtalálják az idegenforgalmi tevékenységben fejlődésük motorját, teljes mértékben megegyeznek. Amennyiben az idegenforgalmi tevékenység biztosítja ezeknek az embereknek a megélhetését, az a helyi jólét és társadalmi kötődés garanciája. Amint már számos nemzetközi szervezet is kimondta, a turizmus a háborúk és az általuk okozott katasztrófák kiváló ellenszere. Az idegenforgalom befogadást, cserét és a helyi dolgok/emberek értékelését jelenti, valamint barátságot és kommunikációt az emberek között, míg a háború agressziót, megszállást, rombolást és a természet elpusztítását jelenti. Ha az emberek megszeretik, amit megismernek, akkor a turizmus a népek egymáshoz közelebb hozása és megismertetése, tehát a béke, a megértés és a fejlesztés eszköze. A szociálturizmust meg lehet és meg kell erősíteni, és be kell vonni az egész világon az egyenlőség, az igazságosság, a demokrácia és a jólét feltételeinek megteremtésébe, amelyek révén a világ minden népének kölcsönösen támogatott fejlődése lehetővé válik.

| 2.5 | A szociálturizmus és irányítása elvei és feltételei. Fontos elemezni a szociálturizmus tevékenységeit, valamint irányítási formáját alakító tényezőket és kritériumokat annak érdekében, hogy meg tudjuk állapítani, mely tevékenységek sorolhatók e meghatározás alá, és melyek azok, amelyek nem érdemlik ki a „szociális” jelzőt. A BITS véleményét követve megadhatunk néhány olyan kritériumot, amelyek leszűkítik a turizmus általános fogalmát.






  — | Alapvető célja, hogy egy, a turizmushoz nehezen hozzáférő társadalmi csoport, vagy pedig valamennyi ilyen csoport számára bővítse az idegenforgalmi tevékenységekhez való hozzáférést. |
| --- | --- | --- |

2.5

A szociálturizmus és irányítása elvei és feltételei. Fontos elemezni a szociálturizmus tevékenységeit, valamint irányítási formáját alakító tényezőket és kritériumokat annak érdekében, hogy meg tudjuk állapítani, mely tevékenységek sorolhatók e meghatározás alá, és melyek azok, amelyek nem érdemlik ki a „szociális” jelzőt. A BITS véleményét követve megadhatunk néhány olyan kritériumot, amelyek leszűkítik a turizmus általános fogalmát.

—

Alapvető célja, hogy egy, a turizmushoz nehezen hozzáférő társadalmi csoport, vagy pedig valamennyi ilyen csoport számára bővítse az idegenforgalmi tevékenységekhez való hozzáférést.

| — | Nyitott mind a kedvezményezettek számos csoportja és típusa, mind pedig a szociálturizmus különféle igazgatási formái és a területen tevékenykedő szereplők előtt. |
| --- | --- |

—

Nyitott mind a kedvezményezettek számos csoportja és típusa, mind pedig a szociálturizmus különféle igazgatási formái és a területen tevékenykedő szereplők előtt.

| — | A tevékenységek célcsoportjait pontosan körül kell határolni: konkrét társadalmi osztályok, különböző korcsoportok, fogyatékkal élők, és mindig érvényes a faj, kultúra, illetve szociális helyzet alapján történő megkülönböztetés tilalma. |
| --- | --- |

—

A tevékenységek célcsoportjait pontosan körül kell határolni: konkrét társadalmi osztályok, különböző korcsoportok, fogyatékkal élők, és mindig érvényes a faj, kultúra, illetve szociális helyzet alapján történő megkülönböztetés tilalma.

| — | A humanista, nevelő, kulturális és általában a személyi fejlődést segítő jellegű intézkedések és célkitűzések figyelembevétele. |
| --- | --- |

—

A humanista, nevelő, kulturális és általában a személyi fejlődést segítő jellegű intézkedések és célkitűzések figyelembevétele.

| — | A tevékenység gazdasági oldala átlátható legyen, és a nyereség kizárólag a szociális célok eléréséhez szükséges mértékűre korlátozódjon. |
| --- | --- |

—

A tevékenység gazdasági oldala átlátható legyen, és a nyereség kizárólag a szociális célok eléréséhez szükséges mértékűre korlátozódjon.

| — | A turisztikai termék nem pénzügyi jellegű értéktöbbletet hordozzon. |
| --- | --- |

—

A turisztikai termék nem pénzügyi jellegű értéktöbbletet hordozzon.

| — | Az arra irányuló szándék világos kifejezése, hogy a célterület környezetébe beillesszék az idegenforgalmi tevékenységet, méghozzá fenntartható módon. |
| --- | --- |

—

Az arra irányuló szándék világos kifejezése, hogy a célterület környezetébe beillesszék az idegenforgalmi tevékenységet, méghozzá fenntartható módon.

| — | A dolgozókat értékelő és bevonó jellegű személyzeti irányítás maguk a szociálturizmussal foglalkozó szervezetek alkalmazottai munkakörülményeinek minőségére koncentrálva. |
| --- | --- |

—

A dolgozókat értékelő és bevonó jellegű személyzeti irányítás maguk a szociálturizmussal foglalkozó szervezetek alkalmazottai munkakörülményeinek minőségére koncentrálva.

Ezek és egyéb hasonló kritériumok cselekvési iránymutatásként szolgálhatnak a szociálturisztikai szereplők számára és e tevékenység meghatározásához.

| 2.6 | A vállalatok jövedelmezősége és a szociálturizmus. A szociálturizmus szükségszerűen gazdasági tevékenység. Természetesen nem csak az, de mint ilyet a beruházások jövedelmezőségének és az alapvető célkitűzések megvalósításához szükséges nyereségnek az alapelvei kell hogy vezéreljék. Csak a tág értelemben versenyképes és jövedelmező vállalatok képesek színvonalasan, biztonságosan és a fogyasztóknak garanciát biztosítva működni. A szociálturizmus ma létező megjelenési formáinak változatossága azt mutatja, hogy az ezzel foglalkozó vállalatok és szervezetek nyereségesen működnek, hiszen szilárd struktúrával, megfelelő piaccal és az ehhez igazodó árakkal rendelkeznek. Különösen érdemes megemlíteni, hogy a szociálturisztikai szervezetek munkahelyeket teremtenek az egész év folyamán, még az alacsony vendégszámot jelentő időszakokban is, enyhítve ezáltal az érintett munkavállalókat sújtó munkanélküliséget. |
| --- | --- |

2.6

A vállalatok jövedelmezősége és a szociálturizmus. A szociálturizmus szükségszerűen gazdasági tevékenység. Természetesen nem csak az, de mint ilyet a beruházások jövedelmezőségének és az alapvető célkitűzések megvalósításához szükséges nyereségnek az alapelvei kell hogy vezéreljék. Csak a tág értelemben versenyképes és jövedelmező vállalatok képesek színvonalasan, biztonságosan és a fogyasztóknak garanciát biztosítva működni. A szociálturizmus ma létező megjelenési formáinak változatossága azt mutatja, hogy az ezzel foglalkozó vállalatok és szervezetek nyereségesen működnek, hiszen szilárd struktúrával, megfelelő piaccal és az ehhez igazodó árakkal rendelkeznek. Különösen érdemes megemlíteni, hogy a szociálturisztikai szervezetek munkahelyeket teremtenek az egész év folyamán, még az alacsony vendégszámot jelentő időszakokban is, enyhítve ezáltal az érintett munkavállalókat sújtó munkanélküliséget.

| 2.7 | Az idegenforgalom szociális hozadéka. Viszont ha a szociálturizmus gazdasági tevékenység, akkor egyértelműen szociális tevékenység is, és e területre nézve is előnyös. A felhasználó az üdülés révén, az idegenforgalmi alkalmazottak a munkalehetőség révén, az egész társadalom pedig szociális értelemben jut előnyökhöz. Európa esetében a szociálturizmus már most is hatással van a polgárok Európájának a megteremtésére, és ez bizonyosan még fokozható. Ha minél több ember utazik Európán belül, az kétségkívül jobb megismeréshez, megértéshez és több toleranciához vezet. |
| --- | --- |

2.7

Az idegenforgalom szociális hozadéka. Viszont ha a szociálturizmus gazdasági tevékenység, akkor egyértelműen szociális tevékenység is, és e területre nézve is előnyös. A felhasználó az üdülés révén, az idegenforgalmi alkalmazottak a munkalehetőség révén, az egész társadalom pedig szociális értelemben jut előnyökhöz. Európa esetében a szociálturizmus már most is hatással van a polgárok Európájának a megteremtésére, és ez bizonyosan még fokozható. Ha minél több ember utazik Európán belül, az kétségkívül jobb megismeréshez, megértéshez és több toleranciához vezet.

| 2.8 | Különböző elképzelések és távlati tervek az európai szociálturizmussal kapcsolatban. Az Unió azon tagállamaiban, amelyek folytatnak ilyen programokat, igen eltérő elképzelések élnek arról, hogy mit kell ma szociálturizmus alatt érteni, három közös elemet mégis találunk:






  — | az emberek valóban elegendő szabadidővel rendelkeznek ahhoz, hogy üdüljenek, |
| --- | --- | --- |

2.8

Különböző elképzelések és távlati tervek az európai szociálturizmussal kapcsolatban. Az Unió azon tagállamaiban, amelyek folytatnak ilyen programokat, igen eltérő elképzelések élnek arról, hogy mit kell ma szociálturizmus alatt érteni, három közös elemet mégis találunk:

—

az emberek valóban elegendő szabadidővel rendelkeznek ahhoz, hogy üdüljenek,

| — | az utazáshoz szükséges pénzügyi források megléte, |
| --- | --- |

—

az utazáshoz szükséges pénzügyi források megléte,

| — | ezen jogok érvényesítését lehetővé tévő csatorna, struktúra, illetve eszköz megléte. |
| --- | --- |

—

ezen jogok érvényesítését lehetővé tévő csatorna, struktúra, illetve eszköz megléte.

| 2.8.1 | Ezek ismeretében szociálturizmusnak minősül a szakszervezetek által, a vállalatok által saját dolgozóik számára, illetve a közintézmények által szervezett, a vallásos indíttatású, a családi, a fogyatékkal élők, fiatalok vagy idősek számára szervezett és még számos egyéb jellegű utazás és tevékenység. |
| --- | --- |

2.8.1

Ezek ismeretében szociálturizmusnak minősül a szakszervezetek által, a vállalatok által saját dolgozóik számára, illetve a közintézmények által szervezett, a vallásos indíttatású, a családi, a fogyatékkal élők, fiatalok vagy idősek számára szervezett és még számos egyéb jellegű utazás és tevékenység.

| 2.9 | Szociálturisztikai szervek. A szociálturizmus irányításában az Európa-szerte részt vevő szervek is igen sokfélék. Ezek az alábbiak lehetnek:






  — | nemzeti szövetségek vagy konzorciumok, |
| --- | --- | --- |

2.9

Szociálturisztikai szervek. A szociálturizmus irányításában az Európa-szerte részt vevő szervek is igen sokfélék. Ezek az alábbiak lehetnek:

—

nemzeti szövetségek vagy konzorciumok,

| — | kifejezetten vagy csak részben szociálturisztikai célú állami létesítmények, |
| --- | --- |

—

kifejezetten vagy csak részben szociálturisztikai célú állami létesítmények,

| — | szociálturisztikai, sport- és kulturális egyesületek, |
| --- | --- |

—

szociálturisztikai, sport- és kulturális egyesületek,

| — | együttműködési szervezetek, |
| --- | --- |

—

együttműködési szervezetek,

| — | szakszervezetek, |
| --- | --- |

—

szakszervezetek,

| — | vegyes vagy megosztott irányítású szervezetek. |
| --- | --- |

—

vegyes vagy megosztott irányítású szervezetek.

3.   A szociálturizmus résztvevői és azok szerepei

| 3.1 | Az uniós intézmények. A Parlament, az Európai Bizottság és az EGSZB által készített, javasolt és koordinált számos tanulmányból, véleményből, jelentésből és konferenciából az látszik, hogy az uniós intézmények egyre növekvő érdeklődést tanúsítanak a szociálturizmus tevékenységei iránt. Munkájuk elsősorban az egyes tagállamokban fellehető tapasztalatok széles skálájának összegyűjtésére, rendszerezésére és terjesztésére koncentrál. Az Európai Bizottság különösen az új tagállami szintű tapasztalatok ösztönzőjének és a transznacionális kísérletekben részt venni kívánó tagállami felelősök közötti kapcsolattartó szerepét tölti be. Úgy tűnik, az Európai Bizottság jelenleg nem tölti be a szociálturisztikai tapasztalatok átfogó, uniós szintű koordinátorának szerepét. Külön ki kell emelni a Vállalkozáspolitikai Főigazgatóság turisztikai osztálya által nemrégiben készített felmérést a tagállamok állampolgárainak nyaralási/utazási szokásairól és arról, hogy mi az oka annak, hogy az uniós polgárok mintegy 40 %-a nem vesz részt a turisztikai tevékenységben. Nem tűnik kizártnak, hogy az Európai Bizottság a későbbiekben felvállalja egy uniós szintű szociálturisztikai platform koordinátorának és egységesítőjének a szerepét. A közös és transznacionális platform kialakítása nem feltétlenül kíván pénzügyi hozzájárulást az uniós intézmények részéről. |
| --- | --- |

3.1

Az uniós intézmények. A Parlament, az Európai Bizottság és az EGSZB által készített, javasolt és koordinált számos tanulmányból, véleményből, jelentésből és konferenciából az látszik, hogy az uniós intézmények egyre növekvő érdeklődést tanúsítanak a szociálturizmus tevékenységei iránt. Munkájuk elsősorban az egyes tagállamokban fellehető tapasztalatok széles skálájának összegyűjtésére, rendszerezésére és terjesztésére koncentrál. Az Európai Bizottság különösen az új tagállami szintű tapasztalatok ösztönzőjének és a transznacionális kísérletekben részt venni kívánó tagállami felelősök közötti kapcsolattartó szerepét tölti be. Úgy tűnik, az Európai Bizottság jelenleg nem tölti be a szociálturisztikai tapasztalatok átfogó, uniós szintű koordinátorának szerepét. Külön ki kell emelni a Vállalkozáspolitikai Főigazgatóság turisztikai osztálya által nemrégiben készített felmérést a tagállamok állampolgárainak nyaralási/utazási szokásairól és arról, hogy mi az oka annak, hogy az uniós polgárok mintegy 40 %-a nem vesz részt a turisztikai tevékenységben. Nem tűnik kizártnak, hogy az Európai Bizottság a későbbiekben felvállalja egy uniós szintű szociálturisztikai platform koordinátorának és egységesítőjének a szerepét. A közös és transznacionális platform kialakítása nem feltétlenül kíván pénzügyi hozzájárulást az uniós intézmények részéről.

| 3.2 | A tagállamok kormányai. Mint korábban is jeleztük, az uniós tagállamok kormányainak jelenléte a szociálturisztikai tevékenyégben szociális elkötelezettségük fokától függően, illetve történelmi, ideológiai és társadalmi okokból kifolyólag igen sokszínű. Egyes országokban mind a nemzeti, mind a regionális és helyi kormányzat jelentős pénzügyi támogatást nyújt. Ezek a támogatások gyakran különféle csoportokat céloznak: fiatalokat, időseket, fogyatékkal élőket, hátrányos helyzetűeket stb. A kormányok már dolgoznak azon, hogy szociálturisztikai programjaik nemzetközi cserekapcsolatok révén átlépjék a nemzeti határokat. |
| --- | --- |

3.2

A tagállamok kormányai. Mint korábban is jeleztük, az uniós tagállamok kormányainak jelenléte a szociálturisztikai tevékenyégben szociális elkötelezettségük fokától függően, illetve történelmi, ideológiai és társadalmi okokból kifolyólag igen sokszínű. Egyes országokban mind a nemzeti, mind a regionális és helyi kormányzat jelentős pénzügyi támogatást nyújt. Ezek a támogatások gyakran különféle csoportokat céloznak: fiatalokat, időseket, fogyatékkal élőket, hátrányos helyzetűeket stb. A kormányok már dolgoznak azon, hogy szociálturisztikai programjaik nemzetközi cserekapcsolatok révén átlépjék a nemzeti határokat.

| 3.3 | A vállalkozók. Fontos megemlíteni, hogy vannak olyan kezdeményezések, mint például az üdülési csekk, amellyel a vállalkozók pénzügyi tekintetben részt vesznek alkalmazottaik üdülésének elősegítésében. Másodszor figyelembe kell venni, hogy mint már említettük, a szociálturizmus igen jelentős és nagy befolyással bíró gazdasági tevékenység, és mint ilyen, vonzza az idegenforgalmi vállalkozókat, akik szolgáltatási vagy közvetítési tevékenységeik kibővülésének lehetőségét látják benne. Érdemes megemlíteni a spanyolországi Mundo Senior (Idősek világa) szervezetet, amely számos nagy turisztikai vállalatot egyesít eredetileg a munkaügyi és szociális biztonsági minisztérium szociálturisztikai programjának irányítása céljából, és amely mára időseknek szánt speciális turisztikai termékei révén kibővítette szociális célkitűzéseit és tevékenységeit. A versenyképességi kritérium természetesen nem mond ellent a tevékenység szociális jellegének. Nyilvánvaló, hogy a jövőben lehetségessé és szükségessé válik a köz- és a magánszféra partnersége a mind a tagállamokban, nemzeti szinten, mind pedig az egyes országok között lebonyolított, költséghatékony szociálturisztikai programok kialakításához. |
| --- | --- |

3.3

A vállalkozók. Fontos megemlíteni, hogy vannak olyan kezdeményezések, mint például az üdülési csekk, amellyel a vállalkozók pénzügyi tekintetben részt vesznek alkalmazottaik üdülésének elősegítésében. Másodszor figyelembe kell venni, hogy mint már említettük, a szociálturizmus igen jelentős és nagy befolyással bíró gazdasági tevékenység, és mint ilyen, vonzza az idegenforgalmi vállalkozókat, akik szolgáltatási vagy közvetítési tevékenységeik kibővülésének lehetőségét látják benne. Érdemes megemlíteni a spanyolországi Mundo Senior (Idősek világa) szervezetet, amely számos nagy turisztikai vállalatot egyesít eredetileg a munkaügyi és szociális biztonsági minisztérium szociálturisztikai programjának irányítása céljából, és amely mára időseknek szánt speciális turisztikai termékei révén kibővítette szociális célkitűzéseit és tevékenységeit. A versenyképességi kritérium természetesen nem mond ellent a tevékenység szociális jellegének. Nyilvánvaló, hogy a jövőben lehetségessé és szükségessé válik a köz- és a magánszféra partnersége a mind a tagállamokban, nemzeti szinten, mind pedig az egyes országok között lebonyolított, költséghatékony szociálturisztikai programok kialakításához.

| 3.4 | A dolgozók. A dolgozók érdekvédelmi szervezetei, a szakszervezetek már a szociálturizmus kezdeteitől fogva igen jelentős szerepet vállaltak a turisztikai tevékenységben, ez is egyfajta kedvezmény volt a tagjaik számára. Ez a jelenlét megnyilvánul mind a tárgyi infrastruktúrák, üdülővárosok, szálláshelyek stb. fenntartásában, mind speciális szolgáltatások nyújtásában. Az egyes tagállamokban igen eltérő a helyzet, egyesek többet tesznek, mint mások, de szinte minden országban jelen van a szakszervezeti eredetű szociálturisztikai tevékenység. Külön említést érdemelnek a nemrég csatlakozott országok szakszervezetei, amelyek valódi szociálturisztikai modellt és a tapasztaltabb szervekkel való kapcsolatokat szeretnének. E pontban érdemes megemlíteni a BITS által a különböző szakszervezeteknek a dolgozók üdülésével kapcsolatos tevékenységeiről 2005 májusában készített érdekes tanulmányt is, amelyben egytől-egyig felsorolják a jelenlegi 25 uniós tagállamban ma megtalálható tevékenységeket. Ez kiváló információforrás a terület jelenlegi helyzetének megismeréséhez és elemzéséhez. |
| --- | --- |

3.4

A dolgozók. A dolgozók érdekvédelmi szervezetei, a szakszervezetek már a szociálturizmus kezdeteitől fogva igen jelentős szerepet vállaltak a turisztikai tevékenységben, ez is egyfajta kedvezmény volt a tagjaik számára. Ez a jelenlét megnyilvánul mind a tárgyi infrastruktúrák, üdülővárosok, szálláshelyek stb. fenntartásában, mind speciális szolgáltatások nyújtásában. Az egyes tagállamokban igen eltérő a helyzet, egyesek többet tesznek, mint mások, de szinte minden országban jelen van a szakszervezeti eredetű szociálturisztikai tevékenység. Külön említést érdemelnek a nemrég csatlakozott országok szakszervezetei, amelyek valódi szociálturisztikai modellt és a tapasztaltabb szervekkel való kapcsolatokat szeretnének. E pontban érdemes megemlíteni a BITS által a különböző szakszervezeteknek a dolgozók üdülésével kapcsolatos tevékenységeiről 2005 májusában készített érdekes tanulmányt is, amelyben egytől-egyig felsorolják a jelenlegi 25 uniós tagállamban ma megtalálható tevékenységeket. Ez kiváló információforrás a terület jelenlegi helyzetének megismeréséhez és elemzéséhez.

| 3.5 | A szakmai szövetségek. Ezek között meg kell említeni a fogyasztói szövetkezeteket, amelyek egyes országokban (Olaszország és az Egyesült Királyság) kiterjedt ügynökségi hálózatokkal rendelkeznek a szociálturizmus irányításához, az e téren tevékenykedő ifjúsági és környezetvédelmi szervezeteket, valamint magukat a szociálturisztikai szervezeteket tömörítő egyesületeket. Ilyen a BITS is, amely létfontosságú támogató, koordinációs és ösztönző munkát végez. |
| --- | --- |

3.5

A szakmai szövetségek. Ezek között meg kell említeni a fogyasztói szövetkezeteket, amelyek egyes országokban (Olaszország és az Egyesült Királyság) kiterjedt ügynökségi hálózatokkal rendelkeznek a szociálturizmus irányításához, az e téren tevékenykedő ifjúsági és környezetvédelmi szervezeteket, valamint magukat a szociálturisztikai szervezeteket tömörítő egyesületeket. Ilyen a BITS is, amely létfontosságú támogató, koordinációs és ösztönző munkát végez.

| 3.6 | A szociálturizmusban közvetlenül vagy közvetetten részt vevő csoportok. Nyilvánvaló, hogy a kedvezményezettek a szociálturisztikai programok és tevékenységek valódi főszereplői. Elsősorban ők élvezik a szabadidejük megfelelő kihasználását és a nekik tetsző kulturális és sporttevékenységekkel töltött üdülést lehetővé tevő gazdasági előnyöket. Másodszor pedig ők azok, akik élvezik a területi, kulturális és környezeti erőforrásokat tiszteletben tartó idegenforgalom, a maguk és a célpont lakossága közötti kapcsolatok és minden olyan tevékenység előnyeit, amely a kölcsönös megismerést, a pihenést és a személyes egyensúlyt szolgálja. A szociálturizmus célállomásainak helyi közösségei számára is előnyös, mivel munkahelyeket és gazdasági tevékenységet teremt, és fejlődést hoz. |
| --- | --- |

3.6

A szociálturizmusban közvetlenül vagy közvetetten részt vevő csoportok. Nyilvánvaló, hogy a kedvezményezettek a szociálturisztikai programok és tevékenységek valódi főszereplői. Elsősorban ők élvezik a szabadidejük megfelelő kihasználását és a nekik tetsző kulturális és sporttevékenységekkel töltött üdülést lehetővé tevő gazdasági előnyöket. Másodszor pedig ők azok, akik élvezik a területi, kulturális és környezeti erőforrásokat tiszteletben tartó idegenforgalom, a maguk és a célpont lakossága közötti kapcsolatok és minden olyan tevékenység előnyeit, amely a kölcsönös megismerést, a pihenést és a személyes egyensúlyt szolgálja. A szociálturizmus célállomásainak helyi közösségei számára is előnyös, mivel munkahelyeket és gazdasági tevékenységet teremt, és fejlődést hoz.

4.   Az európai szociálturizmus jelenlegi helyzete

| 4.1 | Elméleti, szabályozási és tervezési keret. A szociálturizmus elméleti, szabályozási és tervezési kerete jelenleg nem túl kiépített Európában, ellenben aránylag sok tanulmány és kutatás irányul a különféle európai szociálturisztikai helyzetek összegyűjtésére és összehasonlító elemzésére. Néhányat referenciaként megemlítünk e vélemény „D” részében. |
| --- | --- |

4.1

Elméleti, szabályozási és tervezési keret. A szociálturizmus elméleti, szabályozási és tervezési kerete jelenleg nem túl kiépített Európában, ellenben aránylag sok tanulmány és kutatás irányul a különféle európai szociálturisztikai helyzetek összegyűjtésére és összehasonlító elemzésére. Néhányat referenciaként megemlítünk e vélemény „D” részében.

| 4.2 | Különböző gyakorlati tapasztalatok Európában. Mint már korábban jeleztük, a munkacsoport tanulmányozó munkája, valamint a 2006. május 4–5-én, Barcelonában tartott meghallgatás során és a BITS és az Európai Bizottság által közösen szervezett „Turizmus mindenkinek” c. konferencián elhangzott tapasztalatok között számos, nyilvánvalóan sikeresnek minősíthető európai gyakorlati tapasztalatot határozhattunk és ismerhettünk meg. E tapasztalatok részletes ismertetése nem e vélemény célja, úgy véljük azonban, hogy érdemes megemlíteni néhányat a legjelentősebbek közül, amelyek kétségtelenül hozzájárulnak majd a szociálturizmus igen kedvező értékeléséhez, és iránymutatásul szolgálhatnak más szociálturisztikai szereplők, valamint olyan államok és önkormányzatok munkájához, amelyek különböző okokból mindeddig még nem rendelkeznek programokkal e téren. |
| --- | --- |

4.2

Különböző gyakorlati tapasztalatok Európában. Mint már korábban jeleztük, a munkacsoport tanulmányozó munkája, valamint a 2006. május 4–5-én, Barcelonában tartott meghallgatás során és a BITS és az Európai Bizottság által közösen szervezett „Turizmus mindenkinek” c. konferencián elhangzott tapasztalatok között számos, nyilvánvalóan sikeresnek minősíthető európai gyakorlati tapasztalatot határozhattunk és ismerhettünk meg. E tapasztalatok részletes ismertetése nem e vélemény célja, úgy véljük azonban, hogy érdemes megemlíteni néhányat a legjelentősebbek közül, amelyek kétségtelenül hozzájárulnak majd a szociálturizmus igen kedvező értékeléséhez, és iránymutatásul szolgálhatnak más szociálturisztikai szereplők, valamint olyan államok és önkormányzatok munkájához, amelyek különböző okokból mindeddig még nem rendelkeznek programokkal e téren.

| 4.2.1 | A Nemzeti Üdülésicsekk-ügynökség (ANCV) Franciaországban igen jelentős gazdasági tevékenységet folytat, 2005-ben ennek becsült értéke mintegy 1 milliárd euró volt. Egy 1982-ben alapított, ipari és kereskedelmi jellegű állami létesítményen keresztül működik, és több mint 23 éves működés után még mindig hasznos szociálpolitikai eszköz az idegenforgalom területén. |
| --- | --- |

4.2.1

A Nemzeti Üdülésicsekk-ügynökség (ANCV) Franciaországban igen jelentős gazdasági tevékenységet folytat, 2005-ben ennek becsült értéke mintegy 1 milliárd euró volt. Egy 1982-ben alapított, ipari és kereskedelmi jellegű állami létesítményen keresztül működik, és több mint 23 éves működés után még mindig hasznos szociálpolitikai eszköz az idegenforgalom területén.

| 4.2.1.1 | Célkitűzései három pillér köré szerveződnek:






  — | a lehető legtöbb ember, különösen az alacsonyabb jövedelműek tényleges üdülésének elősegítése; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.1

Célkitűzései három pillér köré szerveződnek:

—

a lehető legtöbb ember, különösen az alacsonyabb jövedelműek tényleges üdülésének elősegítése;

| — | a csekkek szabad felhasználhatósága az összes igényt színvonalasan kielégíteni képes, idegenforgalmi szakemberekből álló kiterjedt hálózatnak köszönhetően; |
| --- | --- |

—

a csekkek szabad felhasználhatósága az összes igényt színvonalasan kielégíteni képes, idegenforgalmi szakemberekből álló kiterjedt hálózatnak köszönhetően;

| — | együttműködés a turisztikai fejlesztésben, hozzájárulva az idegenforgalmi tevékenység jobb területi eloszlásához. |
| --- | --- |

—

együttműködés a turisztikai fejlesztésben, hozzájárulva az idegenforgalmi tevékenység jobb területi eloszlásához.

| 4.2.1.2 | Érdemes megemlíteni, hogy az üdülési csekket évente mintegy 2,5 millió ember veszi igénybe, és a kedvezményezettek köre mintegy 7 millió utasra terjed ki. Több mint 21 000 résztvevő és a finanszírozáshoz hozzájáruló szervezet van, és mintegy 135 000 idegenforgalmi és szabadidős szakember vesz részt a szolgáltatások nyújtásában. |
| --- | --- |

4.2.1.2

Érdemes megemlíteni, hogy az üdülési csekket évente mintegy 2,5 millió ember veszi igénybe, és a kedvezményezettek köre mintegy 7 millió utasra terjed ki. Több mint 21 000 résztvevő és a finanszírozáshoz hozzájáruló szervezet van, és mintegy 135 000 idegenforgalmi és szabadidős szakember vesz részt a szolgáltatások nyújtásában.

| 4.2.1.3 | A program mintegy 4,5 millió euró értékű üdülési támogatás révén továbbá hozzájárul a különösen hátrányos helyzetű, illetve fogyatékkal élő csoportok, fiatalok stb. üdüléséhez. Szintén fontos az ügynökségnek a szociálturisztikai létesítmények korszerűsítésébe történő beruházási tevékenysége. |
| --- | --- |

4.2.1.3

A program mintegy 4,5 millió euró értékű üdülési támogatás révén továbbá hozzájárul a különösen hátrányos helyzetű, illetve fogyatékkal élő csoportok, fiatalok stb. üdüléséhez. Szintén fontos az ügynökségnek a szociálturisztikai létesítmények korszerűsítésébe történő beruházási tevékenysége.

| 4.2.1.4 | Összességében úgy tűnik, hogy a program jövője és jövedelmezősége biztosított; gazdaságossági tanulmányok egyértelműen igazolják, hogy a program a gazdasági tevékenység ösztönzése révén kifizetődő. |
| --- | --- |

4.2.1.4

Összességében úgy tűnik, hogy a program jövője és jövedelmezősége biztosított; gazdaságossági tanulmányok egyértelműen igazolják, hogy a program a gazdasági tevékenység ösztönzése révén kifizetődő.

| 4.2.1.5 | Az ügynökség az elkövetkező évekre a kedvezményezettek és az idegenforgalmi szakemberek körének szélesítése és a program népszerűsítése terén végzett munka folytatását tűzte ki célul. Ehhez talán még hozzá lehetne venni a program transznacionális jellegének erősítését más európai országokkal való egyeztetések révén, és akkor az eredmény bizonyosan minden fél számára kedvező, példaértékű volna, és gazdasági és szociális értelemben is nagy jelentőséggel bírna. |
| --- | --- |

4.2.1.5

Az ügynökség az elkövetkező évekre a kedvezményezettek és az idegenforgalmi szakemberek körének szélesítése és a program népszerűsítése terén végzett munka folytatását tűzte ki célul. Ehhez talán még hozzá lehetne venni a program transznacionális jellegének erősítését más európai országokkal való egyeztetések révén, és akkor az eredmény bizonyosan minden fél számára kedvező, példaértékű volna, és gazdasági és szociális értelemben is nagy jelentőséggel bírna.

| 4.2.2 | Az IMSERSO szociálturisztikai program Spanyolországban hasonló célkitűzéseket próbál megvalósítani, csak más formában és más eszközökkel. Ennek keretében évente több mint egymillióan – elsősorban idősek – vehetnek részt főszezonon kívül szervezett csoportos utazáson. A spanyol állam évi mintegy 75 millió eurót áldoz a programra, a különféle adóformákból (áfa, iparűzési adó, vállalati nyereségadó és személyi jövedelemadó), a megnövekedett társadalombiztosítási befizetésekből, valamint a munkanélküli járadékok terén jelentkező megtakarításokból mintegy 125 millió euró jövedelme származik, a program tehát gazdaságilag igen jövedelmező. |
| --- | --- |

4.2.2

Az IMSERSO szociálturisztikai program Spanyolországban hasonló célkitűzéseket próbál megvalósítani, csak más formában és más eszközökkel. Ennek keretében évente több mint egymillióan – elsősorban idősek – vehetnek részt főszezonon kívül szervezett csoportos utazáson. A spanyol állam évi mintegy 75 millió eurót áldoz a programra, a különféle adóformákból (áfa, iparűzési adó, vállalati nyereségadó és személyi jövedelemadó), a megnövekedett társadalombiztosítási befizetésekből, valamint a munkanélküli járadékok terén jelentkező megtakarításokból mintegy 125 millió euró jövedelme származik, a program tehát gazdaságilag igen jövedelmező.

| 4.2.2.1 | A program szociális és gazdasági rentabilitása nyilvánvaló, mivel lehetővé teszi az idősebb korosztály széles rétegeinek, hogy életükben először elutazzanak, más városokat és helyeket ismerjenek meg, az egyenlőség jegyében szélesítsék társadalmi kapcsolatrendszerüket, fizikai állapotuk javuljon, mindezt megfelelő minőségi feltételek és a kedvezményezettek elégedettsége mellett, továbbá minden befektetett euró után 1,7 eurós megtérülés számolható el. |
| --- | --- |

4.2.2.1

A program szociális és gazdasági rentabilitása nyilvánvaló, mivel lehetővé teszi az idősebb korosztály széles rétegeinek, hogy életükben először elutazzanak, más városokat és helyeket ismerjenek meg, az egyenlőség jegyében szélesítsék társadalmi kapcsolatrendszerüket, fizikai állapotuk javuljon, mindezt megfelelő minőségi feltételek és a kedvezményezettek elégedettsége mellett, továbbá minden befektetett euró után 1,7 eurós megtérülés számolható el.

| 4.2.2.2 | Érdemes megemlíteni a program foglalkoztatásra gyakorolt hatását is: mintegy 10 000 közvetlen alkalmazottnak megmarad a munkahelye az elő- és utószezonban is, hiszen a szállodák és egyéb létesítmények és üzletek nyitva tartanak. |
| --- | --- |

4.2.2.2

Érdemes megemlíteni a program foglalkoztatásra gyakorolt hatását is: mintegy 10 000 közvetlen alkalmazottnak megmarad a munkahelye az elő- és utószezonban is, hiszen a szállodák és egyéb létesítmények és üzletek nyitva tartanak.

| 4.2.2.3 | A program állandóan fejlődik és bővül, újabb és újabb, több kulturális, egészségügyi és szociális értéket hordozó szociálturisztikai lehetőségeket keres, legyen szó a tagadhatatlan sikerű gyógyfürdő-üdülésekről vagy a kulturális körutakról és eseményekről. |
| --- | --- |

4.2.2.3

A program állandóan fejlődik és bővül, újabb és újabb, több kulturális, egészségügyi és szociális értéket hordozó szociálturisztikai lehetőségeket keres, legyen szó a tagadhatatlan sikerű gyógyfürdő-üdülésekről vagy a kulturális körutakról és eseményekről.

| 4.2.2.4 | Akárcsak Franciaország esetében, a programot igen sokféleképpen lehet még bővíteni, a program transznacionális jellegének köszönhetően nem csak belföldi üdülésekkel. A spanyol IMSERSO cserekapcsolatok kialakítása céljából már kapcsolatba lépett portugál társprogramjával, és tanulmányozza a Franciaországgal való kapcsolatokat is – ez máshol is nagy haszonnal alkalmazható modell lehet Európában. |
| --- | --- |

4.2.2.4

Akárcsak Franciaország esetében, a programot igen sokféleképpen lehet még bővíteni, a program transznacionális jellegének köszönhetően nem csak belföldi üdülésekkel. A spanyol IMSERSO cserekapcsolatok kialakítása céljából már kapcsolatba lépett portugál társprogramjával, és tanulmányozza a Franciaországgal való kapcsolatokat is – ez máshol is nagy haszonnal alkalmazható modell lehet Európában.

| 4.2.3 | Egyéb tapasztalatok: E két fontos európai szociálturisztikai program mellett egyéb jó példák is vannak, amelyek talán a kedvezményezettek korlátozottabb és pontosabban körülhatárolt körére terjednek ki, de ettől még nem kevésbé értékesek. Ilyen például a barcelonai meghallgatáson elemzett Plataforma Representativa estatal de Discapacitados Físicos (PREDIF) [testi fogyatékosok állami képviseleti platformja], amely egészen konkrét csoportra irányul, viszont sikeresen irányít egy, e csoport számára kialakított üdülési programot. |
| --- | --- |

4.2.3

Egyéb tapasztalatok: E két fontos európai szociálturisztikai program mellett egyéb jó példák is vannak, amelyek talán a kedvezményezettek korlátozottabb és pontosabban körülhatárolt körére terjednek ki, de ettől még nem kevésbé értékesek. Ilyen például a barcelonai meghallgatáson elemzett Plataforma Representativa estatal de Discapacitados Físicos (PREDIF) [testi fogyatékosok állami képviseleti platformja], amely egészen konkrét csoportra irányul, viszont sikeresen irányít egy, e csoport számára kialakított üdülési programot.

| 4.2.3.1 | Más, igen érdekes szempontból érdemes megemlíteni három szervezet – a brit Family Holiday Association, a belga Toerisme Vlaanderen és a francia Vacances Ouvertes – tapasztalatát, amelyek összehangolják a tevékenységeiket, hogy a három országban elősegítsék a „turizmus mindenkinek” megvalósulását. |
| --- | --- |

4.2.3.1

Más, igen érdekes szempontból érdemes megemlíteni három szervezet – a brit Family Holiday Association, a belga Toerisme Vlaanderen és a francia Vacances Ouvertes – tapasztalatát, amelyek összehangolják a tevékenységeiket, hogy a három országban elősegítsék a „turizmus mindenkinek” megvalósulását.

| 4.2.3.2 | Számos európai országban végeznek ezenfelül szociálturisztikai tevékenységeket, többek között Portugáliában, Lengyelországban és Magyarországon, itt jelentős szerepet játszanak a szakszervezetek, Olaszországban pedig a fogyasztói szövetkezetek által előmozdított programot említhetjük meg. Egyszóval kijelenthetjük, hogy a tapasztalatok sokfélesége, a kedvezményezettek száma és a sokszínűség Európa minden országában egyre erősödik, illetve bővül. |
| --- | --- |

4.2.3.2

Számos európai országban végeznek ezenfelül szociálturisztikai tevékenységeket, többek között Portugáliában, Lengyelországban és Magyarországon, itt jelentős szerepet játszanak a szakszervezetek, Olaszországban pedig a fogyasztói szövetkezetek által előmozdított programot említhetjük meg. Egyszóval kijelenthetjük, hogy a tapasztalatok sokfélesége, a kedvezményezettek száma és a sokszínűség Európa minden országában egyre erősödik, illetve bővül.

| 4.2.3.3 | Hasonlóképpen le kell szögezni, hogy egyes régiók és városok is végeznek bizonyos fajta szociálturisztikai tevékenységet, ilyen például a Baleár-szigetek autonóm közösség OCI 60 elnevezésű terve. |
| --- | --- |

4.2.3.3

Hasonlóképpen le kell szögezni, hogy egyes régiók és városok is végeznek bizonyos fajta szociálturisztikai tevékenységet, ilyen például a Baleár-szigetek autonóm közösség OCI 60 elnevezésű terve.

| 4.2.3.4 | Továbbá regionális szinten a spanyolországi Andalúzia kormányzata működteti a Residencias de Tiempo Libre (Szabadidős vendégházak) programot, és szintén andalúz kezdeményezés a „Conoce tu Costa” (Ismerd meg a tengerpartod) program, amely a regionális közigazgatás és a helyi önkormányzatok közötti, az autonóm közösség idős lakosságának idegenforgalmi részvételét célzó együttműködés példája. |
| --- | --- |

4.2.3.4

Továbbá regionális szinten a spanyolországi Andalúzia kormányzata működteti a Residencias de Tiempo Libre (Szabadidős vendégházak) programot, és szintén andalúz kezdeményezés a „Conoce tu Costa” (Ismerd meg a tengerpartod) program, amely a regionális közigazgatás és a helyi önkormányzatok közötti, az autonóm közösség idős lakosságának idegenforgalmi részvételét célzó együttműködés példája.

| 4.2.3.5 | Érdemes továbbá megemlíteni, hogy a szociálturizmus helyt kapott az Európai Unió idegenforgalmi honlapján (www.visiteurope.com) is, amely a tervek szerint útmutatóul szolgál az összes európai idegenforgalmi tevékenységgel, köztük a szociálturizmussal kapcsolatban is. |
| --- | --- |

4.2.3.5

Érdemes továbbá megemlíteni, hogy a szociálturizmus helyt kapott az Európai Unió idegenforgalmi honlapján (www.visiteurope.com) is, amely a tervek szerint útmutatóul szolgál az összes európai idegenforgalmi tevékenységgel, köztük a szociálturizmussal kapcsolatban is.

| 4.3 | A szociálturizmus általános értékelése. A szociálturizmus számos értékkel gazdagítja az európai társadalmat, ezek közül néhány:






  — | a kedvezményezettek elégedettsége, nemcsak közvetlenül magával az üdülési tevékenységgel, hanem a szabadidős tevékenység megvalósulásának „különleges” formájával is; |
| --- | --- | --- |

4.3

A szociálturizmus általános értékelése. A szociálturizmus számos értékkel gazdagítja az európai társadalmat, ezek közül néhány:

—

a kedvezményezettek elégedettsége, nemcsak közvetlenül magával az üdülési tevékenységgel, hanem a szabadidős tevékenység megvalósulásának „különleges” formájával is;

| — | a tevékenység emberi dimenziója és értékei; |
| --- | --- |

—

a tevékenység emberi dimenziója és értékei;

| — | a kedvezményezettek és a befogadó közösség jólétének és fejlődésének javulása; |
| --- | --- |

—

a kedvezményezettek és a befogadó közösség jólétének és fejlődésének javulása;

| — | az idegenforgalom jövedelmezősége és gazdasági hozadéka, különösen a főszezon meghosszabbodása révén; |
| --- | --- |

—

az idegenforgalom jövedelmezősége és gazdasági hozadéka, különösen a főszezon meghosszabbodása révén;

| — | a stabil, minőségi és egész éves munkahelyek megteremtéséből származó előny; |
| --- | --- |

—

a stabil, minőségi és egész éves munkahelyek megteremtéséből származó előny;

| — | a célpontok fenntarthatósági feltételeinek megőrzése; |
| --- | --- |

—

a célpontok fenntarthatósági feltételeinek megőrzése;

| — | a helyi környezet és természeti, társadalmi, kulturális és örökségi erőforrásainak értékelése; |
| --- | --- |

—

a helyi környezet és természeti, társadalmi, kulturális és örökségi erőforrásainak értékelése;

| — | az Unió különböző tagállamai közötti kölcsönös megismerés és cserekapcsolatok elősegítése. |
| --- | --- |

—

az Unió különböző tagállamai közötti kölcsönös megismerés és cserekapcsolatok elősegítése.

| 4.3.1 | Mindezen értékek a már meglévő, sikeres szociálturisztikai programokkal, a tevékenység növekedési kilátásaival, valamint az új termékek kutatásával és bevezetésével együtt azt eredményezik, hogy a szociálturizmus általános európai megítélése minden szempontból igen kedvező. |
| --- | --- |

4.3.1

Mindezen értékek a már meglévő, sikeres szociálturisztikai programokkal, a tevékenység növekedési kilátásaival, valamint az új termékek kutatásával és bevezetésével együtt azt eredményezik, hogy a szociálturizmus általános európai megítélése minden szempontból igen kedvező.

| 4.3.2 | Éppen ez a minden szempontból vett és minden elemre kiterjedő pozitív értékelés az, ami miatt köznapi szóhasználattal élve „csodának” nevezhetjük a szociálturizmust: minden szereplő és kedvezményezett számára minden – gazdasági, szociális, egészségügyi, foglalkoztatási, európai polgárság stb. – szempontból előnyös, senkinek sem árt. Egyszóval nem könnyű olyan emberi és gazdasági tevékenységet találni, amely ilyen egyöntetű elismerést és támogatást élvezne. |
| --- | --- |

4.3.2

Éppen ez a minden szempontból vett és minden elemre kiterjedő pozitív értékelés az, ami miatt köznapi szóhasználattal élve „csodának” nevezhetjük a szociálturizmust: minden szereplő és kedvezményezett számára minden – gazdasági, szociális, egészségügyi, foglalkoztatási, európai polgárság stb. – szempontból előnyös, senkinek sem árt. Egyszóval nem könnyű olyan emberi és gazdasági tevékenységet találni, amely ilyen egyöntetű elismerést és támogatást élvezne.

| 4.3.3 | Ennek fényében természetes, hogy a jelen vélemény aktívan támogat minden olyan javaslatot és megoldást, amely lehetővé teszi a meglévő programok megerősítését és fejlesztését, valamint az általuk nyújtott előnyök szélesebb néprétegekre történő kiterjesztését. |
| --- | --- |

4.3.3

Ennek fényében természetes, hogy a jelen vélemény aktívan támogat minden olyan javaslatot és megoldást, amely lehetővé teszi a meglévő programok megerősítését és fejlesztését, valamint az általuk nyújtott előnyök szélesebb néprétegekre történő kiterjesztését.

B.   Második rész: Javaslatok

5.   Út az európai szociálturisztikai platform felé

| 5.1 | Előfeltételek. Az előző pontokban láthattuk, hogy meghatározásától, finanszírozásától és irányításától függetlenül a szociálturizmus erős, jövedelmező, stabil gazdasági és társadalmi tényező, amely a kedvezményezettek magas megelégedettségi szintjével valósítja meg a célkitűzéseit, amely hozzájárul a foglalkoztatáshoz, az idegenforgalom idényjellegének megszüntetéséhez, egyszóval igen értékes tevékenység az egész világon és különösen kontinensünkön, Európában. Azt kell tehát megvizsgálnunk, hogyan lehetne bővíteni és általánossá tenni a szociálturizmus jelenleg az emberekre, a vállalatokra és az egész társadalomra gyakorolt kedvező hatását. |
| --- | --- |

5.1

Előfeltételek. Az előző pontokban láthattuk, hogy meghatározásától, finanszírozásától és irányításától függetlenül a szociálturizmus erős, jövedelmező, stabil gazdasági és társadalmi tényező, amely a kedvezményezettek magas megelégedettségi szintjével valósítja meg a célkitűzéseit, amely hozzájárul a foglalkoztatáshoz, az idegenforgalom idényjellegének megszüntetéséhez, egyszóval igen értékes tevékenység az egész világon és különösen kontinensünkön, Európában. Azt kell tehát megvizsgálnunk, hogyan lehetne bővíteni és általánossá tenni a szociálturizmus jelenleg az emberekre, a vállalatokra és az egész társadalomra gyakorolt kedvező hatását.

| 5.1.1 | Nem könnyű egyetlen szóban összefoglalni az európai szintű szociálturisztikai tevékenységet; beszélhetünk platformról, projektről, programról, kezdeményezésről stb., és bár ezek a fogalmak nem feltétlenül ugyanazt jelentik, mindegyik szervezett, világos célért és európai, nemzetek feletti szinten folyó tevékenységre utal. Jelen véleményben, mivel általános javaslattételről van szó, ezeket az elnevezéseket szinonimaként használjuk, remélve, hogy a platform működése során majd eldől, melyik a legmegfelelőbb. |
| --- | --- |

5.1.1

Nem könnyű egyetlen szóban összefoglalni az európai szintű szociálturisztikai tevékenységet; beszélhetünk platformról, projektről, programról, kezdeményezésről stb., és bár ezek a fogalmak nem feltétlenül ugyanazt jelentik, mindegyik szervezett, világos célért és európai, nemzetek feletti szinten folyó tevékenységre utal. Jelen véleményben, mivel általános javaslattételről van szó, ezeket az elnevezéseket szinonimaként használjuk, remélve, hogy a platform működése során majd eldől, melyik a legmegfelelőbb.

| 5.1.2 | Másrészt láthatjuk azt is, hogy európai szinten az idegenforgalom helyzete számos hiányosságot és középtávú veszélyt hordoz magában:






  — | Az ágazat idényjellege egyre erőteljesebbé és súlyosabbá válik, mind Észak- és Közép-Európában, mind pedig a Földközi-tenger partvidékén: a főszezonon kívül a térség kihalt, és nincsenek egész évben megfelelő infrastruktúrák. |
| --- | --- | --- |

5.1.2

Másrészt láthatjuk azt is, hogy európai szinten az idegenforgalom helyzete számos hiányosságot és középtávú veszélyt hordoz magában:

—

Az ágazat idényjellege egyre erőteljesebbé és súlyosabbá válik, mind Észak- és Közép-Európában, mind pedig a Földközi-tenger partvidékén: a főszezonon kívül a térség kihalt, és nincsenek egész évben megfelelő infrastruktúrák.

| — | Elő- és utószezonban, valamint középszezonban a munkaerőforrások nincsenek kihasználva. |
| --- | --- |

—

Elő- és utószezonban, valamint középszezonban a munkaerőforrások nincsenek kihasználva.

| — | Az aktív népesség a migráció miatt jelentősen bővül, emiatt szükséges a gazdasági tevékenységek bővítése legalább az életszínvonal szinten tartása érdekében. |
| --- | --- |

—

Az aktív népesség a migráció miatt jelentősen bővül, emiatt szükséges a gazdasági tevékenységek bővítése legalább az életszínvonal szinten tartása érdekében.

| — | A turizmus ágazata nehezen képes egész évben fenntartani a középtávú jövedelmezőséget biztosító megfelelő átlagos árszintet és vendégszámot. |
| --- | --- |

—

A turizmus ágazata nehezen képes egész évben fenntartani a középtávú jövedelmezőséget biztosító megfelelő átlagos árszintet és vendégszámot.

| — | A turisztikai célra hasznosítható helyek száma objektív korlátokba ütközik. |
| --- | --- |

—

A turisztikai célra hasznosítható helyek száma objektív korlátokba ütközik.

| — | A turizmus ágazatának fenntartható fejlődéséhez az egész év folyamán szükség van az egyes turisztikai célpontok hozzáadott értékének növelésére: a minőség javítása és ennek következtében az ár emelése, illetve a létesítmények nyitvatartási idejének meghosszabbítása révén az átlagos éves vendégszám növelése által. |
| --- | --- |

—

A turizmus ágazatának fenntartható fejlődéséhez az egész év folyamán szükség van az egyes turisztikai célpontok hozzáadott értékének növelésére: a minőség javítása és ennek következtében az ár emelése, illetve a létesítmények nyitvatartási idejének meghosszabbítása révén az átlagos éves vendégszám növelése által.

| — | Az egész világon számos olyan új idegenforgalmi célpont van, amely versenyképes, innovatív termékeket és szolgáltatásokat kínál; ennek az új konkurenciának elsősorban ösztönzést kell jelentenie a minőség és a versenyképesség növelésére. |
| --- | --- |

—

Az egész világon számos olyan új idegenforgalmi célpont van, amely versenyképes, innovatív termékeket és szolgáltatásokat kínál; ennek az új konkurenciának elsősorban ösztönzést kell jelentenie a minőség és a versenyképesség növelésére.

| 5.1.3 | Olyan tényezők is vannak azonban, amelyek egyértelműen életképessé tehetnének egy esetleges európai szociálturisztikai platformot vagy projektet:






  — | abszolút és relatív értelemben is fokozatosan növekszik Európában a nem aktív, de megfelelő nyugdíjjal és életszínvonallal rendelkező személyek száma; |
| --- | --- | --- |

5.1.3

Olyan tényezők is vannak azonban, amelyek egyértelműen életképessé tehetnének egy esetleges európai szociálturisztikai platformot vagy projektet:

—

abszolút és relatív értelemben is fokozatosan növekszik Európában a nem aktív, de megfelelő nyugdíjjal és életszínvonallal rendelkező személyek száma;

| — | az európaiak várható élettartama fokozatosan nő; |
| --- | --- |

—

az európaiak várható élettartama fokozatosan nő;

| — | az embereknek életük során, és különösen idősebb korban átlagosan egyre több a szabadideje; |
| --- | --- |

—

az embereknek életük során, és különösen idősebb korban átlagosan egyre több a szabadideje;

| — | a fapados légitársaságok térnyerésének köszönhetően olcsóbbá vált az utazás, ez pedig kedvez a mobilitásnak és a turizmusnak; |
| --- | --- |

—

a fapados légitársaságok térnyerésének köszönhetően olcsóbbá vált az utazás, ez pedig kedvez a mobilitásnak és a turizmusnak;

| — | az emberek kulturális szintje emelkedik, ami kedvez a felelősségteljes és fenntartható idegenforgalomnak; |
| --- | --- |

—

az emberek kulturális szintje emelkedik, ami kedvez a felelősségteljes és fenntartható idegenforgalomnak;

| — | szociálturisztikai programokból származó jó és sikeres tapasztalatok egész Európában; |
| --- | --- |

—

szociálturisztikai programokból származó jó és sikeres tapasztalatok egész Európában;

| — | az Unió bővítése, amely növeli a piacot, valamint az utazási lehetőségeket és alkalmakat. |
| --- | --- |

—

az Unió bővítése, amely növeli a piacot, valamint az utazási lehetőségeket és alkalmakat.

| 5.2 | A lehetséges európai szociálturisztikai platform célkitűzései is igen sokfélék lehetnek:






  — | a létező szociálturisztikai programoknak és a kedvezményezettek számának az általánossá tétele és bővítése az egyes európai országokban egészen addig, amíg minden ország saját programmal nem rendelkezik; |
| --- | --- | --- |

5.2

A lehetséges európai szociálturisztikai platform célkitűzései is igen sokfélék lehetnek:

—

a létező szociálturisztikai programoknak és a kedvezményezettek számának az általánossá tétele és bővítése az egyes európai országokban egészen addig, amíg minden ország saját programmal nem rendelkezik;

| — | a már létező programok transznacionálissá tétele két- vagy többoldalú együttműködési egyezmények révén; |
| --- | --- |

—

a már létező programok transznacionálissá tétele két- vagy többoldalú együttműködési egyezmények révén;

| — | európai szintű szociálturisztikai platform megtervezése és megvalósítása feltételeinek a megteremtése, amely program nyertesei azon európai polgárok lennének, akik elérhető áron és fenntartható módon el tudnak látogatni más országokba. Ezzel kapcsolatban érdekes volna tudni, hány európai polgár nem utazott még soha másik európai országba – ez a csoport minden bizonnyal elég nagy – és ez képezné az említett program bázisát; |
| --- | --- |

—

európai szintű szociálturisztikai platform megtervezése és megvalósítása feltételeinek a megteremtése, amely program nyertesei azon európai polgárok lennének, akik elérhető áron és fenntartható módon el tudnak látogatni más országokba. Ezzel kapcsolatban érdekes volna tudni, hány európai polgár nem utazott még soha másik európai országba – ez a csoport minden bizonnyal elég nagy – és ez képezné az említett program bázisát;

| — | az európai szociálturisztikai tevékenységek fokozatos végrehajtásának előmozdítása a lehető legtöbb állam részvételével. |
| --- | --- |

—

az európai szociálturisztikai tevékenységek fokozatos végrehajtásának előmozdítása a lehető legtöbb állam részvételével.

| 5.3 | Az európai szociálturisztikai platformban részt vevő szereplők és csoportok. A lehetséges szereplők vagy csoportok közül megemlíthetjük:






  — | az egyes országokban már létező, szociálturisztikai programokat bonyolító szervezeteket, |
| --- | --- | --- |

5.3

Az európai szociálturisztikai platformban részt vevő szereplők és csoportok. A lehetséges szereplők vagy csoportok közül megemlíthetjük:

—

az egyes országokban már létező, szociálturisztikai programokat bonyolító szervezeteket,

| — | a program kifejlesztésében érdekelt szakszervezeteket és szövetkezeteket, |
| --- | --- |

—

a program kifejlesztésében érdekelt szakszervezeteket és szövetkezeteket,

| — | az idegenforgalmi vállalkozók lehető legszélesebb körét, akiknek érdeke a létesítményeik fenntartható jövedelmezőségének a javítása, |
| --- | --- |

—

az idegenforgalmi vállalkozók lehető legszélesebb körét, akiknek érdeke a létesítményeik fenntartható jövedelmezőségének a javítása,

| — | a turisztikai tevékenység folytatásában és annak fejlesztésében, valamint a lakosság személyes és szociális fejlődésében érdekelt nemzeti, regionális és helyi kormányzatokat, |
| --- | --- |

—

a turisztikai tevékenység folytatásában és annak fejlesztésében, valamint a lakosság személyes és szociális fejlődésében érdekelt nemzeti, regionális és helyi kormányzatokat,

| — | az Európai Uniót és intézményeit, amelyeknek érdeke a foglalkoztatás, a gazdasági tevékenységek és az uniós polgárság kibővítése és előmozdítása. A platform nemzetek feletti dimenzióját tekintve az uniós intézményeknek emellett a program alakulása feltételeinek a koordinációját és felügyeletét, valamint a program végrehajtásának irányítását is el kellene látnia, |
| --- | --- |

—

az Európai Uniót és intézményeit, amelyeknek érdeke a foglalkoztatás, a gazdasági tevékenységek és az uniós polgárság kibővítése és előmozdítása. A platform nemzetek feletti dimenzióját tekintve az uniós intézményeknek emellett a program alakulása feltételeinek a koordinációját és felügyeletét, valamint a program végrehajtásának irányítását is el kellene látnia,

| — | a szociálturisztikai szervezeteket, különösen a BITS-t. |
| --- | --- |

—

a szociálturisztikai szervezeteket, különösen a BITS-t.

| 5.4 | Az európai szociálturizmus alapvető elemei. Ahhoz, hogy szociális és gazdasági értelemben is életképes legyen, az európai szociálturisztikai platformnak a következő elemeket kell tartalmaznia:






  — | a gazdaságilag, regionális szempontból vagy szociálisan leghátrányosabb helyzetű, illetve testi vagy szellemi fogyatékkal élő személyekre kell irányulnia, valamint olyan emberekre, akiknek földrajzi okokból okoz nehézséget az utazás, mert pl. európai szigeten élnek; ez az igazságos és egyenlő bánásmód elvén alapuló, az utazás időtartamától függetlenül az egész nyaralásra vonatkozó társfinanszírozást jelent, mintegy a hátrányos helyzetűek helyzetét kompenzálandó; |
| --- | --- | --- |

5.4

Az európai szociálturizmus alapvető elemei. Ahhoz, hogy szociális és gazdasági értelemben is életképes legyen, az európai szociálturisztikai platformnak a következő elemeket kell tartalmaznia:

—

a gazdaságilag, regionális szempontból vagy szociálisan leghátrányosabb helyzetű, illetve testi vagy szellemi fogyatékkal élő személyekre kell irányulnia, valamint olyan emberekre, akiknek földrajzi okokból okoz nehézséget az utazás, mert pl. európai szigeten élnek; ez az igazságos és egyenlő bánásmód elvén alapuló, az utazás időtartamától függetlenül az egész nyaralásra vonatkozó társfinanszírozást jelent, mintegy a hátrányos helyzetűek helyzetét kompenzálandó;

| — | rövid, közép- és hosszú távon is, mind a magánemberek, mind a köz számára gazdaságilag és társadalmilag kifizetődőnek kell lennie; |
| --- | --- |

—

rövid, közép- és hosszú távon is, mind a magánemberek, mind a köz számára gazdaságilag és társadalmilag kifizetődőnek kell lennie;

| — | stabil, színvonalas és egész éves munkahelyeket kell teremtenie. A foglalkoztatási célkitűzés eléréséhez központosított irányítás és az idegenforgalmi létesítményekben való tartózkodás maximalizálására való törekvés szükséges; |
| --- | --- |

—

stabil, színvonalas és egész éves munkahelyeket kell teremtenie. A foglalkoztatási célkitűzés eléréséhez központosított irányítás és az idegenforgalmi létesítményekben való tartózkodás maximalizálására való törekvés szükséges;

| — | az idegenforgalmi főszezonon kívüli időszakokban kell lebonyolítani; |
| --- | --- |

—

az idegenforgalmi főszezonon kívüli időszakokban kell lebonyolítani;

| — | mind a kedvezményezettek, mind a célterület lakossága számára a személyes és társadalmi fenntarthatóság és gazdagodás feltételei szerint kell működnie; |
| --- | --- |

—

mind a kedvezményezettek, mind a célterület lakossága számára a személyes és társadalmi fenntarthatóság és gazdagodás feltételei szerint kell működnie;

| — | a céloknak megfelelő, magas szolgáltatásminőségi szintet kell fenntartania; |
| --- | --- |

—

a céloknak megfelelő, magas szolgáltatásminőségi szintet kell fenntartania;

| — | a köz- és a magánszféra együttműködésében kell megvalósítani. |
| --- | --- |

—

a köz- és a magánszféra együttműködésében kell megvalósítani.

E feltételek teljesülése esetén a szociálturizmus kétségkívül az európai turisztikai modell lényeges elemévé válik.

| 5.5 | A köz- és a magánszféra együttműködése a projektben. A program életképességéhez valószínűleg nemcsak szükséges a köz- és a magánszféra eredményes együttműködése a kialakítás tervezés és irányítás során, hanem hasznos is lehet. Ha nem is könnyen, azért találunk Európában olyan szervezeteket és vállalatokat, amelyek készek elvállalni az európai szociálturisztikai platform kialakítását. |
| --- | --- |

5.5

A köz- és a magánszféra együttműködése a projektben. A program életképességéhez valószínűleg nemcsak szükséges a köz- és a magánszféra eredményes együttműködése a kialakítás tervezés és irányítás során, hanem hasznos is lehet. Ha nem is könnyen, azért találunk Európában olyan szervezeteket és vállalatokat, amelyek készek elvállalni az európai szociálturisztikai platform kialakítását.

6.   Az európai szociálturisztikai platform eredményei és hatásai

| 6.1 | a növekedésre és a foglalkoztatásra. Amennyiben a platform különböző fázisai megvalósulnak, az mindenképpen jelentős hatással lesz a növekedésre és a foglalkoztatásra, és kétségkívül hozzájárul a lisszaboni csúcs célkitűzésének megvalósításához; többek között a spanyolországi IMSERSO program tapasztalatai is egyértelműen megerősítik a szociálturizmus kedvező hatásait a munkahelyek teremtése és megtartása szempontjából a főszezonon kívül. |
| --- | --- |

6.1

a növekedésre és a foglalkoztatásra. Amennyiben a platform különböző fázisai megvalósulnak, az mindenképpen jelentős hatással lesz a növekedésre és a foglalkoztatásra, és kétségkívül hozzájárul a lisszaboni csúcs célkitűzésének megvalósításához; többek között a spanyolországi IMSERSO program tapasztalatai is egyértelműen megerősítik a szociálturizmus kedvező hatásait a munkahelyek teremtése és megtartása szempontjából a főszezonon kívül.

| 6.2 | a turizmushoz való hozzáférés érvényesített jogára. Bár a rendelkezésre álló statisztikák alapján jelenleg a polgárok mintegy 40 %-a nem tud üdülni, az európai szociálturisztikai platform célja az lenne – és bizonyára sikeres is lenne –, hogy ezt az arányt jelentős mértékben csökkentse, érvényesítse a turizmushoz való jogot mindenki számára, és az európai népek jobban megismerjék egymást. |
| --- | --- |

6.2

a turizmushoz való hozzáférés érvényesített jogára. Bár a rendelkezésre álló statisztikák alapján jelenleg a polgárok mintegy 40 %-a nem tud üdülni, az európai szociálturisztikai platform célja az lenne – és bizonyára sikeres is lenne –, hogy ezt az arányt jelentős mértékben csökkentse, érvényesítse a turizmushoz való jogot mindenki számára, és az európai népek jobban megismerjék egymást.

| 6.3 | az európai turisztikai modellre. Idegenforgalmi tárgyú véleményeiben az EGSZB már kifejezte meggyőződését azzal kapcsolatban, hogy ki lehet dolgozni olyan európai turisztikai modellt, amely nem szabályokon, hanem általánosan elfogadott és alkalmazott értékeken alapul. A modell egyik lehetséges alapértéke mindenképpen az idegenforgalom általánossá tétele, a mindenki számára elérhető turizmus lenne. Az európai szociálturisztikai platform nagyban hozzájárulhatna az európai turisztikai modell megerősítéséhez. |
| --- | --- |

6.3

az európai turisztikai modellre. Idegenforgalmi tárgyú véleményeiben az EGSZB már kifejezte meggyőződését azzal kapcsolatban, hogy ki lehet dolgozni olyan európai turisztikai modellt, amely nem szabályokon, hanem általánosan elfogadott és alkalmazott értékeken alapul. A modell egyik lehetséges alapértéke mindenképpen az idegenforgalom általánossá tétele, a mindenki számára elérhető turizmus lenne. Az európai szociálturisztikai platform nagyban hozzájárulhatna az európai turisztikai modell megerősítéséhez.

7.   Az idegenforgalom és különösen a szociálturizmus hozzájárulása az európai identitás és dimenzió kialakításához

| 7.1 | Az utóbbi időkben tapasztalhattuk, hogy Európa építése nem könnyű munka és nem valósítható meg rövid idő alatt; még ma is sok a bizonytalan pont, és számos nehézséget kell legyőzni. A szociálturizmus fontos eszköz lehet a tájékoztatáshoz, a polgárok kölcsönös megismeréséhez, a népek közötti szolidaritáshoz és végső soron a polgárok Európájának a megteremtéséhez és ahhoz, hogy Európa ne áldozatok és veszteségek árán épüljön meg, hanem a szabadidő, az utazás és az üdülés kihasználása révén. Elsősorban a fiatalok jelentik azt a népességcsoportot, amely számításba jöhet a főszezonban történő utazások esetén, amikor sok lakóház üresen áll, és alkalmanként az Erasmus-programhoz hasonló turisztikai tevékenységeket lehet folytatni. |
| --- | --- |

7.1

Az utóbbi időkben tapasztalhattuk, hogy Európa építése nem könnyű munka és nem valósítható meg rövid idő alatt; még ma is sok a bizonytalan pont, és számos nehézséget kell legyőzni. A szociálturizmus fontos eszköz lehet a tájékoztatáshoz, a polgárok kölcsönös megismeréséhez, a népek közötti szolidaritáshoz és végső soron a polgárok Európájának a megteremtéséhez és ahhoz, hogy Európa ne áldozatok és veszteségek árán épüljön meg, hanem a szabadidő, az utazás és az üdülés kihasználása révén. Elsősorban a fiatalok jelentik azt a népességcsoportot, amely számításba jöhet a főszezonban történő utazások esetén, amikor sok lakóház üresen áll, és alkalmanként az Erasmus-programhoz hasonló turisztikai tevékenységeket lehet folytatni.

| 7.2 | Az idegenforgalom alkalmas eszköznek tűnik a polgárok Európájának létrehozására; a különböző felhasználói csoportok, az idegenforgalmi ágazat és az önkormányzatok közös érdekekkel rendelkezhetnek, és kellemes és mindenki számára hozzáférhető módon alakíthatják az idegenforgalmat. |
| --- | --- |

7.2

Az idegenforgalom alkalmas eszköznek tűnik a polgárok Európájának létrehozására; a különböző felhasználói csoportok, az idegenforgalmi ágazat és az önkormányzatok közös érdekekkel rendelkezhetnek, és kellemes és mindenki számára hozzáférhető módon alakíthatják az idegenforgalmat.

C.   Harmadik rész: Következtetések és ajánlások

8.   Következtetések

| 8.1 | A jelen véleményben az európai szociálturizmus jelenlegi helyzetéről foglalt elemzés alapján az első általános következtetés az, hogy környezetvédelmi, gazdasági és szociális szempontból is fenntartható, sőt, mindhárom területen kiemelkedő jelentőségű tevékenységről beszélünk. |
| --- | --- |

8.1

A jelen véleményben az európai szociálturizmus jelenlegi helyzetéről foglalt elemzés alapján az első általános következtetés az, hogy környezetvédelmi, gazdasági és szociális szempontból is fenntartható, sőt, mindhárom területen kiemelkedő jelentőségű tevékenységről beszélünk.

| 8.2 | A minden kedvezményezett és szereplő által élvezett és tapasztalt gazdasági, szociális, egészségügyi és integrációs előnyök széles körben, általánosan elfogadottak, és jelentős értéktöbbletet hordoznak. |
| --- | --- |

8.2

A minden kedvezményezett és szereplő által élvezett és tapasztalt gazdasági, szociális, egészségügyi és integrációs előnyök széles körben, általánosan elfogadottak, és jelentős értéktöbbletet hordoznak.

| 8.3 | A szociálturizmus kedvezményezettjeit jelentő különféle csoportok, de különösen a fogyatékkal élők vagy mozgáskorlátozottak csoportja számára a program kivételes módon járul hozzá teljes körű személyes integrációjukhoz. |
| --- | --- |

8.3

A szociálturizmus kedvezményezettjeit jelentő különféle csoportok, de különösen a fogyatékkal élők vagy mozgáskorlátozottak csoportja számára a program kivételes módon járul hozzá teljes körű személyes integrációjukhoz.

| 8.4 | Az Európában megvalósuló szociálturizmus igen sokféle szereplővel, működési formában, célközönséggel, finanszírozási eszközökkel stb. van jelen, amelyek gazdagítják, növelik sokféleségét, és segítik előmenetelét és fejlődését. |
| --- | --- |

8.4

Az Európában megvalósuló szociálturizmus igen sokféle szereplővel, működési formában, célközönséggel, finanszírozási eszközökkel stb. van jelen, amelyek gazdagítják, növelik sokféleségét, és segítik előmenetelét és fejlődését.

| 8.5 | A következtetések közül ki kell emelni, hogy a szociálturizmus szociális rentabilitása bizonyítottan összeegyeztethető és pozitív módon összekapcsolható a gazdasági jövedelmezőséggel. |
| --- | --- |

8.5

A következtetések közül ki kell emelni, hogy a szociálturizmus szociális rentabilitása bizonyítottan összeegyeztethető és pozitív módon összekapcsolható a gazdasági jövedelmezőséggel.

| 8.6 | Gazdasági szempontból megvalósítható és szociális szempontból kívánatos, hogy minden európai ország különböző megvalósítási és irányítási formában nemzeti szociálturisztikai programot fejlesszen ki. |
| --- | --- |

8.6

Gazdasági szempontból megvalósítható és szociális szempontból kívánatos, hogy minden európai ország különböző megvalósítási és irányítási formában nemzeti szociálturisztikai programot fejlesszen ki.

| 8.7 | Gazdasági szempontból megvalósítható és szociális szempontból kívánatos egy európai szociálturisztikai platform létrehozása. |
| --- | --- |

8.7

Gazdasági szempontból megvalósítható és szociális szempontból kívánatos egy európai szociálturisztikai platform létrehozása.

| 8.8 | Minden szociálturisztikai tevékenységnek magában kell foglalnia a lisszaboni stratégiában foglalt fenntarthatóság és munkahelyteremtés értékegyüttesét. |
| --- | --- |

8.8

Minden szociálturisztikai tevékenységnek magában kell foglalnia a lisszaboni stratégiában foglalt fenntarthatóság és munkahelyteremtés értékegyüttesét.

| 8.9 | A szociálturizmus igen hasznos eszköz lehet a polgárok Európájának – minden polgár Európájának – a megteremtéséhez, ebben az összefüggésben mégis a fiatalok szerepe különösen fontos. |
| --- | --- |

8.9

A szociálturizmus igen hasznos eszköz lehet a polgárok Európájának – minden polgár Európájának – a megteremtéséhez, ebben az összefüggésben mégis a fiatalok szerepe különösen fontos.

| 8.10 | A szociálturizmus olyan értékeket közvetítő tevékenység, amelyek az európai turisztikai modell fontos kiegészítését jelentik. |
| --- | --- |

8.10

A szociálturizmus olyan értékeket közvetítő tevékenység, amelyek az európai turisztikai modell fontos kiegészítését jelentik.

| 8.11 | Minden európai önkormányzat hasznot húzhat a szociálturizmusból, mivel az hozzájárul a helyi kulturális örökség megőrzéséhez. |
| --- | --- |

8.11

Minden európai önkormányzat hasznot húzhat a szociálturizmusból, mivel az hozzájárul a helyi kulturális örökség megőrzéséhez.

| 8.12 | Általános következtetésként elmondható, hogy a szociálturizmus ma Európa számos országában már kiforrott, elterjedt, jól alkalmazott tevékenység, amely megfelelő szervezeti struktúrákkal rendelkezik és megérett arra, hogy minden országban általánosan elterjedjen és fokozza kínálatának nemzetek feletti jellegét, ami céljainak mennyiségi és minőségi javítását jelenti. |
| --- | --- |

8.12

Általános következtetésként elmondható, hogy a szociálturizmus ma Európa számos országában már kiforrott, elterjedt, jól alkalmazott tevékenység, amely megfelelő szervezeti struktúrákkal rendelkezik és megérett arra, hogy minden országban általánosan elterjedjen és fokozza kínálatának nemzetek feletti jellegét, ami céljainak mennyiségi és minőségi javítását jelenti.

9.   Ajánlások

| 9.1 | A szociálturisztikai programok potenciális kedvezményezettjeit illető legfontosabb ajánlás nyilvánvalóan az, hogy ösztönözni kell őket arra, hogy vegyenek részt a turizmusban, ami alanyi joguk, és ami számos körülmény összejátszása miatt korábban esetleg elérhetetlen volt a számukra. A szociálturizmus nyilvánvalóan és messzemenően befogadó jellegű, elősegíti a megismerést, a személyes fejlődést, és mint ilyen, a tevékenységeiben való részvétel kívánatos. |
| --- | --- |

9.1

A szociálturisztikai programok potenciális kedvezményezettjeit illető legfontosabb ajánlás nyilvánvalóan az, hogy ösztönözni kell őket arra, hogy vegyenek részt a turizmusban, ami alanyi joguk, és ami számos körülmény összejátszása miatt korábban esetleg elérhetetlen volt a számukra. A szociálturizmus nyilvánvalóan és messzemenően befogadó jellegű, elősegíti a megismerést, a személyes fejlődést, és mint ilyen, a tevékenységeiben való részvétel kívánatos.

| 9.2 | A szociálturisztikai programok irányításában részt vevő igen sokféle szereplőt illetően először is el kell ismerni tevékenységük hasznosságát, valamint szervezeteik küldetése és a kedvezményezettek számára elérhető árú, de minőségi szolgáltatások nyújtása iránti elkötelezettségüket. Fontos emellett még termékeik és szolgáltatásaik folyamatos fejlesztésére, infrastruktúrafejlesztési célú beruházásokra és új, különösen a transznacionális jellegű termékeket célzó innovációra ösztönözni őket. A programok összehangolása és a felelős szervezetek szövetkezetekbe tömörülése megfelelő módszer a tapasztalatok fejlesztésére és cseréjére. |
| --- | --- |

9.2

A szociálturisztikai programok irányításában részt vevő igen sokféle szereplőt illetően először is el kell ismerni tevékenységük hasznosságát, valamint szervezeteik küldetése és a kedvezményezettek számára elérhető árú, de minőségi szolgáltatások nyújtása iránti elkötelezettségüket. Fontos emellett még termékeik és szolgáltatásaik folyamatos fejlesztésére, infrastruktúrafejlesztési célú beruházásokra és új, különösen a transznacionális jellegű termékeket célzó innovációra ösztönözni őket. A programok összehangolása és a felelős szervezetek szövetkezetekbe tömörülése megfelelő módszer a tapasztalatok fejlesztésére és cseréjére.

| 9.3 | Az idegenforgalmi ágazat vállalkozásainak azt ajánljuk, hogy teljes elkötelezettséggel vegyenek részt a szociálturisztikai tevékenységekben. A szociálturizmus értékei összeegyeztethetők a helyes vállalatirányítással, a versenyképességgel és a jövedelmezőséggel, rövid távon is, de elsősorban közép- és hosszú távon, és egész évben munkahelyet biztosít számos munkavállaló számára. |
| --- | --- |

9.3

Az idegenforgalmi ágazat vállalkozásainak azt ajánljuk, hogy teljes elkötelezettséggel vegyenek részt a szociálturisztikai tevékenységekben. A szociálturizmus értékei összeegyeztethetők a helyes vállalatirányítással, a versenyképességgel és a jövedelmezőséggel, rövid távon is, de elsősorban közép- és hosszú távon, és egész évben munkahelyet biztosít számos munkavállaló számára.

| 9.4 | A nemzeti, regionális és helyi intézmények és kormányzatok számára mind szociális, mind pedig gazdasági hozadékuk miatt javasolnánk szociálturisztikai programok beindítását. Az adókból és járulékokból származó többletbevételek és a munkanélküliséggel kapcsolatos kiadások terén elérhető megtakarítás nyilvánvaló ösztönzőt jelentenek ahhoz, hogy megfelelő mértékben támogassák a gazdasági, szociális vagy fizikai szempontból hátrányosabb helyzetű csoportokat, mivel a költségek megtérülése és a programok jövedelmezősége biztosított. |
| --- | --- |

9.4

A nemzeti, regionális és helyi intézmények és kormányzatok számára mind szociális, mind pedig gazdasági hozadékuk miatt javasolnánk szociálturisztikai programok beindítását. Az adókból és járulékokból származó többletbevételek és a munkanélküliséggel kapcsolatos kiadások terén elérhető megtakarítás nyilvánvaló ösztönzőt jelentenek ahhoz, hogy megfelelő mértékben támogassák a gazdasági, szociális vagy fizikai szempontból hátrányosabb helyzetű csoportokat, mivel a költségek megtérülése és a programok jövedelmezősége biztosított.

| 9.5 | Az uniós intézményeknek azt ajánljuk, hogy vegyék figyelembe a szociálturizmust mint az idegenforgalom és a szociálpolitikák célkitűzéseit osztó igen fontos tevékenységet, amely elismerést, fejlesztést, speciális technikai segítségnyújtást, támogatást és – nem feltétlenül gazdasági jellegű – ösztönzést érdemel. Az ösztönzés, a technikai koordináció, a tapasztalatok terjesztése és a fórum biztosítása a transznacionális egyezmények elfogadásához azon feladatok közé tartozik, amelyekhez idegenforgalmi egysége révén nagyban hozzájárulhatna az Európai Bizottság saját eszközeivel az eredményes európai szociálturisztikai platform létrehozatala érdekében. Az Európai Bizottság vezető szerepe a szociálturizmus előmozdításának ezeken a területein kétségtelenül hasznos eszköz volna a kitűzött célok eléréséhez és e tevékenységek folytatásához. |
| --- | --- |

9.5

Az uniós intézményeknek azt ajánljuk, hogy vegyék figyelembe a szociálturizmust mint az idegenforgalom és a szociálpolitikák célkitűzéseit osztó igen fontos tevékenységet, amely elismerést, fejlesztést, speciális technikai segítségnyújtást, támogatást és – nem feltétlenül gazdasági jellegű – ösztönzést érdemel. Az ösztönzés, a technikai koordináció, a tapasztalatok terjesztése és a fórum biztosítása a transznacionális egyezmények elfogadásához azon feladatok közé tartozik, amelyekhez idegenforgalmi egysége révén nagyban hozzájárulhatna az Európai Bizottság saját eszközeivel az eredményes európai szociálturisztikai platform létrehozatala érdekében. Az Európai Bizottság vezető szerepe a szociálturizmus előmozdításának ezeken a területein kétségtelenül hasznos eszköz volna a kitűzött célok eléréséhez és e tevékenységek folytatásához.

| 9.6 | Minden intézménynek törekednie kell az akadályok elhárítását szolgáló intézkedéseik megerősítésére, mind a közlekedési infrastruktúra, mind a szállás és a turisztikai szolgáltatások esetében. Az európai szigeteket illetően a sziget lakóinak mobilitását és az idegenforgalomhoz való hozzáférésüket nyilvánvalóan nagymértékben befolyásolja a sziget elhelyezkedése. |
| --- | --- |

9.6

Minden intézménynek törekednie kell az akadályok elhárítását szolgáló intézkedéseik megerősítésére, mind a közlekedési infrastruktúra, mind a szállás és a turisztikai szolgáltatások esetében. Az európai szigeteket illetően a sziget lakóinak mobilitását és az idegenforgalomhoz való hozzáférésüket nyilvánvalóan nagymértékben befolyásolja a sziget elhelyezkedése.

| 9.7 | Az Európai Parlamentnek politikai, szociális és gazdasági dimenziójából kifolyólag kezdeményezéseket kellene tennie az európai szociálturizmus fejlődésére irányuló viták és állásfoglalások ösztönzésére. |
| --- | --- |

9.7

Az Európai Parlamentnek politikai, szociális és gazdasági dimenziójából kifolyólag kezdeményezéseket kellene tennie az európai szociálturizmus fejlődésére irányuló viták és állásfoglalások ösztönzésére.

| 9.8 | Az EGSZB azt ajánlja, hogy a jelen véleményt mint „Az európai szociálturizmusról szóló barcelonai nyilatkozatot” ismertessék, adják ki és terjesszék, és ez legyen a 2006-os Európai Idegenforgalmi Fórumhoz és az ez évi Turisztikai Világnaphoz való hozzájárulás. |
| --- | --- |

9.8

Az EGSZB azt ajánlja, hogy a jelen véleményt mint „Az európai szociálturizmusról szóló barcelonai nyilatkozatot” ismertessék, adják ki és terjesszék, és ez legyen a 2006-os Európai Idegenforgalmi Fórumhoz és az ez évi Turisztikai Világnaphoz való hozzájárulás.

D.   Negyedik rész: Referenciadokumentumok

| — | A szociálturizmus különféle felfogásai: a kereslet és a kínálat fejlődése. Európai Bizottság, XXIII. Főigazgatóság, turisztikai osztály. 1993. |
| --- | --- |

—

A szociálturizmus különféle felfogásai: a kereslet és a kínálat fejlődése. Európai Bizottság, XXIII. Főigazgatóság, turisztikai osztály. 1993.

| — | Montreali Nyilatkozat: Az idegenforgalom humanista és szociális jövőképe felé. BITS, 1996. szeptember |
| --- | --- |

—

Montreali Nyilatkozat: Az idegenforgalom humanista és szociális jövőképe felé. BITS, 1996. szeptember

| — | A Turizmus Globális Etikai Kódexe, UNWTO, Santiago de Chile, 1999. október 1. |
| --- | --- |

—

A Turizmus Globális Etikai Kódexe, UNWTO, Santiago de Chile, 1999. október 1.

| — | Szemináriumi jegyzőkönyvek: Az üdülési támogatások az Európai Unióban. Európai Parlament. Strasbourg, 2000. március |
| --- | --- |

—

Szemináriumi jegyzőkönyvek: Az üdülési támogatások az Európai Unióban. Európai Parlament. Strasbourg, 2000. március

| — | A „turizmus mindenkinek” és a szociálturizmus fogalma az Európai Unióban. BITS, brugge-i szeminárium. 2001. június |
| --- | --- |

—

A „turizmus mindenkinek” és a szociálturizmus fogalma az Európai Unióban. BITS, brugge-i szeminárium. 2001. június

| — | Európai miniszterek találkozója: Turizmus mindenkinek. 2001. június |
| --- | --- |

—

Európai miniszterek találkozója: Turizmus mindenkinek. 2001. június

| — | Vélemény: A mindenki számára hozzáférhető és társadalmilag fenntartható idegenforgalomért. EGSZB, 2003. október |
| --- | --- |

—

Vélemény: A mindenki számára hozzáférhető és társadalmilag fenntartható idegenforgalomért. EGSZB, 2003. október

| — | Az IMSERSO idősek üdülési programjáról szóló tanulmány. Spanyolország, 2004. május |
| --- | --- |

—

Az IMSERSO idősek üdülési programjáról szóló tanulmány. Spanyolország, 2004. május

| — | Európai Szociálturisztikai Fórum, BITS, Budapest, 2005. április |
| --- | --- |

—

Európai Szociálturisztikai Fórum, BITS, Budapest, 2005. április

| — | Jelentés: Turizmus és fejlődés. Európai Parlament, A6-0173/2005, 2005. május |
| --- | --- |

—

Jelentés: Turizmus és fejlődés. Európai Parlament, A6-0173/2005, 2005. május

| — | Jelentés: A fenntartható európai turizmus új kilátásai és kihívásai. Európai Parlament, A6-0235/2005, 2005. július |
| --- | --- |

—

Jelentés: A fenntartható európai turizmus új kilátásai és kihívásai. Európai Parlament, A6-0235/2005, 2005. július

| — | A mindenki számára elérhető turizmus. A Fogyatékkal Élő Személyek Képviselőinek Spanyolországi Bizottsága cselekvési terve. CERMI. 2005. december |
| --- | --- |

—

A mindenki számára elérhető turizmus. A Fogyatékkal Élő Személyek Képviselőinek Spanyolországi Bizottsága cselekvési terve. CERMI. 2005. december

| — | BITS-jelentés: Az alkalmazottak turisztikai és üdülési céljait szolgáló tevékenységekről szóló konzultáció. BITS, Brüsszel, 2005. május |
| --- | --- |

—

BITS-jelentés: Az alkalmazottak turisztikai és üdülési céljait szolgáló tevékenységekről szóló konzultáció. BITS, Brüsszel, 2005. május

| — | Európai szociálturisztikai, gazdasági növekedési és foglalkoztatási konferencia. A Baleár-szigetek kormánya, Palma de Mallorca. 2005. november |
| --- | --- |

—

Európai szociálturisztikai, gazdasági növekedési és foglalkoztatási konferencia. A Baleár-szigetek kormánya, Palma de Mallorca. 2005. november

| — | Konferencia: Turizmus mindenkinek: a jelenlegi helyzet és a meglévő gyakorlatok az EU-ban. Európai Bizottság, Vállalkozáspolitikai Főigazgatóság, turisztikai osztály. 2006. január |
| --- | --- |

—

Konferencia: Turizmus mindenkinek: a jelenlegi helyzet és a meglévő gyakorlatok az EU-ban. Európai Bizottság, Vállalkozáspolitikai Főigazgatóság, turisztikai osztály. 2006. január

| — | Szociálturisztikai világkongresszus: A fejlődés és a szolidaritás idegenforgalmáért. Aubagne (Franciaország), 2006. május |
| --- | --- |

—

Szociálturisztikai világkongresszus: A fejlődés és a szolidaritás idegenforgalmáért. Aubagne (Franciaország), 2006. május

Brüsszel, 2006. szeptember 14.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  A szociálturizmus különböző fogalmai: A kínálat és a kereslet változása. XXIII. Főigazgatóság, Idegenforgalmi Osztály, 1993.

1

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/78 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/78

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a vállalkozások szerkezeti statisztikáiról”

COM(2006) 66 final – 2006/0020 (COD)

(2006/C 318/13)

2006. március 27-én a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 285. cikkének első bekezdése alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció véleményét 2006. július 26-án elfogadta. (Előadó: Susanna FLORIO.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. szeptember 14-én tartott, 429. plenáris ülésén 130 szavazattal, 7 tartózkodás mellett elfogadta a következő véleményt:

1.   Háttér

| 1.1 | 2000. december 20-án az Európai Tanács úgy határozott, hogy „többéves programot indít a vállalkozások és a vállalkozói szféra, különösen a kis- és a középvállalkozások javára” (1). Ezzel az új hivatkozási kerettel az Európai Unió javítani kívánta a tudásalapú gazdaságban a vállalkozások versenyképességét, egyszerűsíteni és megkönnyíteni a jogszabályi, közigazgatási és pénzügyi környezetet, főként a kutatás és az innováció elősegítése érdekében, valamint megkönnyíteni hozzáférésüket a szolgáltatásokhoz, a közösségi programokhoz, továbbá támogatni a vállalkozói szellemet. |
| --- | --- |

1.1

2000. december 20-án az Európai Tanács úgy határozott, hogy „többéves programot indít a vállalkozások és a vállalkozói szféra, különösen a kis- és a középvállalkozások javára” (1). Ezzel az új hivatkozási kerettel az Európai Unió javítani kívánta a tudásalapú gazdaságban a vállalkozások versenyképességét, egyszerűsíteni és megkönnyíteni a jogszabályi, közigazgatási és pénzügyi környezetet, főként a kutatás és az innováció elősegítése érdekében, valamint megkönnyíteni hozzáférésüket a szolgáltatásokhoz, a közösségi programokhoz, továbbá támogatni a vállalkozói szellemet.

| 1.2 | 2003 elején az Európai Bizottság bemutatta a „Zöld könyv – A vállalkozói szféra Európában” (2) című dokumentumot, amelyben hangoztatta a célzott támogatás szükségességét, és sürgette a stratégiai szakpolitikák kialakítását az ipari és feldolgozóipari ágazat számára, amelyek dinamikája Európában már évek óta veszélyesen lefékeződött, főként a világ egyéb térségeihez képest. |
| --- | --- |

1.2

2003 elején az Európai Bizottság bemutatta a „Zöld könyv – A vállalkozói szféra Európában” (2) című dokumentumot, amelyben hangoztatta a célzott támogatás szükségességét, és sürgette a stratégiai szakpolitikák kialakítását az ipari és feldolgozóipari ágazat számára, amelyek dinamikája Európában már évek óta veszélyesen lefékeződött, főként a világ egyéb térségeihez képest.

| 1.2.1 | A vállalkozói szellem Európában való támogatása és fejlesztése érdekében javasolt fő kezdeményezések az alábbiak voltak:






  — | lebontani a vállalatok fejlődését gátló adminisztratív akadályokat, |
| --- | --- | --- |

1.2.1

A vállalkozói szellem Európában való támogatása és fejlesztése érdekében javasolt fő kezdeményezések az alábbiak voltak:

—

lebontani a vállalatok fejlődését gátló adminisztratív akadályokat,

| — | kiegyenlíteni a vállalkozói szellemhez kapcsolódó kockázatokat és előnyöket, |
| --- | --- |

—

kiegyenlíteni a vállalkozói szellemhez kapcsolódó kockázatokat és előnyöket,

| — | az egész társadalomban elősegíteni az új vállalkozások alapítására irányuló pozitívabb megközelítésmódot. |
| --- | --- |

—

az egész társadalomban elősegíteni az új vállalkozások alapítására irányuló pozitívabb megközelítésmódot.

| 1.3 | Az érdekelt felek zöld könyvön alapuló konzultációját követően, 2004-ben az Európai Bizottság a vállalkozói kultúra ösztönzéséről szóló cselekvési tervet (3) mutatott be, amely tekintetbe veszi a beérkezett új javaslatokat, és kiegészíti a vállalkozások és a vállalkozói kultúra javára kialakítandó többéves tervet. |
| --- | --- |

1.3

Az érdekelt felek zöld könyvön alapuló konzultációját követően, 2004-ben az Európai Bizottság a vállalkozói kultúra ösztönzéséről szóló cselekvési tervet (3) mutatott be, amely tekintetbe veszi a beérkezett új javaslatokat, és kiegészíti a vállalkozások és a vállalkozói kultúra javára kialakítandó többéves tervet.

| 1.4 | A kulcsfontosságú témák, mint az iparpolitika, a szolgáltatások támogatása, a foglalkoztatás mint a gazdasági növekedés motorja, nemzeti és európai szinten egyaránt szorosan kapcsolódnak a foglalkoztatási és szociális jellegű prioritásokhoz, amelyek az Európai Unió politikai döntéseinek fontos célkitűzését képezik. Az utóbbi években az európai intézmények ezen a területen is különböző kezdeményezéseket indítottak, köztük az éves terv tagállamok általi bemutatását. |
| --- | --- |

1.4

A kulcsfontosságú témák, mint az iparpolitika, a szolgáltatások támogatása, a foglalkoztatás mint a gazdasági növekedés motorja, nemzeti és európai szinten egyaránt szorosan kapcsolódnak a foglalkoztatási és szociális jellegű prioritásokhoz, amelyek az Európai Unió politikai döntéseinek fontos célkitűzését képezik. Az utóbbi években az európai intézmények ezen a területen is különböző kezdeményezéseket indítottak, köztük az éves terv tagállamok általi bemutatását.

| 1.5 | Az 1997-es luxemburgi csúcs elindította az európai foglalkoztatási stratégiát (EFS), amely később a lisszaboni stratégia kulcsfontosságú elemévé vált. A lisszaboni stratégia ugyanis az európai gazdaság korszerűsítését tűzi ki célul, mégpedig a munkanélküliségi ráta csökkentése és a magasan képzett munkaerőt igénylő munkahelyek teremtése révén. E célkitűzések eléréséhez elengedhetetlen a szociális politikákra és a lakosság különböző szintjei közötti esélyegyenlőségre fordított figyelem. Ez utóbbi célkitűzés egyfajta előfeltétel a gazdasági rendszer mélyreható szerkezetátalakítása kezdetén, tekintettel a pozitív előjelű növekedési ráta és az „egészséges” gazdasági környezet elérésének célkitűzésére. |
| --- | --- |

1.5

Az 1997-es luxemburgi csúcs elindította az európai foglalkoztatási stratégiát (EFS), amely később a lisszaboni stratégia kulcsfontosságú elemévé vált. A lisszaboni stratégia ugyanis az európai gazdaság korszerűsítését tűzi ki célul, mégpedig a munkanélküliségi ráta csökkentése és a magasan képzett munkaerőt igénylő munkahelyek teremtése révén. E célkitűzések eléréséhez elengedhetetlen a szociális politikákra és a lakosság különböző szintjei közötti esélyegyenlőségre fordított figyelem. Ez utóbbi célkitűzés egyfajta előfeltétel a gazdasági rendszer mélyreható szerkezetátalakítása kezdetén, tekintettel a pozitív előjelű növekedési ráta és az „egészséges” gazdasági környezet elérésének célkitűzésére.

| 1.6 | Ezen ambiciózus projekt egyéb elemei az „Európai Kutatási Térség”, a piacok teljes integrációja, és a kis- és középvállalkozások számára kedvező környezet megteremtése. A „versenyképességi és innovációs” keretprogramra (2007–2013) vonatkozó javaslatban (4) az Európai Bizottság kijelenti, hogy a technológiák és a kutatás előmozdítása közvetlen kapcsolatban áll a piac által a termékek, a szolgáltatások és az új üzleti folyamatok vonatkozásában nyújtott lehetőségek kihasználásával. Ezenkívül serkenteni kell a kockázatvállalási kedvet és új ötleteket kell kikísérletezni a piacon. Az európai növekedés kiábrándító eredményeinek egyik fő oka az elégtelen innováció. |
| --- | --- |

1.6

Ezen ambiciózus projekt egyéb elemei az „Európai Kutatási Térség”, a piacok teljes integrációja, és a kis- és középvállalkozások számára kedvező környezet megteremtése. A „versenyképességi és innovációs” keretprogramra (2007–2013) vonatkozó javaslatban (4) az Európai Bizottság kijelenti, hogy a technológiák és a kutatás előmozdítása közvetlen kapcsolatban áll a piac által a termékek, a szolgáltatások és az új üzleti folyamatok vonatkozásában nyújtott lehetőségek kihasználásával. Ezenkívül serkenteni kell a kockázatvállalási kedvet és új ötleteket kell kikísérletezni a piacon. Az európai növekedés kiábrándító eredményeinek egyik fő oka az elégtelen innováció.

| 1.7 | A szociális kohéziót illetően közvetlen intézkedéseket irányoztak elő a képzés és a szociális védelem területén. A tagállami szakpolitikák koordinálásának biztosítása céljából hozták létre a nyílt koordinációs mechanizmus lehetőségét, amely a best practices cseréjén keresztül minden területen hozzáférhetővé teszi a bevált gyakorlatokat és eredményeket. |
| --- | --- |

1.7

A szociális kohéziót illetően közvetlen intézkedéseket irányoztak elő a képzés és a szociális védelem területén. A tagállami szakpolitikák koordinálásának biztosítása céljából hozták létre a nyílt koordinációs mechanizmus lehetőségét, amely a best practices cseréjén keresztül minden területen hozzáférhetővé teszi a bevált gyakorlatokat és eredményeket.

| 1.8 | Az Európai Bizottság – éppen a lisszaboni stratégia félidős értékelésének köszönhetően – 2005-ben a „Növekedésről és a foglalkoztatásról” (5) szóló közleményt mutatott be, amely két fontos pontra koncentrál: a szilárd és tartós gazdasági növekedés megvalósítására és az egyre jobb és egyre nagyobb számú munkahely teremtésére. Ezek a célkitűzések a közösségi és a nemzeti szint szinergiái révén elérhetőnek tűntek. |
| --- | --- |

1.8

Az Európai Bizottság – éppen a lisszaboni stratégia félidős értékelésének köszönhetően – 2005-ben a „Növekedésről és a foglalkoztatásról” (5) szóló közleményt mutatott be, amely két fontos pontra koncentrál: a szilárd és tartós gazdasági növekedés megvalósítására és az egyre jobb és egyre nagyobb számú munkahely teremtésére. Ezek a célkitűzések a közösségi és a nemzeti szint szinergiái révén elérhetőnek tűntek.

2.   Általános megjegyzések

| 2.1 | A gazdasági és a termelési szféra átalakulásai állandó és gyors folyamat során mennek végbe: a különböző ipari ágazatok és azok szereplői változnak, innovatívabbá válnak annak érdekében, hogy követni tudják a piac fejlődését; megpróbálják megőrizni versenyképességüket és egyre nagyobb növekedési és profitlehetőségeket teremteni. |
| --- | --- |

2.1

A gazdasági és a termelési szféra átalakulásai állandó és gyors folyamat során mennek végbe: a különböző ipari ágazatok és azok szereplői változnak, innovatívabbá válnak annak érdekében, hogy követni tudják a piac fejlődését; megpróbálják megőrizni versenyképességüket és egyre nagyobb növekedési és profitlehetőségeket teremteni.

| 2.1.1 | Egy olyan piacon, mint az európai, ahol a vállalkozások hatalmas ütemben fejlődnek, és a hagyományos ágazatok (termelés, kereskedelem, forgalmazás stb.) egymásba olvadnak, előfordulhat, hogy a különböző tevékenységtípusok közötti választóvonalat nehéz meghatározni. Ezenkívül a vállalkozástípusok értékelése és osztályozása során egyre nehezebb meghatározni a fő tevékenységet (kereskedelmi, mezőgazdasági, feldolgozóipari, kézműipari, szolgáltatóipari, stb.). |
| --- | --- |

2.1.1

Egy olyan piacon, mint az európai, ahol a vállalkozások hatalmas ütemben fejlődnek, és a hagyományos ágazatok (termelés, kereskedelem, forgalmazás stb.) egymásba olvadnak, előfordulhat, hogy a különböző tevékenységtípusok közötti választóvonalat nehéz meghatározni. Ezenkívül a vállalkozástípusok értékelése és osztályozása során egyre nehezebb meghatározni a fő tevékenységet (kereskedelmi, mezőgazdasági, feldolgozóipari, kézműipari, szolgáltatóipari, stb.).

| 2.1.2 | Tekintettel a szociális gazdaság fejlődésére, amelynek százalékaránya az európai piacon egyre növekszik, a statisztikai felmérések nehezen tudnak lépést tartani a folyamatosan változó és megújuló valósággal. Az Eurostat képviselői kijelentik, hogy nehézségekbe ütköztek e terület meghatározása során, mert a szociális gazdaság tevékenységeit nem mindig tartják nyilván vállalkozói tevékenységekként. Az EGSZB azonban úgy véli, hogy mindent meg kell tenni egy ilyen, a lisszaboni stratégia céljainak eléréséhez kulcsfontosságú szektor fokozódó jelentőségének mérése érdekében. Az erre vonatkozó adatok hiánya gátolja az üzleti szféra és a piac eseményeinek jobb megértését. |
| --- | --- |

2.1.2

Tekintettel a szociális gazdaság fejlődésére, amelynek százalékaránya az európai piacon egyre növekszik, a statisztikai felmérések nehezen tudnak lépést tartani a folyamatosan változó és megújuló valósággal. Az Eurostat képviselői kijelentik, hogy nehézségekbe ütköztek e terület meghatározása során, mert a szociális gazdaság tevékenységeit nem mindig tartják nyilván vállalkozói tevékenységekként. Az EGSZB azonban úgy véli, hogy mindent meg kell tenni egy ilyen, a lisszaboni stratégia céljainak eléréséhez kulcsfontosságú szektor fokozódó jelentőségének mérése érdekében. Az erre vonatkozó adatok hiánya gátolja az üzleti szféra és a piac eseményeinek jobb megértését.

| 2.1.3 | Fontosnak bizonyult tehát az a célkitűzés, hogy az európai vállalkozásokra vonatkozó szerkezeti statisztikákkal rendelkezzünk. E statisztikák legyenek naprakészek, és mindenekelőtt az Európai Unió vállalkozásainak tevékenységére, versenyképességére, jövedelmezőségére és szerkezetére összpontosítsanak. A statisztikai adatok fontosságát hangoztatva nem szabad elfelejtenünk, hogy az adatgyűjtés és -feldolgozás emberi erőforrásokba való és pénzügyi befektetésekkel jár, amelyek különösen a kisvállalkozások számára jelentősek lehetnek. |
| --- | --- |

2.1.3

Fontosnak bizonyult tehát az a célkitűzés, hogy az európai vállalkozásokra vonatkozó szerkezeti statisztikákkal rendelkezzünk. E statisztikák legyenek naprakészek, és mindenekelőtt az Európai Unió vállalkozásainak tevékenységére, versenyképességére, jövedelmezőségére és szerkezetére összpontosítsanak. A statisztikai adatok fontosságát hangoztatva nem szabad elfelejtenünk, hogy az adatgyűjtés és -feldolgozás emberi erőforrásokba való és pénzügyi befektetésekkel jár, amelyek különösen a kisvállalkozások számára jelentősek lehetnek.

| 2.1.4 | A gazdasági növekedés abszolút prioritás az Európai Unió valamennyi országában, ahogyan ezt az Európai Tanács és egyéb európai intézmények számos alkalommal hangoztatták. E gazdasági növekedést szükségszerűen új és jobb munkahelyek teremtésének kell kísérnie. Ennek minden ágazatban, azonban különösen a feldolgozóiparban és a szolgáltatóiparban meg kell valósulnia, hogy ily módon egyszerre táplálhassuk a növekedést és adhassunk lehetőséget az európai polgároknak az ebből adódó kedvező hatások kiaknázására. |
| --- | --- |

2.1.4

A gazdasági növekedés abszolút prioritás az Európai Unió valamennyi országában, ahogyan ezt az Európai Tanács és egyéb európai intézmények számos alkalommal hangoztatták. E gazdasági növekedést szükségszerűen új és jobb munkahelyek teremtésének kell kísérnie. Ennek minden ágazatban, azonban különösen a feldolgozóiparban és a szolgáltatóiparban meg kell valósulnia, hogy ily módon egyszerre táplálhassuk a növekedést és adhassunk lehetőséget az európai polgároknak az ebből adódó kedvező hatások kiaknázására.

| 2.2 | Az európai fejlődési modellt az különbözteti meg más modellektől, hogy jelentős szerepet tulajdonít a szociális alkotórésznek és a gazdasági növekedés fenntarthatóságának. Erre minden alkalommal figyelemmel kell lennünk, amikor az európai intézmények hatáskörükön belül jogalkotási javaslattal élnek. |
| --- | --- |

2.2

Az európai fejlődési modellt az különbözteti meg más modellektől, hogy jelentős szerepet tulajdonít a szociális alkotórésznek és a gazdasági növekedés fenntarthatóságának. Erre minden alkalommal figyelemmel kell lennünk, amikor az európai intézmények hatáskörükön belül jogalkotási javaslattal élnek.

| 2.3 | Következésképpen a valóban hatékony, hasznos és következetes jogszabályok alkotásához szükséges, hogy pontos képpel rendelkezzünk az európai ipar jellemzőit illetően. A politikai döntések a valóság és a kapcsolódó problémák elemzésén alapulnak, és olyan megoldásokat javasolnak, amelyek a lehető legtöbb elem tekintetbevételével próbálják prognosztizálni a döntéseknek a politikai, gazdasági, jogi, szociális, nemzeti és területi adottságokra gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

2.3

Következésképpen a valóban hatékony, hasznos és következetes jogszabályok alkotásához szükséges, hogy pontos képpel rendelkezzünk az európai ipar jellemzőit illetően. A politikai döntések a valóság és a kapcsolódó problémák elemzésén alapulnak, és olyan megoldásokat javasolnak, amelyek a lehető legtöbb elem tekintetbevételével próbálják prognosztizálni a döntéseknek a politikai, gazdasági, jogi, szociális, nemzeti és területi adottságokra gyakorolt hatását.

| 2.4 | A valóság hiánytalan és hatékony elemzésének alapvető feltétele bizonyosan a statisztikai eszköz. Az Eurostat által annak létrejötte óta végzett munka értékes és elengedhetetlen támogatást jelent az Európai Unió döntéshozatali és politikai folyamatában. |
| --- | --- |

2.4

A valóság hiánytalan és hatékony elemzésének alapvető feltétele bizonyosan a statisztikai eszköz. Az Eurostat által annak létrejötte óta végzett munka értékes és elengedhetetlen támogatást jelent az Európai Unió döntéshozatali és politikai folyamatában.

| 2.4.1 | A statisztikai eszköz alapvető jelentőségű, mert számos különböző szempontból képes a jelenségeket megvizsgálni, tanulmányozni és leírni. A statisztikai információk rendelkezésre állása döntő jelentőségű a szakpolitikák kialakítása és értékelése, a közszolgáltatások és -feladatok irányítása, a jobb jogi szabályozás, valamint az alkalmazott politikák sikereinek és előrelépéseinek állandó és időszaki nyomon követése szempontjából. |
| --- | --- |

2.4.1

A statisztikai eszköz alapvető jelentőségű, mert számos különböző szempontból képes a jelenségeket megvizsgálni, tanulmányozni és leírni. A statisztikai információk rendelkezésre állása döntő jelentőségű a szakpolitikák kialakítása és értékelése, a közszolgáltatások és -feladatok irányítása, a jobb jogi szabályozás, valamint az alkalmazott politikák sikereinek és előrelépéseinek állandó és időszaki nyomon követése szempontjából.

| 2.5 | Ez az Európai Unió hatáskörébe tartozó valamennyi területre igaz, következésképpen az Eurostat feladata a naprakész és hiteles adatok – a tagállamok statisztikai intézetei segítségével történő – kidolgozása és rendelkezésre bocsátása. Az utóbbi évek során alapvető jelentőségűek voltak a gazdaság, a pénzügy, a mezőgazdaság, a demográfiai politikák, a szociális biztonság, a kereskedelem, a tudományos kutatás, a környezet, a közlekedés, valamint – nem utolsósorban – az ipari szféra és vonatkozó piaci mutatóinak területén gyűjtött adatok. |
| --- | --- |

2.5

Ez az Európai Unió hatáskörébe tartozó valamennyi területre igaz, következésképpen az Eurostat feladata a naprakész és hiteles adatok – a tagállamok statisztikai intézetei segítségével történő – kidolgozása és rendelkezésre bocsátása. Az utóbbi évek során alapvető jelentőségűek voltak a gazdaság, a pénzügy, a mezőgazdaság, a demográfiai politikák, a szociális biztonság, a kereskedelem, a tudományos kutatás, a környezet, a közlekedés, valamint – nem utolsósorban – az ipari szféra és vonatkozó piaci mutatóinak területén gyűjtött adatok.

| 2.5.1 | Hogy elképzelésünk legyen arról, mennyire fontos az európai vállalkozói szféra és annak fejlődése, elegendő az Európai Bizottság és a Tanács által az utóbbi években elindított közelmúltbeli kezdeményezésekre gondolnunk. |
| --- | --- |

2.5.1

Hogy elképzelésünk legyen arról, mennyire fontos az európai vállalkozói szféra és annak fejlődése, elegendő az Európai Bizottság és a Tanács által az utóbbi években elindított közelmúltbeli kezdeményezésekre gondolnunk.

3.   A vállalkozások szerkezeti statisztikáira vonatkozó rendeletjavaslat

| 3.1 | A Tanács által 1996. december 20-án elfogadott 58/97/EK, Euratom rendeletet az utóbbi tíz év során négyszer módosították. A jelenlegi az utolsó átdolgozási javaslat, amely lehetővé tenné az elemzések fokozottabb következetességét, és az európai ipari és termelési szféra támogatására irányuló szakpolitikák és stratégiák jobb alkalmazhatóságát. |
| --- | --- |

3.1

A Tanács által 1996. december 20-án elfogadott 58/97/EK, Euratom rendeletet az utóbbi tíz év során négyszer módosították. A jelenlegi az utolsó átdolgozási javaslat, amely lehetővé tenné az elemzések fokozottabb következetességét, és az európai ipari és termelési szféra támogatására irányuló szakpolitikák és stratégiák jobb alkalmazhatóságát.

| 3.1.1 | Hogy meg lehessen felelni a statisztikák iránti megnövekedett igénynek, az Európai Bizottság néhány korrekciót javasol, különös tekintettel a szolgáltatásokra, amelyek gazdasági jelentőségük és európai szinten még nem teljes mértékben kiaknázott potenciáljuk miatt az utóbbi hónapokban széleskörű vita középpontjába kerültek. Szükséges lenne továbbá a vállalkozások és a gazdasági szolgáltatások demográfiájára vonatkozó melléklet beillesztése. |
| --- | --- |

3.1.1

Hogy meg lehessen felelni a statisztikák iránti megnövekedett igénynek, az Európai Bizottság néhány korrekciót javasol, különös tekintettel a szolgáltatásokra, amelyek gazdasági jelentőségük és európai szinten még nem teljes mértékben kiaknázott potenciáljuk miatt az utóbbi hónapokban széleskörű vita középpontjába kerültek. Szükséges lenne továbbá a vállalkozások és a gazdasági szolgáltatások demográfiájára vonatkozó melléklet beillesztése.

| 3.2 | Főként a gazdasági szolgáltatásokra vonatkozó számos tevékenységgel kapcsolatban az Európai Bizottság megbizonyosodott arról, hogy nem léteznek részletes és a közelmúltban készült statisztikák; az új javaslat tehát a hatályban lévő rendelkezések átdolgozásának lehetőségét jelenti, oly módon, hogy a vállalkozások gazdasági-termelési tevékenységét össze lehessen hasonlítani a szolgáltatási tevékenységgel. |
| --- | --- |

3.2

Főként a gazdasági szolgáltatásokra vonatkozó számos tevékenységgel kapcsolatban az Európai Bizottság megbizonyosodott arról, hogy nem léteznek részletes és a közelmúltban készült statisztikák; az új javaslat tehát a hatályban lévő rendelkezések átdolgozásának lehetőségét jelenti, oly módon, hogy a vállalkozások gazdasági-termelési tevékenységét össze lehessen hasonlítani a szolgáltatási tevékenységgel.

| 3.2.1 | Ezenkívül a vállalkozói szellemről szóló stratégiai ajánlások támogatása céljából, az Európai Bizottság szükségesnek tartotta a vállalkozások demográfiájával kapcsolatos (alapítás, tevékenység, megszűnés) harmonizált adatokkal való rendelkezést és azok hatását a foglalkoztatásra. A vállalkozások „demográfiai” adatai már részét képezik a lisszaboni stratégia által kitűzött célok figyelemmel kísérésére használt strukturális mutatóknak. Éppen ebben a keretben kell elemezni az Európai Bizottság felülvizsgálatra irányuló javaslatát. |
| --- | --- |

3.2.1

Ezenkívül a vállalkozói szellemről szóló stratégiai ajánlások támogatása céljából, az Európai Bizottság szükségesnek tartotta a vállalkozások demográfiájával kapcsolatos (alapítás, tevékenység, megszűnés) harmonizált adatokkal való rendelkezést és azok hatását a foglalkoztatásra. A vállalkozások „demográfiai” adatai már részét képezik a lisszaboni stratégia által kitűzött célok figyelemmel kísérésére használt strukturális mutatóknak. Éppen ebben a keretben kell elemezni az Európai Bizottság felülvizsgálatra irányuló javaslatát.

| 3.3 | A javaslat meghatározza a NACE nómenklatúra (6) szerinti statisztikai adatok gyűjtésére vonatkozó hivatkozási eszközt. A NACE nómenklatúrát általában az Európai Bizottság szolgálatai használják a gazdasági tevékenységekre vonatkozó valamennyi részletes statisztika céljaira. A NACE nómenklatúrát felülvizsgálták, valamint végrehajtották rajta azon korszerűsítéseket, amelyeket az EU-ban bekövetkezett gazdasági-termelési változások jobb megértését célzó igények tettek szükségessé. |
| --- | --- |

3.3

A javaslat meghatározza a NACE nómenklatúra (6) szerinti statisztikai adatok gyűjtésére vonatkozó hivatkozási eszközt. A NACE nómenklatúrát általában az Európai Bizottság szolgálatai használják a gazdasági tevékenységekre vonatkozó valamennyi részletes statisztika céljaira. A NACE nómenklatúrát felülvizsgálták, valamint végrehajtották rajta azon korszerűsítéseket, amelyeket az EU-ban bekövetkezett gazdasági-termelési változások jobb megértését célzó igények tettek szükségessé.

| 3.4 | A NACE Rev. 1.1 hivatkozási mutató csupán a NACE Rev. 1 egyszerű frissítése, és nem jár annak jelentős újraszervezésével. A frissítés célja az alábbiak mérlegelése volt:






  — | a NACE Rev. 1 kidolgozásakor még nem létező új tevékenységek, |
| --- | --- | --- |

3.4

A NACE Rev. 1.1 hivatkozási mutató csupán a NACE Rev. 1 egyszerű frissítése, és nem jár annak jelentős újraszervezésével. A frissítés célja az alábbiak mérlegelése volt:

—

a NACE Rev. 1 kidolgozásakor még nem létező új tevékenységek,

| — | azon tevékenységek, amelyek jelentősége a NACE Rev. 1 kidolgozása után megnőtt a technológiai változások és a gazdasági valóság módosulásai következtében, |
| --- | --- |

—

azon tevékenységek, amelyek jelentősége a NACE Rev. 1 kidolgozása után megnőtt a technológiai változások és a gazdasági valóság módosulásai következtében,

| — | Az eredeti NACE Rev. 1 dokumentum hibáinak javítása, amelyek már annak elkészültekor is nyilvánvalók voltak, és nem az intézkedéssel kapcsolatos felfogás megváltozásának tudhatók be. |
| --- | --- |

—

Az eredeti NACE Rev. 1 dokumentum hibáinak javítása, amelyek már annak elkészültekor is nyilvánvalók voltak, és nem az intézkedéssel kapcsolatos felfogás megváltozásának tudhatók be.

| 3.4.1 | Az elkövetkező hónapokban kerül elfogadásra – jelenleg az Európai Parlament vizsgálja második olvasatban – a NACE további felülvizsgálata, amely új módosításokat és frissítéseket eredményez majd. |
| --- | --- |

3.4.1

Az elkövetkező hónapokban kerül elfogadásra – jelenleg az Európai Parlament vizsgálja második olvasatban – a NACE további felülvizsgálata, amely új módosításokat és frissítéseket eredményez majd.

| 3.5 | Az alkalmazási kör (2. cikk) által meghatározott statisztikai adatgyűjtés a javasolt rendelet 3. cikkében felsoroltaknak megfelelően a következő modulokba van csoportosítva:






  — | közös modul az éves szerkezeti statisztikákhoz, |
| --- | --- | --- |

3.5

Az alkalmazási kör (2. cikk) által meghatározott statisztikai adatgyűjtés a javasolt rendelet 3. cikkében felsoroltaknak megfelelően a következő modulokba van csoportosítva:

—

közös modul az éves szerkezeti statisztikákhoz,

| — | részletes modul az ipar szerkezeti statisztikáihoz, |
| --- | --- |

—

részletes modul az ipar szerkezeti statisztikáihoz,

| — | részletes modul a forgalmazás és kereskedelem szerkezeti statisztikáihoz, |
| --- | --- |

—

részletes modul a forgalmazás és kereskedelem szerkezeti statisztikáihoz,

| — | részletes modul az építőipar szerkezeti statisztikáihoz, |
| --- | --- |

—

részletes modul az építőipar szerkezeti statisztikáihoz,

| — | részletes modul a biztosítás szerkezeti statisztikáihoz, |
| --- | --- |

—

részletes modul a biztosítás szerkezeti statisztikáihoz,

| — | részletes modul a hitelintézetek szerkezeti statisztikáihoz, |
| --- | --- |

—

részletes modul a hitelintézetek szerkezeti statisztikáihoz,

| — | részletes modul a nyugdíjalapok szerkezeti statisztikáihoz, |
| --- | --- |

—

részletes modul a nyugdíjalapok szerkezeti statisztikáihoz,

| — | részletes modul a gazdasági szolgáltatások szerkezeti statisztikáihoz, |
| --- | --- |

—

részletes modul a gazdasági szolgáltatások szerkezeti statisztikáihoz,

| — | részletes modul a vállalkozások demográfiájának szerkezeti statisztikáihoz, |
| --- | --- |

—

részletes modul a vállalkozások demográfiájának szerkezeti statisztikáihoz,

| — | rugalmas modul a vállalkozások egyes mutatóit érintő, kisebb, eseti adatgyűjtéshez. |
| --- | --- |

—

rugalmas modul a vállalkozások egyes mutatóit érintő, kisebb, eseti adatgyűjtéshez.

| 3.5.1 | Az utolsó három modul e rendeletjavaslattal került beillesztésre, és valamennyi modullal kapcsolatban létezik egy melléklet, amely pontosítja az adott modul tartalmát és felhasználását. |
| --- | --- |

3.5.1

Az utolsó három modul e rendeletjavaslattal került beillesztésre, és valamennyi modullal kapcsolatban létezik egy melléklet, amely pontosítja az adott modul tartalmát és felhasználását.

| 3.6 | Egyes modulokkal kapcsolatban ezenkívül kísérleti tanulmányok vannak előirányozva. E kísérleti tanulmányok mindig is kapcsolódtak a modulok révén való statisztikai adatgyűjtéshez; ebben az esetben kiemelendő az eseti kísérleti tanulmányok beillesztése az egészségügyi és az oktatási ágazat vonatkozásában. Önkéntes tanulmányokról van szó, amelyek az Eurostat szerint arra szolgálnak, hogy pontosabban értékeljék a piaci tevékenységek kihatását a fenti ágazatokban. |
| --- | --- |

3.6

Egyes modulokkal kapcsolatban ezenkívül kísérleti tanulmányok vannak előirányozva. E kísérleti tanulmányok mindig is kapcsolódtak a modulok révén való statisztikai adatgyűjtéshez; ebben az esetben kiemelendő az eseti kísérleti tanulmányok beillesztése az egészségügyi és az oktatási ágazat vonatkozásában. Önkéntes tanulmányokról van szó, amelyek az Eurostat szerint arra szolgálnak, hogy pontosabban értékeljék a piaci tevékenységek kihatását a fenti ágazatokban.

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1 | Az EGSZB elismeri a statisztikai eszköz alapvető hozzájárulását az iparpolitika prioritásainak meghatározásához a lisszaboni stratégia keretében. Szintén a „versenyképességi és innovációs program” (2007–2013) (7) keretében az Európai Bizottság szerint hasznos az összehasonlító jellegű elemzés a szakpolitikák kidolgozásának eszközeként, amelyhez tanulmányok, valamint a nemzeti és a regionális hatóságok közötti, a bevált gyakorlatokra vonatkozó tapasztalatcsere társul. |
| --- | --- |

4.1

Az EGSZB elismeri a statisztikai eszköz alapvető hozzájárulását az iparpolitika prioritásainak meghatározásához a lisszaboni stratégia keretében. Szintén a „versenyképességi és innovációs program” (2007–2013) (7) keretében az Európai Bizottság szerint hasznos az összehasonlító jellegű elemzés a szakpolitikák kidolgozásának eszközeként, amelyhez tanulmányok, valamint a nemzeti és a regionális hatóságok közötti, a bevált gyakorlatokra vonatkozó tapasztalatcsere társul.

| 4.2 | Ezért az EGSZB fontosnak tartja az 58/97/EK, Euratom rendelet korszerűsítését, és ezzel kapcsolatban néhány módosítást javasol. |
| --- | --- |

4.2

Ezért az EGSZB fontosnak tartja az 58/97/EK, Euratom rendelet korszerűsítését, és ezzel kapcsolatban néhány módosítást javasol.

| 4.3 | A közös modulban (I. melléklet) foglalt „társadalombiztosítási költségek” tétel, amely már a korábbi változatokban is szerepelt, a belső piacon megjelent újdonságok tükrében túlságosan tág és nehezen értelmezhető fogalom. A tagállamokban különbözik ugyanis a társadalombiztosítás szerkezete, a rendszereket és a gyakorlatokat tekintve egyaránt: nehéz az EU 25 tagállama számára a „társadalombiztosítási rendszer” fogalmát meghatározni, ezért ezt a tételt tovább kellene fejleszteni és árnyalni. |
| --- | --- |

4.3

A közös modulban (I. melléklet) foglalt „társadalombiztosítási költségek” tétel, amely már a korábbi változatokban is szerepelt, a belső piacon megjelent újdonságok tükrében túlságosan tág és nehezen értelmezhető fogalom. A tagállamokban különbözik ugyanis a társadalombiztosítás szerkezete, a rendszereket és a gyakorlatokat tekintve egyaránt: nehéz az EU 25 tagállama számára a „társadalombiztosítási rendszer” fogalmát meghatározni, ezért ezt a tételt tovább kellene fejleszteni és árnyalni.

| 4.4 | Szintén az I. mellékletben találhatók (azonban a következő mellékletekben is előfordulnak) a foglalkoztatásra vonatkozó adatok, amelyek rendkívül korlátozottak, és nem tükrözik az EU valamennyi országában ettől jóval összetettebb munkaerőpiac jellemzőit. Csupán a részmunkaidőben és a teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállalók száma kerül felmérésre, holott a munkaviszonyoknak még számos más típusa is létezik. Ezenkívül hiányoznak a nemek szerinti bontásban szereplő adatok; ilyeneket csupán a bankszektorra vonatkozó modulban találunk (VI. melléklet). |
| --- | --- |

4.4

Szintén az I. mellékletben találhatók (azonban a következő mellékletekben is előfordulnak) a foglalkoztatásra vonatkozó adatok, amelyek rendkívül korlátozottak, és nem tükrözik az EU valamennyi országában ettől jóval összetettebb munkaerőpiac jellemzőit. Csupán a részmunkaidőben és a teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállalók száma kerül felmérésre, holott a munkaviszonyoknak még számos más típusa is létezik. Ezenkívül hiányoznak a nemek szerinti bontásban szereplő adatok; ilyeneket csupán a bankszektorra vonatkozó modulban találunk (VI. melléklet).

| 4.4.1 | Mivel már az 58/97/EK, Euratom rendelet korábbi változataiban szerepel (1. cikk), hogy a statisztikai adatgyűjtés egyik célja a „vállalkozáspolitika” elemzése, ez a felülvizsgálat alkalmat nyújthatott volna a vállalkozások foglalkoztatáspolitikájának gondosabb és elmélyültebb tanulmányozására és vizsgálatára, tekintettel a foglalkoztatáspolitika az Európai Unió szakpolitikái között betöltött jelentőségére. |
| --- | --- |

4.4.1

Mivel már az 58/97/EK, Euratom rendelet korábbi változataiban szerepel (1. cikk), hogy a statisztikai adatgyűjtés egyik célja a „vállalkozáspolitika” elemzése, ez a felülvizsgálat alkalmat nyújthatott volna a vállalkozások foglalkoztatáspolitikájának gondosabb és elmélyültebb tanulmányozására és vizsgálatára, tekintettel a foglalkoztatáspolitika az Európai Unió szakpolitikái között betöltött jelentőségére.

| 4.5 | Ami a kísérleti tanulmányokat illeti, nem tűnik megfelelőnek számunkra az Európai Bizottság által választott módozat, amely szerint elemezni kell az olyan ágazatokat, mint az egészségügy és az oktatás, „annak megállapítása érdekében, hogy megvalósítható-e a nemzetgazdaság [ezen] ágaiban folytatott piaci és nem piaci tevékenységek adatainak felvétele”. Hivatkozással az Európai Bizottság által javasolt, a „szolgáltatási” irányelvről szóló ideiglenes szövegre, amely ezen ágazatokat kizárja alkalmazási köréből, úgy véljük, hogy nem célravezető ezen érzékeny ágazatokat besorolni a vállalkozásokról szóló szerkezeti statisztikák körébe. Az EGSZB a belső piacon végzett szolgáltatások területére vonatkozó új irányelvjavaslatokra való tekintettel ésszerűnek tartja, hogy az Európai Bizottság kifejezetten ez említett ágazatokra vonatkozó új statisztikai felméréseket tervez. |
| --- | --- |

4.5

Ami a kísérleti tanulmányokat illeti, nem tűnik megfelelőnek számunkra az Európai Bizottság által választott módozat, amely szerint elemezni kell az olyan ágazatokat, mint az egészségügy és az oktatás, „annak megállapítása érdekében, hogy megvalósítható-e a nemzetgazdaság [ezen] ágaiban folytatott piaci és nem piaci tevékenységek adatainak felvétele”. Hivatkozással az Európai Bizottság által javasolt, a „szolgáltatási” irányelvről szóló ideiglenes szövegre, amely ezen ágazatokat kizárja alkalmazási köréből, úgy véljük, hogy nem célravezető ezen érzékeny ágazatokat besorolni a vállalkozásokról szóló szerkezeti statisztikák körébe. Az EGSZB a belső piacon végzett szolgáltatások területére vonatkozó új irányelvjavaslatokra való tekintettel ésszerűnek tartja, hogy az Európai Bizottság kifejezetten ez említett ágazatokra vonatkozó új statisztikai felméréseket tervez.

| 4.6 | A II. mellékletben (az ipari modul) az Európai Bizottság úgy döntött, hogy törli a statisztikai adatfelvételből a kutatásra és fejlesztésre szánt összes ráfordításra és a foglalkoztatott személyzetre vonatkozó adatokat. A lisszaboni stratégia fényében ezen adatok hiánya korlátot jelent a vállalkozói szféra fejlődésének, valamint a beruházások jellegének és végcéljának jobb megértésében. |
| --- | --- |

4.6

A II. mellékletben (az ipari modul) az Európai Bizottság úgy döntött, hogy törli a statisztikai adatfelvételből a kutatásra és fejlesztésre szánt összes ráfordításra és a foglalkoztatott személyzetre vonatkozó adatokat. A lisszaboni stratégia fényében ezen adatok hiánya korlátot jelent a vállalkozói szféra fejlődésének, valamint a beruházások jellegének és végcéljának jobb megértésében.

| 4.7 | Az Európai Bizottság úgy döntött, hogy törli az energiatermékek vásárlására vonatkozó adatokat. Ezen adatok azonban nagy jelentőségűek, mert általános képet nyújtanak a vállalkozások energiafogyasztásáról és –felhasználásáról. Ezenkívül a rendeletjavaslat 1. cikke kijelenti, hogy a statisztikák összeállításának célját képezi a „felhasznált termelési tényezők” elemzése, és az energia kétségkívül egyike ezeknek. Mindezeken túl, a Tanács és az Európai Parlament utóbbi nyilatkozatai szerint – amelyek közül utalunk a „Zöld könyv – Európai stratégia az energiaellátás fenntarthatóságáért, versenyképességéért és biztonságáért” (8) című, nemrégiben készült dokumentumra – e mutatók elsődleges jelentőségűek. |
| --- | --- |

4.7

Az Európai Bizottság úgy döntött, hogy törli az energiatermékek vásárlására vonatkozó adatokat. Ezen adatok azonban nagy jelentőségűek, mert általános képet nyújtanak a vállalkozások energiafogyasztásáról és –felhasználásáról. Ezenkívül a rendeletjavaslat 1. cikke kijelenti, hogy a statisztikák összeállításának célját képezi a „felhasznált termelési tényezők” elemzése, és az energia kétségkívül egyike ezeknek. Mindezeken túl, a Tanács és az Európai Parlament utóbbi nyilatkozatai szerint – amelyek közül utalunk a „Zöld könyv – Európai stratégia az energiaellátás fenntarthatóságáért, versenyképességéért és biztonságáért” (8) című, nemrégiben készült dokumentumra – e mutatók elsődleges jelentőségűek.

| 4.8 | A VIII. melléklet újonnan került beillesztésre, a vállalkozások szerkezetére, tevékenységére és teljesítményére vonatkozik, míg a IX. melléklet a vállalkozások demográfiájával foglalkozik. A statisztikai adatgyűjtés e két területen sokkal gyakoribb nyomon követést tenne szükségessé. A vállalatok demográfiájáról szóló modul sem tartalmaz a munkaviszony típusa és a nemek szerint bontott adatokat, azonban rendkívül hasznos lenne tájékozódni a foglalkoztatás alakulásáról és az alkalmazottak szakmai besorolásáról a vállalkozás létrehozásakor és megszűnésekor. |
| --- | --- |

4.8

A VIII. melléklet újonnan került beillesztésre, a vállalkozások szerkezetére, tevékenységére és teljesítményére vonatkozik, míg a IX. melléklet a vállalkozások demográfiájával foglalkozik. A statisztikai adatgyűjtés e két területen sokkal gyakoribb nyomon követést tenne szükségessé. A vállalatok demográfiájáról szóló modul sem tartalmaz a munkaviszony típusa és a nemek szerint bontott adatokat, azonban rendkívül hasznos lenne tájékozódni a foglalkoztatás alakulásáról és az alkalmazottak szakmai besorolásáról a vállalkozás létrehozásakor és megszűnésekor.

5.   Következtetések és ajánlások

| 5.1 | Az Európai Uniónak a jelenlegi ágazatspecifikus iparpolitikai intézkedések támogatásához jobb statisztikai adatokra van szüksége. |
| --- | --- |

5.1

Az Európai Uniónak a jelenlegi ágazatspecifikus iparpolitikai intézkedések támogatásához jobb statisztikai adatokra van szüksége.

| 5.2 | Ezért az EGSZB kiemeli az Eurostat mint az Európai Unió szakpolitikáinak ellenőrzésére szolgáló eszköz alapvető szerepét. Az EGSZB úgy véli, hogy meg kell erősíteni az Eurostat tevékenységét az egyes tagállamok statisztikai adatgyűjtési hálózatainak kiaknázása és fejlesztése révén. |
| --- | --- |

5.2

Ezért az EGSZB kiemeli az Eurostat mint az Európai Unió szakpolitikáinak ellenőrzésére szolgáló eszköz alapvető szerepét. Az EGSZB úgy véli, hogy meg kell erősíteni az Eurostat tevékenységét az egyes tagállamok statisztikai adatgyűjtési hálózatainak kiaknázása és fejlesztése révén.

| 5.3 | Az EGSZB összességében támogatja az ipari statisztikákról szóló 58/97/EK, Euratom rendelet felülvizsgálatára irányuló javaslatot. |
| --- | --- |

5.3

Az EGSZB összességében támogatja az ipari statisztikákról szóló 58/97/EK, Euratom rendelet felülvizsgálatára irányuló javaslatot.

| 5.4 | A statisztikai felmérések fontos eszközt jelentenek közösségi és nemzeti szinten egyaránt; ezért szükséges olyan támogatási eszközöket találni, amelyek javítják e felmérések hatékonyságát, időszerűségét és megbízhatóságát. |
| --- | --- |

5.4

A statisztikai felmérések fontos eszközt jelentenek közösségi és nemzeti szinten egyaránt; ezért szükséges olyan támogatási eszközöket találni, amelyek javítják e felmérések hatékonyságát, időszerűségét és megbízhatóságát.

| 5.4.1 | A statisztikai felmérések alapjául lehetőség szerint a közigazgatási hatóságoknál vagy az engedélyezett szervezeteknél már rendelkezésre álló, aktualizált adatokat kell felhasználni. Az adatgyűjtés adminisztratív terheinek összhangban kell lenniük az érintett vállalkozás méretével. Néhány országban a kkv-k adatgyűjtésével helyi vagy regionális ipari szervezeteket bíznak meg. Hasznos lehet ezeknek a bevált gyakorlatoknak a cseréje az egyes tagállamok között. |
| --- | --- |

5.4.1

A statisztikai felmérések alapjául lehetőség szerint a közigazgatási hatóságoknál vagy az engedélyezett szervezeteknél már rendelkezésre álló, aktualizált adatokat kell felhasználni. Az adatgyűjtés adminisztratív terheinek összhangban kell lenniük az érintett vállalkozás méretével. Néhány országban a kkv-k adatgyűjtésével helyi vagy regionális ipari szervezeteket bíznak meg. Hasznos lehet ezeknek a bevált gyakorlatoknak a cseréje az egyes tagállamok között.

| 5.5 | Fontos lenne még inkább célirányosabb és naprakészebb statisztikákkal rendelkezni a vállalkozások szerkezetéről és termelési tevékenységéről, tekintetbe véve méreteiket és az ugyanazon vállalat által végezhető különböző tevékenységeket (termelés, kereskedelem, forgalmazás). |
| --- | --- |

5.5

Fontos lenne még inkább célirányosabb és naprakészebb statisztikákkal rendelkezni a vállalkozások szerkezetéről és termelési tevékenységéről, tekintetbe véve méreteiket és az ugyanazon vállalat által végezhető különböző tevékenységeket (termelés, kereskedelem, forgalmazás).

| 5.6 | Az EGSZB véleménye szerint fontos, hogy megfelelő konzultációs és tapasztalatcserére irányuló rendszer alakuljon ki az Eurostat, a szociális partnerek, a tudományos szféra és a szervezetek között. Ezt a mechanizmust tökéletesíteni és bővíteni kellene a CEIES-Eurostat keretében (tagállamonként a felhasználók egy képviselője). |
| --- | --- |

5.6

Az EGSZB véleménye szerint fontos, hogy megfelelő konzultációs és tapasztalatcserére irányuló rendszer alakuljon ki az Eurostat, a szociális partnerek, a tudományos szféra és a szervezetek között. Ezt a mechanizmust tökéletesíteni és bővíteni kellene a CEIES-Eurostat keretében (tagállamonként a felhasználók egy képviselője).

| 5.7 | A társadalombiztosítás költségeivel kapcsolatban például az Eurostat és a szociális partnerek közötti megerősített tapasztalatcsere lehetővé tenné a vállalkozások ezen szektorban való kötelezettségvállalásának jobb meghatározását (és nem csupán egyetlen tétel alatt), hiszen ez a kötelezettségvállalás különböző az EU 25 államában. |
| --- | --- |

5.7

A társadalombiztosítás költségeivel kapcsolatban például az Eurostat és a szociális partnerek közötti megerősített tapasztalatcsere lehetővé tenné a vállalkozások ezen szektorban való kötelezettségvállalásának jobb meghatározását (és nem csupán egyetlen tétel alatt), hiszen ez a kötelezettségvállalás különböző az EU 25 államában.

| 5.8 | A foglalkoztatási adatok, noha egyéb célzott statisztikák tárgyát képezik, részletesebb formában világosabbá tennék a vállalkozások tevékenységeiről alkotott képet. Ami a foglalkoztatással kapcsolatos felméréseket illeti, az EGSZB megjegyzi, hogy a vállalkozások szerkezeti statisztikái (beleértve a demográfiáról szólókat) nem választhatók el a foglalkoztatás minőségének alapos elemzésétől. A foglalkoztatás a vállalkozói tevékenységek sikerének alapvető tényezője, ezért a munkaviszony minőségével kapcsolatos statisztikai adatok felvétele teljes mértékben elégtelen, ha csupán a teljes munkaidő és a részmunkaidő között teszünk különbséget, különösen a munkaerőpiac folyamatos fejlődésének tükrében. Ezenkívül az EGSZB nem tartja hasznosnak a vállalkozások szerkezeti statisztikáinak teljes elválasztását a foglalkoztatással kapcsolatos felmérésektől, mivel e két terület nyilvánvalóan összefügg. |
| --- | --- |

5.8

A foglalkoztatási adatok, noha egyéb célzott statisztikák tárgyát képezik, részletesebb formában világosabbá tennék a vállalkozások tevékenységeiről alkotott képet. Ami a foglalkoztatással kapcsolatos felméréseket illeti, az EGSZB megjegyzi, hogy a vállalkozások szerkezeti statisztikái (beleértve a demográfiáról szólókat) nem választhatók el a foglalkoztatás minőségének alapos elemzésétől. A foglalkoztatás a vállalkozói tevékenységek sikerének alapvető tényezője, ezért a munkaviszony minőségével kapcsolatos statisztikai adatok felvétele teljes mértékben elégtelen, ha csupán a teljes munkaidő és a részmunkaidő között teszünk különbséget, különösen a munkaerőpiac folyamatos fejlődésének tükrében. Ezenkívül az EGSZB nem tartja hasznosnak a vállalkozások szerkezeti statisztikáinak teljes elválasztását a foglalkoztatással kapcsolatos felmérésektől, mivel e két terület nyilvánvalóan összefügg.

| 5.9 | A szociális gazdaság részaránya az európai gazdaságon belül évről-évre növekszik. Következésképpen az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság az Eurostat-on keresztül a kísérleti tanulmány eszközével értékelhetné ezt az ágazatot és annak kihatását a vállalkozói szférára. |
| --- | --- |

5.9

A szociális gazdaság részaránya az európai gazdaságon belül évről-évre növekszik. Következésképpen az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság az Eurostat-on keresztül a kísérleti tanulmány eszközével értékelhetné ezt az ágazatot és annak kihatását a vállalkozói szférára.

| 5.10 | Az EGSZB kételyeit fejezi ki az egészségügyi és az oktatási ágazatnak a kísérleti tanulmány módszerével való megvizsgálását illetően. Tekintettel a fenti két ágazat kényes voltára és alapvető jelentőségükre valamennyi európai polgár számára, az EGSZB úgy véli, nem helyénvaló bevonni e területeket a vállalkozások szerkezeti statisztikái keretébe. Az EGSZB a belső piacon végzett szolgáltatások területére vonatkozó új irányelvjavaslatokra való tekintettel ésszerűnek tartja, hogy az Európai Bizottság kifejezetten ez említett ágazatokra vonatkozó új statisztikai felméréseket tervez. |
| --- | --- |

5.10

Az EGSZB kételyeit fejezi ki az egészségügyi és az oktatási ágazatnak a kísérleti tanulmány módszerével való megvizsgálását illetően. Tekintettel a fenti két ágazat kényes voltára és alapvető jelentőségükre valamennyi európai polgár számára, az EGSZB úgy véli, nem helyénvaló bevonni e területeket a vállalkozások szerkezeti statisztikái keretébe. Az EGSZB a belső piacon végzett szolgáltatások területére vonatkozó új irányelvjavaslatokra való tekintettel ésszerűnek tartja, hogy az Európai Bizottság kifejezetten ez említett ágazatokra vonatkozó új statisztikai felméréseket tervez.

| 5.11 | Ami a kutatás és fejlesztés ágazatában az energiatermékek vásárlását és az emberi erőforrásba való beruházást illeti, az EGSZB úgy véli, hogy – noha rendelkezésre állnak eseti adatgyűjtésekre alkalmas eszközök – fontos lenne annak minőségi és mennyiségi szempontból való értékelése, hogy ezek milyen súlyt képviselnek a vállalkozások életében, mégpedig a lisszaboni stratégia célkitűzéseinek, az Európai Unió legutóbbi aggodalmainak és az általa az energiapolitika terén végrehajtott intézkedéseknek a fényében. |
| --- | --- |

5.11

Ami a kutatás és fejlesztés ágazatában az energiatermékek vásárlását és az emberi erőforrásba való beruházást illeti, az EGSZB úgy véli, hogy – noha rendelkezésre állnak eseti adatgyűjtésekre alkalmas eszközök – fontos lenne annak minőségi és mennyiségi szempontból való értékelése, hogy ezek milyen súlyt képviselnek a vállalkozások életében, mégpedig a lisszaboni stratégia célkitűzéseinek, az Európai Unió legutóbbi aggodalmainak és az általa az energiapolitika terén végrehajtott intézkedéseknek a fényében.

| 5.12 | A környezeti változókra vonatkozó statisztikákkal kapcsolatban az EGSZB hangsúlyozza az ipari hulladék feldolgozásával, a szennyvíz tisztításával és a szennyezett területek megtisztításával kapcsolatos adatok gyűjtésének fontosságát. Ezenkívül hasznos lenne felmérni, hogy az ipari tevékenység során keletkezett hulladék feldolgozásával összefüggő tevékenységeket vállalkozáson belüli eljárások keretében végzik-e el, illetve – a tevékenységek költsége miatt – külső cégeket bíznak-e meg azokkal. |
| --- | --- |

5.12

A környezeti változókra vonatkozó statisztikákkal kapcsolatban az EGSZB hangsúlyozza az ipari hulladék feldolgozásával, a szennyvíz tisztításával és a szennyezett területek megtisztításával kapcsolatos adatok gyűjtésének fontosságát. Ezenkívül hasznos lenne felmérni, hogy az ipari tevékenység során keletkezett hulladék feldolgozásával összefüggő tevékenységeket vállalkozáson belüli eljárások keretében végzik-e el, illetve – a tevékenységek költsége miatt – külső cégeket bíznak-e meg azokkal.

| 5.13 | Az építőiparra vonatkozó IV. mellékletben hasznos lenne megkülönböztetni a különféle tevékenységeket: lakóházak, illetve középületek építése, szállítási hálózatok, infrastruktúrák. |
| --- | --- |

5.13

Az építőiparra vonatkozó IV. mellékletben hasznos lenne megkülönböztetni a különféle tevékenységeket: lakóházak, illetve középületek építése, szállítási hálózatok, infrastruktúrák.

| 5.14 | Nagyobb hangsúlyt kellene fektetni a regionális alapú statisztikákra, amelyek jelzik, hogy mely területeken fejlődött az ipari és vállalkozói tevékenység, melyek a vezető tevékenységek, valamint, hogy mely régiókban koncentrálódnak a kutatásba történő befektetések, és mely területeken a legmagasabb a vállalkozások „születési és halálozási aránya”. |
| --- | --- |

5.14

Nagyobb hangsúlyt kellene fektetni a regionális alapú statisztikákra, amelyek jelzik, hogy mely területeken fejlődött az ipari és vállalkozói tevékenység, melyek a vezető tevékenységek, valamint, hogy mely régiókban koncentrálódnak a kutatásba történő befektetések, és mely területeken a legmagasabb a vállalkozások „születési és halálozási aránya”.

Brüsszel, 2006. szeptember 14.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  2000/819/EK határozat.

1

(2)  COM(2003) 27 final, 2003. 1. 21.

2

(3)  COM(2004) 70 final, 2004. február 11.

3

(4)  COM(2005) 121 final, 2005. 4. 6.

4

(5)  COM(2005) 330 final, 2005. 7. 20.

5

(6)  NACE: A gazdasági tevékenységek általános nómenklatúrája az Európai Közösségekben.

6

(7)  Lásd a 4. lábjegyzetet.

7

(8)  COM(2006) 105 final, 2006. 3. 8.

8

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/83 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/83

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló 91/477/EGK tanácsi irányelv módosításáról”

COM(2006) 93 final – 2006/0031 (COD)

(2006/C 318/14)

2006. július 7-én a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 95. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció véleményét 2006. július 26-án elfogadta. (Előadó: Jorge PEGADO LIZ.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. szeptember 13–14-én tartott 429 plenáris ülésén (a szeptember 13-i ülésnapon) 186 szavazattal 7 ellenében, 12 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Az Európai Bizottság javaslatának összefoglalása

| 1.1 | A tárgyalt javaslat célja az 1991. június 18-i 91/477/EGK irányelv (1) módosítása a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezmény mellékletét képező palermói jegyzőkönyv kritériumaival összhangban, amelyet az Európai Közösség nevében az Európai Bizottság írt alá (2). Az irányelvben az Európai Tanács 1984. évi Fontainebleau-ban tartott ülését követően először állapították meg, hogy szükség van „hatékony szabályok alkalmazására, amelyek lehetővé teszik a tagállamokon belül a lőfegyverek megszerzésének és tartásának, valamint azok más tagállamba történő szállításának ellenőrzését”. |
| --- | --- |

1.1

A tárgyalt javaslat célja az 1991. június 18-i 91/477/EGK irányelv (1) módosítása a nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezmény mellékletét képező palermói jegyzőkönyv kritériumaival összhangban, amelyet az Európai Közösség nevében az Európai Bizottság írt alá (2). Az irányelvben az Európai Tanács 1984. évi Fontainebleau-ban tartott ülését követően először állapították meg, hogy szükség van „hatékony szabályok alkalmazására, amelyek lehetővé teszik a tagállamokon belül a lőfegyverek megszerzésének és tartásának, valamint azok más tagállamba történő szállításának ellenőrzését”.

| 1.2 | A javaslat célja tehát az Unió nevében az Európai Bizottság által aláírt nemzetközi egyezményt kiegészítő, említett jegyzőkönyv jogi végrehajtása. Az Unió tehát ezzel az eljárással magára vállalja az ügy kezelését és ezzel közvetlen joghatályt ér el, amivel elkerüli, hogy a tagállamoknak önkéntesen csatlakozniuk kelljen az említett jegyzőkönyvhöz, illetve hogy közösségi ajánlásokat kövessenek, ez ugyanis a Szerződés V. címében szerepel (3). |
| --- | --- |

1.2

A javaslat célja tehát az Unió nevében az Európai Bizottság által aláírt nemzetközi egyezményt kiegészítő, említett jegyzőkönyv jogi végrehajtása. Az Unió tehát ezzel az eljárással magára vállalja az ügy kezelését és ezzel közvetlen joghatályt ér el, amivel elkerüli, hogy a tagállamoknak önkéntesen csatlakozniuk kelljen az említett jegyzőkönyvhöz, illetve hogy közösségi ajánlásokat kövessenek, ez ugyanis a Szerződés V. címében szerepel (3).

| 1.3 | Fő célként a következő követelményeket határozták meg:






  — | a vonatkozó európai jogszabályok harmonizálása; |
| --- | --- | --- |

1.3

Fő célként a következő követelményeket határozták meg:

—

a vonatkozó európai jogszabályok harmonizálása;

| — | a polgári felhasználású fegyverekkel való feketekereskedelem elleni küzdelem; és |
| --- | --- |

—

a polgári felhasználású fegyverekkel való feketekereskedelem elleni küzdelem; és

| — | a feketepiac lopott legális fegyverekkel való ellátásnak megszüntetése. |
| --- | --- |

—

a feketepiac lopott legális fegyverekkel való ellátásnak megszüntetése.

| 1.4 | A tárgyalt javaslat ennek érdekében kötelező államközi mechanizmusokat ír le és ajánl, amelyek révén koherensebb, hatékonyabb és gyorsabb módon lehet végrehajtani az 1991-es irányelvben meghatározott eljárásokat és célokat. |
| --- | --- |

1.4

A tárgyalt javaslat ennek érdekében kötelező államközi mechanizmusokat ír le és ajánl, amelyek révén koherensebb, hatékonyabb és gyorsabb módon lehet végrehajtani az 1991-es irányelvben meghatározott eljárásokat és célokat.

| 1.5 | Az irányelvjavaslat különösen a következőkre vonatkozik:






  a) | aktualizálja a „tiltott gyártás” fogalmi keretét, és ezt alapul véve meghatározza a tiltott gyártás, a megjelölés meghamisítása és a tiltott kereskedelem fogalmához tartozó különböző bűncselekményeket, melyek elkövetéséért a társadalomnak okozott kárral arányos szankciókat kell kiróni. |
| --- | --- | --- |

1.5

Az irányelvjavaslat különösen a következőkre vonatkozik:

a)

aktualizálja a „tiltott gyártás” fogalmi keretét, és ezt alapul véve meghatározza a tiltott gyártás, a megjelölés meghamisítása és a tiltott kereskedelem fogalmához tartozó különböző bűncselekményeket, melyek elkövetéséért a társadalomnak okozott kárral arányos szankciókat kell kiróni.

| b) | gyakorlati intézkedéseket ajánl a fegyverek ellenőrzésére és nyomon követésére, melyre a legjobb példa a fegyverek egyedi megjelölése, valamint a használatra tartósan alkalmatlanná tételre, illetve a hatástalanításra vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

b)

gyakorlati intézkedéseket ajánl a fegyverek ellenőrzésére és nyomon követésére, melyre a legjobb példa a fegyverek egyedi megjelölése, valamint a használatra tartósan alkalmatlanná tételre, illetve a hatástalanításra vonatkozó szabályok;

| c) | szabályokat és intézkedéseket állapít meg a fegyverek kereskedelméhez kapcsolódó bizonyos tevékenységek fokozottabb ellenőrzése érdekében. |
| --- | --- |

c)

szabályokat és intézkedéseket állapít meg a fegyverek kereskedelméhez kapcsolódó bizonyos tevékenységek fokozottabb ellenőrzése érdekében.

2.   Az intézkedés politikai és szociális kerete a jelenlegi nemzetközi háttér mellett

| 2.1 | Az igen jól szervezett nemzetközi bűnözés a magas kockázatokat vállaló modern társadalom mellékterméke, és az ismeretek, a kommunikáció és az információ globális hozzáférhetőségén alapul. |
| --- | --- |

2.1

Az igen jól szervezett nemzetközi bűnözés a magas kockázatokat vállaló modern társadalom mellékterméke, és az ismeretek, a kommunikáció és az információ globális hozzáférhetőségén alapul.

| 2.1.1 | A nemzetközi bűnözés az egyik legkomolyabb fenyegetés az államok integritására, illetve általában az államok demokratikus berendezkedésére nézve. Szélsőséges esetekben akár a közösség feletti ellenőrzés alternatív, illegális formáját is öltheti. |
| --- | --- |

2.1.1

A nemzetközi bűnözés az egyik legkomolyabb fenyegetés az államok integritására, illetve általában az államok demokratikus berendezkedésére nézve. Szélsőséges esetekben akár a közösség feletti ellenőrzés alternatív, illegális formáját is öltheti.

| 2.2 | A bűnözésnek ebben a formájában, és a több dimenzióra kiterjedő, rendkívül változatos kockázatok eredményeképpen a különböző típusú bűncselekmények átfedésben vannak és összefolynak egymással. A terrorizmus és a jól szervezett bűnözés szorosan kapcsolódik egymáshoz, és ezek mindegyike szorosan összefügg a fegyverek és lőszerek tiltott kereskedelmével (4). |
| --- | --- |

2.2

A bűnözésnek ebben a formájában, és a több dimenzióra kiterjedő, rendkívül változatos kockázatok eredményeképpen a különböző típusú bűncselekmények átfedésben vannak és összefolynak egymással. A terrorizmus és a jól szervezett bűnözés szorosan kapcsolódik egymáshoz, és ezek mindegyike szorosan összefügg a fegyverek és lőszerek tiltott kereskedelmével (4).

| 2.3 | A becslések szerint jelenleg több száz millió könnyű fegyver van forgalomban világszerte, és ezek évente több száz ezer ember halálát okozzák. Ezen halálesetek több mint fele afrikai vagy ázsiai országokban zajló belső összetűzések eredménye. A pénzügyeket tekintve a fegyverek tiltott kereskedelme egyértelműen jövedelmező vállalkozásnak tekinthető, ám az emberi szempontokat tekintve pusztító hatással bír. |
| --- | --- |

2.3

A becslések szerint jelenleg több száz millió könnyű fegyver van forgalomban világszerte, és ezek évente több száz ezer ember halálát okozzák. Ezen halálesetek több mint fele afrikai vagy ázsiai országokban zajló belső összetűzések eredménye. A pénzügyeket tekintve a fegyverek tiltott kereskedelme egyértelműen jövedelmező vállalkozásnak tekinthető, ám az emberi szempontokat tekintve pusztító hatással bír.

| 2.4 | Az Európai Unió tagállamainak célravezető és koherens módon kell fellépniük e nemzetközi helyzet ellen. Ennek érdekében össze kell hangolni mind a megelőző, mind pedig a büntető jellegű jogalkotási eszközöket, melyek végül integrált, közös politikák létrehozását eredményezik. |
| --- | --- |

2.4

Az Európai Unió tagállamainak célravezető és koherens módon kell fellépniük e nemzetközi helyzet ellen. Ennek érdekében össze kell hangolni mind a megelőző, mind pedig a büntető jellegű jogalkotási eszközöket, melyek végül integrált, közös politikák létrehozását eredményezik.

| 2.5 | Az európai bizottsági javaslat tárgya összekapcsolja a piaci szabályokat a Közösségen belüli védelem fontos kérdéseivel, melyek minden demokratikus társadalom alapvető érékét képviselik, és ez alól az Európai Unió sem lehet kivétel. A biztonság alapjában véve minden szabadság előfeltétele. |
| --- | --- |

2.5

Az európai bizottsági javaslat tárgya összekapcsolja a piaci szabályokat a Közösségen belüli védelem fontos kérdéseivel, melyek minden demokratikus társadalom alapvető érékét képviselik, és ez alól az Európai Unió sem lehet kivétel. A biztonság alapjában véve minden szabadság előfeltétele.

| 2.6 | Amiről itt szó van, az egyszerűen bizonyos követelmények meghatározása, annak érdekében, hogy létrejöhessen a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló európai térség minden polgár számára, azaz szorosan összefügg az európai integráció harmadik pillérével. A fegyverek tiltott kereskedelme nemcsak a tagállamok integritását fenyegeti, hanem jelentős kockázatot jelent az EU belügyeire is. |
| --- | --- |

2.6

Amiről itt szó van, az egyszerűen bizonyos követelmények meghatározása, annak érdekében, hogy létrejöhessen a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló európai térség minden polgár számára, azaz szorosan összefügg az európai integráció harmadik pillérével. A fegyverek tiltott kereskedelme nemcsak a tagállamok integritását fenyegeti, hanem jelentős kockázatot jelent az EU belügyeire is.

| 2.7 | A Közösség már egyszer szükségét érezte annak, hogy megbirkózzon ezzel a fenyegetéssel határain belül, amikor 1991. június 18-án elfogadta a 91/477/EGK tanácsi irányelvet. Ezt követően az EU 1998. december 17-én közös fellépés (5) keretében sürgette a tagállamokat, hogy vezessenek be intézkedéseket a fegyverek és lőszerek ellenőrzésére, illetve szigorítsák meg erre irányuló intézkedéseiket, és ezt a megközelítést az azóta megjelent különböző éves jelentések is tükrözik (6). |
| --- | --- |

2.7

A Közösség már egyszer szükségét érezte annak, hogy megbirkózzon ezzel a fenyegetéssel határain belül, amikor 1991. június 18-án elfogadta a 91/477/EGK tanácsi irányelvet. Ezt követően az EU 1998. december 17-én közös fellépés (5) keretében sürgette a tagállamokat, hogy vezessenek be intézkedéseket a fegyverek és lőszerek ellenőrzésére, illetve szigorítsák meg erre irányuló intézkedéseiket, és ezt a megközelítést az azóta megjelent különböző éves jelentések is tükrözik (6).

| 2.8 | Az utóbbi időben az Egyesült Nemzetek Szervezete is figyelme középpontjába állította e kérdést, és támogatását adta az erre a területre vonatkozó számos intézkedéshez. Ennek keretében különleges bizottságot állított fel (7), melyet azzal bízott meg, hogy dolgozzon ki nemzetközi egyezményt a nemzetközi szervezett bűnözés ellen, melyet két évvel később Palermóban (8) el is fogadtak. Majd hamarosan egyetértés született ezzel összefüggésben a lőfegyverek illegális kereskedelmének jelentőségről is. |
| --- | --- |

2.8

Az utóbbi időben az Egyesült Nemzetek Szervezete is figyelme középpontjába állította e kérdést, és támogatását adta az erre a területre vonatkozó számos intézkedéshez. Ennek keretében különleges bizottságot állított fel (7), melyet azzal bízott meg, hogy dolgozzon ki nemzetközi egyezményt a nemzetközi szervezett bűnözés ellen, melyet két évvel később Palermóban (8) el is fogadtak. Majd hamarosan egyetértés született ezzel összefüggésben a lőfegyverek illegális kereskedelmének jelentőségről is.

| 2.9 | Ezt követően elkészült – a bécsi folyamathoz vezető – a fent említett egyezményhez csatolt, a lőfegyverek, részeik, alkotóelemeik és lőszereik tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló kiegészítő jegyzőkönyv is, amely 2001. szeptember 1-jétől minden érdeklődő fél számára nyitva áll, bár aláírása és ratifikálása az EU-tagállamok által csak bizonyos késedelemmel történt meg. |
| --- | --- |

2.9

Ezt követően elkészült – a bécsi folyamathoz vezető – a fent említett egyezményhez csatolt, a lőfegyverek, részeik, alkotóelemeik és lőszereik tiltott gyártásáról és kereskedelméről szóló kiegészítő jegyzőkönyv is, amely 2001. szeptember 1-jétől minden érdeklődő fél számára nyitva áll, bár aláírása és ratifikálása az EU-tagállamok által csak bizonyos késedelemmel történt meg.

3.   Általános megjegyzések

3.1   Jogalap

| 3.1.1 | Az EK-Szerződés 95. cikke elegendő jogi alapot biztosít ahhoz, hogy ez az irányelv a közösségi jogrend részévé válhasson, mivel olyan intézkedés, amely a belső piac működéséhez kapcsolódik és a 251. cikkben meghatározott eljárás alá tartozik. |
| --- | --- |

3.1.1

Az EK-Szerződés 95. cikke elegendő jogi alapot biztosít ahhoz, hogy ez az irányelv a közösségi jogrend részévé válhasson, mivel olyan intézkedés, amely a belső piac működéséhez kapcsolódik és a 251. cikkben meghatározott eljárás alá tartozik.

| 3.1.2 | Irányelv alkalmazása helyénvaló ebben az esetben, különösen ha figyelembe vesszük a jogszabályok hierarchiájára vonatkozó elvet és a módosítandó jogszabály típusát. |
| --- | --- |

3.1.2

Irányelv alkalmazása helyénvaló ebben az esetben, különösen ha figyelembe vesszük a jogszabályok hierarchiájára vonatkozó elvet és a módosítandó jogszabály típusát.

| 3.1.3 | Az EGSZB ezért támogatja az Európai Bizottság kezdeményezését és egyetért annak jogi alapjával, mely összhangban van a bejelentett célokkal (9). |
| --- | --- |

3.1.3

Az EGSZB ezért támogatja az Európai Bizottság kezdeményezését és egyetért annak jogi alapjával, mely összhangban van a bejelentett célokkal (9).

3.2   Az európai bizottsági javaslat lényegi tartalma

| 3.2.1 | A nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezményhez csatolt kiegészítő jegyzőkönyv aláírásával az Európai Bizottság megközelítésében – helyesen – az említett jegyzőkönyvben foglalt, a lőfegyverek, részeik, alkotóelemeik és lőszereik tiltott gyártásának és kereskedelmének megelőzésére, az ezek ellen folytatott küzdelemre és ezek kiküszöbölésére vonatkozó alapvető elvekre támaszkodik, tekintettel arra a veszélyre, amelyet ezek a tevékenységek jelentenek általában véve a közjólétre nézve, valamint a polgárok ahhoz való jogára, hogy békében éljenek. |
| --- | --- |

3.2.1

A nemzetközi szervezett bűnözés elleni ENSZ-egyezményhez csatolt kiegészítő jegyzőkönyv aláírásával az Európai Bizottság megközelítésében – helyesen – az említett jegyzőkönyvben foglalt, a lőfegyverek, részeik, alkotóelemeik és lőszereik tiltott gyártásának és kereskedelmének megelőzésére, az ezek ellen folytatott küzdelemre és ezek kiküszöbölésére vonatkozó alapvető elvekre támaszkodik, tekintettel arra a veszélyre, amelyet ezek a tevékenységek jelentenek általában véve a közjólétre nézve, valamint a polgárok ahhoz való jogára, hogy békében éljenek.

| 3.2.2 | Az EGSZB egyetért ezzel az aggodalommal, és teljes mértékben támogatja az Európai Bizottság kezdeményezését. |
| --- | --- |

3.2.2

Az EGSZB egyetért ezzel az aggodalommal, és teljes mértékben támogatja az Európai Bizottság kezdeményezését.

| 3.2.3 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy ezt a kérdést már az Európai Parlament is számos alkalommal megvizsgálta, és az Európai Bizottsághoz intézett több írásbeli kérdés tárgyát is képezte (10). |
| --- | --- |

3.2.3

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy ezt a kérdést már az Európai Parlament is számos alkalommal megvizsgálta, és az Európai Bizottsághoz intézett több írásbeli kérdés tárgyát is képezte (10).

| 3.2.4 | A Tanács ezenkívül külkapcsolataiban különös figyelmet fordított arra, hogy segítséget nyújtson az Unión kívüli országoknak a fegyverek és lőszerek tartására, birtoklására, használatára és átadására vonatkozó megfelelő jogszabályok és rendeletek kidolgozásához. Az ilyen jogszabályok a béke és biztonság garantálásának eszközei lehetnek, és egyben hozzájárulnak a fenntartható fejlődéshez (11). |
| --- | --- |

3.2.4

A Tanács ezenkívül külkapcsolataiban különös figyelmet fordított arra, hogy segítséget nyújtson az Unión kívüli országoknak a fegyverek és lőszerek tartására, birtoklására, használatára és átadására vonatkozó megfelelő jogszabályok és rendeletek kidolgozásához. Az ilyen jogszabályok a béke és biztonság garantálásának eszközei lehetnek, és egyben hozzájárulnak a fenntartható fejlődéshez (11).

| 3.2.5 | Ez a kérdés azonban egyértelműen szorosan összefügg a terrorizmus elleni harc (12), a pénzmosás, a bűnelkövetéshez használt különböző eszközök és a bűncselekményből származó bevétel megállapításának, nyomon követésének, befagyasztásának, lefoglalásának és elkobzásának (13) kérdésével, valamint a polgári használatú robbanóanyagok felügyeletével (14) és általánosságban a bűnözés és szervezett bűnözés elleni harccal. |
| --- | --- |

3.2.5

Ez a kérdés azonban egyértelműen szorosan összefügg a terrorizmus elleni harc (12), a pénzmosás, a bűnelkövetéshez használt különböző eszközök és a bűncselekményből származó bevétel megállapításának, nyomon követésének, befagyasztásának, lefoglalásának és elkobzásának (13) kérdésével, valamint a polgári használatú robbanóanyagok felügyeletével (14) és általánosságban a bűnözés és szervezett bűnözés elleni harccal.

| 3.2.6 | Ebben a tekintetben az EGSZB nem pusztán üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezését, hanem teljes mértékben egyetért azzal, és reméli, hogy az Európai Parlament és a Tanács is teljes támogatását adja hozzá. |
| --- | --- |

3.2.6

Ebben a tekintetben az EGSZB nem pusztán üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezését, hanem teljes mértékben egyetért azzal, és reméli, hogy az Európai Parlament és a Tanács is teljes támogatását adja hozzá.

4.   Konkrét észrevételek

| 4.1 | A javaslat 1. cikke a 91/477/EGK irányelv következő cikkeit módosítja:






  — | az 1. cikket, két új pont hozzáadásával, |
| --- | --- | --- |

4.1

A javaslat 1. cikke a 91/477/EGK irányelv következő cikkeit módosítja:

—

az 1. cikket, két új pont hozzáadásával,

| — | a 4. cikket, a szöveg átfogalmazásával; |
| --- | --- |

—

a 4. cikket, a szöveg átfogalmazásával;

| — | a 16. cikket, a szöveg átfogalmazásával; |
| --- | --- |

—

a 16. cikket, a szöveg átfogalmazásával;

| — | az I. mellékletet az a) pont átfogalmazásával és egy új pont beillesztésével. |
| --- | --- |

—

az I. mellékletet az a) pont átfogalmazásával és egy új pont beillesztésével.

| 4.1.1 | Az EGSZB az összes javasolt módosítást támogatja, ha azok megfelelően magukba foglalják az alapul szolgáló jegyzőkönyv rendelkezéseit. |
| --- | --- |

4.1.1

Az EGSZB az összes javasolt módosítást támogatja, ha azok megfelelően magukba foglalják az alapul szolgáló jegyzőkönyv rendelkezéseit.

| 4.2 | A 2. cikk meghatározza azokat az intézkedéseket, amelyeket a tagállamoknak az irányelv elfogadása után kötelezően végre kell hajtaniuk, de az irányelv azonnali hatályba lépése (lásd 3. cikk) ellenére nem szabja meg az erre rendelkezésre álló átmeneti időszak hosszát. |
| --- | --- |

4.2

A 2. cikk meghatározza azokat az intézkedéseket, amelyeket a tagállamoknak az irányelv elfogadása után kötelezően végre kell hajtaniuk, de az irányelv azonnali hatályba lépése (lásd 3. cikk) ellenére nem szabja meg az erre rendelkezésre álló átmeneti időszak hosszát.

| 4.2.1 | Ezzel kapcsolatban úgy véljük, hogy az irányelv elfogadása után nincs szükség az átültetés halogatására. Az, hogy az irányelv milyen hatást fog gyakorolni az általa megcélzott csoportra, alapvetően a jogalkotási folyamaton fog múlni, pontosabban a büntetőjogon, azon, hogy a gazdasági szereplők hogyan fognak igazodni a fegyverkereskedelmi tevékenységek megkezdésére vonatkozó új szabályokhoz, és hogy a kereskedelmi tevékenységről vezetett nyilvántartások mennyire szervezettek. Ennek a feladatnak az elvégzésére 12–18 hónapnak elegendőnek kell lennie. |
| --- | --- |

4.2.1

Ezzel kapcsolatban úgy véljük, hogy az irányelv elfogadása után nincs szükség az átültetés halogatására. Az, hogy az irányelv milyen hatást fog gyakorolni az általa megcélzott csoportra, alapvetően a jogalkotási folyamaton fog múlni, pontosabban a büntetőjogon, azon, hogy a gazdasági szereplők hogyan fognak igazodni a fegyverkereskedelmi tevékenységek megkezdésére vonatkozó új szabályokhoz, és hogy a kereskedelmi tevékenységről vezetett nyilvántartások mennyire szervezettek. Ennek a feladatnak az elvégzésére 12–18 hónapnak elegendőnek kell lennie.

| 4.3 | A szóban forgó illegális tevékenységek besorolásának tekintetében a tagállamokban már létező összehasonlító jogszabály (15) hasznos támogatást jelenthet a Közösség egésze számára, a vonatkozó szankciók rendszerét pedig az Európai Tanács ülésén a lehető leghamarabb meg kell vitatni. |
| --- | --- |

4.3

A szóban forgó illegális tevékenységek besorolásának tekintetében a tagállamokban már létező összehasonlító jogszabály (15) hasznos támogatást jelenthet a Közösség egésze számára, a vonatkozó szankciók rendszerét pedig az Európai Tanács ülésén a lehető leghamarabb meg kell vitatni.

| 4.4 | Mérlegelni kellene a javaslatban szereplő „illegális kereskedelem” fogalmának pontosítását, annak meghatározásával, hogy a fogalom a nemzetközi szervezett bűnözés összefüggésében értendő, mégpedig úgy, hogy a büntetőjogi szankciók alkalmazása csak azokra az esetekre korlátozódjon, amelyek kizárólag az ENSZ fent említett egyezményének hatáskörébe tartoznak. |
| --- | --- |

4.4

Mérlegelni kellene a javaslatban szereplő „illegális kereskedelem” fogalmának pontosítását, annak meghatározásával, hogy a fogalom a nemzetközi szervezett bűnözés összefüggésében értendő, mégpedig úgy, hogy a büntetőjogi szankciók alkalmazása csak azokra az esetekre korlátozódjon, amelyek kizárólag az ENSZ fent említett egyezményének hatáskörébe tartoznak.

| 4.5 | Az irányelv I. mellékletének 3. c) pontjában szereplő rendelkezések – az antik fegyverek és azok reprodukciójának meghatározása – tekintetében az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy ezt a kérdést közösségi szintű koordinációval rendezze. |
| --- | --- |

4.5

Az irányelv I. mellékletének 3. c) pontjában szereplő rendelkezések – az antik fegyverek és azok reprodukciójának meghatározása – tekintetében az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy ezt a kérdést közösségi szintű koordinációval rendezze.

| 4.6 | Végezetül hasznos lehet utalni a vadászati, sport célokat szolgáló vagy gyűjtemény részét képező fegyverek használatára is, hiszen figyelembe véve a kérdéses tárgyak jellegét, vagy még inkább halálos jellegét, a biztonság érdekének ezeken a területeken is érvényesülnie kell. A fegyvertartás céljának megállapítása csak az erre vonatkozó információ átadása iránti hajlandóság kérdése. Itt azonban fennáll a lehetősége a visszaélésnek, illetve annak, hogy a fegyvert nem a bejelentett célra használják, ezt azonban, amennyire csak lehet, meg kell előzni. Ezzel összefüggésben a javaslatban meghatározott főbb irányvonalakkal összhangban azt kellene ajánlani, hogy a tagállamok számára legyen kötelező annak előírása, hogy a fegyver tulajdonosának nyilatkoznia kell a fegyver tartásáról, fegyvertartási engedéllyel kell rendelkeznie, illetve olyan, a fegyverek használatát és tartását engedélyező adminisztratív eljárásnak kell eleget tennie, melyben a fegyverek felügyeletéért és ellenőrzéséért felelős nemzeti biztonsági hatóságok is részt vesznek. |
| --- | --- |

4.6

Végezetül hasznos lehet utalni a vadászati, sport célokat szolgáló vagy gyűjtemény részét képező fegyverek használatára is, hiszen figyelembe véve a kérdéses tárgyak jellegét, vagy még inkább halálos jellegét, a biztonság érdekének ezeken a területeken is érvényesülnie kell. A fegyvertartás céljának megállapítása csak az erre vonatkozó információ átadása iránti hajlandóság kérdése. Itt azonban fennáll a lehetősége a visszaélésnek, illetve annak, hogy a fegyvert nem a bejelentett célra használják, ezt azonban, amennyire csak lehet, meg kell előzni. Ezzel összefüggésben a javaslatban meghatározott főbb irányvonalakkal összhangban azt kellene ajánlani, hogy a tagállamok számára legyen kötelező annak előírása, hogy a fegyver tulajdonosának nyilatkoznia kell a fegyver tartásáról, fegyvertartási engedéllyel kell rendelkeznie, illetve olyan, a fegyverek használatát és tartását engedélyező adminisztratív eljárásnak kell eleget tennie, melyben a fegyverek felügyeletéért és ellenőrzéséért felelős nemzeti biztonsági hatóságok is részt vesznek.

Brüsszel, 2006. szeptember 13.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  A Tanács 1991. június 18-i 91/477/EGK irányelve a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről (HL L 256., 1991.9.13., 51. o.). Az EGSZB 1987. december 17-én fogadta el az akkori „Szociális és családügyi kérdések, oktatás és kultúra” szakbizottság által kidolgozott véleményét (előadó: Van Dam, HL C 35., 1988.2.8., 25. o.), amelyben erős fenntartásait fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy véleménye szerint túlságosan korlátozott intézkedések léteznek a fegyverek egyik tagállamból egy másikba történő elvitelének ellenőrzésére.

1

(2)  A Tanács 2001. október 16-i határozata (HL L 280., 2001.10.24.).

2

(3)  Vagyis a közös kül- és biztonságpolitika részeként.

3

(4)  A lőszerek nyomon követésének kérdése, amely nem tartozik a bizottsági javaslat hatáskörébe, részben már szóba került, mégpedig a polgári felhasználású robbanóanyagok forgalomba hozatalával és felügyeletével kapcsolatban, a következőkben: az 1993. április 5-i 93/15/EGK irányelv (HL L 121., 1993.5.15., 20. o., EGSZB-vélemény: HL C 313., 1992.11.30., 13. o.), az ezt módosító, 2003. szeptember 29-i 1882/2003/EK rendelet (HL L 284., 2003.10.31., 1. o., EGSZB-vélemény: HL C 241., 2002.10.7., 128. o.), a 2004. április 23-i 2004/57/EK irányelv (HL L 127., 2004.4.29., 73. o.), a Bizottság 2004. április 15-i 2004/388/EK határozata (HL L 120., 2004.4.24., 43. o.), valamint az Európai Bizottság 2005. július 15-i, a robbanóanyagok, detonátorok, a bombagyártáshoz szükséges eszközök és a lőfegyverek használatának biztonságát javító intézkedésekről szóló közleményében ismertetett program.

4

(5)  Később részévé vált az EU 1997. júniusi, a hagyományos fegyverek tiltott kereskedelmére vonatkozó programjának.

5

(6)  A 2001–2003-ig terjedő évek vonatkozásában lásd a HL C 216., 2001.8.1, 1. o., HL C 330., 2002.12.31., 1. o. és a HL C 312., 2003.12.22., 1. o.

6

(7)  Az ENSZ 1998. december 9-i, 53/111 sz. közgyűlési határozata értelmében.

7

(8)  A 2000. november 15-i 55.25. sz. határozat értelmében.

8

(9)  Részletekbe menő vitát kell azonban folytatni arról, hogy az Európai Bizottság szerint mi biztosítja számára a jogi alapot arra, hogy büntetőjogi kérdéseket szabályozzon a 91/477/EGK irányelv 16. cikkének javasolt módosításában.

9

(10)  Ideértve az alábbi írásbeli kérdéseket: P-4193/97 (előterjesztő Maria Berger, európai parlamenti képviselő) HL C 223/70., 1998.7.17.; E-1135/01 (előterjesztő Christopher Huhne, európai parlamenti képviselő) HL C 350 E/78., 2001.12.11.; E-1359/01 (előterjesztő Gerhard Schmid, európai parlamenti képviselő) HL C 229 E/209., 2002.9.26.;

10

(11)  Lásd a Tanács 1999. november 15-i, Kambodzsáról szóló határozata (HL L 294., 1999.11.16. 5. old.).

11

(12)  A terrorizmus elleni harcról szóló kerethatározat (COM(2001) 521 final), 2001.09.19.) és az EGSZB CESE 1171/2006 véleménye.

12

(13)  A Tanács 2001. július 26-i kerethatározata, HL L 182., 2001.7.5.

13

(14)  A 2003.09.29-i, 1882/2003 EK (HL L 284) rendelettel módosított 1993. 04.5-i 93/15/EGK irányelv ( HL L 121, 1993.5.15).

14

(15)  Portugáliában például a nemrégiben, február 23-án megjelent 5/2006 számú törvény már magában foglalja az összes most javasolt intézkedést.

15

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/86 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/86

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a városi környezetre vonatkozó tematikus stratégiáról”

COM(2005) 718 final – (SEC(2006) 16)

(2006/C 318/15)

2006. január 11-én az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció véleményét 2006. július 11-én elfogadta. (Előadó: Antonello PEZZINI.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. szeptember 13-án tartott 429. plenáris ülésén 194 szavazattal 2 ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB tisztában van azzal, hogy a fenntartható fejlődés, valamint a versenyképesség és az innováció növelése érdekében mindenképpen foglalkozni kell a városokat napjainkban jellemző összetett problémákkal, melyek a következők: környezetszennyezés, túlterhelt közlekedési hálózat, lakhatási problémák, biztonsági problémák és bűnözés, foglalkoztatási válság és a termelés szerkezetátalakulása, társadalmi kirekesztés – különösen a fiatalok és idősek tekintetében –, valamint a térbeli és etnikai elkülönülés. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB tisztában van azzal, hogy a fenntartható fejlődés, valamint a versenyképesség és az innováció növelése érdekében mindenképpen foglalkozni kell a városokat napjainkban jellemző összetett problémákkal, melyek a következők: környezetszennyezés, túlterhelt közlekedési hálózat, lakhatási problémák, biztonsági problémák és bűnözés, foglalkoztatási válság és a termelés szerkezetátalakulása, társadalmi kirekesztés – különösen a fiatalok és idősek tekintetében –, valamint a térbeli és etnikai elkülönülés.

| 1.2 | A városi levegőszennyezés már hosszú ideje olyan egészségveszélyeztető tényező, amelynek következtében rendkívül magas költségek hárulnak a társadalomra és az egészségügyre. Az Egészségügyi Világszervezet szerint a városok rossz levegőminősége a fő oka annak, hogy sok krónikus megbetegedés száma növekszik. Ezek a betegségek nagy költséget jelentenek mind az egészségügyi rendszerek (az orvosi kezelés és a kórházi tartózkodás miatt), mind pedig a munkakiesésen keresztül a gazdaság számára. |
| --- | --- |

1.2

A városi levegőszennyezés már hosszú ideje olyan egészségveszélyeztető tényező, amelynek következtében rendkívül magas költségek hárulnak a társadalomra és az egészségügyre. Az Egészségügyi Világszervezet szerint a városok rossz levegőminősége a fő oka annak, hogy sok krónikus megbetegedés száma növekszik. Ezek a betegségek nagy költséget jelentenek mind az egészségügyi rendszerek (az orvosi kezelés és a kórházi tartózkodás miatt), mind pedig a munkakiesésen keresztül a gazdaság számára.

| 1.3 | A környezetszennyezés megelőzése megkerülhetetlen kérdés, aminek ki kell terjednie egyrészt az egyéni felelősség szintjére, a magántulajdonú gépjárművek korlátozott használata révén, másrészt új közlekedéspolitikai intézkedéseken keresztül a kollektív szintre is. |
| --- | --- |

1.3

A környezetszennyezés megelőzése megkerülhetetlen kérdés, aminek ki kell terjednie egyrészt az egyéni felelősség szintjére, a magántulajdonú gépjárművek korlátozott használata révén, másrészt új közlekedéspolitikai intézkedéseken keresztül a kollektív szintre is.

| 1.4 | Az EGSZB véleménye szerint a tagállamoknak immár le kell zárniuk a gondolkodás szakaszát, és az Európai Bizottság megjegyzéseit figyelembe véve egy integrált és közös részvételen alapuló megközelítés és felelősségteljes eljárás keretében konkrét, azonnali cselekvési terveket kell elfogadniuk az életminőség és a környezet minőségének jelentős, folyamatos és ellenőrizhető javítása érdekében. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB véleménye szerint a tagállamoknak immár le kell zárniuk a gondolkodás szakaszát, és az Európai Bizottság megjegyzéseit figyelembe véve egy integrált és közös részvételen alapuló megközelítés és felelősségteljes eljárás keretében konkrét, azonnali cselekvési terveket kell elfogadniuk az életminőség és a környezet minőségének jelentős, folyamatos és ellenőrizhető javítása érdekében.

| 1.5 | Az EGSZB arról is meg van győződve, hogy helyes a Bizottság által választott irány, amelynek keretében egy erőteljesen a szubszidiaritás és a polgárközeli döntéshozatal elveihez igazodó integrált stratégiát kíván kialakítani a városi környezet számára. Ez különösen igaz akkor, amikor ezt a stratégiát a megújult lisszaboni és göteborgi program keretében közösen kidolgozott és közös részvételen alapuló eljárásokkal valósítják meg. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB arról is meg van győződve, hogy helyes a Bizottság által választott irány, amelynek keretében egy erőteljesen a szubszidiaritás és a polgárközeli döntéshozatal elveihez igazodó integrált stratégiát kíván kialakítani a városi környezet számára. Ez különösen igaz akkor, amikor ezt a stratégiát a megújult lisszaboni és göteborgi program keretében közösen kidolgozott és közös részvételen alapuló eljárásokkal valósítják meg.

| 1.5.1 | Az EGSZB véleménye szerint az Európai Uniónak olyan mechanizmusokat kell elfogadnia, amelyek támogatják a nemzeti, regionális és helyi hatóságok által létrehozott és az egyes referenciaterületeken e stratégia konkrét kialakítására irányuló legjobb eljárásokat. |
| --- | --- |

1.5.1

Az EGSZB véleménye szerint az Európai Uniónak olyan mechanizmusokat kell elfogadnia, amelyek támogatják a nemzeti, regionális és helyi hatóságok által létrehozott és az egyes referenciaterületeken e stratégia konkrét kialakítására irányuló legjobb eljárásokat.

| 1.5.2 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a városoknak versenyképességük érdekében modern, hatékony és az interneten keresztül hozzáférhető szolgáltatásokat kell kialakítaniuk, különösen az egészségügy, a szociális szolgáltatások és a közigazgatás területén, hogy erősítsék a társadalmi kohéziót és biztosítsák a fiatalok és idősek integrációját. Ennek érdekében újra kell értékelni a belváros és az elővárosok, a prosperáló, illetve a strukturális nehézségekkel küzdő városi területek, valamint a város és vonzáskörzete közötti viszonyrendszert. |
| --- | --- |

1.5.2

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a városoknak versenyképességük érdekében modern, hatékony és az interneten keresztül hozzáférhető szolgáltatásokat kell kialakítaniuk, különösen az egészségügy, a szociális szolgáltatások és a közigazgatás területén, hogy erősítsék a társadalmi kohéziót és biztosítsák a fiatalok és idősek integrációját. Ennek érdekében újra kell értékelni a belváros és az elővárosok, a prosperáló, illetve a strukturális nehézségekkel küzdő városi területek, valamint a város és vonzáskörzete közötti viszonyrendszert.

| 1.6 | Az EGSZB alapjában véve azon a véleményen van, hogy a városi környezetre elsősorban a „szociálisan felelős térség” modelljét kell alkalmazni, azaz egy olyan térség modelljét, amelynek fejlesztését a fenntarthatóság elve az irányítja, gazdasági, társadalmi és környezeti szempontokat foglal magában, és figyelembe veszi a népesség öregedésének társadalmi-gazdasági hatásait. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB alapjában véve azon a véleményen van, hogy a városi környezetre elsősorban a „szociálisan felelős térség” modelljét kell alkalmazni, azaz egy olyan térség modelljét, amelynek fejlesztését a fenntarthatóság elve az irányítja, gazdasági, társadalmi és környezeti szempontokat foglal magában, és figyelembe veszi a népesség öregedésének társadalmi-gazdasági hatásait.

| 1.7 | Egy térség akkor tekinthető „szociálisan felelősnek”, ha sikerül összekapcsolnia a megfelelő színvonalú jólétet és a szociális felelősségvállalással kapcsolatban felmerülő kötelezettségek teljesítését. |
| --- | --- |

1.7

Egy térség akkor tekinthető „szociálisan felelősnek”, ha sikerül összekapcsolnia a megfelelő színvonalú jólétet és a szociális felelősségvállalással kapcsolatban felmerülő kötelezettségek teljesítését.

| 1.7.1 | A kötelezettségekre való felkészülés és az egyént megillető jogokkal kapcsolatos felvilágosítás a családon belüli tudatosságra nevelésből indul ki, és a későbbi oktatási formák során válik intenzívebbé, az óvodától kezdve. |
| --- | --- |

1.7.1

A kötelezettségekre való felkészülés és az egyént megillető jogokkal kapcsolatos felvilágosítás a családon belüli tudatosságra nevelésből indul ki, és a későbbi oktatási formák során válik intenzívebbé, az óvodától kezdve.

| 1.8 | A jelenlegi (hatodik) kutatási és fejlesztési keretprogram a technológiai előrejelzéssel megteremti annak lehetőségét, hogy a területi vonatkozású szociális felelősségnek nagyobb jelentőséget tulajdonító jövőmodell keretében bevonják a társadalmi szereplőket egy közös döntéshozatali alap létrehozásába. |
| --- | --- |

1.8

A jelenlegi (hatodik) kutatási és fejlesztési keretprogram a technológiai előrejelzéssel megteremti annak lehetőségét, hogy a területi vonatkozású szociális felelősségnek nagyobb jelentőséget tulajdonító jövőmodell keretében bevonják a társadalmi szereplőket egy közös döntéshozatali alap létrehozásába.

| 1.8.1 | A hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram a technológiai előrejelzés mellett az egészségügynek szentelt tematikus prioritás területén (1) külön intézkedéseket is tartalmaz a humántőke-fejlesztéssel és a népesség öregedésével kapcsolatban, amelyek figyelembe veszik ezek és az olyan tényezők kölcsönhatását, mint a környezet, az egyéni magatartás és a nem. |
| --- | --- |

1.8.1

A hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram a technológiai előrejelzés mellett az egészségügynek szentelt tematikus prioritás területén (1) külön intézkedéseket is tartalmaz a humántőke-fejlesztéssel és a népesség öregedésével kapcsolatban, amelyek figyelembe veszik ezek és az olyan tényezők kölcsönhatását, mint a környezet, az egyéni magatartás és a nem.

| 1.8.2 | Az EGSZB felhívja a figyelmet az iskolák, oktatási intézmények és felsőoktatási intézmények alapvető szerepére, amelyeknek átfogó erőfeszítéseket kell tenniük annak érdekében, hogy a fiatalokat és a polgárokat megnyerjék a fenntartható fejlődésnek. |
| --- | --- |

1.8.2

Az EGSZB felhívja a figyelmet az iskolák, oktatási intézmények és felsőoktatási intézmények alapvető szerepére, amelyeknek átfogó erőfeszítéseket kell tenniük annak érdekében, hogy a fiatalokat és a polgárokat megnyerjék a fenntartható fejlődésnek.

| 1.8.3 | Nemzetközi szinten különböző kezdeményezések figyelhetők meg, amelyek a „vállalati szociális felelősség” alapelveit és központi értékeit kívánják meghatározni. A legfontosabb ilyen kezdeményezések a következők:






  — | az Európai Unió Alapjogi Chartájának környezetvédelemről szóló 37. cikke (2); |
| --- | --- | --- |

1.8.3

Nemzetközi szinten különböző kezdeményezések figyelhetők meg, amelyek a „vállalati szociális felelősség” alapelveit és központi értékeit kívánják meghatározni. A legfontosabb ilyen kezdeményezések a következők:

—

az Európai Unió Alapjogi Chartájának környezetvédelemről szóló 37. cikke (2);

| — | az Egyesült Nemzetek által elfogadott Global Compact (Globális Megállapodás) (3); |
| --- | --- |

—

az Egyesült Nemzetek által elfogadott Global Compact (Globális Megállapodás) (3);

| — | az OECD iránymutatásai (4); |
| --- | --- |

—

az OECD iránymutatásai (4);

| — | az „Istituto Europeo per il Bilancio Sociale” (a Vállalati Szociális Felelősség Európai Intézete) által kiadott vállalati értékek chartája (5). |
| --- | --- |

—

az „Istituto Europeo per il Bilancio Sociale” (a Vállalati Szociális Felelősség Európai Intézete) által kiadott vállalati értékek chartája (5).

| 1.9 | Az EGSZB kifejezetten megerősíti, hogy az ezen alapelvek és -értékek konkrét alkalmazására irányuló intézkedések megtérülő befektetésnek tekintendők, mivel hozzájárulnak a városi struktúrák gazdasági, társadalmi és foglalkoztatási szempontjainak felértékelődéséhez, továbbá növelik azok vonzerejét és hangsúlyosabb megjelenítésük lehetőségeit. |
| --- | --- |

1.9

Az EGSZB kifejezetten megerősíti, hogy az ezen alapelvek és -értékek konkrét alkalmazására irányuló intézkedések megtérülő befektetésnek tekintendők, mivel hozzájárulnak a városi struktúrák gazdasági, társadalmi és foglalkoztatási szempontjainak felértékelődéséhez, továbbá növelik azok vonzerejét és hangsúlyosabb megjelenítésük lehetőségeit.

| 1.10 | Az EGSZB határozottan síkraszáll a „zöld városért” európai díjak létrehozása mellett, hogy előmozdítsák a helyi közösségek és az azokat alkotó állami és magánszereplők erőfeszítéseinek és (környezettudatos) magatartásának optimalizálását. |
| --- | --- |

1.10

Az EGSZB határozottan síkraszáll a „zöld városért” európai díjak létrehozása mellett, hogy előmozdítsák a helyi közösségek és az azokat alkotó állami és magánszereplők erőfeszítéseinek és (környezettudatos) magatartásának optimalizálását.

| 1.10.1 | Az EGSZB fontosnak tartja, hogy a Régiók Bizottságával együttműködve maga járjon elöl jó példával, és vizsgálja meg a civil társadalom évenként odaítélendő „Eurogreen City” elnevezésű díja meghirdetésének lehetőségét, továbbá kísérje figyelemmel a fenntartható városfejlesztés bevált gyakorlatait az Egységes Piaci Megfigyelőközpont (OMU) keretein belül. |
| --- | --- |

1.10.1

Az EGSZB fontosnak tartja, hogy a Régiók Bizottságával együttműködve maga járjon elöl jó példával, és vizsgálja meg a civil társadalom évenként odaítélendő „Eurogreen City” elnevezésű díja meghirdetésének lehetőségét, továbbá kísérje figyelemmel a fenntartható városfejlesztés bevált gyakorlatait az Egységes Piaci Megfigyelőközpont (OMU) keretein belül.

2.   Indokolás

| 2.1 | Az európai lakosság túlnyomó többsége városi térségekben él (6), ahol a közlekedési rendszerek, a környezeti feltételek, a szociális helyzet és a közérdekű szolgáltatásokhoz való hozzáférés drámai mértékű romlása gyakran negatív hatást gyakorol az életminőségre: ez utóbbit átfogó modernizációnak kell alávetni, ami az erőforrások intelligens felhasználását, valamint az egyének és a társadalom környezetvédelmi szempontokat jobban szem előtt tartó magatartását teszi szükségessé. |
| --- | --- |

2.1

Az európai lakosság túlnyomó többsége városi térségekben él (6), ahol a közlekedési rendszerek, a környezeti feltételek, a szociális helyzet és a közérdekű szolgáltatásokhoz való hozzáférés drámai mértékű romlása gyakran negatív hatást gyakorol az életminőségre: ez utóbbit átfogó modernizációnak kell alávetni, ami az erőforrások intelligens felhasználását, valamint az egyének és a társadalom környezetvédelmi szempontokat jobban szem előtt tartó magatartását teszi szükségessé.

| 2.1.1 | Az EGSZB már foglalkozott ezzel a problémával, és különösen arra hívta fel a figyelmet, hogy „különböző okok miatt [...] a környezeti problémák a városokban halmozottan jelentkeznek. A polgárok különösen erősen érzik ezeket a problémákat, mindenekelőtt a levegőminőség, a zajterhelés és – elsősorban a déli tagállamokban – a vízkészletek tekintetében”. |
| --- | --- |

2.1.1

Az EGSZB már foglalkozott ezzel a problémával, és különösen arra hívta fel a figyelmet, hogy „különböző okok miatt [...] a környezeti problémák a városokban halmozottan jelentkeznek. A polgárok különösen erősen érzik ezeket a problémákat, mindenekelőtt a levegőminőség, a zajterhelés és – elsősorban a déli tagállamokban – a vízkészletek tekintetében”.

| 2.1.2 | A környezetvédelmi szempontok városfejlesztési folyamatba való beépítése az Európai Unió által elfogadott, egyes kiemelt területeken a fenntartható fejlődés előmozdításáról szóló, 2002–2012-es hatodik környezetvédelmi cselekvési program prioritásai közé tartozik, amellyel kapcsolatban az EGSZB egy véleményben már ismertette álláspontját. |
| --- | --- |

2.1.2

A környezetvédelmi szempontok városfejlesztési folyamatba való beépítése az Európai Unió által elfogadott, egyes kiemelt területeken a fenntartható fejlődés előmozdításáról szóló, 2002–2012-es hatodik környezetvédelmi cselekvési program prioritásai közé tartozik, amellyel kapcsolatban az EGSZB egy véleményben már ismertette álláspontját.

| 2.1.3 | A 2002–2012-es hatodik cselekvési program hét tematikus stratégia (7) kidolgozását és elfogadását irányozta elő:






  — | *levegőszennyezés; |
| --- | --- | --- |

2.1.3

A 2002–2012-es hatodik cselekvési program hét tematikus stratégia (7) kidolgozását és elfogadását irányozta elő:

—

*levegőszennyezés;

| — | *tengeri környezet; |
| --- | --- |

—

*tengeri környezet;

| — | *a természeti erőforrások fenntartható felhasználása; |
| --- | --- |

—

*a természeti erőforrások fenntartható felhasználása;

| — | *hulladékkeletkezés megelőzése és hulladék-újrafeldolgozás; |
| --- | --- |

—

*hulladékkeletkezés megelőzése és hulladék-újrafeldolgozás;

| — | a talaj védelme; |
| --- | --- |

—

a talaj védelme;

| — | a növényvédő szerek alkalmazása; |
| --- | --- |

—

a növényvédő szerek alkalmazása;

| — | *városi környezet. |
| --- | --- |

—

*városi környezet.

| 2.1.4 | A hét tematikus stratégiához a Bizottság már kidolgozta a következő öt dokumentumot: a Bizottság által 2005. szeptember 21-én az emberi egészség és a környezet védelme céljából elfogadott „Tematikus stratégia a levegőszennyezésről” (8) című közlemény; a 2005. október 24-én elfogadott, a biztonságos, tiszta és egészséges európai tengeri környezet megőrzéséről szóló tematikus stratégiára irányuló irányelvjavaslat (9); a hulladékkeletkezés megelőzéséről és a hulladék-újrafeldolgozásról szóló új tematikus stratégiára irányuló, 2005. december 21-i irányelvjavaslat (10); a 2005. december 21-én előterjesztett, a természeti erőforrások fenntartható felhasználásáról szóló új tematikus stratégiára irányuló javaslat (11), valamint a városi környezetről szóló, 2006. január 11-i javaslat, amellyel ez a vélemény is foglalkozik. |
| --- | --- |

2.1.4

A hét tematikus stratégiához a Bizottság már kidolgozta a következő öt dokumentumot: a Bizottság által 2005. szeptember 21-én az emberi egészség és a környezet védelme céljából elfogadott „Tematikus stratégia a levegőszennyezésről” (8) című közlemény; a 2005. október 24-én elfogadott, a biztonságos, tiszta és egészséges európai tengeri környezet megőrzéséről szóló tematikus stratégiára irányuló irányelvjavaslat (9); a hulladékkeletkezés megelőzéséről és a hulladék-újrafeldolgozásról szóló új tematikus stratégiára irányuló, 2005. december 21-i irányelvjavaslat (10); a 2005. december 21-én előterjesztett, a természeti erőforrások fenntartható felhasználásáról szóló új tematikus stratégiára irányuló javaslat (11), valamint a városi környezetről szóló, 2006. január 11-i javaslat, amellyel ez a vélemény is foglalkozik.

| 2.1.5 | Egyértelmű kereszthivatkozások találhatók a tematikus stratégiákkal kapcsolatban már előterjesztett javaslatok és az ebben a véleményben vizsgált javaslat között. A városi környezet témájában az egymással szorosan összefüggő intézkedések a következő területekre összpontosulnak:






  — | a levegőszennyezés elleni küzdelem; |
| --- | --- | --- |

2.1.5

Egyértelmű kereszthivatkozások találhatók a tematikus stratégiákkal kapcsolatban már előterjesztett javaslatok és az ebben a véleményben vizsgált javaslat között. A városi környezet témájában az egymással szorosan összefüggő intézkedések a következő területekre összpontosulnak:

—

a levegőszennyezés elleni küzdelem;

| — | hulladékkeletkezés megelőzése és hulladék-újrafeldolgozás; |
| --- | --- |

—

hulladékkeletkezés megelőzése és hulladék-újrafeldolgozás;

| — | a városi közlekedésben, illetve a magánháztartások fűtő- és hűtőrendszereiben használt fosszilis tüzelőanyagokból származó üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése; |
| --- | --- |

—

a városi közlekedésben, illetve a magánháztartások fűtő- és hűtőrendszereiben használt fosszilis tüzelőanyagokból származó üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése;

| — | a felszín alatti vizek, valamint a városi zöld területek természetes vadon élő növény- és állatfajainak védelme; |
| --- | --- |

—

a felszín alatti vizek, valamint a városi zöld területek természetes vadon élő növény- és állatfajainak védelme;

| — | a tengeri környezet védelme (a kikötők és part menti városok tekintetében). |
| --- | --- |

—

a tengeri környezet védelme (a kikötők és part menti városok tekintetében).

| 2.1.6 | Ezenkívül a városi környezetre vonatkozó tematikus stratégiára irányuló javaslat szempontjából jelentőséggel bírnak a zajvédelmi intézkedések is, amelyek tekintetében már 2002-ben elfogadtak egy stratégiát az agglomerációkra vonatkozó cselekvési tervre (12), továbbá a tiszta közúti járművek használatának előmozdításáról szóló irányelvre vonatkozóan nemrégiben benyújtott javaslat (és különösen a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó javaslatok) (13). |
| --- | --- |

2.1.6

Ezenkívül a városi környezetre vonatkozó tematikus stratégiára irányuló javaslat szempontjából jelentőséggel bírnak a zajvédelmi intézkedések is, amelyek tekintetében már 2002-ben elfogadtak egy stratégiát az agglomerációkra vonatkozó cselekvési tervre (12), továbbá a tiszta közúti járművek használatának előmozdításáról szóló irányelvre vonatkozóan nemrégiben benyújtott javaslat (és különösen a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó javaslatok) (13).

| 2.1.6.1 | Hasonlóképpen szorosan kapcsolódnak ehhez a stratégiai javaslathoz a következők:






  — | a Life+ programban a várospolitika területén előírt közösségi környezetpolitikai intézkedések; |
| --- | --- | --- |

2.1.6.1

Hasonlóképpen szorosan kapcsolódnak ehhez a stratégiai javaslathoz a következők:

—

a Life+ programban a várospolitika területén előírt közösségi környezetpolitikai intézkedések;

| — | a Közösség regionális és kohéziós politikai intézkedései az ESZA, az ERFA és a Kohéziós Alap keretében – az URBAN II, EQUAL és az INTERREG közösségi kezdeményezések mellett; |
| --- | --- |

—

a Közösség regionális és kohéziós politikai intézkedései az ESZA, az ERFA és a Kohéziós Alap keretében – az URBAN II, EQUAL és az INTERREG közösségi kezdeményezések mellett;

| — | közösségi intézkedések a racionális energiafelhasználás, az energiamegtakarítás és energiahatékonyság területén, valamint az „Intelligens energia” – Európa program és a jövőbeli versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP) összefüggésében; |
| --- | --- |

—

közösségi intézkedések a racionális energiafelhasználás, az energiamegtakarítás és energiahatékonyság területén, valamint az „Intelligens energia” – Európa program és a jövőbeli versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP) összefüggésében;

| — | a többéves kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramban a közösségi kutatásra és fejlesztésre előírt programok, különösen a következő területeken: közlekedés- és energiapolitika; információs társadalom a jobb életminőség szolgálatában; a tudomány fejlesztése és a kultúra támogatása a társadalomban; új anyagok és nanotechnológiák; navigációs rendszerek és szatellitrendszerek kiépítése a GALILEO, a GEO és a GMES (14) segítségével; |
| --- | --- |

—

a többéves kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramban a közösségi kutatásra és fejlesztésre előírt programok, különösen a következő területeken: közlekedés- és energiapolitika; információs társadalom a jobb életminőség szolgálatában; a tudomány fejlesztése és a kultúra támogatása a társadalomban; új anyagok és nanotechnológiák; navigációs rendszerek és szatellitrendszerek kiépítése a GALILEO, a GEO és a GMES (14) segítségével;

| — | a városi építészeti és kulturális örökség, valamint a városi építészeti műemlékek megőrzésére irányuló intézkedések, a MINERVA, a LIFE (RICAMA-projekt), a Kultúra 2000, a Media Plus és az eContentplus közösségi programokban előírtak szerint; |
| --- | --- |

—

a városi építészeti és kulturális örökség, valamint a városi építészeti műemlékek megőrzésére irányuló intézkedések, a MINERVA, a LIFE (RICAMA-projekt), a Kultúra 2000, a Media Plus és az eContentplus közösségi programokban előírtak szerint;

| — | a földközi-tengeri és balkáni országoknak (MEDA), valamint a korábbi Szovjetunió új független államainak (NIS) szóló közösségi programok (TACIS), amelyek a jövőben kialakítandó új szomszédsági eszköz tárgyát fogják képezni; |
| --- | --- |

—

a földközi-tengeri és balkáni országoknak (MEDA), valamint a korábbi Szovjetunió új független államainak (NIS) szóló közösségi programok (TACIS), amelyek a jövőben kialakítandó új szomszédsági eszköz tárgyát fogják képezni;

| — | az AKCS-államokkal, Latin-Amerikával (Mercocidades) és Ázsiával folytatott közösségi fejlesztési együttműködés és az EU kereskedelempolitikája keretében (az EU fenntarthatósági szempontú kereskedelmi hatásvizsgálata – SIA) előírt EU-intézkedések. |
| --- | --- |

—

az AKCS-államokkal, Latin-Amerikával (Mercocidades) és Ázsiával folytatott közösségi fejlesztési együttműködés és az EU kereskedelempolitikája keretében (az EU fenntarthatósági szempontú kereskedelmi hatásvizsgálata – SIA) előírt EU-intézkedések.

| 2.1.7 | a Bizottság által a 2004-es időközi közleményről (15) folytatott konzultáció eredményei; az erre a területre vonatkozó lehetséges stratégiák első értékelése; az Agenda 21 keretében tett önkéntes kötelezettségvállalások; az Aalborgi Charta (16); a Tanács 2004. október 14-i következtetései a tematika és a valamennyi szinten szükséges cselekvés jelentőségéről, valamint a brit elnökség időtartama alatt kidolgozott bristoli következtetések (17). |
| --- | --- |

2.1.7

a Bizottság által a 2004-es időközi közleményről (15) folytatott konzultáció eredményei; az erre a területre vonatkozó lehetséges stratégiák első értékelése; az Agenda 21 keretében tett önkéntes kötelezettségvállalások; az Aalborgi Charta (16); a Tanács 2004. október 14-i következtetései a tematika és a valamennyi szinten szükséges cselekvés jelentőségéről, valamint a brit elnökség időtartama alatt kidolgozott bristoli következtetések (17).

| 2.1.8 | A Bizottság egy munkadokumentumot is készített, amelyet az ebben a véleményben tárgyalt közleményhez mellékelt. Ez magában foglalja a stratégia alkalmazásával kapcsolatos különböző forgatókönyvek hatásvizsgálatát és a költségbecslést. |
| --- | --- |

2.1.8

A Bizottság egy munkadokumentumot is készített, amelyet az ebben a véleményben tárgyalt közleményhez mellékelt. Ez magában foglalja a stratégia alkalmazásával kapcsolatos különböző forgatókönyvek hatásvizsgálatát és a költségbecslést.

| 2.1.9 | Az Európai Parlament 2005-ben, „A városokkal kapcsolatos kérdések a bővítéssel összefüggésben” című a jelentésében (18) elismerte, hogy a városok, agglomerációk és városi térségek, ahol az Európai Unió lakosságának 78 %-a él, rendkívül összetett és halmozottan jelentkező problémák gyűjtőpontjai, ugyanakkor azonban itt formálódik a jövő, és a tudás valamennyi formája itt egyesül. A városoknak következésképpen „központi szerepet” kell játszaniuk „a felülvizsgált lisszaboni és göteborgi célkitűzések megvalósításában”. A Parlament felszólította a Bizottságot, hogy „fejlesszen ki és javasoljon valamennyi város, városi övezet és agglomeráció számára elérhető fenntartható városfejlesztési eszközöket”. |
| --- | --- |

2.1.9

Az Európai Parlament 2005-ben, „A városokkal kapcsolatos kérdések a bővítéssel összefüggésben” című a jelentésében (18) elismerte, hogy a városok, agglomerációk és városi térségek, ahol az Európai Unió lakosságának 78 %-a él, rendkívül összetett és halmozottan jelentkező problémák gyűjtőpontjai, ugyanakkor azonban itt formálódik a jövő, és a tudás valamennyi formája itt egyesül. A városoknak következésképpen „központi szerepet” kell játszaniuk „a felülvizsgált lisszaboni és göteborgi célkitűzések megvalósításában”. A Parlament felszólította a Bizottságot, hogy „fejlesszen ki és javasoljon valamennyi város, városi övezet és agglomeráció számára elérhető fenntartható városfejlesztési eszközöket”.

| 2.1.10 | Az EGSZB véleménye szerint a politikai döntéshozóknak a szociális partnerekkel és a civil társadalommal egyetértésben általában arra kell törekedniük, hogy az oktatást támogató intézkedéseken keresztül nagy társadalmi teljesítőképességgel rendelkező városi környezetet valósítsanak meg. |
| --- | --- |

2.1.10

Az EGSZB véleménye szerint a politikai döntéshozóknak a szociális partnerekkel és a civil társadalommal egyetértésben általában arra kell törekedniük, hogy az oktatást támogató intézkedéseken keresztül nagy társadalmi teljesítőképességgel rendelkező városi környezetet valósítsanak meg.

2.2   A bizottsági javaslat

| 2.2.1 | A bizottsági javaslat szerint „A történelmi, földrajzi, éghajlati, igazgatási és szabályozási környezetbeli különbségek a városi környezet esetében is helyi szinten kialakított, egyedi megoldásokat tesznek szükségessé. A szubszidiaritás elve szerint olyan szinten kell fellépni, ahol az a leghatékonyabb, és adott esetben ez a helyi szintet is jelentheti”. „Azonban a városi környezetek sokféleségére, a meglévő nemzeti, regionális és helyi kötelezettségek különbségeire, valamint a városi környezet ügyét érintő kérdésekben a közös normák kialakításának nehézségeire való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy a jogi szabályozás nem a leghatékonyabb eszköz a stratégia céljainak eléréséhez”. Ezt a véleményt a legtöbb tagállam és helyi hatóság is osztotta. |
| --- | --- |

2.2.1

A bizottsági javaslat szerint „A történelmi, földrajzi, éghajlati, igazgatási és szabályozási környezetbeli különbségek a városi környezet esetében is helyi szinten kialakított, egyedi megoldásokat tesznek szükségessé. A szubszidiaritás elve szerint olyan szinten kell fellépni, ahol az a leghatékonyabb, és adott esetben ez a helyi szintet is jelentheti”. „Azonban a városi környezetek sokféleségére, a meglévő nemzeti, regionális és helyi kötelezettségek különbségeire, valamint a városi környezet ügyét érintő kérdésekben a közös normák kialakításának nehézségeire való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy a jogi szabályozás nem a leghatékonyabb eszköz a stratégia céljainak eléréséhez”. Ezt a véleményt a legtöbb tagállam és helyi hatóság is osztotta.

| 2.2.2 | A javasolt tematikus stratégia a következő pontokat terjeszti elő:






  — | integrált környezetgazdálkodási útmutató; |
| --- | --- | --- |

2.2.2

A javasolt tematikus stratégia a következő pontokat terjeszti elő:

—

integrált környezetgazdálkodási útmutató;

| — | a fenntartható városi közlekedés tervezésének útmutatója, amelyhez segítséget nyújt a Bizottság által előreláthatólag 2006-ban közzéteendő technikai útmutató a közlekedési tervek főbb vonásairól és a legjobb gyakorlatok példáiról; a legjobb gyakorlatokra vonatkozó EU-szintű információcsere támogatására irányuló közösségi intézkedések; |
| --- | --- |

—

a fenntartható városi közlekedés tervezésének útmutatója, amelyhez segítséget nyújt a Bizottság által előreláthatólag 2006-ban közzéteendő technikai útmutató a közlekedési tervek főbb vonásairól és a legjobb gyakorlatok példáiról; a legjobb gyakorlatokra vonatkozó EU-szintű információcsere támogatására irányuló közösségi intézkedések;

| — | a legjobb gyakorlatokra vonatkozó EU-szintű információcsere támogatására irányuló közösségi intézkedések; |
| --- | --- |

—

a legjobb gyakorlatokra vonatkozó EU-szintű információcsere támogatására irányuló közösségi intézkedések;

| — | a Bizottság internetes oldala a helyi hatóságok számára, hogy megkönnyítsék a helyi hatóságok szempontjából jelentőséggel bíró dokumentumokhoz való hozzáférést, amelyek jelenleg különböző bizottsági honlapokon érhetők el. Mindez összhangban van az európai kommunikáció javítására irányuló cselekvési programmal; |
| --- | --- |

—

a Bizottság internetes oldala a helyi hatóságok számára, hogy megkönnyítsék a helyi hatóságok szempontjából jelentőséggel bíró dokumentumokhoz való hozzáférést, amelyek jelenleg különböző bizottsági honlapokon érhetők el. Mindez összhangban van az európai kommunikáció javítására irányuló cselekvési programmal;

| — | továbbképzési programok az integrált megközelítéshez szükséges különleges kompetenciák elsajátítása céljából, akár a helyi önkormányzatok tisztségviselői számára szervezett csereprogramokon és az Európai Szociális Alap (19) kezdeményezésein keresztül is, amelyek a regionális és lokális közigazgatás hatékonyságának növelésére szolgálnak; |
| --- | --- |

—

továbbképzési programok az integrált megközelítéshez szükséges különleges kompetenciák elsajátítása céljából, akár a helyi önkormányzatok tisztségviselői számára szervezett csereprogramokon és az Európai Szociális Alap (19) kezdeményezésein keresztül is, amelyek a regionális és lokális közigazgatás hatékonyságának növelésére szolgálnak;

| — | más közösségi politikák igénybevétele: kohéziós politika (20) és kutatáspolitika (21). |
| --- | --- |

—

más közösségi politikák igénybevétele: kohéziós politika (20) és kutatáspolitika (21).

| 2.2.3 | A bizottsági javaslatot – több területet átfogó jellege miatt – a többi javasolt tematikus stratégiával együtt kell értelmezni, különösen azokkal, amelyek a levegőszennyezést, a települési hulladékokat, a part menti városoknak a tengeri környezet szennyezésével szembeni védelmét és a talaj védelmét érintik. |
| --- | --- |

2.2.3

A bizottsági javaslatot – több területet átfogó jellege miatt – a többi javasolt tematikus stratégiával együtt kell értelmezni, különösen azokkal, amelyek a levegőszennyezést, a települési hulladékokat, a part menti városoknak a tengeri környezet szennyezésével szembeni védelmét és a talaj védelmét érintik.

| 2.2.4 | Ésszerű megközelítés lenne, ha a Bizottság egy egységes szerkezetbe foglalt szöveget készítene a városok és városi térségek fenntartható fejlesztéséről szóló jogszabályok, a városok szempontjából jelentőséggel bíró különböző közösségi programok és végül a városfejlesztéssel kapcsolatos különböző területeken megvalósítandó stratégiai iránymutatások tekintetében. |
| --- | --- |

2.2.4

Ésszerű megközelítés lenne, ha a Bizottság egy egységes szerkezetbe foglalt szöveget készítene a városok és városi térségek fenntartható fejlesztéséről szóló jogszabályok, a városok szempontjából jelentőséggel bíró különböző közösségi programok és végül a városfejlesztéssel kapcsolatos különböző területeken megvalósítandó stratégiai iránymutatások tekintetében.

2.3   Megjegyzések

| 2.3.1 | Az EGSZB üdvözli a Bizottság közleményét, mivel olyan témakört tárgyal, amely nagy jelentőséggel bír az európai polgárok, a városaikra és a városi térségekre jellemző életminőség, valamint a városoknak a jólét és a gazdasági, társadalmi és kulturális fejlődés motorjaként betöltött szerepe szempontjából. |
| --- | --- |

2.3.1

Az EGSZB üdvözli a Bizottság közleményét, mivel olyan témakört tárgyal, amely nagy jelentőséggel bír az európai polgárok, a városaikra és a városi térségekre jellemző életminőség, valamint a városoknak a jólét és a gazdasági, társadalmi és kulturális fejlődés motorjaként betöltött szerepe szempontjából.

| 2.3.2 | Pontosabban meg kell vizsgálni ezeknek a 2005 decemberében elfogadott bristoli megállapodás (22) szerinti stratégiai intézkedéseknek a feltételeit. E megállapodás értelmében a fenntartható európai közösségek megteremtése a következőktől függ:






  — | gazdasági növekedés, amely nélkül nincs mozgástere a fenntartható közösségek megteremtésére és fenntartására irányuló befektetéseknek; |
| --- | --- | --- |

2.3.2

Pontosabban meg kell vizsgálni ezeknek a 2005 decemberében elfogadott bristoli megállapodás (22) szerinti stratégiai intézkedéseknek a feltételeit. E megállapodás értelmében a fenntartható európai közösségek megteremtése a következőktől függ:

—

gazdasági növekedés, amely nélkül nincs mozgástere a fenntartható közösségek megteremtésére és fenntartására irányuló befektetéseknek;

| — | az integrált megközelítés számára rendelkezésre álló kapacitások, amelyek biztosítják a fenntartható fejlődés, a gazdasági, társadalmi és környezeti vonatkozású kihívások, valamint a társadalmi beilleszkedéssel és igazságossággal kapcsolatos követelmények közötti egyensúlyt; |
| --- | --- |

—

az integrált megközelítés számára rendelkezésre álló kapacitások, amelyek biztosítják a fenntartható fejlődés, a gazdasági, társadalmi és környezeti vonatkozású kihívások, valamint a társadalmi beilleszkedéssel és igazságossággal kapcsolatos követelmények közötti egyensúlyt;

| — | erős kulturális identitás, hogy a városok a lisszaboni program értelmében nemzetközi kiválósági központokká válhassanak; |
| --- | --- |

—

erős kulturális identitás, hogy a városok a lisszaboni program értelmében nemzetközi kiválósági központokká válhassanak;

| — | képesség a társadalmi elszigetelődés problémájának kezelésére; |
| --- | --- |

—

képesség a társadalmi elszigetelődés problémájának kezelésére;

| — | annak elismerése, hogy fenntartható közösségek különböző helyi, városi és regionális szinteken létezhetnek. |
| --- | --- |

—

annak elismerése, hogy fenntartható közösségek különböző helyi, városi és regionális szinteken létezhetnek.

| 2.3.3 | Az EGSZB véleménye szerint a „mennyiségi helyett minőségibb jogalkotás” közösségi elve értelmében a következő szempontokat kell előtérbe helyezni:






  — | nyílt koordinációs eljárás önkéntes alapon, amely az integrált várospolitika új megközelítését összekapcsolja az EU környezetvédelmi irányelveivel (víz, levegő, zaj, hulladékok, a levegőt szennyező kibocsátások, éghajlatváltozás, természeti és fajtasokféleség) és a 2002–2012-es hatodik cselekvési program más tematikus stratégiáival, |
| --- | --- | --- |

2.3.3

Az EGSZB véleménye szerint a „mennyiségi helyett minőségibb jogalkotás” közösségi elve értelmében a következő szempontokat kell előtérbe helyezni:

—

nyílt koordinációs eljárás önkéntes alapon, amely az integrált várospolitika új megközelítését összekapcsolja az EU környezetvédelmi irányelveivel (víz, levegő, zaj, hulladékok, a levegőt szennyező kibocsátások, éghajlatváltozás, természeti és fajtasokféleség) és a 2002–2012-es hatodik cselekvési program más tematikus stratégiáival,

| — | a városi környezetre vonatkozó előrejelzési rendszerek, amelyekben valamennyi érintett gazdasági és társadalmi szereplő, érdekelt fél és végfelhasználói csoport – a legkiszolgáltatottabb és hátrányos helyzetű csoportok is – részt vesz. Ezek a rendszerek képezhetnék a helyi döntéshozók független döntéshozatalának alapjait, az előrejelzés eredményeit pedig a közös ellenőrzési és viszonyítási mutatók megállapításakor európai szinten lehetne hasznosítani, |
| --- | --- |

—

a városi környezetre vonatkozó előrejelzési rendszerek, amelyekben valamennyi érintett gazdasági és társadalmi szereplő, érdekelt fél és végfelhasználói csoport – a legkiszolgáltatottabb és hátrányos helyzetű csoportok is – részt vesz. Ezek a rendszerek képezhetnék a helyi döntéshozók független döntéshozatalának alapjait, az előrejelzés eredményeit pedig a közös ellenőrzési és viszonyítási mutatók megállapításakor európai szinten lehetne hasznosítani,

| — | a helyi önkormányzatok különböző hivatalai közötti együttműködés fokozása a különböző (helyi, regionális és nemzeti) kormányzati és közigazgatási szinteken, akár a polgárok biztonságának és a gazdasági tevékenységeknek a városi bűnözéssel és kihágásokkal szembeni védelmével kapcsolatban is, |
| --- | --- |

—

a helyi önkormányzatok különböző hivatalai közötti együttműködés fokozása a különböző (helyi, regionális és nemzeti) kormányzati és közigazgatási szinteken, akár a polgárok biztonságának és a gazdasági tevékenységeknek a városi bűnözéssel és kihágásokkal szembeni védelmével kapcsolatban is,

| — | konkrét intézkedések a városi népesség elöregedésével kapcsolatos kihívások kezelésére, akár a különböző európai városokban szerzett tapasztalatok cseréjével is, |
| --- | --- |

—

konkrét intézkedések a városi népesség elöregedésével kapcsolatos kihívások kezelésére, akár a különböző európai városokban szerzett tapasztalatok cseréjével is,

| — | közösségi támogatás a helyi önkormányzatok és a helyi szinten képviselt gazdasági, társadalmi és civil társadalmi szervezetek kapacitásépítésére szolgáló programoknak, |
| --- | --- |

—

közösségi támogatás a helyi önkormányzatok és a helyi szinten képviselt gazdasági, társadalmi és civil társadalmi szervezetek kapacitásépítésére szolgáló programoknak,

| — | közösségi támogatás a különböző tagállamok helyi önkormányzati hivatalnokainak és szakértőinek technikai képzése, bevált eljárásaik cseréje és csereprogramjai számára, |
| --- | --- |

—

közösségi támogatás a különböző tagállamok helyi önkormányzati hivatalnokainak és szakértőinek technikai képzése, bevált eljárásaik cseréje és csereprogramjai számára,

| — | a köz- és magánszféra közötti partnerségek megteremtése, különösen a gazdasági fejlesztésre és a környezetvédelmi szempontoknak megfelelő gazdasági tevékenységek támogatására irányuló integrált programok irányítása, a fenntartható várostervezés, a súlyos strukturális problémákkal szembesülő régiók és az elavult ipari létesítmények övezetének szerkezetátalakítása, valamint a kis- és közepes méretű városközpontok és a súlyos strukturális problémákkal küzdő nagyvárosi negyedek társadalmi és gazdasági szempontból fenntartható rehabilitációja és fellendítése terén (23), |
| --- | --- |

—

a köz- és magánszféra közötti partnerségek megteremtése, különösen a gazdasági fejlesztésre és a környezetvédelmi szempontoknak megfelelő gazdasági tevékenységek támogatására irányuló integrált programok irányítása, a fenntartható várostervezés, a súlyos strukturális problémákkal szembesülő régiók és az elavult ipari létesítmények övezetének szerkezetátalakítása, valamint a kis- és közepes méretű városközpontok és a súlyos strukturális problémákkal küzdő nagyvárosi negyedek társadalmi és gazdasági szempontból fenntartható rehabilitációja és fellendítése terén (23),

| — | a városfejlesztés különböző gazdasági, társadalmi és környezeti szempontjaira vonatkozó intézkedésekért és programokért felelős bizottsági szolgálatok közötti koordináció és egyeztetés. Ennek keretében a külső kapcsolattartók számára egyetlen pontosan meghatározott és jól felismerhető tájékoztatási központot kell létrehozni, |
| --- | --- |

—

a városfejlesztés különböző gazdasági, társadalmi és környezeti szempontjaira vonatkozó intézkedésekért és programokért felelős bizottsági szolgálatok közötti koordináció és egyeztetés. Ennek keretében a külső kapcsolattartók számára egyetlen pontosan meghatározott és jól felismerhető tájékoztatási központot kell létrehozni,

| — | megvalósíthatósági tanulmányok közösségi támogatása annak érdekében, hogy egyértelmű és objektív képet biztosítsunk az integrált környezetgazdálkodási tervek (EMP), a fenntartható városi közlekedési tervek és környezetvédelmi vezetési rendszerek (EMS) (24) előkészítésének, elfogadásának, megvalósításának, tanúsításának, ellenőrzésének és felügyeletének, minőségértékelésének és felülvizsgálatának költségeiről a városok és városi térségek különböző tipológiája és jellemzői szempontjából, |
| --- | --- |

—

megvalósíthatósági tanulmányok közösségi támogatása annak érdekében, hogy egyértelmű és objektív képet biztosítsunk az integrált környezetgazdálkodási tervek (EMP), a fenntartható városi közlekedési tervek és környezetvédelmi vezetési rendszerek (EMS) (24) előkészítésének, elfogadásának, megvalósításának, tanúsításának, ellenőrzésének és felügyeletének, minőségértékelésének és felülvizsgálatának költségeiről a városok és városi térségek különböző tipológiája és jellemzői szempontjából,

| — | fokozott közösségi támogatás konkrét fejlesztési projektek, valamint az európai és Európán kívüli városi hálózatok számára, mint amilyenek a „European Urban Knowledge Network” (Európai Városok Tudáshálózata), az Eurocities, a Mercocidades, a Civitas-Mobilis és az Urbact, |
| --- | --- |

—

fokozott közösségi támogatás konkrét fejlesztési projektek, valamint az európai és Európán kívüli városi hálózatok számára, mint amilyenek a „European Urban Knowledge Network” (Európai Városok Tudáshálózata), az Eurocities, a Mercocidades, a Civitas-Mobilis és az Urbact,

| — | az információs társadalom, az elektronikus közigazgatási szolgáltatások, az e-tanulás és a telemunka technológiai lehetőségeinek kibontakoztatása a városi környezet minőségének javítása érdekében, |
| --- | --- |

—

az információs társadalom, az elektronikus közigazgatási szolgáltatások, az e-tanulás és a telemunka technológiai lehetőségeinek kibontakoztatása a városi környezet minőségének javítása érdekében,

| — | tantervek kidolgozása különböző szintű iskolák és oktatási intézmények számára azzal a céllal, hogy fokozzák a polgárok felelősségtudatát a környezeti kérdésekben, és tudásorientált munkavállalókat képezzenek, |
| --- | --- |

—

tantervek kidolgozása különböző szintű iskolák és oktatási intézmények számára azzal a céllal, hogy fokozzák a polgárok felelősségtudatát a környezeti kérdésekben, és tudásorientált munkavállalókat képezzenek,

| — | hatásvizsgálati rendszerek, amelyek keretében egységesen vizsgálhatók az európai városok által gazdasági, társadalmi, kulturális és technológiai téren elért előrelépések. Ennek érdekben ésszerű megközelítésnek tűnik a fenntarthatósági szempontú hatásvizsgálatok európai uniós kézikönyvtervezete (EU Draft Handbook for Sustainability Impact Assessment) mintájára közös útmutató dokumentumokat előírni a hatásvizsgálatokhoz. |
| --- | --- |

—

hatásvizsgálati rendszerek, amelyek keretében egységesen vizsgálhatók az európai városok által gazdasági, társadalmi, kulturális és technológiai téren elért előrelépések. Ennek érdekben ésszerű megközelítésnek tűnik a fenntarthatósági szempontú hatásvizsgálatok európai uniós kézikönyvtervezete (EU Draft Handbook for Sustainability Impact Assessment) mintájára közös útmutató dokumentumokat előírni a hatásvizsgálatokhoz.

| 2.3.4 | Az EGSZB nagy jelentőséget tulajdonít annak a folyamatnak, amely egy „szociálisan felelős térségként”
   (25) megjelölhető terület vagy város kialakulásához vezethet. Ez akkor sikerülhet, ha a térségek és városok figyelembe tudják venni a következő szempontokat:






  — | társadalmi és környezeti szempontú megfontolások a gazdasági döntések meghozatalakor, |
| --- | --- | --- |

2.3.4

Az EGSZB nagy jelentőséget tulajdonít annak a folyamatnak, amely egy „szociálisan felelős térségként”
   (25) megjelölhető terület vagy város kialakulásához vezethet. Ez akkor sikerülhet, ha a térségek és városok figyelembe tudják venni a következő szempontokat:

—

társadalmi és környezeti szempontú megfontolások a gazdasági döntések meghozatalakor,

| — | a részvételen alapuló döntéshozatali eljárásokkal kiegészített értékmodellek kialakítása a versenyképesség élénkítésével kapcsolatban, akár a JESSICA közösségi kezdeményezés (26) segítségével is, |
| --- | --- |

—

a részvételen alapuló döntéshozatali eljárásokkal kiegészített értékmodellek kialakítása a versenyképesség élénkítésével kapcsolatban, akár a JESSICA közösségi kezdeményezés (26) segítségével is,

| — | az innováció és a versenyképesség fokozásának érdekében a bevált gyakorlatok cseréje és állandó párbeszéd az érdekelt felek között, |
| --- | --- |

—

az innováció és a versenyképesség fokozásának érdekében a bevált gyakorlatok cseréje és állandó párbeszéd az érdekelt felek között,

| — | „megfelelő színvonalú” jólét, amely környezeti és egészségügyi felelősséggel jár együtt, |
| --- | --- |

—

„megfelelő színvonalú” jólét, amely környezeti és egészségügyi felelősséggel jár együtt,

| — | a politikusok érzékeny és részvételen alapuló elképzelése a fenntartható városfejlesztésről. |
| --- | --- |

—

a politikusok érzékeny és részvételen alapuló elképzelése a fenntartható városfejlesztésről.

| 2.3.4.1 | Az EGSZB meggyőződése, hogy a városi környezet társadalmi és kulturális fejlődése a legjelentősebb tényező, még a demográfiai tendenciák és a migrációs hullámok tekintetében is. |
| --- | --- |

2.3.4.1

Az EGSZB meggyőződése, hogy a városi környezet társadalmi és kulturális fejlődése a legjelentősebb tényező, még a demográfiai tendenciák és a migrációs hullámok tekintetében is.

| 2.3.4.2 | Az EGSZB arról is meg van győződve, hogy a fenntartható városfejlesztésnek a pénzügyi, szociális és kulturális elszegényedés és az anyagi hanyatlás elleni küzdelemre, a személyes megpróbáltatások leküzdésére, valamint a különböző etnikai és kulturális csoportok hatékony társadalmi beilleszkedését figyelembe véve a társadalmi elszigetelődés és kirekesztés elleni küzdelemre kell épülnie. |
| --- | --- |

2.3.4.2

Az EGSZB arról is meg van győződve, hogy a fenntartható városfejlesztésnek a pénzügyi, szociális és kulturális elszegényedés és az anyagi hanyatlás elleni küzdelemre, a személyes megpróbáltatások leküzdésére, valamint a különböző etnikai és kulturális csoportok hatékony társadalmi beilleszkedését figyelembe véve a társadalmi elszigetelődés és kirekesztés elleni küzdelemre kell épülnie.

| 2.3.5 | A folyamat a következő, pontosan meghatározott szakaszokon keresztül halad:






  — | a területi közösségek közös értékeinek felismerése, |
| --- | --- | --- |

2.3.5

A folyamat a következő, pontosan meghatározott szakaszokon keresztül halad:

—

a területi közösségek közös értékeinek felismerése,

| — | az erőforrások és szükségletek meghatározása, |
| --- | --- |

—

az erőforrások és szükségletek meghatározása,

| — | a minőségjavítási célkitűzések és harmonizált értékelési mutatók meghatározása, |
| --- | --- |

—

a minőségjavítási célkitűzések és harmonizált értékelési mutatók meghatározása,

| — | cselekvési terv kidolgozása és az eszközök kiválasztása, |
| --- | --- |

—

cselekvési terv kidolgozása és az eszközök kiválasztása,

| — | az alulról felfelé irányuló megközelítésnek megfelelően projektek irányítása és ellenőrzése a „szociálisan felelős térség” témakörében, |
| --- | --- |

—

az alulról felfelé irányuló megközelítésnek megfelelően projektek irányítása és ellenőrzése a „szociálisan felelős térség” témakörében,

| — | „a térségi kultúra” kialakítása értelmében átfogó intézkedések a tudatosság növelése és a folyamatos továbbképzés érdekében. |
| --- | --- |

—

„a térségi kultúra” kialakítása értelmében átfogó intézkedések a tudatosság növelése és a folyamatos továbbképzés érdekében.

| 2.3.5.1 | Néhány lehetőséget már a helyi hatóságok is azonosítottak, így például:






  — | elektromos kisbuszok alkalmazása a városközpontokban a magángépjárművek alternatívájaként (Salzburg), |
| --- | --- | --- |

2.3.5.1

Néhány lehetőséget már a helyi hatóságok is azonosítottak, így például:

—

elektromos kisbuszok alkalmazása a városközpontokban a magángépjárművek alternatívájaként (Salzburg),

| — | bioüzemanyaggal működő buszok alkalmazása (Bologna), |
| --- | --- |

—

bioüzemanyaggal működő buszok alkalmazása (Bologna),

| — | pedálrásegítéses üzemmóddal rendelkező kerékpárok (27), amelyek általában nagyon fontosak az idősebbek és a nem hegyvidéki jellegű felszíni adottságokkal rendelkező városok (Ferrara, Milánó) lakosai számára, |
| --- | --- |

—

pedálrásegítéses üzemmóddal rendelkező kerékpárok (27), amelyek általában nagyon fontosak az idősebbek és a nem hegyvidéki jellegű felszíni adottságokkal rendelkező városok (Ferrara, Milánó) lakosai számára,

| — | városi vasút- és villamosvonalak építése a városközpontok, valamint a repülőterek és intermodális csomópontok összekapcsolására, |
| --- | --- |

—

városi vasút- és villamosvonalak építése a városközpontok, valamint a repülőterek és intermodális csomópontok összekapcsolására,

| — | helyi városrehabilitációs tervek készítése, a városok megújulásának elősegítése, valamint építészeti értékeik és a környezet megőrzése érdekében, a versailles-i Önkormányzat példaértékű esetének mintájára (28). |
| --- | --- |

—

helyi városrehabilitációs tervek készítése, a városok megújulásának elősegítése, valamint építészeti értékeik és a környezet megőrzése érdekében, a versailles-i Önkormányzat példaértékű esetének mintájára (28).

| 2.3.5.2 | Az EGSZB támogatja a Bizottság javaslatát, amely szerint ösztönözni kell a tiszta közúti járművek használatát, és a személyautókat nem a hengerűrtartalom, hanem a CO2-kibocsátás alapján kellene adóztatni. |
| --- | --- |

2.3.5.2

Az EGSZB támogatja a Bizottság javaslatát, amely szerint ösztönözni kell a tiszta közúti járművek használatát, és a személyautókat nem a hengerűrtartalom, hanem a CO2-kibocsátás alapján kellene adóztatni.

| 2.3.6 | Az EGSZB szerint ezekkel a témákkal kapcsolatban minden szinten a tudatosságot fokozó intézkedéseket kell elfogadni. Ezeknek az intézkedéseknek különösen a helyi szintre kell irányulniuk annak érdekében, hogy az állampolgárok és a vállalatok – akár a Foresight-projekt keretében is – aktívan és felelősségteljesen foglalkozzanak mindazzal, amit a fenntartható fejlődéssel és a vállalati szociális felelősséggel kapcsolatban az utóbbi években a nemzetközi szervezetek, úgymint az Európai Bizottság, az ENSZ, az OECD és az „Istituto Europeo per il bilancio sociale” (a Vállalati Szociális Felelősség Európai Intézete) dolgoztak ki. |
| --- | --- |

2.3.6

Az EGSZB szerint ezekkel a témákkal kapcsolatban minden szinten a tudatosságot fokozó intézkedéseket kell elfogadni. Ezeknek az intézkedéseknek különösen a helyi szintre kell irányulniuk annak érdekében, hogy az állampolgárok és a vállalatok – akár a Foresight-projekt keretében is – aktívan és felelősségteljesen foglalkozzanak mindazzal, amit a fenntartható fejlődéssel és a vállalati szociális felelősséggel kapcsolatban az utóbbi években a nemzetközi szervezetek, úgymint az Európai Bizottság, az ENSZ, az OECD és az „Istituto Europeo per il bilancio sociale” (a Vállalati Szociális Felelősség Európai Intézete) dolgoztak ki.

| 2.3.6.1 | Az elfogadandó eljárások a kutatásra és innovációra, a létesítmények felújítását támogató intézkedésekre, a képzésre, valamint a környezetgazdálkodási és megfigyelő rendszerek terjesztésére összpontosítanak. |
| --- | --- |

2.3.6.1

Az elfogadandó eljárások a kutatásra és innovációra, a létesítmények felújítását támogató intézkedésekre, a képzésre, valamint a környezetgazdálkodási és megfigyelő rendszerek terjesztésére összpontosítanak.

| 2.3.6.2 | A tájékoztatáspolitikán és az általános felelősségtudat megteremtésén túl leginkább a következő jogi eszközök alkalmasak e célok megvalósítására: ISO 14001; EMAS (29); üvegházhatású gázok kibocsátási normái (30); adózási és pénzügyi ösztönzők a célok elérése érdekében; az eljárások egyszerűsítése; a megfelelően tanúsított szereplők mentesítése a környezetvédelemmel kapcsolatos igazgatási kötelezettségek alól. |
| --- | --- |

2.3.6.2

A tájékoztatáspolitikán és az általános felelősségtudat megteremtésén túl leginkább a következő jogi eszközök alkalmasak e célok megvalósítására: ISO 14001; EMAS (29); üvegházhatású gázok kibocsátási normái (30); adózási és pénzügyi ösztönzők a célok elérése érdekében; az eljárások egyszerűsítése; a megfelelően tanúsított szereplők mentesítése a környezetvédelemmel kapcsolatos igazgatási kötelezettségek alól.

| 2.3.6.3 | Az EGSZB üdvözölné a „Zöld városok európai díjainak” bevezetését. Az ilyen díjak az integrált megközelítés és a megfelelő koherens magatartásformák kialakítása tekintetében ösztönözhetnék a helyi közösségek, valamint azok köz- és magánszereplői ráfordításainak optimalizálását. |
| --- | --- |

2.3.6.3

Az EGSZB üdvözölné a „Zöld városok európai díjainak” bevezetését. Az ilyen díjak az integrált megközelítés és a megfelelő koherens magatartásformák kialakítása tekintetében ösztönözhetnék a helyi közösségek, valamint azok köz- és magánszereplői ráfordításainak optimalizálását.

| 2.3.6.4 | Az EGSZB fontosnak tartja, hogy a Régiók Bizottságával együttműködve maga járjon elöl jó példával, és vizsgálja meg a civil társadalom évenként odaítélendő „Eurogreen City” elnevezésű díja kialakításának lehetőségét, járuljon hozzá az ORATE/ESPON Megfigyelőközpont (31) által tapasztalt előrelépések ellenőrzéséhez, azonosítsa az akadályokat és kísérje figyelemmel a fenntartható városfejlesztés bevált gyakorlatait az Egységes Piaci Megfigyelőközpont keretein belül. |
| --- | --- |

2.3.6.4

Az EGSZB fontosnak tartja, hogy a Régiók Bizottságával együttműködve maga járjon elöl jó példával, és vizsgálja meg a civil társadalom évenként odaítélendő „Eurogreen City” elnevezésű díja kialakításának lehetőségét, járuljon hozzá az ORATE/ESPON Megfigyelőközpont (31) által tapasztalt előrelépések ellenőrzéséhez, azonosítsa az akadályokat és kísérje figyelemmel a fenntartható városfejlesztés bevált gyakorlatait az Egységes Piaci Megfigyelőközpont keretein belül.

| 2.3.7 | Az EGSZB véleménye szerint a városi környezetre vonatkozó hatékony stratégia központi eleme elsősorban az, hogy megfelelő rendszereket alakítsanak ki, ezt követően pedig integrált módon kezeljék az összetett helyzeteket, amelyekben egyidejűleg vannak jelen a következő elemek:






  — | a területi befektetési és döntéshozatali szintek sokrétűsége, |
| --- | --- | --- |

2.3.7

Az EGSZB véleménye szerint a városi környezetre vonatkozó hatékony stratégia központi eleme elsősorban az, hogy megfelelő rendszereket alakítsanak ki, ezt követően pedig integrált módon kezeljék az összetett helyzeteket, amelyekben egyidejűleg vannak jelen a következő elemek:

—

a területi befektetési és döntéshozatali szintek sokrétűsége,

| — | a döntéshozatali központok sokrétűsége, különböző adottságokkal és a prioritásokkal, |
| --- | --- |

—

a döntéshozatali központok sokrétűsége, különböző adottságokkal és a prioritásokkal,

| — | eltérő időbeli üzemezés rövid, közép- és hosszú távú célokkal. |
| --- | --- |

—

eltérő időbeli üzemezés rövid, közép- és hosszú távú célokkal.

| 2.3.8 | Az EGSZB véleménye szerint a „szociálisan felelős térségek” irányítására vonatkozó integrált megközelítést a következő szempontok szerint kell javítani:






  — | a Bizottsággal folytatott konzultáció javítása, |
| --- | --- | --- |

2.3.8

Az EGSZB véleménye szerint a „szociálisan felelős térségek” irányítására vonatkozó integrált megközelítést a következő szempontok szerint kell javítani:

—

a Bizottsággal folytatott konzultáció javítása,

| — | a városok társadalmi-gazdasági és környezeti szempontú fenntarthatóságában érintett valamennyi fél részvétele a cselekvési javaslatok kidolgozásában, |
| --- | --- |

—

a városok társadalmi-gazdasági és környezeti szempontú fenntarthatóságában érintett valamennyi fél részvétele a cselekvési javaslatok kidolgozásában,

| — | állandó és strukturált párbeszéd a civil társadalommal a környezeti kockázatokra, a tiszta technológiákkal kapcsolatos választási lehetőségekre és a városok vonzerejének szükségszerű növelésére vonatkozó átlátható tájékoztatás céljából, |
| --- | --- |

—

állandó és strukturált párbeszéd a civil társadalommal a környezeti kockázatokra, a tiszta technológiákkal kapcsolatos választási lehetőségekre és a városok vonzerejének szükségszerű növelésére vonatkozó átlátható tájékoztatás céljából,

| — | közös vízió a középtávú fejlesztésről olyan, részvételen alapuló előrejelzés igénybevételével, amelybe bevonják a köz- és magánszféra döntéshozatali központjait, |
| --- | --- |

—

közös vízió a középtávú fejlesztésről olyan, részvételen alapuló előrejelzés igénybevételével, amelybe bevonják a köz- és magánszféra döntéshozatali központjait,

| — | hatásvizsgálati eljárás alkalmazása a közösségi szinten előre rögzített kritériumok és eljárások alapján, amelyek megfelelnek az integrált területi megközelítésnek, |
| --- | --- |

—

hatásvizsgálati eljárás alkalmazása a közösségi szinten előre rögzített kritériumok és eljárások alapján, amelyek megfelelnek az integrált területi megközelítésnek,

| — | a bevált eljárások kiértékelése, különösen a társadalmi beilleszkedés, a biztonság és a polgárok közötti együttélés területén, |
| --- | --- |

—

a bevált eljárások kiértékelése, különösen a társadalmi beilleszkedés, a biztonság és a polgárok közötti együttélés területén,

| — | a környezetvédelem szempontjainak fokozott figyelembevétele az iskolai oktatásban, valamint a felnőttképzés és az idősek képzésének kiépítése, |
| --- | --- |

—

a környezetvédelem szempontjainak fokozott figyelembevétele az iskolai oktatásban, valamint a felnőttképzés és az idősek képzésének kiépítése,

| — | többek között a JEREMIE és a JESSICA közösségi kezdeményezéseknek köszönhetően közös erőfeszítések a pénzügyi tervezési rendszer kifejlesztése érdekében, amely – akár a strukturális és kohéziós alapok, az EBB és az EBA eszközein, valamint a köz- és magánszféra közötti partnerségek támogatásán keresztül tevékenykedve – ösztönözheti a növekedést és foglalkoztatást, és erősítheti a társadalmi beilleszkedést a városokban, |
| --- | --- |

—

többek között a JEREMIE és a JESSICA közösségi kezdeményezéseknek köszönhetően közös erőfeszítések a pénzügyi tervezési rendszer kifejlesztése érdekében, amely – akár a strukturális és kohéziós alapok, az EBB és az EBA eszközein, valamint a köz- és magánszféra közötti partnerségek támogatásán keresztül tevékenykedve – ösztönözheti a növekedést és foglalkoztatást, és erősítheti a társadalmi beilleszkedést a városokban,

| — | támogató intézkedések és a köz- és magánszereplők önkéntes tevékenységeinek tanúsítására szolgáló rendszerek a fenntartható és versenyképes városi környezet kialakítása érdekében. |
| --- | --- |

—

támogató intézkedések és a köz- és magánszereplők önkéntes tevékenységeinek tanúsítására szolgáló rendszerek a fenntartható és versenyképes városi környezet kialakítása érdekében.

Brüsszel, 2006. szeptember 13.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  HL C 65/02/2006, 5.2.2. pontját (előadó: HEINISCH) és HL C 65., 2006 (előadók: WOLF és PEZZINI).

1

(2)  37. cikk – A környezet védelme: „A magas színvonalú környezetvédelmet és a környezet minõségének javítását be kell építeni az uniós politikákba, és a fenntartható fejlõdés elvével összhangban biztosítani kell megvalósulásukat”.

2

A környezet védelme

(3)  „... amellett kell döntenünk, hogy egyesítjük a piaci erőket és az általános érvényű ideálokat. Döntsünk úgy, hogy egyensúlyt teremtünk az egyéni vállalkozói szellem alkotóereje, a hátrányos helyzetűek szükségletei és a jövő generációival szembeni kötelezettségeink között”. Kofi Annan, az Egyesült Nemzetek főtitkára. A svájci Davosban 1999 januárjában tartott Világgazdasági Fórumon meghirdetett és hivatalosan 2000 júliusában az ENSZ Főtitkárságán bemutatott Global Impatct kezdeményezésben felszólítja a vállalatokat, hogy az emberi jogok, a munkafeltételek és a környezetvédelem területén csatlakozzanak az új univerzális alapelvekhez.

3

(4)  Az OECD 2000 júniusában közzétett iránymutatásai a multinacionális vállalatok számára készültek.

4

(5)  Ez az intézet dolgozta ki a „Vállalati értékek chartáját”, lásd a II. mellékletet.

5

(6)  Több mint 50 000 lakossal rendelkező térség.

6

(7)  A csillaggal* jelölt stratégiákkal kapcsolatban már elfogadták a vonatkozó irányelveket.

7

(8)  COM(2005) 446 final.

8

(9)  COM(2005) 505 final.

9

(10)  COM(2005) 667 final.

10

(11)  COM(2005) 670 final.

11

(12)  2002/49/EK irányelv.

12

(13)  COM(2005) 634 final.

13

(14)  Globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés.

14

(15)  COM(2004) 60 final: A városi környezetre vonatkozó tematikus stratégia kialakítása.

15

(16)  www.aalborgplus10.dk.

16

(17)  Bristoli megállapodás, 2005. december, www.odpm.gov.uk cod. prod. 05 EUPMI 03584. A bristoli megállapodás a fenntartható közösségek nyolc alapvető tulajdonságát különbözteti meg: 1. aktív, befogadó és biztos, 2. jól irányított; 3. jó beágyazottságú; 4. jó ellátással rendelkezik; 5. környezettudatos; 6. vonzó; 7. jó infrastruktúrával rendelkezik és építészetileg jól rendezett; 8. mindenkit megszólít.

17

(18)  EP(2005)0272 2005. szeptember 21.

18

(19)  Az Európai Szociális Alapból (COM(2004) 493) közigazgatási képzési programok is támogathatók a legkülönbözőbb szinteken. Fontos szerep jut a Life+ programnak is.

19

(20)  COM(2004) 494 és 495.

20

(21)  COM(2005) 1.

21

(22)  Lásd a 18. lábjegyzetet.

22

(23)  Az Európai Beruházási Bank (EBB) ezen a területen jelentős támogatást nyújt.

23

(24)  Lásd a bizottsági szolgálatok SEC(2006) 16 sz. munkadokumentumának F. mellékletét.

24

(25)  Lásd ezzel kapcsolatban: Az EU fenntartható fejlődésre vonatkozó stratégiájának vizsgálata. Új stratégia. A Tanács 2006.6.9-i 10117/06 dokumentumának 29. és 30. pontja.

25

(26)  A Jessica (Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas – a városi térségekbe irányuló fenntartható beruházások közös európai támogatása) célja megoldást találni a városrehabilitációs és a városfejlesztési projektek finanszírozási problémáira, valamint a szociális bérlakásokhoz kapcsolódó projektekre, mégpedig szubvenciók és kölcsönök kombinációja révén.

26

(27)  Elektromos motorral felszerelt kerékpárok.

27

(28)  A MENDOZA CASTRO tag elnöklete alatt működő tanulmányozócsoportnak módjában állt – BUFFETAUT tag, Versailles város alpolgármestere meghívására – a helyszínen tanulmányozni Versailles városfejlesztési tervének koncepcióját, felépítését és fejlődését, amely az Agenda 21 megvalósításának keretében jött létre, a város önkormányzati tanácsa által 2003-ban hozott határozat értelmében (lásd a 3. mellékletet).

28

(29)  Közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszer, a 761/2001/EK rendelettel módosított 1836/93/EGK rendelet.

29

(30)  ISO 14064, az üvegházhatású gázok új kibocsátási normája, valamint a 2003/87/EK irányelv.

30

(31)  ORATE (Observatoire en réseau de l'aménagement du territoire éuropéen) / ESPON(European Spatial Planning Observation Network)

31

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/93 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/93

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „A mezőgazdaság jövőbeli kilátásai a sajátos természeti hátrányokkal küzdő területeken (hegyvidéki területek, szigetek és legkülső régiók)”

(2006/C 318/16)

2005. január 19-i plenáris ülésén az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy Működési Szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját véleményt dolgoz ki a következő: „A mezőgazdaság jövőbeli kilátásai a sajátos természeti hátrányokkal küzdő területeken (hegyvidéki területek, szigetek és legkülső régiók)”.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció véleményét 2006. július 11-én elfogadta. (Előadó: Gilbert BROS és Joan CABALL I SUBIRANA)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság szeptember 13–14-én tartott 429. plenáris ülésén (a szeptember 13-i ülésnapon) 173 szavazattal 6 ellenében, 16 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság szükségesnek tartja a hegyvidéki területek, legkülső régiók és mindenekelőtt a szigetek természeti hátrányainak nyilvános és politikai elismerését, hogy következésképpen specifikus, a szóban forgó területek valós követelményeihez igazodó intézkedéseket lehessen hozni. |
| --- | --- |

1.1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság szükségesnek tartja a hegyvidéki területek, legkülső régiók és mindenekelőtt a szigetek természeti hátrányainak nyilvános és politikai elismerését, hogy következésképpen specifikus, a szóban forgó területek valós követelményeihez igazodó intézkedéseket lehessen hozni.

| 1.2 | Tekintettel a régiók, tagállamok és az Európai Bizottság között a vidékfejlesztési programokról és a versenyképesség fokozását segítő regionális programokról szóló, folyamatban lévő tárgyalásokra, az EGSZB hangsúlyozza a mezőgazdaság jelentőségét és szükségleteit a sajátos természeti hátrányokkal küzdő területeken (azaz a hegyvidéki területeken, a szigeteken és a legkülső régiókban). |
| --- | --- |

1.2

Tekintettel a régiók, tagállamok és az Európai Bizottság között a vidékfejlesztési programokról és a versenyképesség fokozását segítő regionális programokról szóló, folyamatban lévő tárgyalásokra, az EGSZB hangsúlyozza a mezőgazdaság jelentőségét és szükségleteit a sajátos természeti hátrányokkal küzdő területeken (azaz a hegyvidéki területeken, a szigeteken és a legkülső régiókban).

| 1.3 | A hátrányok vonatkozásában az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat egy önálló, csak ezekre a területekre irányuló politikára, amely összehangolja a különféle idevágó intézkedéseket, és szinergiát hoz létre a már létező tevékenységek között. |
| --- | --- |

1.3

A hátrányok vonatkozásában az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat egy önálló, csak ezekre a területekre irányuló politikára, amely összehangolja a különféle idevágó intézkedéseket, és szinergiát hoz létre a már létező tevékenységek között.

| 1.4 | A közös agrárpolitika (KAP) második pillére, a vidékfejlesztési politika nélkülözhetetlen, ezért elsőrendű politikai fontosságú. Azt is meg kell állapítani azonban, hogy ugyanez a politika egyben azon alapvető változók egyike volt, amelyek lehetővé tették a megállapodást a pénzügyi tervről. Tekintettel a költségvetési források csökkentésére, az EGSZB kéri az Európai Bizottságot és a Tanácsot, hogy a vidékfejlesztésre szánt eszközöket a legsérülékenyebb és a segítségre leginkább rászoruló régiókra, azaz a sajátos természeti hátrányokkal küzdő területekre összpontosítsák. |
| --- | --- |

1.4

A közös agrárpolitika (KAP) második pillére, a vidékfejlesztési politika nélkülözhetetlen, ezért elsőrendű politikai fontosságú. Azt is meg kell állapítani azonban, hogy ugyanez a politika egyben azon alapvető változók egyike volt, amelyek lehetővé tették a megállapodást a pénzügyi tervről. Tekintettel a költségvetési források csökkentésére, az EGSZB kéri az Európai Bizottságot és a Tanácsot, hogy a vidékfejlesztésre szánt eszközöket a legsérülékenyebb és a segítségre leginkább rászoruló régiókra, azaz a sajátos természeti hátrányokkal küzdő területekre összpontosítsák.

| 1.5 | Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a vidékfejlesztési programok és a strukturális alapok regionális programjai kidolgozásánál szavatolják a programok egymást kiegészítő jellegét és összhangját a természeti hátrányokkal küzdő területeken. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a vidékfejlesztési programok és a strukturális alapok regionális programjai kidolgozásánál szavatolják a programok egymást kiegészítő jellegét és összhangját a természeti hátrányokkal küzdő területeken.

| 1.6 | A hegyvidéki területek támogatását és megismertetését segítő platformok (pl. az EUROMONTANA) példájára az EGSZB együttműködési hálózatok ösztönzését javasolja a szigeteken és a legkülső régiókban, méghozzá elsősorban agrárpolitikai kérdésekben és a civil társadalom aktív részvételével. |
| --- | --- |

1.6

A hegyvidéki területek támogatását és megismertetését segítő platformok (pl. az EUROMONTANA) példájára az EGSZB együttműködési hálózatok ösztönzését javasolja a szigeteken és a legkülső régiókban, méghozzá elsősorban agrárpolitikai kérdésekben és a civil társadalom aktív részvételével.

| 1.7 | Tekintettel a hegyvidéki területek, szigetek és legkülső régiók mezőgazdaságának sérülékenységére és jelentőségére, az EGSZB rendkívül fontosnak tartja egy ezekre a területekre irányuló európai megfigyelőközpont létrehozását. A megfigyelőközpont célja az lenne, hogy európai koncepciót dolgozzon ki a szóban forgó területek mezőgazdasága vonatkozásában. Feladata lenne továbbá, hogy nyomon kövesse és vizsgálja a kérdéses területek mezőgazdaságának helyzetét, és erről megfelelő tájékoztatást nyújtson, emellett az igazgatási szervek, a civil társadalom és a különféle európai szervezetek között a kapcsolattartás, a visszajelzés és a párbeszéd fórumaként működjön, valamint javaslatokat terjesszen elő európai kezdeményezésekre a kérdéses régiók mezőgazdaságának megőrzésére és fejlesztésére. |
| --- | --- |

1.7

Tekintettel a hegyvidéki területek, szigetek és legkülső régiók mezőgazdaságának sérülékenységére és jelentőségére, az EGSZB rendkívül fontosnak tartja egy ezekre a területekre irányuló európai megfigyelőközpont létrehozását. A megfigyelőközpont célja az lenne, hogy európai koncepciót dolgozzon ki a szóban forgó területek mezőgazdasága vonatkozásában. Feladata lenne továbbá, hogy nyomon kövesse és vizsgálja a kérdéses területek mezőgazdaságának helyzetét, és erről megfelelő tájékoztatást nyújtson, emellett az igazgatási szervek, a civil társadalom és a különféle európai szervezetek között a kapcsolattartás, a visszajelzés és a párbeszéd fórumaként működjön, valamint javaslatokat terjesszen elő európai kezdeményezésekre a kérdéses régiók mezőgazdaságának megőrzésére és fejlesztésére.

| 1.8 | Az EGSZB ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a jelen véleményben említett hegyvidéki területeken, szigeteken és legkülső régiókon kívül más, a mezőgazdasági termelés szempontjából – vagyis a termőterületek elhelyezkedése, a termelés költségei és az éghajlati viszonyok tekintetében – hasonló hátrányokkal küzdő területek is léteznek. Ide főként az „egyéb hátrányokkal küzdő területeket”, illetve „a sajátos hátrányokkal küzdő területeket” soroljuk. Az EGSZB egy következő véleményében foglalkozik majd ezekkel. |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a jelen véleményben említett hegyvidéki területeken, szigeteken és legkülső régiókon kívül más, a mezőgazdasági termelés szempontjából – vagyis a termőterületek elhelyezkedése, a termelés költségei és az éghajlati viszonyok tekintetében – hasonló hátrányokkal küzdő területek is léteznek. Ide főként az „egyéb hátrányokkal küzdő területeket”, illetve „a sajátos hátrányokkal küzdő területeket” soroljuk. Az EGSZB egy következő véleményében foglalkozik majd ezekkel.

| 1.9 | A más hátrányokkal küzdő területek határainak meghatározása is elsősorban a mezőgazdasági tevékenység során jelentkező objektív hátrányok alapján kell, hogy történjen. De kellőképpen figyelembe kell venni a regionális sajátosságokat is. |
| --- | --- |

1.9

A más hátrányokkal küzdő területek határainak meghatározása is elsősorban a mezőgazdasági tevékenység során jelentkező objektív hátrányok alapján kell, hogy történjen. De kellőképpen figyelembe kell venni a regionális sajátosságokat is.

2.   Indokolás

| 2.1 | A vélemény háttere






  — | Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „A hegyvidéki területek jövője az Európai Unióban” (1); |
| --- | --- | --- |

2.1

A vélemény háttere

—

Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „A hegyvidéki területek jövője az Európai Unióban” (1);

| — | az EGSZB véleménye a vidékfejlesztés tárgyában (2); |
| --- | --- |

—

az EGSZB véleménye a vidékfejlesztés tárgyában (2);

| — | Az Európai Parlament 2001. szeptember 6-i állásfoglalása a hegyvidéki területek mezőgazdasága érdekében hozott közösségi szabályozás alkalmazásának 25 évéről (3); |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament 2001. szeptember 6-i állásfoglalása a hegyvidéki területek mezőgazdasága érdekében hozott közösségi szabályozás alkalmazásának 25 évéről (3);

| — | Az EGSZB véleménye az Európai Unió legkülső régióinak jövőjére vonatkozó stratégia tárgyában. (4); |
| --- | --- |

—

Az EGSZB véleménye az Európai Unió legkülső régióinak jövőjére vonatkozó stratégia tárgyában. (4);

| — | Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „Az Európai Bizottság közleménye – Szorosabb partnerség a legkülső régiókkal” (5) |
| --- | --- |

—

Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „Az Európai Bizottság közleménye – Szorosabb partnerség a legkülső régiókkal” (5)

| — | Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „Mezőgazdasági problémák az Európai Unió legkülső régióiban és szigetein” (6) |
| --- | --- |

—

Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „Mezőgazdasági problémák az Európai Unió legkülső régióiban és szigetein” (6)

3.   Közös rész: Tartós természeti hátrányokkal küzdő területek

| 3.1 | A vidékfejlesztésre és a regionális politikára vonatkozó szabályozási keret már meghatározásra került. Azonban a szóban forgó politikákat érintő költségvetési megszorítások következtében a kiutalt költségvetési eszközök elosztása nehéz feladat volt. A 2007–2013-as időszakra szóló pénzügyi tervről született megállapodás következményeképpen a régi tagállamokban csökkennek a vidékfejlesztésre szánt eszközök, a regionális politikára szánt eszközöket pedig szélesebb körben kell szétosztani. |
| --- | --- |

3.1

A vidékfejlesztésre és a regionális politikára vonatkozó szabályozási keret már meghatározásra került. Azonban a szóban forgó politikákat érintő költségvetési megszorítások következtében a kiutalt költségvetési eszközök elosztása nehéz feladat volt. A 2007–2013-as időszakra szóló pénzügyi tervről született megállapodás következményeképpen a régi tagállamokban csökkennek a vidékfejlesztésre szánt eszközök, a regionális politikára szánt eszközöket pedig szélesebb körben kell szétosztani.

| 3.2 | A tartós természeti hátrányokkal küzdő hegyvidéki és legkülső területeket a KAP és a regionális politika szintjén már régóta elismerik, a szigeteket azonban nem. |
| --- | --- |

3.2

A tartós természeti hátrányokkal küzdő hegyvidéki és legkülső területeket a KAP és a regionális politika szintjén már régóta elismerik, a szigeteket azonban nem.

| 3.2.1 | A hegyvidéki területek európai összefüggésben nem jelentéktelenek: az Unió területének egyharmadát teszik ki, és a 25 EU-tagállam népességének mintegy 18 %-a hegyvidéki területen él. Románia és Bulgária csatlakozásával bővülnek az Európai Unióhoz tartozó hegyvidéki területek. Az európai hegyvidéki területek rendkívül különbözőek, mind fizikai jellemzőik, így a topográfia és az éghajlat vonatkozásában, mind egyes társadalmi-gazdasági szempontok (pl. a demográfia, az elérhetőség, a szomszédos régiókkal fenntartott kapcsolatok) tekintetében. Különböznek a földhasználat, a mezőgazdaság szerepe, a társadalmi kohézió és – ami még fontosabb – gazdasági fejlettségük szintje tekintetében is. |
| --- | --- |

3.2.1

A hegyvidéki területek európai összefüggésben nem jelentéktelenek: az Unió területének egyharmadát teszik ki, és a 25 EU-tagállam népességének mintegy 18 %-a hegyvidéki területen él. Románia és Bulgária csatlakozásával bővülnek az Európai Unióhoz tartozó hegyvidéki területek. Az európai hegyvidéki területek rendkívül különbözőek, mind fizikai jellemzőik, így a topográfia és az éghajlat vonatkozásában, mind egyes társadalmi-gazdasági szempontok (pl. a demográfia, az elérhetőség, a szomszédos régiókkal fenntartott kapcsolatok) tekintetében. Különböznek a földhasználat, a mezőgazdaság szerepe, a társadalmi kohézió és – ami még fontosabb – gazdasági fejlettségük szintje tekintetében is.

| 3.2.2 | Az EUROSTAT a következő öt kritérium alapján határozza meg a szigeteket: kiterjedése legalább 1 km2 kell, hogy legyen, a szárazföldtől legalább 1 km távolságra kell elhelyezkednie és legalább 50 állandó lakossal kell rendelkeznie; a sziget és a szárazföld között nem létezhet közúti vagy sínpályás összeköttetés, és a szigeten nem lehet uniós főváros. |
| --- | --- |

3.2.2

Az EUROSTAT a következő öt kritérium alapján határozza meg a szigeteket: kiterjedése legalább 1 km2 kell, hogy legyen, a szárazföldtől legalább 1 km távolságra kell elhelyezkednie és legalább 50 állandó lakossal kell rendelkeznie; a sziget és a szárazföld között nem létezhet közúti vagy sínpályás összeköttetés, és a szigeten nem lehet uniós főváros.

| 3.2.3 | Az EUROSTAT definíciója tehát minden olyan szigetet kizár, amelyen európai uniós főváros helyezkedik el. Ennek megfelelően a legutóbbi bővítés előtt az Egyesült Királyság és Írország volt kizárva, 2004. május 1-je óta azonban két viszonylag kis sziget – Ciprus és Málta – is tagállama az EU-nak. Ezért az EGSZB a meghatározás módosítását javasolja olyan módon, hogy az erre a két tagállamra is vonatkozzon. Az említetteket az EU új strukturális és kohéziós alapjára tett javaslat és az európai alkotmányszerződés is figyelembe veszi. |
| --- | --- |

3.2.3

Az EUROSTAT definíciója tehát minden olyan szigetet kizár, amelyen európai uniós főváros helyezkedik el. Ennek megfelelően a legutóbbi bővítés előtt az Egyesült Királyság és Írország volt kizárva, 2004. május 1-je óta azonban két viszonylag kis sziget – Ciprus és Málta – is tagállama az EU-nak. Ezért az EGSZB a meghatározás módosítását javasolja olyan módon, hogy az erre a két tagállamra is vonatkozzon. Az említetteket az EU új strukturális és kohéziós alapjára tett javaslat és az európai alkotmányszerződés is figyelembe veszi.

| 3.2.4 | A legkülső régiók, azaz Franciaország tengerentúli megyéi, az Azori-szigetek, Madeira és a Kanári-szigetek, teljes jogú területei ugyan az EU-nak, bizonyos sajátságok alapján mégis különböznek az Unió többi részétől. A szóban forgó régiók hasonló jellegét olyan földrajzi, fizikai és történelmi tényezők határozzák meg, amelyek döntően befolyásolják e területek gazdasági és társadalmi fejlődését. |
| --- | --- |

3.2.4

A legkülső régiók, azaz Franciaország tengerentúli megyéi, az Azori-szigetek, Madeira és a Kanári-szigetek, teljes jogú területei ugyan az EU-nak, bizonyos sajátságok alapján mégis különböznek az Unió többi részétől. A szóban forgó régiók hasonló jellegét olyan földrajzi, fizikai és történelmi tényezők határozzák meg, amelyek döntően befolyásolják e területek gazdasági és társadalmi fejlődését.

| 3.2.5 | Más specifikus, kevésbé kiterjedt területi formák, így a városközeli területek (7), mocsarak, polderek stb. különleges hátrányoknak lehetnek kitéve. A közösségi politikák decentralizált megvalósítása keretében ezeknek kiemelt figyelmet kellene szentelni. Ezekre a szempontokra az EGSZB előreláthatólag egy jövőbeli vélemény keretében tér majd ki. |
| --- | --- |

3.2.5

Más specifikus, kevésbé kiterjedt területi formák, így a városközeli területek (7), mocsarak, polderek stb. különleges hátrányoknak lehetnek kitéve. A közösségi politikák decentralizált megvalósítása keretében ezeknek kiemelt figyelmet kellene szentelni. Ezekre a szempontokra az EGSZB előreláthatólag egy jövőbeli vélemény keretében tér majd ki.

| 3.3 | A jelen vélemény tárgyát képező területek tartós természeti hátrányokkal küzdenek. Ilyen hátrányt jelentenek a távoli fekvésből eredő többletköltségek a forgalmazás, az ellátás és a szolgáltatások terén, valamint a piacra jutás nehézségei. Ezen túlmenően az infrastruktúra, a közlekedés és az energia tekintetében is magasabb költségekkel kell számolni. |
| --- | --- |

3.3

A jelen vélemény tárgyát képező területek tartós természeti hátrányokkal küzdenek. Ilyen hátrányt jelentenek a távoli fekvésből eredő többletköltségek a forgalmazás, az ellátás és a szolgáltatások terén, valamint a piacra jutás nehézségei. Ezen túlmenően az infrastruktúra, a közlekedés és az energia tekintetében is magasabb költségekkel kell számolni.

| 3.4 | Ezért e hátrányos helyzetű területeken rendkívül fontos a mezőgazdasági tevékenység fenntartása a gazdasági fejlődés, a társadalmi élet, a kulturális örökség (a mezőgazdaságból élők ezen régiókra jellemző magas aránya), a területi egyensúly és a környezet érdekében. |
| --- | --- |

3.4

Ezért e hátrányos helyzetű területeken rendkívül fontos a mezőgazdasági tevékenység fenntartása a gazdasági fejlődés, a társadalmi élet, a kulturális örökség (a mezőgazdaságból élők ezen régiókra jellemző magas aránya), a területi egyensúly és a környezet érdekében.

| 3.5 | A KAP keretében a közelmúltban számos mélyreható változás ment végbe, ami kétségkívül ki fog hatni az európai területek fenntartható fejlődésére, elsősorban a természeti hátrányokkal küzdő területekre (mindenekelőtt – a régi tagállamok vonatkozásában – a második pillér meggyengülése miatt). Ezek a változások két tendenciát tükröznek: egyrészt a WTO-tárgyalásokra (WTO: Kereskedelmi Világszervezet) adott európai válasznak és a nemzetközi piaci versenyképesség érdekében tett erőfeszítésnek tekinthetők; másrészt a környezet- és állatvédelem, valamint a vidéki területek támogatását célzó intézkedések szándékolt, azonban ténylegesen nem megvalósuló megerősítése jellemzi őket. |
| --- | --- |

3.5

A KAP keretében a közelmúltban számos mélyreható változás ment végbe, ami kétségkívül ki fog hatni az európai területek fenntartható fejlődésére, elsősorban a természeti hátrányokkal küzdő területekre (mindenekelőtt – a régi tagállamok vonatkozásában – a második pillér meggyengülése miatt). Ezek a változások két tendenciát tükröznek: egyrészt a WTO-tárgyalásokra (WTO: Kereskedelmi Világszervezet) adott európai válasznak és a nemzetközi piaci versenyképesség érdekében tett erőfeszítésnek tekinthetők; másrészt a környezet- és állatvédelem, valamint a vidéki területek támogatását célzó intézkedések szándékolt, azonban ténylegesen nem megvalósuló megerősítése jellemzi őket.

| 3.6 | A 2003. évi KAP-reform elméleti célja a versenyképesség javítása és a mezőgazdasági termelés hozzáigazítása a piaci követelményekhez. Ha ugyanis a piaci erők szabad kezet kapnának, ez a hátrányos helyzetű területeken a mezőgazdasági tevékenység feladásához vezetne. Ezért célirányos politikára van szükség, hogy a sajátos nehézségekkel küzdő területeken is fenn lehessen tartani a mezőgazdasági tevékenységet. |
| --- | --- |

3.6

A 2003. évi KAP-reform elméleti célja a versenyképesség javítása és a mezőgazdasági termelés hozzáigazítása a piaci követelményekhez. Ha ugyanis a piaci erők szabad kezet kapnának, ez a hátrányos helyzetű területeken a mezőgazdasági tevékenység feladásához vezetne. Ezért célirányos politikára van szükség, hogy a sajátos nehézségekkel küzdő területeken is fenn lehessen tartani a mezőgazdasági tevékenységet.

| 3.7 | Az első pillér 2003. szeptember 29-i – a szétválasztást, keresztmegfelelést és modulációt bevezető – reformjának hatásait nehéz megbecsülni, mivel az államok és régiók eltérő stratégiai döntéseket hoztak. Úgy tűnik azonban, hogy a reform magában rejti a termelés feladásának és/vagy áthelyezésének veszélyét (mivel a közvetlen kifizetések már nem kapcsolódnak a termeléshez) – többek között az állattenyésztés és a véghizlalás területén. |
| --- | --- |

3.7

Az első pillér 2003. szeptember 29-i – a szétválasztást, keresztmegfelelést és modulációt bevezető – reformjának hatásait nehéz megbecsülni, mivel az államok és régiók eltérő stratégiai döntéseket hoztak. Úgy tűnik azonban, hogy a reform magában rejti a termelés feladásának és/vagy áthelyezésének veszélyét (mivel a közvetlen kifizetések már nem kapcsolódnak a termeléshez) – többek között az állattenyésztés és a véghizlalás területén.

| 3.8 | Tekintettel a területi kohézió biztosítására – amely a lisszaboni stratégia sikerének egyik alapfeltétele – az Európai Bizottságnak az európai régiókkal és tagállamokkal a vidékfejlesztés és a regionális politika programjairól folytatott tárgyalásai során mindenképpen kiemelt figyelmet kell fordítani a tartós természeti hátrányokkal küzdő területekre. Amennyiben a közintézkedések kizárólag a versenystratégiákhoz igazodnak, a kívánttal ellentétes célt fognak elérni. Úgy tűnik azonban, hogy egyes országok mégis éppen ebbe az irányba mutató intézkedéseket fontolgatnak. |
| --- | --- |

3.8

Tekintettel a területi kohézió biztosítására – amely a lisszaboni stratégia sikerének egyik alapfeltétele – az Európai Bizottságnak az európai régiókkal és tagállamokkal a vidékfejlesztés és a regionális politika programjairól folytatott tárgyalásai során mindenképpen kiemelt figyelmet kell fordítani a tartós természeti hátrányokkal küzdő területekre. Amennyiben a közintézkedések kizárólag a versenystratégiákhoz igazodnak, a kívánttal ellentétes célt fognak elérni. Úgy tűnik azonban, hogy egyes országok mégis éppen ebbe az irányba mutató intézkedéseket fontolgatnak.

| 3.9 | Fontos, hogy a mezőgazdaság olyan gazdasági tevékenység maradjon, amely a mezőgazdasági termelők vállalkozó kedvén alapul. Nem az a cél, hogy a hátrányos helyzetű területek az elavult mezőgazdasági módszerek múzeumaivá vagy olyan rezervátumokká váljanak, ahol főként vagy kizárólag a környezetvédelmi szempontok számítanak. A mezőgazdasági ágazatnak eddig sikerült úgy fejlődnie és korszerűsödnie, hogy megfeleljen a fogyasztók és a polgárok elvárásainak. Fontos, hogy megmaradjon ez a lendület – különben veszendőbe megy a mezőgazdasági termelők innovációs és vállalkozói kapacitása. A hátrányos helyzetű területeken meg kell őrizni a mezőgazdaság termelékenységét, hogy a helyi termékekre épülve fejlődhessen a mezőgazdasági élelmiszertermelés, és biztosítva legyen e területek gazdasági életképessége. Ehhez mindenekelőtt az egyes államok regionális célú támogatásainak kell hozzájárulnia. |
| --- | --- |

3.9

Fontos, hogy a mezőgazdaság olyan gazdasági tevékenység maradjon, amely a mezőgazdasági termelők vállalkozó kedvén alapul. Nem az a cél, hogy a hátrányos helyzetű területek az elavult mezőgazdasági módszerek múzeumaivá vagy olyan rezervátumokká váljanak, ahol főként vagy kizárólag a környezetvédelmi szempontok számítanak. A mezőgazdasági ágazatnak eddig sikerült úgy fejlődnie és korszerűsödnie, hogy megfeleljen a fogyasztók és a polgárok elvárásainak. Fontos, hogy megmaradjon ez a lendület – különben veszendőbe megy a mezőgazdasági termelők innovációs és vállalkozói kapacitása. A hátrányos helyzetű területeken meg kell őrizni a mezőgazdaság termelékenységét, hogy a helyi termékekre épülve fejlődhessen a mezőgazdasági élelmiszertermelés, és biztosítva legyen e területek gazdasági életképessége. Ehhez mindenekelőtt az egyes államok regionális célú támogatásainak kell hozzájárulnia.

4.   Hegyvidéki területek

| 4.1 | Bevezetés: a mezőgazdaság sajátosságai a hegyvidéki területeken és a vidékfejlesztés kihívásai |
| --- | --- |

4.1

Bevezetés: a mezőgazdaság sajátosságai a hegyvidéki területeken és a vidékfejlesztés kihívásai

| 4.1.1 | A hegyvidéki mezőgazdaságot Európában több sajátosság jellemzi. Habár az európai hegyvidéki régiók eltérnek egymástól ökológiai, földtani, éghajlati, gazdasági és társadalmi sajátosságaik tekintetében, közös vonásuk, hogy a hegyoldali fekvés, az egyenetlen terület és az általában kedvezőtlen éghajlati feltételek miatt a mezőgazdasági tevékenység bizonyos korlátokba ütközik (illetve hátrányokkal jár). E korlátok miatt a termelési lehetőségek a legelőgazdálkodásra és az állattenyésztésre szorítkoznak, a mezőgazdaság csak csekélyebb mértékben képes alkalmazkodni a versenyfeltételekhez és többletköltségek keletkeznek, amelyek miatt a különösen versenyképes, alacsony árú termékek előállítása nem lehetséges. Ugyanakkor ez a mezőgazdasági forma számos előnnyel is jár a hegyvidéki területek fenntartható fejlődése számára. |
| --- | --- |

4.1.1

A hegyvidéki mezőgazdaságot Európában több sajátosság jellemzi. Habár az európai hegyvidéki régiók eltérnek egymástól ökológiai, földtani, éghajlati, gazdasági és társadalmi sajátosságaik tekintetében, közös vonásuk, hogy a hegyoldali fekvés, az egyenetlen terület és az általában kedvezőtlen éghajlati feltételek miatt a mezőgazdasági tevékenység bizonyos korlátokba ütközik (illetve hátrányokkal jár). E korlátok miatt a termelési lehetőségek a legelőgazdálkodásra és az állattenyésztésre szorítkoznak, a mezőgazdaság csak csekélyebb mértékben képes alkalmazkodni a versenyfeltételekhez és többletköltségek keletkeznek, amelyek miatt a különösen versenyképes, alacsony árú termékek előállítása nem lehetséges. Ugyanakkor ez a mezőgazdasági forma számos előnnyel is jár a hegyvidéki területek fenntartható fejlődése számára.

| 4.1.2 | A vidékfejlesztés kihívásai a hegyvidéki területeken elsősorban a hasznosítható földterület hiányából, az erdőgazdálkodás, a városiasodás és más hasonló jelenségek konkurenciájából, a mezőgazdasági tevékenység feladásából, mezőgazdasági területek eltűnéséből, a turizmus fejlődéséből, a megközelíthetőségből (illetve a félreeső fekvésből), az általános érdekű szolgáltatásokból, a vízgazdálkodásból, a természeti erőforrásokkal való gazdálkodásból és – különösen – a biodiverzitás megőrzéséből adódnak. Kihívásnak tekinthető végül az is, hogy a mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás a javak és az emberek biztonsága szempontjából pozitív szerepet játszik a természeti veszélyekkel (például földcsuszamlásokkal, árvízzel, lavinákkal és tüzekkel) vívott küzdelemben. |
| --- | --- |

4.1.2

A vidékfejlesztés kihívásai a hegyvidéki területeken elsősorban a hasznosítható földterület hiányából, az erdőgazdálkodás, a városiasodás és más hasonló jelenségek konkurenciájából, a mezőgazdasági tevékenység feladásából, mezőgazdasági területek eltűnéséből, a turizmus fejlődéséből, a megközelíthetőségből (illetve a félreeső fekvésből), az általános érdekű szolgáltatásokból, a vízgazdálkodásból, a természeti erőforrásokkal való gazdálkodásból és – különösen – a biodiverzitás megőrzéséből adódnak. Kihívásnak tekinthető végül az is, hogy a mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás a javak és az emberek biztonsága szempontjából pozitív szerepet játszik a természeti veszélyekkel (például földcsuszamlásokkal, árvízzel, lavinákkal és tüzekkel) vívott küzdelemben.

4.2   Az egységes meghatározás szükségessége az Európai Unióban

Az EGSZB „A hegyvidéki területek jövője az Európai Unióban” című véleményében (8) arra utal, hogy: „a tagállamok között jelentős különbségek fedezhetők fel a hegyvidéki területek osztályozása terén.

Az érintett területek végleges besorolásakor figyelembe kell ugyan venni a szubszidiaritás elvét, mégis szükség van az európai hegyvidéki területek megítélésének közelítésére, következésképpen a jelenlegi közösségi meghatározást mindhárom kritérium (lejtés, magasság, éghajlat) esetében ki kell egészíteni egy sáv megadásával”.

| 4.2.1 | Az Európai Bizottság a Számvevőszék jelentésének, illetve a saját maga rendelte és 2004 januárjában az interneten közzétett tanulmánynak köszönhetően („Hegyvidéki térségek Európában: a hegyvidéki térségek elemzése az EU-tagállamokban, a csatlakozó országokban és más európai országokban”, http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/ docgener/studies/study_en.htm) rendelkezik a szükséges háttérinformációval ahhoz, hogy megfogalmazza a hegyvidéki területek egységes definícióját. |
| --- | --- |

4.2.1

Az Európai Bizottság a Számvevőszék jelentésének, illetve a saját maga rendelte és 2004 januárjában az interneten közzétett tanulmánynak köszönhetően („Hegyvidéki térségek Európában: a hegyvidéki térségek elemzése az EU-tagállamokban, a csatlakozó országokban és más európai országokban”, http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/ docgener/studies/study_en.htm) rendelkezik a szükséges háttérinformációval ahhoz, hogy megfogalmazza a hegyvidéki területek egységes definícióját.

4.3   Az Európai Uniónak feltétlenül specifikus politikára van szüksége a hegyvidéki területek érdekében

| 4.3.1 | A hegyvidéki mezőgazdaság a környezetre és a regionális struktúrára gyakorolt hatása miatt rendkívül hasznos. A mezőgazdasági termelők tevékenysége összességében pozitív hatást gyakorol a helyi gazdaságra, a környezetre és a társadalomra.
  Itt érvényesülnek a „pozitív hatások”, illetve a hegyvidéki mezőgazdaság „multifunkcionális” jellege. A mezőgazdaság ugyanis hatékony terület a területrendezés és a természeti erőforrásokkal való gazdálkodás szempontjából; ezenkívül a tájkép alakítása szempontjából is kulcsszerepet kap. A hegyvidéki területeken lévő jelentős vízkészletek, a hegyvidékek tipikus fajtabeli sokfélesége és a turizmusnak a szinte valamennyi hegyvidéki régióra gyakorolt jelentősége miatt ezeknek a szempontoknak igen nagy értéke van a hegyvidéki területek vonatkozásában. Emellett a hegyvidéki mezőgazdaság hozzájárul egyes állat- és növényfajok megőrzéséhez, akár azok közvetlen hasznosításával (főként az ellenállóképességük miatt a világ minden részébe exportált marha- vagy juhfajták, illetve pl. parfümök előállításához szükséges különleges növényfajok vagy a fogyasztók által nemrégiben újra felfedezett gabonafajok esetében) vagy mezőgazdasági gazdálkodás (legelőgondozás stb.) útján. Ezen túlmenően színesebbé teszi a mezőgazdasági és élelmiszertermékek skáláját a piacon, mindenekelőtt azért, mert a hegyvidéki mezőgazdaságból rendkívül ismert, régióra jellemző termékek származnak, amelyek esetében gyenge a verseny, így meg lehet őrizni a hagyományos munkamódszereket és szakismereteket. Végül a hegyvidéki mezőgazdaság hozzájárul a foglalkoztatottsághoz a vidéki területeken, és szorosan kapcsolódik a mezőgazdaságon kívüli tevékenységekhez, mivel sok régióban elég magas azoknak a személyeknek az aránya, akik több tevékenységet látnak el. |
| --- | --- |

4.3.1

A hegyvidéki mezőgazdaság a környezetre és a regionális struktúrára gyakorolt hatása miatt rendkívül hasznos. A mezőgazdasági termelők tevékenysége összességében pozitív hatást gyakorol a helyi gazdaságra, a környezetre és a társadalomra.

Itt érvényesülnek a „pozitív hatások”, illetve a hegyvidéki mezőgazdaság „multifunkcionális” jellege. A mezőgazdaság ugyanis hatékony terület a területrendezés és a természeti erőforrásokkal való gazdálkodás szempontjából; ezenkívül a tájkép alakítása szempontjából is kulcsszerepet kap. A hegyvidéki területeken lévő jelentős vízkészletek, a hegyvidékek tipikus fajtabeli sokfélesége és a turizmusnak a szinte valamennyi hegyvidéki régióra gyakorolt jelentősége miatt ezeknek a szempontoknak igen nagy értéke van a hegyvidéki területek vonatkozásában. Emellett a hegyvidéki mezőgazdaság hozzájárul egyes állat- és növényfajok megőrzéséhez, akár azok közvetlen hasznosításával (főként az ellenállóképességük miatt a világ minden részébe exportált marha- vagy juhfajták, illetve pl. parfümök előállításához szükséges különleges növényfajok vagy a fogyasztók által nemrégiben újra felfedezett gabonafajok esetében) vagy mezőgazdasági gazdálkodás (legelőgondozás stb.) útján. Ezen túlmenően színesebbé teszi a mezőgazdasági és élelmiszertermékek skáláját a piacon, mindenekelőtt azért, mert a hegyvidéki mezőgazdaságból rendkívül ismert, régióra jellemző termékek származnak, amelyek esetében gyenge a verseny, így meg lehet őrizni a hagyományos munkamódszereket és szakismereteket. Végül a hegyvidéki mezőgazdaság hozzájárul a foglalkoztatottsághoz a vidéki területeken, és szorosan kapcsolódik a mezőgazdaságon kívüli tevékenységekhez, mivel sok régióban elég magas azoknak a személyeknek az aránya, akik több tevékenységet látnak el.

| 4.3.2 | Hacsak nem abból indulunk ki, hogy az említett pozitív külső hatások nyújtott szolgáltatásként megtéríttethetők (ami azonban jelenleg csak ritkán fordul elő), a hegyvidéki mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatások általános csökkentése azonnal kimutatná hatását, amennyiben meggyorsítaná a gazdaságok és ezzel azok tájápoló szerepének megszűnését. Ez közérdekű kérdés, amely minden állami döntéshozót és polgárt érint. Amennyiben a fenntartható fejlődés módszerei és eszközei valóban prioritást élveznek, a szóban forgó kérdéskört nem szabad figyelmen kívül hagyni. |
| --- | --- |

4.3.2

Hacsak nem abból indulunk ki, hogy az említett pozitív külső hatások nyújtott szolgáltatásként megtéríttethetők (ami azonban jelenleg csak ritkán fordul elő), a hegyvidéki mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatások általános csökkentése azonnal kimutatná hatását, amennyiben meggyorsítaná a gazdaságok és ezzel azok tájápoló szerepének megszűnését. Ez közérdekű kérdés, amely minden állami döntéshozót és polgárt érint. Amennyiben a fenntartható fejlődés módszerei és eszközei valóban prioritást élveznek, a szóban forgó kérdéskört nem szabad figyelmen kívül hagyni.

| 4.3.3 | Különösen a vidéki gazdaság számára szükséges a hegyvidéki területeken a termelő mezőgazdasági tevékenység megtartása, hogy lehetővé tegye e régiókban a szerkezetváltást és ezzel a többletérték előállítását – ami egyet jelent a foglalkoztatottsággal, a növekedéssel stb. Ezen túlmenően a hegyvidéki térségekből származó termékek gyakran a kulturális örökség alapját képezik, amely a hegyvidéki térségekben különösen gazdag, és amelynek fennmaradása az olyan helyi termékektől függ, mint pl. az „Artisou de Margeride” sajt (9), amely a „Fête des artisous” központjában áll, a mahoni sajt, vagy a rutei ánizspálinka [Córdoba tartományban] stb. |
| --- | --- |

4.3.3

Különösen a vidéki gazdaság számára szükséges a hegyvidéki területeken a termelő mezőgazdasági tevékenység megtartása, hogy lehetővé tegye e régiókban a szerkezetváltást és ezzel a többletérték előállítását – ami egyet jelent a foglalkoztatottsággal, a növekedéssel stb. Ezen túlmenően a hegyvidéki térségekből származó termékek gyakran a kulturális örökség alapját képezik, amely a hegyvidéki térségekben különösen gazdag, és amelynek fennmaradása az olyan helyi termékektől függ, mint pl. az „Artisou de Margeride” sajt (9), amely a „Fête des artisous” központjában áll, a mahoni sajt, vagy a rutei ánizspálinka [Córdoba tartományban] stb.

| 4.3.4 | A hegyvidéki gazdálkodás sajátos és tartós korlátokkal küzd. A KAP – hagyományosan az agrárrendszerek termelési szintjén alapuló – első pillérének létrehozása következtében a hegyvidéki területek e pillér keretében kevesebb támogatást kapnak, mint a sík területek. A második pillér támogatásai a hegyvidéki területek számára ugyanolyan fontosak, mint az első pillér támogatásai. A hegyvidéki területek javát szolgáló célirányos politikának lehetővé kell tennie a hegyvidéki régiók mezőgazdasági üzemeit érintő sajátos problémák átfogó és koherens figyelembevételét – függetlenül attól, hogy az üzemek földműveléssel vagy legelőgazdálkodással foglalkoznak. Ez a politika arról tanúskodik, hogy a társadalom rendelkezésre bocsátja a szükséges eszközöket a dinamikus hegyvidéki gazdálkodás támogatására, és lehetővé teszi, hogy a hegyvidéki gazdaság ellássa a mezőgazdasági termelés és a tájápolás feladatait, ami elengedhetetlen e területek jövőbeli megművelése és fejlődése szempontjából. |
| --- | --- |

4.3.4

A hegyvidéki gazdálkodás sajátos és tartós korlátokkal küzd. A KAP – hagyományosan az agrárrendszerek termelési szintjén alapuló – első pillérének létrehozása következtében a hegyvidéki területek e pillér keretében kevesebb támogatást kapnak, mint a sík területek. A második pillér támogatásai a hegyvidéki területek számára ugyanolyan fontosak, mint az első pillér támogatásai. A hegyvidéki területek javát szolgáló célirányos politikának lehetővé kell tennie a hegyvidéki régiók mezőgazdasági üzemeit érintő sajátos problémák átfogó és koherens figyelembevételét – függetlenül attól, hogy az üzemek földműveléssel vagy legelőgazdálkodással foglalkoznak. Ez a politika arról tanúskodik, hogy a társadalom rendelkezésre bocsátja a szükséges eszközöket a dinamikus hegyvidéki gazdálkodás támogatására, és lehetővé teszi, hogy a hegyvidéki gazdaság ellássa a mezőgazdasági termelés és a tájápolás feladatait, ami elengedhetetlen e területek jövőbeli megművelése és fejlődése szempontjából.

| 4.3.5 | Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy a vidékfejlesztés európai hálózata keretében hozzon létre egy munkacsoportot a „hegyvidéki területek” tárgyában. |
| --- | --- |

4.3.5

Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot, hogy a vidékfejlesztés európai hálózata keretében hozzon létre egy munkacsoportot a „hegyvidéki területek” tárgyában.

| 4.3.6 | A földközi-tengeri hegyvidéki területek nemcsak a hegyvidéki területekre jellemző hátrányokkal szembesülnek, hanem a mediterrán éghajlat hátrányaival is (szárazság, erdőtüzek, viharok stb.) Ezt a sajátosságot európai szinten is figyelembe kell venni, hogy regionális szinten lehetséges legyen az intézkedések kiigazítása. |
| --- | --- |

4.3.6

A földközi-tengeri hegyvidéki területek nemcsak a hegyvidéki területekre jellemző hátrányokkal szembesülnek, hanem a mediterrán éghajlat hátrányaival is (szárazság, erdőtüzek, viharok stb.) Ezt a sajátosságot európai szinten is figyelembe kell venni, hogy regionális szinten lehetséges legyen az intézkedések kiigazítása.

4.4   A hegyvidéki területek mint prioritás a második pillér eszközeinek odaítélésekor

| 4.4.1 | Mivel a régi tagállamok csökkentik vagy befagyasztják a vidékfejlesztésre szánt eszközöket, és az új tagállamok az eszközöket általában inkább a rövid távon legtermelékenyebb területeknek utalják, az Európai Bizottságnak ügyelnie kellene arra, hogy az EU-finanszírozás elsősorban a tartós természeti hátrányokkal küzdő területek javára váljék, hiszen ezeknek a területeknek rendszeresen szükségük van ilyen jellegű támogatásra. |
| --- | --- |

4.4.1

Mivel a régi tagállamok csökkentik vagy befagyasztják a vidékfejlesztésre szánt eszközöket, és az új tagállamok az eszközöket általában inkább a rövid távon legtermelékenyebb területeknek utalják, az Európai Bizottságnak ügyelnie kellene arra, hogy az EU-finanszírozás elsősorban a tartós természeti hátrányokkal küzdő területek javára váljék, hiszen ezeknek a területeknek rendszeresen szükségük van ilyen jellegű támogatásra.

4.5   Fontos a hegyvidéki mezőgazdasági termelőknek szánt támogatások konszolidálása

| 4.5.1 | A természeti hátrányok és a hátrányokból eredő magasabb termelési költségek kiegyenlítése tekinthető a hegyvidéki gazdálkodás legfontosabb támogató intézkedésének. Ezt az intézkedést ma senki nem vonja kétségbe – akkor sem, ha pénzügyi ellátottsága a célokat tekintve nem kielégítő. |
| --- | --- |

4.5.1

A természeti hátrányok és a hátrányokból eredő magasabb termelési költségek kiegyenlítése tekinthető a hegyvidéki gazdálkodás legfontosabb támogató intézkedésének. Ezt az intézkedést ma senki nem vonja kétségbe – akkor sem, ha pénzügyi ellátottsága a célokat tekintve nem kielégítő.

| 4.5.2 | A mezőgazdasági termelési feltételeket a hegyvidéki területeken mindenekelőtt a magas és lejtős fekvéssel, a hóviszonyokkal és a közlekedési hálózattal összefüggő jelentős korlátozások jellemzik. E korlátozások kétféleképpen fejtenek ki hatást: drágább tárgyieszköz-beruházásokhoz (épület és anyag) és magasabb szállítási költségekhez vezetnek, valamint az alkalmazott termelőrendszernek, illetve a korlátozások mértékének megfelelően kisebb vagy nagyobb mértékben csökkentik a termelési tényezők (talaj, tőke, munka) termelékenységét. |
| --- | --- |

4.5.2

A mezőgazdasági termelési feltételeket a hegyvidéki területeken mindenekelőtt a magas és lejtős fekvéssel, a hóviszonyokkal és a közlekedési hálózattal összefüggő jelentős korlátozások jellemzik. E korlátozások kétféleképpen fejtenek ki hatást: drágább tárgyieszköz-beruházásokhoz (épület és anyag) és magasabb szállítási költségekhez vezetnek, valamint az alkalmazott termelőrendszernek, illetve a korlátozások mértékének megfelelően kisebb vagy nagyobb mértékben csökkentik a termelési tényezők (talaj, tőke, munka) termelékenységét.

| 4.5.3 | A hegyvidéki területek mezőgazdasági termelési tényezőinek alacsonyabb termelékenysége a rövidebb vegetációs időszakból adódik, amely a síkvidéki nyolc hónapról 1 000 m magasságban hat hónapra csökken. Ez azt jelenti, hogy egy állat etetéséhez legalább egyharmadával több takarmányt kell betakarítani, mégpedig takarmányegységre vetítve kevésbé termelékeny talajon. |
| --- | --- |

4.5.3

A hegyvidéki területek mezőgazdasági termelési tényezőinek alacsonyabb termelékenysége a rövidebb vegetációs időszakból adódik, amely a síkvidéki nyolc hónapról 1 000 m magasságban hat hónapra csökken. Ez azt jelenti, hogy egy állat etetéséhez legalább egyharmadával több takarmányt kell betakarítani, mégpedig takarmányegységre vetítve kevésbé termelékeny talajon.

| 4.5.4 | Az ICHN (Indemnités Compensatoires de Handicap Naturel – kompenzációs kifizetések természeti hátrányok után) az első támogatási eszköz, amely figyelembe veszi ezeket a szempontokat. Üdvözlendő lenne a megfelelő felső határ, amely korlátozná a már közepesen nagy vagy nagy üzemek bővítését, így elegendő üzem marad fenn ahhoz, hogy elkerülhető legyen az elnéptelenedés. |
| --- | --- |

4.5.4

Az ICHN (Indemnités Compensatoires de Handicap Naturel – kompenzációs kifizetések természeti hátrányok után) az első támogatási eszköz, amely figyelembe veszi ezeket a szempontokat. Üdvözlendő lenne a megfelelő felső határ, amely korlátozná a már közepesen nagy vagy nagy üzemek bővítését, így elegendő üzem marad fenn ahhoz, hogy elkerülhető legyen az elnéptelenedés.

4.6   Folytatni és fokozni kell a hegyvidéki térségekben folyó mezőgazdasági tevékenység erősítésére irányuló egyéb intézkedéseket

4.6.1   Intézkedések a külterjes legelőgazdálkodás érdekében

| 4.6.1.1 | Az agroökológiai intézkedések segítségével az elmúlt tervezési időszakokban olyan politikát lehetett folytatni, amely a külterjes gazdálkodású területeken ösztönözte a legelőgazdálkodást. Ezt a célt olyan egyszerű intézkedésekkel kellene megvalósítani, amelyek minél több állattenyésztő számára elérhetőek, és amelyeket célzottan a sajátos környezeti gondokkal küzdő területekre irányuló intézkedések kísérnek. |
| --- | --- |

4.6.1.1

Az agroökológiai intézkedések segítségével az elmúlt tervezési időszakokban olyan politikát lehetett folytatni, amely a külterjes gazdálkodású területeken ösztönözte a legelőgazdálkodást. Ezt a célt olyan egyszerű intézkedésekkel kellene megvalósítani, amelyek minél több állattenyésztő számára elérhetőek, és amelyeket célzottan a sajátos környezeti gondokkal küzdő területekre irányuló intézkedések kísérnek.

| 4.6.1.2 | Az agroökológiai támogatás korlátozása az utóbb említett területtípusra valóban ellentmondana ezen intézkedés céljának, mivel szinte elkerülhetetlenül az állattenyésztés leállásához és a parlagföld visszatéréséhez vezetne, ami hátrányos lenne a természeti veszélyek megelőzése, az érintett térségek multifunkcionalitása és a biodiverzitás megőrzése szempontjából. Mindenesetre utalni kell arra, hogy a 2007-től érvényben lévő agroökológiai intézkedések ténylegesen szelektívebbek, mint az eddigiek, mivel a jövőben a feltételrendszerek megvalósításával kapcsolatban kötelező, térítésmentes minimális teljesítményt írnak elő. |
| --- | --- |

4.6.1.2

Az agroökológiai támogatás korlátozása az utóbb említett területtípusra valóban ellentmondana ezen intézkedés céljának, mivel szinte elkerülhetetlenül az állattenyésztés leállásához és a parlagföld visszatéréséhez vezetne, ami hátrányos lenne a természeti veszélyek megelőzése, az érintett térségek multifunkcionalitása és a biodiverzitás megőrzése szempontjából. Mindenesetre utalni kell arra, hogy a 2007-től érvényben lévő agroökológiai intézkedések ténylegesen szelektívebbek, mint az eddigiek, mivel a jövőben a feltételrendszerek megvalósításával kapcsolatban kötelező, térítésmentes minimális teljesítményt írnak elő.

4.6.2   Befektetési támogatás

| 4.6.2.1 | A hegyvidéki területeken az építkezések többletköltsége számos tényezőtől függ: az épületeknek ellen kell állniuk a nagy hótömegeknek és a heves szélnek, jól kell szigetelniük, nagyobb mértékű földmunkára van szükség, és az istállótartás időszaka hosszabb, ami miatt több takarmányt és trágyát kell tárolni. A gépesítéssel kapcsolatban a többletköltségek a hegyoldalak földterületeinek megmunkálásához szükséges különleges gépekből, valamint az éghajlati viszonyok miatt korábban bekövetkező anyagelhasználódásból és a kevés darabszámban előállított gépek árából adódnak. A természeti hátrányok kiegyenlítéséhez hasonlóan a befektetési támogatás is feltétele a mezőgazdasági üzemek fennmaradásának. Ezért a hegyvidéki területeken különösen nagy szükség van rá. |
| --- | --- |

4.6.2.1

A hegyvidéki területeken az építkezések többletköltsége számos tényezőtől függ: az épületeknek ellen kell állniuk a nagy hótömegeknek és a heves szélnek, jól kell szigetelniük, nagyobb mértékű földmunkára van szükség, és az istállótartás időszaka hosszabb, ami miatt több takarmányt és trágyát kell tárolni. A gépesítéssel kapcsolatban a többletköltségek a hegyoldalak földterületeinek megmunkálásához szükséges különleges gépekből, valamint az éghajlati viszonyok miatt korábban bekövetkező anyagelhasználódásból és a kevés darabszámban előállított gépek árából adódnak. A természeti hátrányok kiegyenlítéséhez hasonlóan a befektetési támogatás is feltétele a mezőgazdasági üzemek fennmaradásának. Ezért a hegyvidéki területeken különösen nagy szükség van rá.

4.6.3   Fiatal termelők letelepedése és kedvezményes kamatozású kölcsönök

| 4.6.3.1 | A hegyvidéki területeken – és máshol is – a mezőgazdasági üzemalapítások száma a jövőbeli kilátások hiánya, az üzemi tőke átadására jellemző nehézkes eljárások és pénzügyi terhek miatt folyamatosan csökken: három, a tevékenységével felhagyó termelőre – mind a hegyvidéki területeken, mind máshol – csak egy új üzemalapítás jut. |
| --- | --- |

4.6.3.1

A hegyvidéki területeken – és máshol is – a mezőgazdasági üzemalapítások száma a jövőbeli kilátások hiánya, az üzemi tőke átadására jellemző nehézkes eljárások és pénzügyi terhek miatt folyamatosan csökken: három, a tevékenységével felhagyó termelőre – mind a hegyvidéki területeken, mind máshol – csak egy új üzemalapítás jut.

| 4.6.3.2 | A hegyvidéki térségek mezőgazdasági rendszereinek sebezhetősége és a síkvidékinél magasabb befektetések miatt e területeken az egyéb vidékekhez képest fontosabb támogatni, hogy a következő nemzedékek folytassák a mezőgazdasági tevékenységet, és új mezőgazdasági üzemek szülessenek. Ez a cél közvetlenül a mezőgazdaság érdekét szolgálja, de – mint az imént már kiemeltük – természetesen közérdek is. |
| --- | --- |

4.6.3.2

A hegyvidéki térségek mezőgazdasági rendszereinek sebezhetősége és a síkvidékinél magasabb befektetések miatt e területeken az egyéb vidékekhez képest fontosabb támogatni, hogy a következő nemzedékek folytassák a mezőgazdasági tevékenységet, és új mezőgazdasági üzemek szülessenek. Ez a cél közvetlenül a mezőgazdaság érdekét szolgálja, de – mint az imént már kiemeltük – természetesen közérdek is.

4.6.4   A szolgáltatási többletköltségek kiegyenlítése

| 4.6.4.1 | A szolgáltatási többletköltségek (mesterséges megtermékenyítés, betakarítás stb.) lényegében arra vezethetők vissza, hogy a hegyvidéki mezőgazdasági területek ritkábban lakottak, így a szállítási útvonalak hosszabbak, továbbá hogy a tulajdonképpeni szállítási körülmények nehézkesebbek, ami a járművek gyorsabb elhasználódásához vezet. A hegyvidéki mezőgazdasági területek megőrzéséhez szükség van az említett szolgáltatások támogatására, mindenekelőtt a tejbegyűjtés vonatkozásában, mivel ennek költségeit jelenleg a mezőgazdasági termelők viselik. A hegyvidéki területek vonatkozásában nem helytálló az az érv, hogy az ilyen jellegű támogató intézkedések torzítják a versenyt, mivel a piaci szabályokat nem lehet minden területre egyenletesen és különbségtétel nélkül alkalmazni. |
| --- | --- |

4.6.4.1

A szolgáltatási többletköltségek (mesterséges megtermékenyítés, betakarítás stb.) lényegében arra vezethetők vissza, hogy a hegyvidéki mezőgazdasági területek ritkábban lakottak, így a szállítási útvonalak hosszabbak, továbbá hogy a tulajdonképpeni szállítási körülmények nehézkesebbek, ami a járművek gyorsabb elhasználódásához vezet. A hegyvidéki mezőgazdasági területek megőrzéséhez szükség van az említett szolgáltatások támogatására, mindenekelőtt a tejbegyűjtés vonatkozásában, mivel ennek költségeit jelenleg a mezőgazdasági termelők viselik. A hegyvidéki területek vonatkozásában nem helytálló az az érv, hogy az ilyen jellegű támogató intézkedések torzítják a versenyt, mivel a piaci szabályokat nem lehet minden területre egyenletesen és különbségtétel nélkül alkalmazni.

4.6.5   A mezőgazdasági feldolgozó- és élelmiszeripar támogatása

| 4.6.5.1 | Tekintettel a hegyvidéki mezőgazdaság termékeinek felértékelődésére, nagyon fontos, hogy helyben jelen legyen a feldolgozást és forgalmazást szolgáló ipari infrastruktúra. Azonban a mezőgazdasági feldolgozó- és élelmiszeripar is ki van téve a hegyvidéki térségekre jellemző korlátozásoknak: távol van a piacoktól és magasabbak a szállítási, építési és üzemeltetési költségei. Ez új munkahelyek létrehozásához is vezetne, ami a vidéki területeken különösen fontos. |
| --- | --- |

4.6.5.1

Tekintettel a hegyvidéki mezőgazdaság termékeinek felértékelődésére, nagyon fontos, hogy helyben jelen legyen a feldolgozást és forgalmazást szolgáló ipari infrastruktúra. Azonban a mezőgazdasági feldolgozó- és élelmiszeripar is ki van téve a hegyvidéki térségekre jellemző korlátozásoknak: távol van a piacoktól és magasabbak a szállítási, építési és üzemeltetési költségei. Ez új munkahelyek létrehozásához is vezetne, ami a vidéki területeken különösen fontos.

| 4.6.5.2 | Ezért jogos és szükséges ezen ágazatok tartós támogatása. A mezőgazdasági feldolgozó- és élelmiszeripar számára átfogó hozzáférést kell biztosítani a regionális célú támogatásokhoz. |
| --- | --- |

4.6.5.2

Ezért jogos és szükséges ezen ágazatok tartós támogatása. A mezőgazdasági feldolgozó- és élelmiszeripar számára átfogó hozzáférést kell biztosítani a regionális célú támogatásokhoz.

4.6.6   Az agroturizmussal kapcsolatos befektetések támogatása

| 4.6.6.1 | Európa egyes hegyvidéki területein – így pl. Ausztriában – igen fejlett az agroturizmus, és kiegészítő jövedelemforrásként nélkülözhetetlen hozzájárulást jelent az üzemek túléléséhez. Ugyanakkor ezeken a területeken a (nem csak mezőgazdasági) turizmus fejlődésének feltételét is jelentik a vonzó tájak és termőterületek, amelyek jellegét jelentősen meghatározza a mezőgazdasági tevékenység. |
| --- | --- |

4.6.6.1

Európa egyes hegyvidéki területein – így pl. Ausztriában – igen fejlett az agroturizmus, és kiegészítő jövedelemforrásként nélkülözhetetlen hozzájárulást jelent az üzemek túléléséhez. Ugyanakkor ezeken a területeken a (nem csak mezőgazdasági) turizmus fejlődésének feltételét is jelentik a vonzó tájak és termőterületek, amelyek jellegét jelentősen meghatározza a mezőgazdasági tevékenység.

4.6.7   A kiváló minőségű élelmiszertermékek Európai Chartájának támogatása

| 4.6.7.1 | A hegyvidéki térségek legtöbb mezőgazdasági üzeme nem tud helytállni a versenyben, mert nem képes a síkvidéki termelőkhöz hasonlóan alacsony ársíkban tömegcikkeket és szabványtermékeket gyártani (illetve a félreeső fekvés miatt gyakran alacsonyabb árat elérni). A mezőgazdaságból származó jövedelmek növelése tekintetében a hegyvidéki térségekben nagyobb erőkifejtésre van szükség a termékek minőségének, valódiságának és eredetiségének biztosítása, valamint az agrárélelmiszer-ágazatban a termelés és a szerkezetkialakítás javításához, és ezáltal a többletérték növeléséhez szükséges mechanizmusok létrehozása terén. Nagyon sok eredetmegjelölés származik hegyvidéki területekről. |
| --- | --- |

4.6.7.1

A hegyvidéki térségek legtöbb mezőgazdasági üzeme nem tud helytállni a versenyben, mert nem képes a síkvidéki termelőkhöz hasonlóan alacsony ársíkban tömegcikkeket és szabványtermékeket gyártani (illetve a félreeső fekvés miatt gyakran alacsonyabb árat elérni). A mezőgazdaságból származó jövedelmek növelése tekintetében a hegyvidéki térségekben nagyobb erőkifejtésre van szükség a termékek minőségének, valódiságának és eredetiségének biztosítása, valamint az agrárélelmiszer-ágazatban a termelés és a szerkezetkialakítás javításához, és ezáltal a többletérték növeléséhez szükséges mechanizmusok létrehozása terén. Nagyon sok eredetmegjelölés származik hegyvidéki területekről.

| 4.6.7.2 | A hegyvidéki mezőgazdaságból származó kiváló minőségű élelmiszertermékek megfelelő védelmének biztosítása – ami egyet jelent a fogyasztók bizalmával és a termelők felértékelésével – a hegyvidéki mezőgazdaság számára a jövő egyik nagy kihívását jelenti. Ezért írta alá az EGSZB a hegyvidéki régiókból származó kiváló minőségű élelmiszertermékek Európai Chartáját (10), és üdvözölne egy erre vonatkozó támogatást a többi közösségi intézmény részéről. |
| --- | --- |

4.6.7.2

A hegyvidéki mezőgazdaságból származó kiváló minőségű élelmiszertermékek megfelelő védelmének biztosítása – ami egyet jelent a fogyasztók bizalmával és a termelők felértékelésével – a hegyvidéki mezőgazdaság számára a jövő egyik nagy kihívását jelenti. Ezért írta alá az EGSZB a hegyvidéki régiókból származó kiváló minőségű élelmiszertermékek Európai Chartáját (10), és üdvözölne egy erre vonatkozó támogatást a többi közösségi intézmény részéről.

4.7   A mezőgazdasági és regionális politika integrációja a hegyvidéki térségek figyelembevételének javítása érdekében

| 4.7.1 | Az európai regionális politika tartalmazza a területi kohézióra vonatkozó célkitűzést, amelyről a KAP csak nagyon ritkán tesz említést. Ezenkívül vidéki dimenzióval rendelkezik, amelyet erősíteni lehetne. Ha ez a két politika közösen és összehangoltan érvényesül, képes arra, hogy meghatározóan és kedvezően befolyásolja a fenntartható fejlődést a hegyvidéki területeken. |
| --- | --- |

4.7.1

Az európai regionális politika tartalmazza a területi kohézióra vonatkozó célkitűzést, amelyről a KAP csak nagyon ritkán tesz említést. Ezenkívül vidéki dimenzióval rendelkezik, amelyet erősíteni lehetne. Ha ez a két politika közösen és összehangoltan érvényesül, képes arra, hogy meghatározóan és kedvezően befolyásolja a fenntartható fejlődést a hegyvidéki területeken.

4.8   További pontok, amelyekkel foglalkozni kell

4.8.1   A nagyragadozók kezelése tekintetében összehangolt eljárásra van szükség

| 4.8.1.1 | Az európai hegyvidéki térségekben a nagyragadozók kiirtása tette lehetővé a külterjes juhtenyésztés bevezetését és fejlesztését. Az állományok (az Alpokban a farkasoké és a Pireneusokban a medvéké) megújultak, ezért át kell gondolni a külterjes állattartásnak ezt a formáját, amely kevés figyelmet fordít a pásztorkodásra. |
| --- | --- |

4.8.1.1

Az európai hegyvidéki térségekben a nagyragadozók kiirtása tette lehetővé a külterjes juhtenyésztés bevezetését és fejlesztését. Az állományok (az Alpokban a farkasoké és a Pireneusokban a medvéké) megújultak, ezért át kell gondolni a külterjes állattartásnak ezt a formáját, amely kevés figyelmet fordít a pásztorkodásra.

| 4.8.1.2 | Különböző kezdeményezések méltányos megoldásokat javasolnak, amelyekkel megkísérlik összeegyeztetni a hegyvidéki térségekben a legeltetést és a nagyragadozók védelmét. Különösen Olaszországban és Spanyolországban találni ilyen kezdeményezéseket (hatékony védőintézkedések, kártalanítás fizetése az állatok elvesztése esetén, a nagyragadozókkal való együttélésből eredő többletkiadások kompenzálása stb.), amelyeket folytatni kell. Ezeket a tapasztalatokat a többi európai hegyvidéki területen is fel kell használni. |
| --- | --- |

4.8.1.2

Különböző kezdeményezések méltányos megoldásokat javasolnak, amelyekkel megkísérlik összeegyeztetni a hegyvidéki térségekben a legeltetést és a nagyragadozók védelmét. Különösen Olaszországban és Spanyolországban találni ilyen kezdeményezéseket (hatékony védőintézkedések, kártalanítás fizetése az állatok elvesztése esetén, a nagyragadozókkal való együttélésből eredő többletkiadások kompenzálása stb.), amelyeket folytatni kell. Ezeket a tapasztalatokat a többi európai hegyvidéki területen is fel kell használni.

4.8.2   Az erdőgazdálkodás elengedhetetlen kiegészítés

| 4.8.2.1 | A hegyvidéki erdők becslések szerint összesen 28 millió hektáros területet tesznek ki a korábbi 15 EU-tagállamban és 31 millió hektárt a jelenlegi 25 EU-tagállamban. Növekedési rátájuk meghaladja az európai erdők összesített növekedési rátáját. Az erdőgazdálkodás gyakran többletbevételi forrást jelent a hegyvidéki területeken élő mezőgazdasági termelők számára. Mivel a biomassza napjainkban egyre fontosabb szerepet játszik – főként az energiatermelés területén –, az erdőgazdálkodás további lehetőséget nyújthat a hegyvidéki régiók fenntartható fejlődésére azzal a feltétellel, hogy a gazdálkodás új telepítésű erdőterületeken és célirányosan folyik. A – mindenekelőtt mechanikus tulajdonságaik alapján alkalmasnak tűnő – fajok kiválasztása egyfelől kedvező esélyt kínálna a hegyvidéki területeknek és a fakitermelési piacnak, másfelől lehetővé tenné a harmadik országokból történő – ott környezeti katasztrófákkal fenyegető – behozatal korlátozását. |
| --- | --- |

4.8.2.1

A hegyvidéki erdők becslések szerint összesen 28 millió hektáros területet tesznek ki a korábbi 15 EU-tagállamban és 31 millió hektárt a jelenlegi 25 EU-tagállamban. Növekedési rátájuk meghaladja az európai erdők összesített növekedési rátáját. Az erdőgazdálkodás gyakran többletbevételi forrást jelent a hegyvidéki területeken élő mezőgazdasági termelők számára. Mivel a biomassza napjainkban egyre fontosabb szerepet játszik – főként az energiatermelés területén –, az erdőgazdálkodás további lehetőséget nyújthat a hegyvidéki régiók fenntartható fejlődésére azzal a feltétellel, hogy a gazdálkodás új telepítésű erdőterületeken és célirányosan folyik. A – mindenekelőtt mechanikus tulajdonságaik alapján alkalmasnak tűnő – fajok kiválasztása egyfelől kedvező esélyt kínálna a hegyvidéki területeknek és a fakitermelési piacnak, másfelől lehetővé tenné a harmadik országokból történő – ott környezeti katasztrófákkal fenyegető – behozatal korlátozását.

| 4.8.2.2 | A hegyvidékeken az erdei ökológiai rendszerek funkcionális szempontból is sajátos jellemzőkkel bírnak. Jelentős és alapvető szerepet játszanak a felszíni és a talajvizek szabályozásában, és különösen fogékonyak a külső hatásokra (szennyezés, vadhajtások, viharok, rovarok), valamint a tüzekre, amelyek a nehezen megközelíthető hegyvidéki térségekben, ahol a tűz gyorsan szétterjedhet, nehezebben kerülhetők el, illetve küzdhetők le. |
| --- | --- |

4.8.2.2

A hegyvidékeken az erdei ökológiai rendszerek funkcionális szempontból is sajátos jellemzőkkel bírnak. Jelentős és alapvető szerepet játszanak a felszíni és a talajvizek szabályozásában, és különösen fogékonyak a külső hatásokra (szennyezés, vadhajtások, viharok, rovarok), valamint a tüzekre, amelyek a nehezen megközelíthető hegyvidéki térségekben, ahol a tűz gyorsan szétterjedhet, nehezebben kerülhetők el, illetve küzdhetők le.

| 4.8.2.3 | A hegyvidéki ökológiai rendszer stabilitása nemcsak önmagára nézve fontos, hanem a mélyebben fekvő régiók védelme szempontjából is. |
| --- | --- |

4.8.2.3

A hegyvidéki ökológiai rendszer stabilitása nemcsak önmagára nézve fontos, hanem a mélyebben fekvő régiók védelme szempontjából is.

| 4.8.3 | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Közösség aláírta az alpesi konvenció mezőgazdasági jegyzőkönyvét. Kéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa az ehhez hasonló nemzetközi együttműködést az összes európai hegységrendszer vonatkozásában. |
| --- | --- |

4.8.3

Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Közösség aláírta az alpesi konvenció mezőgazdasági jegyzőkönyvét. Kéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa az ehhez hasonló nemzetközi együttműködést az összes európai hegységrendszer vonatkozásában.

5.   Szigetek

5.1   Meghatározás

| 5.1.1 | Több mint 10 millió európai ember (az összlakosság 3 %-a) szigeten él. A 286 sziget összterülete több mint 100 000 km2 (az Unió területének 3,2 %-a). Ez a 286 sziget szigetcsoportokba sorolható. Ennek megfelelően 30 szigeti régiót különböztethetünk meg. Így például az EU meghatározása szerint a négy Baleár-sziget egyetlen szigeti régiót képez. A mezőgazdaság fejlettségi szintje e 286 szigeten általában alacsonyabb, mint az európai szárazföldön. A szigeti régiók az Unió össz-GDP-jének 2,2 %-át hozzák létre, ami az EU-átlagnak mindössze 72 %-a. |
| --- | --- |

5.1.1

Több mint 10 millió európai ember (az összlakosság 3 %-a) szigeten él. A 286 sziget összterülete több mint 100 000 km2 (az Unió területének 3,2 %-a). Ez a 286 sziget szigetcsoportokba sorolható. Ennek megfelelően 30 szigeti régiót különböztethetünk meg. Így például az EU meghatározása szerint a négy Baleár-sziget egyetlen szigeti régiót képez. A mezőgazdaság fejlettségi szintje e 286 szigeten általában alacsonyabb, mint az európai szárazföldön. A szigeti régiók az Unió össz-GDP-jének 2,2 %-át hozzák létre, ami az EU-átlagnak mindössze 72 %-a.

| 5.1.1.1 | Elsősorban a földközi-tengeri szigetekről van szó: az európai szigetlakók 95 %-a földközi-tengeri szigeteken él, az atlanti térségben és az északi vizekben található szigeteken csak 5 %-uk. Sőt: az európai szigetlakók 85 %-a az öt földközi-tengeri szigeti régióra (Szicília, Korzika, Szardínia, Baleár-szigetek és Kréta) koncentrálódik. |
| --- | --- |

5.1.1.1

Elsősorban a földközi-tengeri szigetekről van szó: az európai szigetlakók 95 %-a földközi-tengeri szigeteken él, az atlanti térségben és az északi vizekben található szigeteken csak 5 %-uk. Sőt: az európai szigetlakók 85 %-a az öt földközi-tengeri szigeti régióra (Szicília, Korzika, Szardínia, Baleár-szigetek és Kréta) koncentrálódik.

| 5.1.1.2 | Gyakran esik szó a „szigeti fekvésből adódó költségekről”, tehát azokról a többletköltségekről, amelyek a szigeten való életből adódnak. Kérdéses azonban, valóban vannak-e ilyen költségek: drágább-e a fogyasztás és a termelés a szigeten, mint a szárazföldön? A kérdésre csak akkor lehet „igen”-nel válaszolni, ha abból indulunk ki, hogy a természetes környezet befolyásolja az emberi és ezáltal a mezőgazdasági tevékenységet. Ilyen értelemben lehet beszélni „szigeti fekvésből adódó költségekről”. |
| --- | --- |

5.1.1.2

Gyakran esik szó a „szigeti fekvésből adódó költségekről”, tehát azokról a többletköltségekről, amelyek a szigeten való életből adódnak. Kérdéses azonban, valóban vannak-e ilyen költségek: drágább-e a fogyasztás és a termelés a szigeten, mint a szárazföldön? A kérdésre csak akkor lehet „igen”-nel válaszolni, ha abból indulunk ki, hogy a természetes környezet befolyásolja az emberi és ezáltal a mezőgazdasági tevékenységet. Ilyen értelemben lehet beszélni „szigeti fekvésből adódó költségekről”.

5.2   Általános megjegyzések

| 5.2.1 | Az egyes szigeti régiókra más-más mezőgazdaság jellemző, de felfedezhető két közös vonás: az agrárium jellege kettős, helyzete pedig függő: a korszerű, exportorientált mezőgazdaság mellett létezik egy hagyományos mezőgazdaság is, amely többé-kevésbé a létfenntartás céljait szolgálja, és a mezőgazdaság egésze erősen függ a külső piacoktól, mind a behozatal, mind pedig a régiók termelésének célállomása, a helyi és a külföldi piacok vonatkozásában. A kereskedelmi mérleg egyértelműen kimutatja egyes „specifikus termékek” kivitelét és számos különböző, belföldi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termék behozatalát. |
| --- | --- |

5.2.1

Az egyes szigeti régiókra más-más mezőgazdaság jellemző, de felfedezhető két közös vonás: az agrárium jellege kettős, helyzete pedig függő: a korszerű, exportorientált mezőgazdaság mellett létezik egy hagyományos mezőgazdaság is, amely többé-kevésbé a létfenntartás céljait szolgálja, és a mezőgazdaság egésze erősen függ a külső piacoktól, mind a behozatal, mind pedig a régiók termelésének célállomása, a helyi és a külföldi piacok vonatkozásában. A kereskedelmi mérleg egyértelműen kimutatja egyes „specifikus termékek” kivitelét és számos különböző, belföldi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termék behozatalát.

| 5.2.2 | A vidékfejlesztést mindenesetre több – a szóban forgó régiók földrajzi és gazdasági elszigeteltségéből és egyéb, már említett természeti hátrányokból adódó – közös és tartós nehézség korlátozza. |
| --- | --- |

5.2.2

A vidékfejlesztést mindenesetre több – a szóban forgó régiók földrajzi és gazdasági elszigeteltségéből és egyéb, már említett természeti hátrányokból adódó – közös és tartós nehézség korlátozza.

5.3   Részletes megjegyzések

E régiókra az a jellemző, hogy tartós hátrányokkal küzdenek, amelyek egyértelműen megkülönböztetik őket a szárazföldtől. Ezek a hátrányok a következők:

| 5.3.1 | Általános és a mezőgazdaság szempontjából meghatározó hátrányok:






  — | a szárazföldtől való elszigeteltség; |
| --- | --- | --- |

5.3.1

Általános és a mezőgazdaság szempontjából meghatározó hátrányok:

—

a szárazföldtől való elszigeteltség;

| — | korlátozott hasznosítható földterület; |
| --- | --- |

—

korlátozott hasznosítható földterület;

| — | korlátozott vízkészletek; |
| --- | --- |

—

korlátozott vízkészletek;

| — | korlátozott energiaforrások; |
| --- | --- |

—

korlátozott energiaforrások;

| — | a helyi lakosság, különösen a fiatalok elvándorlása; |
| --- | --- |

—

a helyi lakosság, különösen a fiatalok elvándorlása;

| — | a szakképzett munkaerő hiánya; |
| --- | --- |

—

a szakképzett munkaerő hiánya;

| — | a vállalkozások számára kedvező gazdasági környezet hiánya; |
| --- | --- |

—

a vállalkozások számára kedvező gazdasági környezet hiánya;

| — | az oktatási és egészségügyi szolgáltatásokhoz való nehéz hozzáférés; |
| --- | --- |

—

az oktatási és egészségügyi szolgáltatásokhoz való nehéz hozzáférés;

| — | a tengeri és légi szállításhoz kapcsolódó közlekedés és infrastruktúra magas költségei; |
| --- | --- |

—

a tengeri és légi szállításhoz kapcsolódó közlekedés és infrastruktúra magas költségei;

| — | a hulladékgazdálkodás nehézségei. |
| --- | --- |

—

a hulladékgazdálkodás nehézségei.

| 5.3.2 | A mezőgazdaság szempontjából meghatározó hátrányok:






  — | monokultúra és idényjellegű mezőgazdasági termelés; |
| --- | --- | --- |

5.3.2

A mezőgazdaság szempontjából meghatározó hátrányok:

—

monokultúra és idényjellegű mezőgazdasági termelés;

| — | területi felszabdaltság, ami megnehezíti a földterületeken való gazdálkodást, azok igazgatását és így a gazdasági fejlődést; |
| --- | --- |

—

területi felszabdaltság, ami megnehezíti a földterületeken való gazdálkodást, azok igazgatását és így a gazdasági fejlődést;

| — | kisméretű piacok; |
| --- | --- |

—

kisméretű piacok;

| — | a fontos piacoktól való távolság; |
| --- | --- |

—

a fontos piacoktól való távolság;

| — | oligopóliumok a nyersanyagellátás terén; |
| --- | --- |

—

oligopóliumok a nyersanyagellátás terén;

| — | a feldolgozáshoz és forgalmazáshoz kapcsolódó infrastruktúra hiánya; |
| --- | --- |

—

a feldolgozáshoz és forgalmazáshoz kapcsolódó infrastruktúra hiánya;

| — | a földterületért és a vízért folytatott erőteljes verseny a virágzó idegenforgalom kapcsán; |
| --- | --- |

—

a földterületért és a vízért folytatott erőteljes verseny a virágzó idegenforgalom kapcsán;

| — | a helyi termeléshez fontos vágóhidak és elsődleges feldolgozóüzemek hiánya. |
| --- | --- |

—

a helyi termeléshez fontos vágóhidak és elsődleges feldolgozóüzemek hiánya.

6.   A legkülső régiók

6.1   Meghatározás

| 6.1.1 | Az Európai Bizottság annakidején úgy döntött, hogy a POSEI-programok (a specifikusan az érintett régiók távoli fekvésére és szigetjellegére visszavezethető problémák megoldását szolgáló programok) formájában e régiók tekintetében közös stratégiát követ, amelynek elnevezése POSEIDOM Franciaország tengerentúli megyéi (Martinique, Guadeloupe, Guyana és Réunion) esetében, POSEICAN a Kanári-szigetek esetében, POSEIMA Madeira és az Azori-szigetek esetében. |
| --- | --- |

6.1.1

Az Európai Bizottság annakidején úgy döntött, hogy a POSEI-programok (a specifikusan az érintett régiók távoli fekvésére és szigetjellegére visszavezethető problémák megoldását szolgáló programok) formájában e régiók tekintetében közös stratégiát követ, amelynek elnevezése POSEIDOM Franciaország tengerentúli megyéi (Martinique, Guadeloupe, Guyana és Réunion) esetében, POSEICAN a Kanári-szigetek esetében, POSEIMA Madeira és az Azori-szigetek esetében.

6.2   Általános megjegyzések

| 6.2.1 | A legkülső régiókban a mezőgazdaság – azon túl, hogy jelentős, a közösségi átlagnál mindenképpen nagyobb mértékben hozzájárul a regionális GDP-hez – kulcsfontosságú szerepet játszik (a közlekedésre és a közlekedéssel összefüggő tevékenységekre gyakorolt jelentős közvetett hatása által) a helyi gazdaságban, a társadalmi és munkaerőpiac-politikai egyensúlyban, a területrendezésben, a természeti és kulturális örökség megőrzésében és az ellátás biztonságában. |
| --- | --- |

6.2.1

A legkülső régiókban a mezőgazdaság – azon túl, hogy jelentős, a közösségi átlagnál mindenképpen nagyobb mértékben hozzájárul a regionális GDP-hez – kulcsfontosságú szerepet játszik (a közlekedésre és a közlekedéssel összefüggő tevékenységekre gyakorolt jelentős közvetett hatása által) a helyi gazdaságban, a társadalmi és munkaerőpiac-politikai egyensúlyban, a területrendezésben, a természeti és kulturális örökség megőrzésében és az ellátás biztonságában.

6.3   Részletes megjegyzések

| 6.3.1 | A természeti korlátok és a termelési eszközökkel és megfelelő technikával való ellátás terén jelentkező nehézségek magas termelési költségekhez vezetnek. |
| --- | --- |

6.3.1

A természeti korlátok és a termelési eszközökkel és megfelelő technikával való ellátás terén jelentkező nehézségek magas termelési költségekhez vezetnek.

| 6.3.2 | A termékek drágábbak, mint az európai szárazföld termékei, és a területek szórványos jellege, valamint a megfelelő feldolgozó és forgalmazó struktúrák hiánya miatt igen nehezen győzik az importáruval folytatott versenyt. Az egyre nagyobb számban megjelenő szupermarketek és nagy forgalmazóvállalatok éppenséggel nem járulnak hozzá a helyzet javulásához. |
| --- | --- |

6.3.2

A termékek drágábbak, mint az európai szárazföld termékei, és a területek szórványos jellege, valamint a megfelelő feldolgozó és forgalmazó struktúrák hiánya miatt igen nehezen győzik az importáruval folytatott versenyt. Az egyre nagyobb számban megjelenő szupermarketek és nagy forgalmazóvállalatok éppenséggel nem járulnak hozzá a helyzet javulásához.

| 6.3.3 | A gyakran szétforgácsolt helyi piacok és a társasági struktúrák (szövetkezetek stb.) miatt nem élvezhető méretgazdaságosság. Ráadásul nincs elég vágóhíd és kisipari feldolgozóüzem. |
| --- | --- |

6.3.3

A gyakran szétforgácsolt helyi piacok és a társasági struktúrák (szövetkezetek stb.) miatt nem élvezhető méretgazdaságosság. Ráadásul nincs elég vágóhíd és kisipari feldolgozóüzem.

| 6.3.4 | A hasonló fejlődési korlátokkal küzdő helyi feldolgozóipar sem tekinthető alkalmas felvevőnek, ezért csak nehezen gazdálkodható ki hozzáadott térték. |
| --- | --- |

6.3.4

A hasonló fejlődési korlátokkal küzdő helyi feldolgozóipar sem tekinthető alkalmas felvevőnek, ezért csak nehezen gazdálkodható ki hozzáadott térték.

| 6.3.5 | Az export hasonló nehézségekbe ütközik: a kínálati struktúrák szétforgácsoltak, hiányoznak a forgalmazási rendszerek és infrastruktúrák, gondot jelent a célország forgalmazói hálózataihoz való hozzáférés és a piaci változásokra való gyors reagálás. |
| --- | --- |

6.3.5

Az export hasonló nehézségekbe ütközik: a kínálati struktúrák szétforgácsoltak, hiányoznak a forgalmazási rendszerek és infrastruktúrák, gondot jelent a célország forgalmazói hálózataihoz való hozzáférés és a piaci változásokra való gyors reagálás.

| 6.3.6 | A helybeli lakosság (elsősorban a fiatalok) száma csökken. Ennek oka egyrészt a más gazdasági területek (különösen az idegenforgalom) elszívó ereje, másrészt a szigeti régiókból történő elvándorlás. |
| --- | --- |

6.3.6

A helybeli lakosság (elsősorban a fiatalok) száma csökken. Ennek oka egyrészt a más gazdasági területek (különösen az idegenforgalom) elszívó ereje, másrészt a szigeti régiókból történő elvándorlás.

| 6.3.7 | A mezőgazdasági üzemek, amelyekben meghatározó szerepet játszanak a nők, általában kis családi vállalkozások, és főként részmunkaidős foglalkoztatáson alapulnak. A túlzott parcellázás és a gépesítéssel kapcsolatos problémák miatt nyilvánvalóan nehéz számukra az extenzívebb mezőgazdaság folytatása. |
| --- | --- |

6.3.7

A mezőgazdasági üzemek, amelyekben meghatározó szerepet játszanak a nők, általában kis családi vállalkozások, és főként részmunkaidős foglalkoztatáson alapulnak. A túlzott parcellázás és a gépesítéssel kapcsolatos problémák miatt nyilvánvalóan nehéz számukra az extenzívebb mezőgazdaság folytatása.

| 6.3.8 | A jelentősebb ipari ágazat hiánya miatt a gazdasági fejlődés az idegenforgalomhoz igazodik. Ez a környezet számára többletterhet jelent, a mezőgazdaságot pedig (egy számára mindig hátrányos) versenyre kényszeríti a legjobb földterület, víz és munkaerő megszerzéséért. Ezen túlmenően a lakosságnak a tengerparti vidékekre történő elvándorlása a talajerózió és az elnéptelenedés összefüggésében is gondokat okoz. |
| --- | --- |

6.3.8

A jelentősebb ipari ágazat hiánya miatt a gazdasági fejlődés az idegenforgalomhoz igazodik. Ez a környezet számára többletterhet jelent, a mezőgazdaságot pedig (egy számára mindig hátrányos) versenyre kényszeríti a legjobb földterület, víz és munkaerő megszerzéséért. Ezen túlmenően a lakosságnak a tengerparti vidékekre történő elvándorlása a talajerózió és az elnéptelenedés összefüggésében is gondokat okoz.

6.4   A mezőgazdaság szempontjából meghatározó hátrányok a következők:

| 6.4.1 | Az agrártermékeknek, pl. a paradicsomnak, a trópusi gyümölcsnek, a különböző növényeknek és virágoknak egyazon piacokon kell versenyezniük az olyan harmadik országokból származó hasonló termékekkel, amelyek társulási megállapodást kötöttek az EU-val (pl. az AKCS-országok, Marokkó) vagy preferenciális tarifális kedvezményeket élveznek. |
| --- | --- |

6.4.1

Az agrártermékeknek, pl. a paradicsomnak, a trópusi gyümölcsnek, a különböző növényeknek és virágoknak egyazon piacokon kell versenyezniük az olyan harmadik országokból származó hasonló termékekkel, amelyek társulási megállapodást kötöttek az EU-val (pl. az AKCS-országok, Marokkó) vagy preferenciális tarifális kedvezményeket élveznek.

| 6.4.2 | A POSEI-programokat eddig még nem lehetett optimálisan kihasználni a mezőgazdaság terén, ami elsődlegesen néhány intézkedésnek csak a közelmúltban történt végrehajtására vezethető vissza. A meghatározott hitelkeretet be kell tartani, miközben elegendő pénzeszközt kell rendelkezésre bocsátani a megállapított célkitűzések megvalósításához. |
| --- | --- |

6.4.2

A POSEI-programokat eddig még nem lehetett optimálisan kihasználni a mezőgazdaság terén, ami elsődlegesen néhány intézkedésnek csak a közelmúltban történt végrehajtására vezethető vissza. A meghatározott hitelkeretet be kell tartani, miközben elegendő pénzeszközt kell rendelkezésre bocsátani a megállapított célkitűzések megvalósításához.

| 6.4.3 | Módosítások a banán közös piaci rendtartásának reformja keretében, amellyel meg kell tartani a közösségi termelők jövedelemszintjét és foglalkoztatottsági szintjét, hogy a banántermelés jövője biztosítva legyen a Közösségben. |
| --- | --- |

6.4.3

Módosítások a banán közös piaci rendtartásának reformja keretében, amellyel meg kell tartani a közösségi termelők jövedelemszintjét és foglalkoztatottsági szintjét, hogy a banántermelés jövője biztosítva legyen a Közösségben.

| 6.4.4 | a WTO-tárgylások végeredménye, a vámok módosítására vonatkozó javaslat; adott esetben megfelelő intézkedéseket kell hozni az érintett ágazatbeli mezőgazdasági termelők foglalkoztatottsági és jövedelemszintjének biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

6.4.4

a WTO-tárgylások végeredménye, a vámok módosítására vonatkozó javaslat; adott esetben megfelelő intézkedéseket kell hozni az érintett ágazatbeli mezőgazdasági termelők foglalkoztatottsági és jövedelemszintjének biztosítása érdekében.

| 6.4.5 | Tekintettel az e régiókra jellemző sajátos környezetre, állat- és növény-egészségügyi ellenőrzésekről kellene gondoskodni, illetve meg kellene erősíteni azokat, rendelkezésre bocsátva minden szükséges emberi és technikai eszközt. |
| --- | --- |

6.4.5

Tekintettel az e régiókra jellemző sajátos környezetre, állat- és növény-egészségügyi ellenőrzésekről kellene gondoskodni, illetve meg kellene erősíteni azokat, rendelkezésre bocsátva minden szükséges emberi és technikai eszközt.

7.   Javaslatok a szigetek és a legkülső régiók vonatkozásában

| 7.1 | Az EGSZB kiemeli a mezőgazdasági tevékenység stratégiai jelentőségét a szóban forgó régiók társadalmi, kulturális, területi, természeti és a tájra vonatkozó egyensúlya szempontjából. |
| --- | --- |

7.1

Az EGSZB kiemeli a mezőgazdasági tevékenység stratégiai jelentőségét a szóban forgó régiók társadalmi, kulturális, területi, természeti és a tájra vonatkozó egyensúlya szempontjából.

| 7.2 | A különböző, korábban említett dokumentumok vizsgálata után az EGSZB megállapítja, hogy a szigeti és a legkülső régiókban a mezőgazdasági tevékenység fejlődése tekintetében strukturális hátrányok figyelhetők meg. |
| --- | --- |

7.2

A különböző, korábban említett dokumentumok vizsgálata után az EGSZB megállapítja, hogy a szigeti és a legkülső régiókban a mezőgazdasági tevékenység fejlődése tekintetében strukturális hátrányok figyelhetők meg.

| 7.3 | Ezért az EGSZB szükségesnek tartja, hogy több ajánlást is intézzen az Európai Bizottsághoz, amelyek specifikus intézkedéseket sürgetnek a 16 millió európai polgárt érintő és különösen az adott területek mezőgazdasági tevékenységének fejlődését hátráltató, a szigetjelleggel, illetve a félreeső fekvéssel összefüggő hátrányok leküzdésére. |
| --- | --- |

7.3

Ezért az EGSZB szükségesnek tartja, hogy több ajánlást is intézzen az Európai Bizottsághoz, amelyek specifikus intézkedéseket sürgetnek a 16 millió európai polgárt érintő és különösen az adott területek mezőgazdasági tevékenységének fejlődését hátráltató, a szigetjelleggel, illetve a félreeső fekvéssel összefüggő hátrányok leküzdésére.

| 7.4 | A szigeti régiók és a legkülső régiók vonatkozásában az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot a következő intézkedések meghozatalára: |
| --- | --- |

7.4

A szigeti régiók és a legkülső régiók vonatkozásában az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot a következő intézkedések meghozatalára:

| 7.4.1 | Valamennyi szigeti régiót és legkülső régiót hátrányos helyzetű mezőgazdasági területként kell elismerni. A Málta és Gozo szigetén a mezőgazdaság fejlődését gátló különleges hátrányok (11) fontos precedenst jelentenek ezen intézkedések alkalmazására a szigeti régiókban és a legkülső régiókban. |
| --- | --- |

7.4.1

Valamennyi szigeti régiót és legkülső régiót hátrányos helyzetű mezőgazdasági területként kell elismerni. A Málta és Gozo szigetén a mezőgazdaság fejlődését gátló különleges hátrányok (11) fontos precedenst jelentenek ezen intézkedések alkalmazására a szigeti régiókban és a legkülső régiókban.

| 7.4.2 | Támogatási szabályozás bevezetése a mezőgazdasági termékek szállítására e területek és a szárazföld között, valamint az egyes szigetek közötti közlekedésre. A szállítási költségek támogatásának azt kell lehetővé tennie, hogy a szigeti régiókból és a legkülső régiókból származó mezőgazdasági termékek egyenlő feltételek mellett versenyezhessenek az európai piacon az Unió egyéb mezőgazdasági termelőinek termékeivel. |
| --- | --- |

7.4.2

Támogatási szabályozás bevezetése a mezőgazdasági termékek szállítására e területek és a szárazföld között, valamint az egyes szigetek közötti közlekedésre. A szállítási költségek támogatásának azt kell lehetővé tennie, hogy a szigeti régiókból és a legkülső régiókból származó mezőgazdasági termékek egyenlő feltételek mellett versenyezhessenek az európai piacon az Unió egyéb mezőgazdasági termelőinek termékeivel.

| 7.4.3 | Terv kidolgozása az e területeken a mezőgazdaság alapvető üzemi eszközeire vonatkozó azonos árak biztosítása érdekében (pl. üzemanyag, takarmány, gépek stb.), kiegyenlítendő a szigeti régiókban és a legkülső régiókban a mezőgazdasági tevékenység magasabb termelési költségeit. Intézkedéseket kellene hozni az állati takarmányhoz szükséges alapvető termékek behozatalának támogatására. |
| --- | --- |

7.4.3

Terv kidolgozása az e területeken a mezőgazdaság alapvető üzemi eszközeire vonatkozó azonos árak biztosítása érdekében (pl. üzemanyag, takarmány, gépek stb.), kiegyenlítendő a szigeti régiókban és a legkülső régiókban a mezőgazdasági tevékenység magasabb termelési költségeit. Intézkedéseket kellene hozni az állati takarmányhoz szükséges alapvető termékek behozatalának támogatására.

| 7.4.4 | Az EU társfinanszírozásának bevonása a vidékfejlesztési programokba és a társfinanszírozásban való nagyobb uniós hányadok meghatározása; a programoknak ki kell terjedniük a szigetjelleggel és a távoli fekvéssel összefüggő hátrányok leküzdését célzó specifikus infrastruktúrák kiépítésére és pénzügyi támogatására is. Ilyen infrastruktúrának tekinthetők többek között a tisztított vízzel való öntözésre, a talajvízelvezető rendszerekre, a kikötői és raktár-infrastruktúrára, az értékesítési támogatásra stb. vonatkozó tervek. |
| --- | --- |

7.4.4

Az EU társfinanszírozásának bevonása a vidékfejlesztési programokba és a társfinanszírozásban való nagyobb uniós hányadok meghatározása; a programoknak ki kell terjedniük a szigetjelleggel és a távoli fekvéssel összefüggő hátrányok leküzdését célzó specifikus infrastruktúrák kiépítésére és pénzügyi támogatására is. Ilyen infrastruktúrának tekinthetők többek között a tisztított vízzel való öntözésre, a talajvízelvezető rendszerekre, a kikötői és raktár-infrastruktúrára, az értékesítési támogatásra stb. vonatkozó tervek.

| 7.4.5 | A – különösen a szigeti régiókra jellemző – oligopolisztikus tendenciák felügyeletére és ellenőrzésére irányuló különleges intézkedések bevezetése mindenhol, ahol a helyi piac kis mérete kedvez az alacsony számú, ezért időnként nagy haszonkulcsra szert tevő ellátó vállalkozás vezető hatalmi helyzetének. E gyakorlat leküzdése előmozdítja a szabad piac fejlődését a szóban forgó területeken. |
| --- | --- |

7.4.5

A – különösen a szigeti régiókra jellemző – oligopolisztikus tendenciák felügyeletére és ellenőrzésére irányuló különleges intézkedések bevezetése mindenhol, ahol a helyi piac kis mérete kedvez az alacsony számú, ezért időnként nagy haszonkulcsra szert tevő ellátó vállalkozás vezető hatalmi helyzetének. E gyakorlat leküzdése előmozdítja a szabad piac fejlődését a szóban forgó területeken.

| 7.5 | Az Uniónak a nem a legkülső területeken található szigeti régióira vonatkozó specifikus intézkedések vonatkozásában az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot a következő intézkedések meghozatalára: |
| --- | --- |

7.5

Az Uniónak a nem a legkülső területeken található szigeti régióira vonatkozó specifikus intézkedések vonatkozásában az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot a következő intézkedések meghozatalára:

| 7.5.1 | Az Uniónak a nem a legkülső területeken található szigeti régióira vonatkozó specifikus cselekvési programok elfogadása. E különleges programoknak ugyanazt az irányt kell követniük, mint a legkülső régiókra vonatkozóan már jóváhagyott programoknak (12), és biztosítaniuk kell, hogy a szigeti régiók a hét legkülső régióhoz hasonló fejlődést érhessenek el: ezek a régiók az 1994–1999 és a 2000–2006 közötti időszakban lakosonként mintegy 33 %-kal több támogatást kaptak a strukturális alapokból, mint az 1. célkitűzésbe tartozó többi terület. Ezek a pénzügyi támogatások hozzájárultak ahhoz, hogy a gazdaság nagyobb mértékben növekedett, a munkanélküliség aránya pedig gyorsabb ütemben csökkent, mint sok már uniós régióban. |
| --- | --- |

7.5.1

Az Uniónak a nem a legkülső területeken található szigeti régióira vonatkozó specifikus cselekvési programok elfogadása. E különleges programoknak ugyanazt az irányt kell követniük, mint a legkülső régiókra vonatkozóan már jóváhagyott programoknak (12), és biztosítaniuk kell, hogy a szigeti régiók a hét legkülső régióhoz hasonló fejlődést érhessenek el: ezek a régiók az 1994–1999 és a 2000–2006 közötti időszakban lakosonként mintegy 33 %-kal több támogatást kaptak a strukturális alapokból, mint az 1. célkitűzésbe tartozó többi terület. Ezek a pénzügyi támogatások hozzájárultak ahhoz, hogy a gazdaság nagyobb mértékben növekedett, a munkanélküliség aránya pedig gyorsabb ütemben csökkent, mint sok már uniós régióban.

| 7.5.2 | A regionális politika új tervezési időszakára (2007–2013) az uniós alapoknak az összes támogatható költségekben való nagyobb arányú részvételét tervezik, miközben 85 %-os felső határt állapítanak meg e részvételre vonatkozóan, a legkülső régiókra és a külső görög szigetekre vonatkozó szabályozáshoz hasonlóan (13). A szigeti régiók esetében a 2007–2013-as időszakra vonatkozó új bizottsági javaslat rendelkezései (14) nem bizonyulnak kielégítőnek (a tervezett felső határ kb. 60 %). |
| --- | --- |

7.5.2

A regionális politika új tervezési időszakára (2007–2013) az uniós alapoknak az összes támogatható költségekben való nagyobb arányú részvételét tervezik, miközben 85 %-os felső határt állapítanak meg e részvételre vonatkozóan, a legkülső régiókra és a külső görög szigetekre vonatkozó szabályozáshoz hasonlóan (13). A szigeti régiók esetében a 2007–2013-as időszakra vonatkozó új bizottsági javaslat rendelkezései (14) nem bizonyulnak kielégítőnek (a tervezett felső határ kb. 60 %).

| 7.5.2.1. | Lehetővé kell tenni a területi önkormányzatok számára a JEREMIE program – beruházási alapok formájában történő – megvalósítását, mely által az élelmiszertermelő mezőgazdasági üzemet létrehozni kívánó fiatal mezőgazdasági termelők pénzügyi eszközökhöz juthatnának. (15) |
| --- | --- |

7.5.2.1.

Lehetővé kell tenni a területi önkormányzatok számára a JEREMIE program – beruházási alapok formájában történő – megvalósítását, mely által az élelmiszertermelő mezőgazdasági üzemet létrehozni kívánó fiatal mezőgazdasági termelők pénzügyi eszközökhöz juthatnának. (15)

| 7.5.3 | Az EGSZB javasolja, hogy az új strukturális alapok keretében a szigetek különleges bánásmódban részesüljenek. |
| --- | --- |

7.5.3

Az EGSZB javasolja, hogy az új strukturális alapok keretében a szigetek különleges bánásmódban részesüljenek.

| 7.6 | Tekintettel a szigetjellegből eredő költségek kiegyenlítését célzó specifikus politika következményeire, az EGSZB kéri, hogy az érintett szereplők, a kormányzatok, a társadalom stb. közös erővel igyekezzenek létrehozni egy olyan platformot, amely összefogja és összehangolja a terveket a jellegzetes gondok leküzdése érdekében, és annak biztosítására, hogy a szigeteken a jövőben is legyenek mezőgazdasági termelők. |
| --- | --- |

7.6

Tekintettel a szigetjellegből eredő költségek kiegyenlítését célzó specifikus politika következményeire, az EGSZB kéri, hogy az érintett szereplők, a kormányzatok, a társadalom stb. közös erővel igyekezzenek létrehozni egy olyan platformot, amely összefogja és összehangolja a terveket a jellegzetes gondok leküzdése érdekében, és annak biztosítására, hogy a szigeteken a jövőben is legyenek mezőgazdasági termelők.

Brüsszel, 2006. szeptember 13.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  HL C 302., 2003.3.14., előadó: Jean-Paul Bastian.

1

(2)  HL C 302., 2004.12.7. és CESE 251/2005, HL C 234., 2005.9.22., előadó: Gilbert Bros.

2

(3)  2000/2222(INI), HL C 072., 2001.3.21.

3

(4)  HL C 221., 2002.9.17., előadó: Philippe Levaux.

4

(5)  HL C 24., 2006.1.31., előadó: Margarita López Almendáriz.

5

(6)  HL C 30., 1997.1.30., előadó: Leopoldo Quevedo Rojo.

6

(7)  HL C 74., 2005.3.23.

7

(8)  Ld. az 1. sz. lábjegyzetet.

8

(9)  További információk erre a dél-franciaországi Lozčre megyéből, „La Margeride” régióból származó sajtra vonatkozóan: http://www.artisoudemargeride.com/.

9

(10)  Lásd a következő weboldalt: http://www.mountainproducts-europe.org/sites/euromontana/.

10

(11)  Lásd a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződést.

11

(12)  POSEIDOM-program a legkülső francia megyék számára, POSEICAN a Kanári-szigetek számára és POSEIMA az Azori-szigetek és Madeira számára.

12

(13)  1260/1999/EK rendelet

13

(14)  COM(2004) 492 final

14

(15)  HL C 110., 2006.5.9., előadó: Antonello Pezzini.

15

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/102 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/102

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Válasz az éghajlatváltozás kihívásaira – A civil társadalom szerepe”

(2006/C 318/17)

2006. január 19-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy Működési Szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját véleményt dolgoz ki a következő: „Válasz az éghajlatváltozás kihívásaira – A civil társadalom szerepe”.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció véleményét 2006. július 11-én elfogadta. (Előadó: Ernst Erik EHNMARK.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. szeptember 13–14-én tartott 429. plenáris ülésén (a 2006. szeptember 14-i ülésnapon) 59 szavazattal 1 ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

A.   Következtetések

| A.1 | Az éghajlatváltozás megállíthatatlan folyamat, legalábbis az elkövetkező 15–20 évben. Ebből a szemszögből nézve meg kell tanulnunk együtt élni vele, és módot kell találnunk hatásainak enyhítésére és az alkalmazkodásra. |
| --- | --- |

A.1

Az éghajlatváltozás megállíthatatlan folyamat, legalábbis az elkövetkező 15–20 évben. Ebből a szemszögből nézve meg kell tanulnunk együtt élni vele, és módot kell találnunk hatásainak enyhítésére és az alkalmazkodásra.

| A.2 | Az éghajlatváltozásról szóló vita túlságosan a makroszintre és a távoli jövő eseményeire összpontosít. Egyértelműen szükség van az arról szóló vitára, hogy az éghajlatváltozás hogyan érinti a jelenben és a jövőben a polgárok mindennapi életét. Az éghajlatváltozással összefüggő kérdéseket úgy kell átalakítani, hogy érthetőbbé és konkrétabbá váljanak. |
| --- | --- |

A.2

Az éghajlatváltozásról szóló vita túlságosan a makroszintre és a távoli jövő eseményeire összpontosít. Egyértelműen szükség van az arról szóló vitára, hogy az éghajlatváltozás hogyan érinti a jelenben és a jövőben a polgárok mindennapi életét. Az éghajlatváltozással összefüggő kérdéseket úgy kell átalakítani, hogy érthetőbbé és konkrétabbá váljanak.

| A.3 | A szociális partnerek és a szervezett civil társadalom kulcsfontosságú szerepet töltenek be abban, hogy az éghajlat-változási problémákat közelebb hozzák a polgárokhoz, valamint az arról folytatott helyi szintű vita előmozdításában, hogy a közösségek hogyan készíthetnek elő konkrét lépéseket az éghajlatváltozás kihívásaihoz való alkalmazkodás érdekében. |
| --- | --- |

A.3

A szociális partnerek és a szervezett civil társadalom kulcsfontosságú szerepet töltenek be abban, hogy az éghajlat-változási problémákat közelebb hozzák a polgárokhoz, valamint az arról folytatott helyi szintű vita előmozdításában, hogy a közösségek hogyan készíthetnek elő konkrét lépéseket az éghajlatváltozás kihívásaihoz való alkalmazkodás érdekében.

| A.4 | Az éghajlatváltozás a társadalom széles rétegeinek életére hatással lesz. Az EGSZB ennek számos példájára rámutatott. Az általános következtetés az, hogy az EU-beli közösségek – a szociális partnerekkel és a szervezett civil társadalommal együtt – nagyobb felelősséget kell, hogy vállaljanak az éghajlatváltozás következményeire való felkészülés és a felkészülés megtervezése terén. |
| --- | --- |

A.4

Az éghajlatváltozás a társadalom széles rétegeinek életére hatással lesz. Az EGSZB ennek számos példájára rámutatott. Az általános következtetés az, hogy az EU-beli közösségek – a szociális partnerekkel és a szervezett civil társadalommal együtt – nagyobb felelősséget kell, hogy vállaljanak az éghajlatváltozás következményeire való felkészülés és a felkészülés megtervezése terén.

| A.5 | Az EGSZB javasolja, hogy a szervezett civil társadalom a szociális partnerekkel karöltve az egész EU-ra kiterjedő nyilvános párbeszédet kezdeményezzen az éghajlatváltozás témájában, amely arra összpontosítana, hogy az éghajlatváltozás hogyan érintheti mindennapi életünket. A párbeszéd fő célja a figyelem felhívása és a felkészülés lenne az elkövetkező 15–20 éves időszakra, amelynek során az éghajlatváltozás súlyosbodik majd függetlenül attól, hogy mit tehet ma meg az emberiség. |
| --- | --- |

A.5

Az EGSZB javasolja, hogy a szervezett civil társadalom a szociális partnerekkel karöltve az egész EU-ra kiterjedő nyilvános párbeszédet kezdeményezzen az éghajlatváltozás témájában, amely arra összpontosítana, hogy az éghajlatváltozás hogyan érintheti mindennapi életünket. A párbeszéd fő célja a figyelem felhívása és a felkészülés lenne az elkövetkező 15–20 éves időszakra, amelynek során az éghajlatváltozás súlyosbodik majd függetlenül attól, hogy mit tehet ma meg az emberiség.

| A.6 | Az EGSZB azt javasolja, hogy valamennyi uniós tagállam jelöljön ki, illetve hozzon létre egy éghajlat-változási tájékoztatási és koordinációs hivatalt a helyi, a regionális és a nemzeti szint közötti kapcsolatok elősegítésére. |
| --- | --- |

A.6

Az EGSZB azt javasolja, hogy valamennyi uniós tagállam jelöljön ki, illetve hozzon létre egy éghajlat-változási tájékoztatási és koordinációs hivatalt a helyi, a regionális és a nemzeti szint közötti kapcsolatok elősegítésére.

| A.7 | Az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az éghajlatváltozást leginkább a távoli jövőben játszódó forgatókönyvek alapján vitatják meg. Az éghajlatváltozás többé már nem főként – vagy kizárólag – a távoli jövő kérdése.
  Itt és most is érint bennünket. |
| --- | --- |

A.7

Az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az éghajlatváltozást leginkább a távoli jövőben játszódó forgatókönyvek alapján vitatják meg. Az éghajlatváltozás többé már nem főként – vagy kizárólag – a távoli jövő kérdése.

Itt és most is érint bennünket.

1.   Bevezetés

| 1.1 | Az éghajlatváltozás létét széles körben elismerik. Következményeinek jellegét és nagyságrendjét már kevésbé. Ennek egyik oka az, hogy bővíteni kellene ismereteinket kutatások és szcenárió-elemzések segítségével. Egy másik pedig magának az éghajlatváltozásnak a jellege, vagyis az, hogy ez alapvetően lassú folyamat, amelynek során egyre gyakrabban drámai események következnek be. A harmadik ok az, hogy az éghajlatváltozást nyilvános viták során gyakran olyan problémaként kezelik, amely csupán másokat érint, és bennünket nem. A negyedik ok a „megatrendekre” és a távoli jövő forgatókönyveire való összpontosításban rejlik, ami – úgy tűnik – elhomályosítja a jelenlegi mindennapi életünkkel kapcsolatos, konkrétabb kérdéseket. |
| --- | --- |

1.1

Az éghajlatváltozás létét széles körben elismerik. Következményeinek jellegét és nagyságrendjét már kevésbé. Ennek egyik oka az, hogy bővíteni kellene ismereteinket kutatások és szcenárió-elemzések segítségével. Egy másik pedig magának az éghajlatváltozásnak a jellege, vagyis az, hogy ez alapvetően lassú folyamat, amelynek során egyre gyakrabban drámai események következnek be. A harmadik ok az, hogy az éghajlatváltozást nyilvános viták során gyakran olyan problémaként kezelik, amely csupán másokat érint, és bennünket nem. A negyedik ok a „megatrendekre” és a távoli jövő forgatókönyveire való összpontosításban rejlik, ami – úgy tűnik – elhomályosítja a jelenlegi mindennapi életünkkel kapcsolatos, konkrétabb kérdéseket.

| 1.2 | Erre az olvadó sarki jég hozható fel példaként. Az elmúlt hónapokban a média közkedvelt témájává váltak azok a számítások, amelyek szerint az olvadó jég hatására az óceánok szintje akár 13 méterrel is emelkedhet (az Európai Környezetvédelmi Ügynökség – EEA – becslése). Egy másik példa a Golf-áramlaté: ha az áramlatot mozgásban tartó mechanizmusok „sérülnek”, a hőmérséklet erőteljesen csökkenhet Észak-Európában. Akármilyen érdekes és fontos kérdések is ezek, nem ösztönzik az embereket arra, hogy rövidebb távon és kézzelfoghatóbb konkrétumokban gondolkodva tekintsenek az éghajlatváltozásra. |
| --- | --- |

1.2

Erre az olvadó sarki jég hozható fel példaként. Az elmúlt hónapokban a média közkedvelt témájává váltak azok a számítások, amelyek szerint az olvadó jég hatására az óceánok szintje akár 13 méterrel is emelkedhet (az Európai Környezetvédelmi Ügynökség – EEA – becslése). Egy másik példa a Golf-áramlaté: ha az áramlatot mozgásban tartó mechanizmusok „sérülnek”, a hőmérséklet erőteljesen csökkenhet Észak-Európában. Akármilyen érdekes és fontos kérdések is ezek, nem ösztönzik az embereket arra, hogy rövidebb távon és kézzelfoghatóbb konkrétumokban gondolkodva tekintsenek az éghajlatváltozásra.

| 1.3 | Fontos hangsúlyozni, hogy az éghajlat jelenleg tapasztalható változásai, amelyekkel igyekszünk megküzdeni, csak a kezdetét jelentik egy előttünk álló, hosszú folyamatnak. A következő 15–20 évben a már zajló éghajlati változások súlyosbodni fognak, annál az egyszerű oknál fogva, hogy az emberiség már eddig is elegendő káros anyagot állított elő (és állít elő ma is) üvegházhatást okozó gázok formájában. Feladatunk tehát az, hogy felkészüljünk az éghajlatváltozásra, és alkalmazkodjunk ahhoz. Ugyanakkor az, hogy mi fog történni az elkövetkező 15–20 éves időszak után, a mai nemzedékek felelőssége is abban az értelemben, hogy a mostani határozott lépések csökkenthetik az éghajlatváltozás távoli jövőbeli mértékét. Az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC) és a kiotói jegyzőkönyv alapján folyó viták lehetőséget kínálnak a 2012 utáni lépésre, és ezt meg kell ragadni. Ha ezt az esélyt elszalasztjuk, az éghajlat tovább romlik, és drasztikusabb intézkedések válnak szükségessé a trendek megfordításához. Nem meglepő tehát, ha egyre több kormány tekinti az éghajlatváltozást igen magas prioritásnak. Ugyanakkor ez nem jelenti azt, hogy a kormányok ennek megfelelően cselekednének is. |
| --- | --- |

1.3

Fontos hangsúlyozni, hogy az éghajlat jelenleg tapasztalható változásai, amelyekkel igyekszünk megküzdeni, csak a kezdetét jelentik egy előttünk álló, hosszú folyamatnak. A következő 15–20 évben a már zajló éghajlati változások súlyosbodni fognak, annál az egyszerű oknál fogva, hogy az emberiség már eddig is elegendő káros anyagot állított elő (és állít elő ma is) üvegházhatást okozó gázok formájában. Feladatunk tehát az, hogy felkészüljünk az éghajlatváltozásra, és alkalmazkodjunk ahhoz. Ugyanakkor az, hogy mi fog történni az elkövetkező 15–20 éves időszak után, a mai nemzedékek felelőssége is abban az értelemben, hogy a mostani határozott lépések csökkenthetik az éghajlatváltozás távoli jövőbeli mértékét. Az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC) és a kiotói jegyzőkönyv alapján folyó viták lehetőséget kínálnak a 2012 utáni lépésre, és ezt meg kell ragadni. Ha ezt az esélyt elszalasztjuk, az éghajlat tovább romlik, és drasztikusabb intézkedések válnak szükségessé a trendek megfordításához. Nem meglepő tehát, ha egyre több kormány tekinti az éghajlatváltozást igen magas prioritásnak. Ugyanakkor ez nem jelenti azt, hogy a kormányok ennek megfelelően cselekednének is.

| 1.4 | Az éghajlatváltozásról szóló vitában döntően kormányok és tudományos körök vesznek részt. A környezetvédelmi civil szervezetek igen jó munkát végeznek, ám csekély forrás áll rendelkezésükre. Az olyan jelentős, nagy szervezetek, mint a szakszervezetek vagy a munkáltatói szervezetek – összességében véve – már nem annyira aktívak az arról folyó vitában, hogy hogyan lehetne kezelni és mérsékelni az éghajlat-változási folyamatokat. A szervezett civil társadalom kulcsszerepet kellene hogy játsszon, azonban – úgy látszik – ezt nem szívesen vállalja fel. |
| --- | --- |

1.4

Az éghajlatváltozásról szóló vitában döntően kormányok és tudományos körök vesznek részt. A környezetvédelmi civil szervezetek igen jó munkát végeznek, ám csekély forrás áll rendelkezésükre. Az olyan jelentős, nagy szervezetek, mint a szakszervezetek vagy a munkáltatói szervezetek – összességében véve – már nem annyira aktívak az arról folyó vitában, hogy hogyan lehetne kezelni és mérsékelni az éghajlat-változási folyamatokat. A szervezett civil társadalom kulcsszerepet kellene hogy játsszon, azonban – úgy látszik – ezt nem szívesen vállalja fel.

| 1.5 | Az EGSZB határozott véleménye szerint az éghajlatváltozásra való felkészülés aktív résztvevői és a vonatkozó vita „gazdái” körébe be kell vonni a szociális partnereket és a – széles értelemben vett – szervezett civil társadalmat. Az éghajlatváltozás olyan szakaszba lép, amelyben a következmények enyhítése és az azokhoz való alkalmazkodás a mindennapi élet részévé válnak. Az éghajlatváltozás többé már nem főként – vagy kizárólag – a távoli jövő kérdése. Itt és most is érint bennünket. Elsődleges jelentőségű tehát, hogy a szervezett civil társadalom és a szociális partnerek követeljék, hogy ők is az éghajlatváltozásra vonatkozó vita és felkészülés „gazdái” lehessenek. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB határozott véleménye szerint az éghajlatváltozásra való felkészülés aktív résztvevői és a vonatkozó vita „gazdái” körébe be kell vonni a szociális partnereket és a – széles értelemben vett – szervezett civil társadalmat. Az éghajlatváltozás olyan szakaszba lép, amelyben a következmények enyhítése és az azokhoz való alkalmazkodás a mindennapi élet részévé válnak. Az éghajlatváltozás többé már nem főként – vagy kizárólag – a távoli jövő kérdése. Itt és most is érint bennünket. Elsődleges jelentőségű tehát, hogy a szervezett civil társadalom és a szociális partnerek követeljék, hogy ők is az éghajlatváltozásra vonatkozó vita és felkészülés „gazdái” lehessenek.

| 1.6 | Alapvetően fontos, hogy a jelenlegi vita sokkal nagyobb mértékben szóljon az egyes polgárok és a helyi közösségek mikroszintjének szempontjairól, az ő helyzetük alapján. Meg kell vizsgálni, hogy hogyan enyhíthetik a polgárok a jelenlegi éghajlatváltozás hatásait, akár a költségek (vö.: energiaköltségek), akár a biztosítás, akár a fogyasztói preferenciák vonatkozásában, hogy csak néhány példát említsünk. |
| --- | --- |

1.6

Alapvetően fontos, hogy a jelenlegi vita sokkal nagyobb mértékben szóljon az egyes polgárok és a helyi közösségek mikroszintjének szempontjairól, az ő helyzetük alapján. Meg kell vizsgálni, hogy hogyan enyhíthetik a polgárok a jelenlegi éghajlatváltozás hatásait, akár a költségek (vö.: energiaköltségek), akár a biztosítás, akár a fogyasztói preferenciák vonatkozásában, hogy csak néhány példát említsünk.

| 1.7 | A vélemény célja elsősorban annak vizsgálata, hogy a szervezett civil társadalom és a szociális partnerek milyen szerepet töltenek be az éghajlatváltozás kihívásaira teendő válaszlépések elemzésében, tervezésében és végrehajtásában. Olyan megoldási módokra és eszközökre összpontosít, amelyek gazdasági, társadalmi és kohéziós szempontból, konkrét, alulról felfelé irányuló megközelítés keretében adnak választ a problémákra. |
| --- | --- |

1.7

A vélemény célja elsősorban annak vizsgálata, hogy a szervezett civil társadalom és a szociális partnerek milyen szerepet töltenek be az éghajlatváltozás kihívásaira teendő válaszlépések elemzésében, tervezésében és végrehajtásában. Olyan megoldási módokra és eszközökre összpontosít, amelyek gazdasági, társadalmi és kohéziós szempontból, konkrét, alulról felfelé irányuló megközelítés keretében adnak választ a problémákra.

| 1.8 | Az elkövetkező 15–20 évre való összpontosítás azzal indokolható, hogy ebben az időszakban az éghajlatváltozás annak alapján alakul majd, amit eddig tettünk. Hasonlóképpen világos az is, hogy most alkalmazkodnunk kell a folyamat kezdeti hatásaihoz, felkészülve egyben a jövőben várható hatásokra is. |
| --- | --- |

1.8

Az elkövetkező 15–20 évre való összpontosítás azzal indokolható, hogy ebben az időszakban az éghajlatváltozás annak alapján alakul majd, amit eddig tettünk. Hasonlóképpen világos az is, hogy most alkalmazkodnunk kell a folyamat kezdeti hatásaihoz, felkészülve egyben a jövőben várható hatásokra is.

| 1.9 | Gyakran megfigyelhető, hogy az éghajlatváltozásra vonatkozó jelentések és információk mennyisége annyira nagy, hogy azokat nehezen „fogadják be” a polgárok, akik választ keresnek arra a kérdésre, hogy hogyan érint(het)i az éghajlatváltozás a mindennapi életüket. Hatalmas mennyiségű információ áll rendelkezésre e témában, ami kommunikációs kihívást jelent. Ez a helyzet a politikai vezetés részvételét is szükségessé teszi, mivel néhány elkerülhetetlen intézkedés kétségkívül kényelmetlenséget okoz majd mindennapi életünkben. |
| --- | --- |

1.9

Gyakran megfigyelhető, hogy az éghajlatváltozásra vonatkozó jelentések és információk mennyisége annyira nagy, hogy azokat nehezen „fogadják be” a polgárok, akik választ keresnek arra a kérdésre, hogy hogyan érint(het)i az éghajlatváltozás a mindennapi életüket. Hatalmas mennyiségű információ áll rendelkezésre e témában, ami kommunikációs kihívást jelent. Ez a helyzet a politikai vezetés részvételét is szükségessé teszi, mivel néhány elkerülhetetlen intézkedés kétségkívül kényelmetlenséget okoz majd mindennapi életünkben.

| 1.10 | Fontos hangsúlyozni, hogy számos igen hasznos tanulmány van készülőben. Különös jelentőségű a – második szakaszába lépett – Európai Éghajlat-változási Program. A programon belül számos munkacsoport jött létre, hogy a kibocsátáskereskedelem, az energiaellátás, az energiaszükséglet, a közlekedés, az ipar, a mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás kérdéseivel foglalkozzon – hogy csak néhányat említsünk. Az Európai Bizottság által 2005 októberében elindított Második Éghajlat-változási Program keretében új munkacsoportok alakultak az alkalmazkodás, a szén-dioxid befogása és geológiai tárolása, a légi közlekedés, valamint a kis teljesítményű járművek CO2-kibocsátására vonatkozó összehangolt megközelítés témakörében, több csoport pedig az eddigi tevékenység végrehajtásának felülvizsgálatát végzi. Összességében az éghajlat-változási programok gazdag elemzés- és információforrást kínálnak, továbbá számos tanácsi döntés alapjául szolgálnak. |
| --- | --- |

1.10

Fontos hangsúlyozni, hogy számos igen hasznos tanulmány van készülőben. Különös jelentőségű a – második szakaszába lépett – Európai Éghajlat-változási Program. A programon belül számos munkacsoport jött létre, hogy a kibocsátáskereskedelem, az energiaellátás, az energiaszükséglet, a közlekedés, az ipar, a mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás kérdéseivel foglalkozzon – hogy csak néhányat említsünk. Az Európai Bizottság által 2005 októberében elindított Második Éghajlat-változási Program keretében új munkacsoportok alakultak az alkalmazkodás, a szén-dioxid befogása és geológiai tárolása, a légi közlekedés, valamint a kis teljesítményű járművek CO2-kibocsátására vonatkozó összehangolt megközelítés témakörében, több csoport pedig az eddigi tevékenység végrehajtásának felülvizsgálatát végzi. Összességében az éghajlat-változási programok gazdag elemzés- és információforrást kínálnak, továbbá számos tanácsi döntés alapjául szolgálnak.

| 1.11 | Szükség van-e az Éghajlat-változási Program további bővítésére? A válasz: igen, abban az értelemben, hogy széles körű igény mutatkozik konkrétabb információk és főként több példa iránt a sikeres kezdeményezések terén. Továbbá az éghajlatváltozás problémájának kezelése aktív részvételt kíván az érdekelt felek, végső soron pedig maguk a polgárok részéről. Az Európai Bizottság érzékeli ennek szükségességét, és ezért jelentős tájékoztatási és kommunikációs kampányt indított. A kezdeményezés igen örvendetes. További tájékoztató tevékenységekre van azonban szükség, amelyekben minden tagállam részt vesz, amelyek összehangolják az uniós, nemzeti és helyi szintű munkát, és – legfőképpen – jobban megismertetik az embereket ezekkel a kérdésekkel. |
| --- | --- |

1.11

Szükség van-e az Éghajlat-változási Program további bővítésére? A válasz: igen, abban az értelemben, hogy széles körű igény mutatkozik konkrétabb információk és főként több példa iránt a sikeres kezdeményezések terén. Továbbá az éghajlatváltozás problémájának kezelése aktív részvételt kíván az érdekelt felek, végső soron pedig maguk a polgárok részéről. Az Európai Bizottság érzékeli ennek szükségességét, és ezért jelentős tájékoztatási és kommunikációs kampányt indított. A kezdeményezés igen örvendetes. További tájékoztató tevékenységekre van azonban szükség, amelyekben minden tagállam részt vesz, amelyek összehangolják az uniós, nemzeti és helyi szintű munkát, és – legfőképpen – jobban megismertetik az embereket ezekkel a kérdésekkel.

2.   Kit érintenek az éghajlatváltozás kihívásai?

| 2.1 | Az éghajlatváltozás mélyrehatóan befolyásolja majd a modern társadalmak több rétegét. A hatások nem korlátozódnak csupán a szélsőséges időjárási viszonyokra. A teljesség igénye nélkül idetartoznak az alábbi területek is: az árvizek, az erdőtüzek, az infrastrukturális károk, a mezőgazdasági szerkezetátalakítás, a levegő minőségével kapcsolatos problémák – különösen a nagyvárosokban –, az energiaellátási problémák, a vízhasználat korlátozása, valamint az iparra, különösen pedig a gyáriparra gyakorolt hatás. A lista kibővíthető a várostervezéssel és az energiamegtakarítás céljából történő, új építészeti megoldások bevezetésével. |
| --- | --- |

2.1

Az éghajlatváltozás mélyrehatóan befolyásolja majd a modern társadalmak több rétegét. A hatások nem korlátozódnak csupán a szélsőséges időjárási viszonyokra. A teljesség igénye nélkül idetartoznak az alábbi területek is: az árvizek, az erdőtüzek, az infrastrukturális károk, a mezőgazdasági szerkezetátalakítás, a levegő minőségével kapcsolatos problémák – különösen a nagyvárosokban –, az energiaellátási problémák, a vízhasználat korlátozása, valamint az iparra, különösen pedig a gyáriparra gyakorolt hatás. A lista kibővíthető a várostervezéssel és az energiamegtakarítás céljából történő, új építészeti megoldások bevezetésével.

| 2.2 | Csak fokozatosan kezdjük belátni, hogy az éghajlatváltozás a különféle ágazatok mennyire átfogó sokaságát fogja érinteni. A közvélemény részéről azonban csak lassan jelenik meg a megfelelő cselekvéshez szükséges támogatás. |
| --- | --- |

2.2

Csak fokozatosan kezdjük belátni, hogy az éghajlatváltozás a különféle ágazatok mennyire átfogó sokaságát fogja érinteni. A közvélemény részéről azonban csak lassan jelenik meg a megfelelő cselekvéshez szükséges támogatás.

| 2.3 | Az éghajlatváltozás problémájának konkrét lépésekkel történő megoldása sok esetben egyértelmű és néha kellemetlen hatással lesz a polgárok mindennapjaira. |
| --- | --- |

2.3

Az éghajlatváltozás problémájának konkrét lépésekkel történő megoldása sok esetben egyértelmű és néha kellemetlen hatással lesz a polgárok mindennapjaira.

| 2.4 | Párhuzamot vonhatunk a fentiek és a fenntartható fejlődés uniós stratégiájáról folytatott vita között. A vita kezdeti szakaszától fogva nyilvánvaló volt, hogy az átlagember nincs tisztában azzal, mi is kell valójában ahhoz, hogy a fenntartható fejlődés biztosabban megvalósítható legyen az Európai Unió szintjén, illetve globális szinten. A fenntartható fejlődéssel kapcsolatos ránk váró feladatokat a társadalmaink működését és szerepét érintő radikális változásokat hozó kihívásoknak minősítették (1). |
| --- | --- |

2.4

Párhuzamot vonhatunk a fentiek és a fenntartható fejlődés uniós stratégiájáról folytatott vita között. A vita kezdeti szakaszától fogva nyilvánvaló volt, hogy az átlagember nincs tisztában azzal, mi is kell valójában ahhoz, hogy a fenntartható fejlődés biztosabban megvalósítható legyen az Európai Unió szintjén, illetve globális szinten. A fenntartható fejlődéssel kapcsolatos ránk váró feladatokat a társadalmaink működését és szerepét érintő radikális változásokat hozó kihívásoknak minősítették (1).

| 2.5 | Az éghajlatváltozás elleni harc természetesen szerves részét képezi a fenntartható fejlődés elérését célzó törekvéseknek. Az éghajlatváltozás elleni küzdelemnek – csakúgy, mint a fenntartható fejlődésért tett erőfeszítéseknek – konkrétnak és gyakorlatinak kell lennie. |
| --- | --- |

2.5

Az éghajlatváltozás elleni harc természetesen szerves részét képezi a fenntartható fejlődés elérését célzó törekvéseknek. Az éghajlatváltozás elleni küzdelemnek – csakúgy, mint a fenntartható fejlődésért tett erőfeszítéseknek – konkrétnak és gyakorlatinak kell lennie.

| 2.6 | A lisszaboni stratégiára néha úgy hivatkoznak, mint a fenntartható fejlődés jövőképének megvalósítására az első tízéves szakaszban. A lisszaboni stratégia a gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi pillérekre koncentrál. Gyakran elfelejtik, hogy a lisszaboni stratégia a környezetvédelmet, az éghajlatváltozást és általában a fenntartható fejlődést illetően is magasra törő célokat tűzött ki kezdettől fogva. Ezért tehát az éghajlatváltozás elleni cselekvést nem lehet teljesen különálló kérdésként kezelni. Az éghajlatváltozás egy szélesebb jövőkép kulcsfontosságú része, amely szorosan kapcsolódik az átfogó cselekvés szükségességéhez. |
| --- | --- |

2.6

A lisszaboni stratégiára néha úgy hivatkoznak, mint a fenntartható fejlődés jövőképének megvalósítására az első tízéves szakaszban. A lisszaboni stratégia a gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi pillérekre koncentrál. Gyakran elfelejtik, hogy a lisszaboni stratégia a környezetvédelmet, az éghajlatváltozást és általában a fenntartható fejlődést illetően is magasra törő célokat tűzött ki kezdettől fogva. Ezért tehát az éghajlatváltozás elleni cselekvést nem lehet teljesen különálló kérdésként kezelni. Az éghajlatváltozás egy szélesebb jövőkép kulcsfontosságú része, amely szorosan kapcsolódik az átfogó cselekvés szükségességéhez.

| 2.7 | A lisszaboni stratégiával kapcsolatban újra és újra visszatérő észrevétel, hogy a tagállamok és kormányaik nem kezelik elegendő mértékben prioritásként az elfogadott intézkedéseket és beruházásokat. Kimutatható, hogy a lisszaboni stratégia nem túl közvetlen és nem túl érezhető hatással van a polgárokra. Az éghajlatváltozás hatásai – például a természeti katasztrófák – viszont gyakran nagyon is kézzelfoghatóak. A polgároknak jó előre, megfelelően fel kell készülniük ezeknek a hatásoknak az enyhítésére. |
| --- | --- |

2.7

A lisszaboni stratégiával kapcsolatban újra és újra visszatérő észrevétel, hogy a tagállamok és kormányaik nem kezelik elegendő mértékben prioritásként az elfogadott intézkedéseket és beruházásokat. Kimutatható, hogy a lisszaboni stratégia nem túl közvetlen és nem túl érezhető hatással van a polgárokra. Az éghajlatváltozás hatásai – például a természeti katasztrófák – viszont gyakran nagyon is kézzelfoghatóak. A polgároknak jó előre, megfelelően fel kell készülniük ezeknek a hatásoknak az enyhítésére.

| 2.8 | Az éghajlatváltozást gyakran csak a pénzügyi veszteségek szemszögéből értékelik. Ez nem ad teljes képet a helyzetről. Teljes mértékben el kell ismerni, hogy az éghajlatváltozásnak szociális vetülete is van. Nem csak arról van szó, hogy a polgárok elvesztik otthonaikat és munkahelyeiket. Magasabb költségekkel is számolni kell mind az energia, mind pedig a szabadidő terén. Emellett a polgárokat ösztönözni kell arra, hogy változtassanak fogyasztási szokásaikon, és – számos más szempont mellett – fennáll annak is a kockázata, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás új társadalmi–gazdasági egyensúlyhiányokat eredményez, ami kedvezőtlen hatással jár a távoli régiókban lakó vagy alacsony rendelkezésre álló jövedelemmel bíró polgárok számára. |
| --- | --- |

2.8

Az éghajlatváltozást gyakran csak a pénzügyi veszteségek szemszögéből értékelik. Ez nem ad teljes képet a helyzetről. Teljes mértékben el kell ismerni, hogy az éghajlatváltozásnak szociális vetülete is van. Nem csak arról van szó, hogy a polgárok elvesztik otthonaikat és munkahelyeiket. Magasabb költségekkel is számolni kell mind az energia, mind pedig a szabadidő terén. Emellett a polgárokat ösztönözni kell arra, hogy változtassanak fogyasztási szokásaikon, és – számos más szempont mellett – fennáll annak is a kockázata, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás új társadalmi–gazdasági egyensúlyhiányokat eredményez, ami kedvezőtlen hatással jár a távoli régiókban lakó vagy alacsony rendelkezésre álló jövedelemmel bíró polgárok számára.

| 2.9 | Az EGSZB hangsúlyozza a társadalmi kohézió jelentőségét az éghajlatváltozás elleni küzdelemben. Meg kell teremteni az egyensúlyt a gazdasági tényezőknek a polgárok meggyőzésére való nagyobb mértékű felhasználása és a lehetséges negatív társadalmi következmények között. Azt is mérlegelni kell, hogy az éghajlatváltozás kezelésének egyéb eszközei milyen hatást gyakorolnak a társadalmi kohézióra. Ez kiemeli annak fontosságát, hogy a szervezett civil társadalmat az éghajlatváltozás elleni küzdelem teljes folyamatába bevonjuk. |
| --- | --- |

2.9

Az EGSZB hangsúlyozza a társadalmi kohézió jelentőségét az éghajlatváltozás elleni küzdelemben. Meg kell teremteni az egyensúlyt a gazdasági tényezőknek a polgárok meggyőzésére való nagyobb mértékű felhasználása és a lehetséges negatív társadalmi következmények között. Azt is mérlegelni kell, hogy az éghajlatváltozás kezelésének egyéb eszközei milyen hatást gyakorolnak a társadalmi kohézióra. Ez kiemeli annak fontosságát, hogy a szervezett civil társadalmat az éghajlatváltozás elleni küzdelem teljes folyamatába bevonjuk.

| 2.10 | Az éghajlatváltozás következményeit a munkával töltött időre nézve is elemezni kell. Ezek a következmények nemcsak a kevesebb természeti erőforrást felhasználó, energiatakarékos termelési módszerekre történő átállást jelentik, hanem a termelési egységek áthelyezését is az olcsó megújuló energiaforrások elérhetőségének függvényében. Az alkalmazottak szempontjából az új termelési módszerekre és szolgáltatási területekre történő átállás következtében új igény jelenik meg a továbbképzés és az egész életen át tartó tanulás iránt. A szociális párbeszéd során – főként EU-szinten – ki kell emelni az éghajlatváltozás szociális hatásait, különösen a munkával töltött időre vonatkozóan. Az EU-beli szociális partnereknek elsődleges kérdésként kell kezelniük az éghajlatváltozást. Ezzel kapcsolatban fontos kiemelni, hogy az éghajlatváltozás mérséklése önmagában nem vezet a munkanélküliség növekedéséhez, éppen ellenkezőleg, hatásai új munkalehetőségeket teremthetnek (vö. a 2.13. ponttal). |
| --- | --- |

2.10

Az éghajlatváltozás következményeit a munkával töltött időre nézve is elemezni kell. Ezek a következmények nemcsak a kevesebb természeti erőforrást felhasználó, energiatakarékos termelési módszerekre történő átállást jelentik, hanem a termelési egységek áthelyezését is az olcsó megújuló energiaforrások elérhetőségének függvényében. Az alkalmazottak szempontjából az új termelési módszerekre és szolgáltatási területekre történő átállás következtében új igény jelenik meg a továbbképzés és az egész életen át tartó tanulás iránt. A szociális párbeszéd során – főként EU-szinten – ki kell emelni az éghajlatváltozás szociális hatásait, különösen a munkával töltött időre vonatkozóan. Az EU-beli szociális partnereknek elsődleges kérdésként kell kezelniük az éghajlatváltozást. Ezzel kapcsolatban fontos kiemelni, hogy az éghajlatváltozás mérséklése önmagában nem vezet a munkanélküliség növekedéséhez, éppen ellenkezőleg, hatásai új munkalehetőségeket teremthetnek (vö. a 2.13. ponttal).

| 2.11 | A fogyasztók is hamarosan megérzik az éghajlatváltozás hatásait, mivel a fogyasztási szokások is elkerülhetetlenül megváltoznak, legyen szó akár élelmiszerekről, közlekedésről, lakhatásról vagy akár szabadidős tevékenységekről. A fogyasztók azonban potenciális hajtóerőt jelenthetnek az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésére – és megalapozhatják az éghajlatváltozás megfékezésére irányuló hosszú távú cselekvést. Fenntartható termelési mintákat kétségkívül egy olyan megalapozott és erőteljes fogyasztói mozgalom segítségével lehet a legjobban elérni, amely képes megszólítani a polgárokat. A fogyasztókra úgy kell tekinteni, mint akik kulcsszerepet játszanak – vagy akár csak játszhatnak – az éghajlatváltozás egyes polgárokra gyakorolt hatásának enyhítésében. |
| --- | --- |

2.11

A fogyasztók is hamarosan megérzik az éghajlatváltozás hatásait, mivel a fogyasztási szokások is elkerülhetetlenül megváltoznak, legyen szó akár élelmiszerekről, közlekedésről, lakhatásról vagy akár szabadidős tevékenységekről. A fogyasztók azonban potenciális hajtóerőt jelenthetnek az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésére – és megalapozhatják az éghajlatváltozás megfékezésére irányuló hosszú távú cselekvést. Fenntartható termelési mintákat kétségkívül egy olyan megalapozott és erőteljes fogyasztói mozgalom segítségével lehet a legjobban elérni, amely képes megszólítani a polgárokat. A fogyasztókra úgy kell tekinteni, mint akik kulcsszerepet játszanak – vagy akár csak játszhatnak – az éghajlatváltozás egyes polgárokra gyakorolt hatásának enyhítésében.

| 2.12 | Az éghajlatváltozás globális vetületét a más országokban bekövetkező, az emberélet és a tulajdon terén óriási veszteségekkel járó, időjárás okozta katasztrófák szemszögéből értékelik. A trópusi betegségek az éghajlatváltozás eredményeképpen új területekre terjedhetnek át, növelve ezzel az előttünk álló kihívások számát. Az éghajlatváltozás próbára teszi a népek és nemzetek közötti szolidaritást. Az iparosodott országoknak növelniük kell támogatási és segítségnyújtási kapacitásukat. Nem szabad megfeledkezni arról, hogy – különösen a fejlődő országokban – leggyakrabban a szegényeknek kell viselniük az éghajlatváltozás terhét. Az éghajlatváltozás globális szociális vetülete alapvető fontosságú; ez olyan terület, ahol sokat lehet tenni azon problémák megoldása érdekében, amelyek máskülönben könnyen megsokszorozódhatnak. |
| --- | --- |

2.12

Az éghajlatváltozás globális vetületét a más országokban bekövetkező, az emberélet és a tulajdon terén óriási veszteségekkel járó, időjárás okozta katasztrófák szemszögéből értékelik. A trópusi betegségek az éghajlatváltozás eredményeképpen új területekre terjedhetnek át, növelve ezzel az előttünk álló kihívások számát. Az éghajlatváltozás próbára teszi a népek és nemzetek közötti szolidaritást. Az iparosodott országoknak növelniük kell támogatási és segítségnyújtási kapacitásukat. Nem szabad megfeledkezni arról, hogy – különösen a fejlődő országokban – leggyakrabban a szegényeknek kell viselniük az éghajlatváltozás terhét. Az éghajlatváltozás globális szociális vetülete alapvető fontosságú; ez olyan terület, ahol sokat lehet tenni azon problémák megoldása érdekében, amelyek máskülönben könnyen megsokszorozódhatnak.

| 2.13 | Az éghajlatváltozást leggyakrabban a fenyegetések és a gyengeségek szemszögéből vitatják. Az éghajlatváltozás enyhítésére irányuló cselekvés viszont pozitív lehetőséget kínál. Az energiatakarékos termelés és közlekedés iránti egyre növekvő szükséglet tág teret nyitott a kutatás, az új technológiák fejlesztése, valamint az új termékek piacra vitele számára. Ennek az EU által az éghajlatváltozás kihívására adott válasz fontos részét kellene alkotnia. Az Európai Bizottság integrált iparpolitikára irányuló kezdeményezésének keretében igen magas prioritást kell, hogy élvezzen a környezetbarát technológiák kifejlesztésének támogatása és összehangolása. Ebben a kis- és középvállalkozások is igen jelentős szerepet játszhatnak. |
| --- | --- |

2.13

Az éghajlatváltozást leggyakrabban a fenyegetések és a gyengeségek szemszögéből vitatják. Az éghajlatváltozás enyhítésére irányuló cselekvés viszont pozitív lehetőséget kínál. Az energiatakarékos termelés és közlekedés iránti egyre növekvő szükséglet tág teret nyitott a kutatás, az új technológiák fejlesztése, valamint az új termékek piacra vitele számára. Ennek az EU által az éghajlatváltozás kihívására adott válasz fontos részét kellene alkotnia. Az Európai Bizottság integrált iparpolitikára irányuló kezdeményezésének keretében igen magas prioritást kell, hogy élvezzen a környezetbarát technológiák kifejlesztésének támogatása és összehangolása. Ebben a kis- és középvállalkozások is igen jelentős szerepet játszhatnak.

| 2.14 | Az éghajlatváltozás kezelése és enyhítése kapcsán napirendre kerülhet néhány váratlan kérdés. Egy példa: a mezőgazdasági terményekből történő etanol-előállítás közelmúltbeli előtérbe helyezése néhány országban kezd sikerrel járni. Következésképpen egyes termények – például a kukorica – felhasználása egyre inkább az etanol-előállításhoz kötődik. Ugyanezek a termények mindazonáltal egyben kulcsfontosságú termékek is a fejlődő országok éhínség sújtotta területeinek nyújtott élelmiszersegélyek szempontjából. E példa jól szemlélteti az egyoldalú megoldások elkerülésének jelentőségét. |
| --- | --- |

2.14

Az éghajlatváltozás kezelése és enyhítése kapcsán napirendre kerülhet néhány váratlan kérdés. Egy példa: a mezőgazdasági terményekből történő etanol-előállítás közelmúltbeli előtérbe helyezése néhány országban kezd sikerrel járni. Következésképpen egyes termények – például a kukorica – felhasználása egyre inkább az etanol-előállításhoz kötődik. Ugyanezek a termények mindazonáltal egyben kulcsfontosságú termékek is a fejlődő országok éhínség sújtotta területeinek nyújtott élelmiszersegélyek szempontjából. E példa jól szemlélteti az egyoldalú megoldások elkerülésének jelentőségét.

| 2.15 | Az előttünk álló kihívás nagyságrendjét jól mutatja ez az idézet: „A tudósok szerint a károk csökkentése érdekében a jövőben legfeljebb 2 oC-kal haladhatja meg a globális átlaghőmérséklet az iparosodás előtti korszakban jellemző szintet. A 2 oC-os cél azt jelenti, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz és az éghajlatváltozás enyhítéséhez politikákra van szükség. A már elfogadott politikák végrehajtása ellenére a globális kibocsátás az előttünk álló két évtizedben valószínűleg nőni fog, és 2050-re – hatalmas erőfeszítések árán – legalább 15 %-kal csökkenteni kell a globális kibocsátást az 1990-es szinthez képest.” (Az Európai Bizottság „Nyerjük meg a csatát a globális éghajlatváltozás ellen” című közleménye (2)). Az idézet utolsó része jócskán alulbecsüli a valóságot. Arra mindenesetre rámutat, milyen fontos a folyamatnak a helyi és regionális szintekkel, valamint a polgárokkal történő összekapcsolása. |
| --- | --- |

2.15

Az előttünk álló kihívás nagyságrendjét jól mutatja ez az idézet: „A tudósok szerint a károk csökkentése érdekében a jövőben legfeljebb 2 oC-kal haladhatja meg a globális átlaghőmérséklet az iparosodás előtti korszakban jellemző szintet. A 2 oC-os cél azt jelenti, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz és az éghajlatváltozás enyhítéséhez politikákra van szükség. A már elfogadott politikák végrehajtása ellenére a globális kibocsátás az előttünk álló két évtizedben valószínűleg nőni fog, és 2050-re – hatalmas erőfeszítések árán – legalább 15 %-kal csökkenteni kell a globális kibocsátást az 1990-es szinthez képest.” (Az Európai Bizottság „Nyerjük meg a csatát a globális éghajlatváltozás ellen” című közleménye (2)). Az idézet utolsó része jócskán alulbecsüli a valóságot. Arra mindenesetre rámutat, milyen fontos a folyamatnak a helyi és regionális szintekkel, valamint a polgárokkal történő összekapcsolása.

3.   Tíz ágazat, ahol a civil társadalom sokat tehet

| 3.1 | A város- és településtervezés az az ágazat, ahol az éghajlatváltozás enyhítése és az energiatakarékosság terén fontos előrelépést lehet tenni. A jó várostervezésnek éghajlatbarát lakhatási és közlekedési megoldásokat is tartalmaznia kell. Tanulmányok támasztják alá azt a tényt, hogy nagyon pozitív energiahatásokat lehet elérni attól függően, hogy a térben és a közösség szempontjából hogyan helyezik el az épületeket (3). Az építészeti megoldások a napenergia lehető legteljesebb kihasználásához és az épületek szigeteléséhez egyaránt fontosak. További vonatkozás természetesen a fenti megoldások jelentősége a „felhasználóbarát” és szociálisan jól működő falvak, külvárosok és nagyvárosi területek kialakításának szempontjából. Alapvetően fontos, hogy a szociális partnereket és a szervezett civil társadalmat korai szakaszban bevonjuk a város- és településtervezésbe. |
| --- | --- |

3.1

A város- és településtervezés az az ágazat, ahol az éghajlatváltozás enyhítése és az energiatakarékosság terén fontos előrelépést lehet tenni. A jó várostervezésnek éghajlatbarát lakhatási és közlekedési megoldásokat is tartalmaznia kell. Tanulmányok támasztják alá azt a tényt, hogy nagyon pozitív energiahatásokat lehet elérni attól függően, hogy a térben és a közösség szempontjából hogyan helyezik el az épületeket (3). Az építészeti megoldások a napenergia lehető legteljesebb kihasználásához és az épületek szigeteléséhez egyaránt fontosak. További vonatkozás természetesen a fenti megoldások jelentősége a „felhasználóbarát” és szociálisan jól működő falvak, külvárosok és nagyvárosi területek kialakításának szempontjából. Alapvetően fontos, hogy a szociális partnereket és a szervezett civil társadalmat korai szakaszban bevonjuk a város- és településtervezésbe.

| 3.1.1 | Ezen a területen az Európai Bizottságnak az éghajlatváltozás felgyorsulását szem előtt tartva konzultációt kellene kezdenie a várostervezésre vonatkozó irányelvekről a regionális és helyi önkormányzatokkal, valamint egyéb érdekelt felekkel. Az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság adjon ki egy várostervezési alaptájékoztatót, valamint iránymutatásokat a már megvalósult, eredményes megoldásokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

3.1.1

Ezen a területen az Európai Bizottságnak az éghajlatváltozás felgyorsulását szem előtt tartva konzultációt kellene kezdenie a várostervezésre vonatkozó irányelvekről a regionális és helyi önkormányzatokkal, valamint egyéb érdekelt felekkel. Az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság adjon ki egy várostervezési alaptájékoztatót, valamint iránymutatásokat a már megvalósult, eredményes megoldásokkal kapcsolatban.

| 3.2 | Az éghajlatváltozás elleni küzdelem előtérbe hozza a meglévő és az új épületek korszerűsítésének és szigetelésének szükségességét, továbbá az összes felhasználható energiamegtakarítási technika és eszköz alkalmazását. Az építőanyagok, különös tekintettel a hőszigetelésre, egy másik olyan terület, ahol további kezdeményezésekre van szükség. Nem csak az a kérdés, hogyan lehet a fűtési rendszereket hatékonyabbá tenni. Az is a kérdés, hogy miként lehet a házakat a magas és az alacsony külső hőmérséklet ellen egyaránt jobban szigetelni. Nem szabad elfelejtenünk, milyen volt néhány évvel ezelőtt a forró nyár Európában. A magántulajdonosokat adókedvezményekkel lehetne házaik és lakásaik újraszigetelésére ösztönözni. Az EGSZB egy olyan, energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványrendszer bevezetését ajánlja, amely megfelelő tájékoztatást nyújt a fogyasztóknak arról, mennyi egy adott ház vagy lakás energiával összefüggő rezsiköltsége. |
| --- | --- |

3.2

Az éghajlatváltozás elleni küzdelem előtérbe hozza a meglévő és az új épületek korszerűsítésének és szigetelésének szükségességét, továbbá az összes felhasználható energiamegtakarítási technika és eszköz alkalmazását. Az építőanyagok, különös tekintettel a hőszigetelésre, egy másik olyan terület, ahol további kezdeményezésekre van szükség. Nem csak az a kérdés, hogyan lehet a fűtési rendszereket hatékonyabbá tenni. Az is a kérdés, hogy miként lehet a házakat a magas és az alacsony külső hőmérséklet ellen egyaránt jobban szigetelni. Nem szabad elfelejtenünk, milyen volt néhány évvel ezelőtt a forró nyár Európában. A magántulajdonosokat adókedvezményekkel lehetne házaik és lakásaik újraszigetelésére ösztönözni. Az EGSZB egy olyan, energiateljesítményre vonatkozó tanúsítványrendszer bevezetését ajánlja, amely megfelelő tájékoztatást nyújt a fogyasztóknak arról, mennyi egy adott ház vagy lakás energiával összefüggő rezsiköltsége.

| 3.3 | EU-szerte rohamosan fokozódik a közúti közlekedés volumene. A gyors házhoz szállítás tekintetében a vasút nehezen veszi fel a versenyt a közúti közlekedés előnyeivel. Ez a tendencia sem a CO2-kibocsátás, sem pedig a növekedő üzemanyagárak vonatkozásában nem tartható fenn. Amennyiben az éghajlatváltozás elleni küzdelmet sikerre kívánjuk vinni, akkor szükséges a GDP növekedésének és a közúti szállítás fokozódásának az elválasztása. Az ennek eléréséhez vezető gyakorlati lépések továbbra is kialakításra várnak. A gyors vasúti teherszállítási rendszer lenne a logikus megoldás, és ez még inkább igaz a kibővült Unióban. A nagyobb mértékű vasúti teherszállítás óriási beruházásokat igényel majd. A vasúti teherszállítás bizonyos mértékig ösztönözhető az árakkal. A fogyasztók számára alapvető jelentőségű, hogy az élelmiszerek elosztása gyors és hatékony legyen. Az ipar szempontjából lényeges, hogy a kiszállítás gördülékenyen, hatékonyan és időben történjen. A zsúfolt országutak ugyanakkor számottevő szennyezési források. A korszerűtlen teherautópark szintén hozzájárul a szennyezéshez. Az éghajlatváltozás szélesebb összefüggéseit figyelembe véve nincs egyszerű megoldás a szállítási problémákra. Ehelyett összetett stratégia szükséges, amely a vasúti megoldásokra vonatkozó támogatási intézkedéseket foglal magában, valamint további kutatási és fejlesztési tevékenységet, többek között hatékony és környezetbarát, alternatív üzemanyagokkal üzemeltethető teherautó-motorok kifejlesztésére irányulóan. Fontos, hogy a fogyasztók megismerjék az egyes árucikkekkel járó valós szállítási költséget. |
| --- | --- |

3.3

EU-szerte rohamosan fokozódik a közúti közlekedés volumene. A gyors házhoz szállítás tekintetében a vasút nehezen veszi fel a versenyt a közúti közlekedés előnyeivel. Ez a tendencia sem a CO2-kibocsátás, sem pedig a növekedő üzemanyagárak vonatkozásában nem tartható fenn. Amennyiben az éghajlatváltozás elleni küzdelmet sikerre kívánjuk vinni, akkor szükséges a GDP növekedésének és a közúti szállítás fokozódásának az elválasztása. Az ennek eléréséhez vezető gyakorlati lépések továbbra is kialakításra várnak. A gyors vasúti teherszállítási rendszer lenne a logikus megoldás, és ez még inkább igaz a kibővült Unióban. A nagyobb mértékű vasúti teherszállítás óriási beruházásokat igényel majd. A vasúti teherszállítás bizonyos mértékig ösztönözhető az árakkal. A fogyasztók számára alapvető jelentőségű, hogy az élelmiszerek elosztása gyors és hatékony legyen. Az ipar szempontjából lényeges, hogy a kiszállítás gördülékenyen, hatékonyan és időben történjen. A zsúfolt országutak ugyanakkor számottevő szennyezési források. A korszerűtlen teherautópark szintén hozzájárul a szennyezéshez. Az éghajlatváltozás szélesebb összefüggéseit figyelembe véve nincs egyszerű megoldás a szállítási problémákra. Ehelyett összetett stratégia szükséges, amely a vasúti megoldásokra vonatkozó támogatási intézkedéseket foglal magában, valamint további kutatási és fejlesztési tevékenységet, többek között hatékony és környezetbarát, alternatív üzemanyagokkal üzemeltethető teherautó-motorok kifejlesztésére irányulóan. Fontos, hogy a fogyasztók megismerjék az egyes árucikkekkel járó valós szállítási költséget.

| 3.4 | Az utazási és üdülési ágazatnak egyre magasabb energiaárakkal kell megküzdenie, melynek hatása a közúti és a légi közlekedésen is érezhető lesz. A kőolaj ára gyorsan emelkedik az elmúlt néhány év óta, és napjainkban már igencsak meggyőző érvet jelent a fogyasztók számára arra, hogy új megoldásokat válasszanak. A kisebb és energiahatékonyabb autók vásárlása iránt gyorsan növekvő érdeklődés igen ígéretes jel. Valójában ez az éghajlatváltozás elleni küzdelemben előforduló kölcsönösen előnyös helyzetek egyik leginkább egyértelmű példája: az eredmény kisebb és kevésbé szennyező autók, valamint az ilyesfajta autók és megoldások óriási potenciális globális piaca. Az alternatív üzemanyagok használatát ösztönző adókedvezmények – egyes országokban már láthatóan – szintén ígéretes eredményeket hoztak. |
| --- | --- |

3.4

Az utazási és üdülési ágazatnak egyre magasabb energiaárakkal kell megküzdenie, melynek hatása a közúti és a légi közlekedésen is érezhető lesz. A kőolaj ára gyorsan emelkedik az elmúlt néhány év óta, és napjainkban már igencsak meggyőző érvet jelent a fogyasztók számára arra, hogy új megoldásokat válasszanak. A kisebb és energiahatékonyabb autók vásárlása iránt gyorsan növekvő érdeklődés igen ígéretes jel. Valójában ez az éghajlatváltozás elleni küzdelemben előforduló kölcsönösen előnyös helyzetek egyik leginkább egyértelmű példája: az eredmény kisebb és kevésbé szennyező autók, valamint az ilyesfajta autók és megoldások óriási potenciális globális piaca. Az alternatív üzemanyagok használatát ösztönző adókedvezmények – egyes országokban már láthatóan – szintén ígéretes eredményeket hoztak.

| 3.5 | Ebben az összefüggésben a nagyvárosba és a nagyvárosból való ingázás mértéke különös figyelmet igényel. A nagyvárosi területek gyors növekedése – mind az EU-ban, mind pedig a világ többi részén – sürgősen szükségessé teszi új ingázási és teherszállítási módozatok kipróbálását. A városközpontba gépkocsival behajtókra kivetett különleges díjakkal folytatott kísérletek alapvetően pozitívnak bizonyultak, ha gyors és kényelmes tömegközlekedésre fordított nagyszabású beruházásokkal párosultak. Ha anélkül hozunk intézkedéseket a gépkocsihasználat ellen, hogy cserébe hasonló jellegű ellenszolgáltatást nyújtanánk, az csupán közfelháborodást eredményez. A polgárok küzdeni fognak annak jogáért, hogy személyautóval közlekedhessenek, ha nincsen megfelelő alternatíva. A szervezett civil társadalom szavának kulcsszerep jut ezen a területen. |
| --- | --- |

3.5

Ebben az összefüggésben a nagyvárosba és a nagyvárosból való ingázás mértéke különös figyelmet igényel. A nagyvárosi területek gyors növekedése – mind az EU-ban, mind pedig a világ többi részén – sürgősen szükségessé teszi új ingázási és teherszállítási módozatok kipróbálását. A városközpontba gépkocsival behajtókra kivetett különleges díjakkal folytatott kísérletek alapvetően pozitívnak bizonyultak, ha gyors és kényelmes tömegközlekedésre fordított nagyszabású beruházásokkal párosultak. Ha anélkül hozunk intézkedéseket a gépkocsihasználat ellen, hogy cserébe hasonló jellegű ellenszolgáltatást nyújtanánk, az csupán közfelháborodást eredményez. A polgárok küzdeni fognak annak jogáért, hogy személyautóval közlekedhessenek, ha nincsen megfelelő alternatíva. A szervezett civil társadalom szavának kulcsszerep jut ezen a területen.

| 3.6 | A fent említett problémák is részét képezik annak a szélesebb kérdéskörnek, hogy hogyan csökkenthető a fosszilis tüzelőanyagok behozatala és használata az Európai Unióban. 2005/2006 telén a fosszilis tüzelőanyagokkal való zavartalan ellátással kapcsolatos bizonytalanság megerősítette, hogy sürgősen új megoldásokat kell találni. Egyes tagállamok a fosszilis tüzelőanyagok használatának drasztikus csökkentésére ambiciózus programokat indítottak el, és megújuló alternatívákra, valamint az energiatakarékos megoldások használatát támogató, új politikákra törekszenek. Néhány országban – így például Svédországban – a kormány tanulmányokat kezdeményezett arról, hogy miként lehetne drasztikusan csökkenteni a fosszilis tüzelőanyagok behozatalát. Az Európai Bizottságnak konzultációt kellene kezdeményeznie az érdekelt felekkel és a tagállamok kormányaival az EU fosszilistüzelőanyag-behozatalának drasztikus csökkenetése érdekében. Az évtized végéig minden uniós tagállamnak kezdeményezéseket kell tennie annak megoldására, hogy hogyan lehetne számottevően csökkenteni a fosszilis tüzelőanyagok behozatalát és felhasználását. Ez jelentősen hozzájárulna a következő kiotói program sikeréhez és az éghajlatváltozás hosszú távú megfékezéséhez. Továbbá óriási technológiai és ipari lehetőséget is kínálna az Európai Unió számára. A szervezett civil társadalomnak igencsak hasznára válnának az effajta erőfeszítések. |
| --- | --- |

3.6

A fent említett problémák is részét képezik annak a szélesebb kérdéskörnek, hogy hogyan csökkenthető a fosszilis tüzelőanyagok behozatala és használata az Európai Unióban. 2005/2006 telén a fosszilis tüzelőanyagokkal való zavartalan ellátással kapcsolatos bizonytalanság megerősítette, hogy sürgősen új megoldásokat kell találni. Egyes tagállamok a fosszilis tüzelőanyagok használatának drasztikus csökkentésére ambiciózus programokat indítottak el, és megújuló alternatívákra, valamint az energiatakarékos megoldások használatát támogató, új politikákra törekszenek. Néhány országban – így például Svédországban – a kormány tanulmányokat kezdeményezett arról, hogy miként lehetne drasztikusan csökkenteni a fosszilis tüzelőanyagok behozatalát. Az Európai Bizottságnak konzultációt kellene kezdeményeznie az érdekelt felekkel és a tagállamok kormányaival az EU fosszilistüzelőanyag-behozatalának drasztikus csökkenetése érdekében. Az évtized végéig minden uniós tagállamnak kezdeményezéseket kell tennie annak megoldására, hogy hogyan lehetne számottevően csökkenteni a fosszilis tüzelőanyagok behozatalát és felhasználását. Ez jelentősen hozzájárulna a következő kiotói program sikeréhez és az éghajlatváltozás hosszú távú megfékezéséhez. Továbbá óriási technológiai és ipari lehetőséget is kínálna az Európai Unió számára. A szervezett civil társadalomnak igencsak hasznára válnának az effajta erőfeszítések.

| 3.7 | A mezőgazdaságot és így az élelmiszerárakat az éghajlatváltozás és annak az energiaárakra gyakorolt hatása közvetlenül érinti. Az Európai Unióban a déli területek elsivatagosodása – a KAP-ban foglalt szolidaritás értelmében – különleges támogatási intézkedéseket igényel. Az Európai Bizottságnak – nemzeti jelentések és elemzések alapján – tanulmányokat kellene kezdeményeznie az éghajlatváltozásnak az EU mezőgazdaságára gyakorolt hatásairól. Nagyon fontos rávilágítani a kutatás jelentőségére a mezőgazdasági gyakorlatban felhasznált anyagok mennyiségének további csökkentése, valamint mezőgazdasági nyersanyagokból kőolajszármazékokat helyettesítő anyagok kifejlesztése terén. A mezőgazdaság által az energiaellátás diverzifikálásában játszott szerep egyre jelentősebbé válhat. Végül helyénvaló lenne arra ösztönözni a termelőket, hogy saját maguk állítsák elő a számukra szükséges energiát. |
| --- | --- |

3.7

A mezőgazdaságot és így az élelmiszerárakat az éghajlatváltozás és annak az energiaárakra gyakorolt hatása közvetlenül érinti. Az Európai Unióban a déli területek elsivatagosodása – a KAP-ban foglalt szolidaritás értelmében – különleges támogatási intézkedéseket igényel. Az Európai Bizottságnak – nemzeti jelentések és elemzések alapján – tanulmányokat kellene kezdeményeznie az éghajlatváltozásnak az EU mezőgazdaságára gyakorolt hatásairól. Nagyon fontos rávilágítani a kutatás jelentőségére a mezőgazdasági gyakorlatban felhasznált anyagok mennyiségének további csökkentése, valamint mezőgazdasági nyersanyagokból kőolajszármazékokat helyettesítő anyagok kifejlesztése terén. A mezőgazdaság által az energiaellátás diverzifikálásában játszott szerep egyre jelentősebbé válhat. Végül helyénvaló lenne arra ösztönözni a termelőket, hogy saját maguk állítsák elő a számukra szükséges energiát.

| 3.8 | Az ipar előtt álló kihívások ugyancsak olyan területet képeznek, ahol az előre tervezés és az alkalmazkodás létfontosságú. Ez a probléma nem csak az alacsonyan fekvő területek iparát érinti, ahol az árvíz súlyos gondot okozhat vagy fog okozni. Az ipar számára a teherszállítási igények hatékony és zökkenőmentes kielégítése létfontosságú. A nyersanyagellátást az éghajlatváltozás korlátozhatja. Az – ésszerű áron történő – energiaellátás kulcsfontosságú. Az éghajlatváltozás új lehetőségeket is tartogat az ipar számára. Óriási lesz az energiatakarékos technológiák világpiaca. Fényes jövő áll azok előtt a vállalkozások előtt, amelyek megfelelő kapacitással rendelkeznek ahhoz, hogy az ilyen technológiák fejlesztésébe befektessenek. |
| --- | --- |

3.8

Az ipar előtt álló kihívások ugyancsak olyan területet képeznek, ahol az előre tervezés és az alkalmazkodás létfontosságú. Ez a probléma nem csak az alacsonyan fekvő területek iparát érinti, ahol az árvíz súlyos gondot okozhat vagy fog okozni. Az ipar számára a teherszállítási igények hatékony és zökkenőmentes kielégítése létfontosságú. A nyersanyagellátást az éghajlatváltozás korlátozhatja. Az – ésszerű áron történő – energiaellátás kulcsfontosságú. Az éghajlatváltozás új lehetőségeket is tartogat az ipar számára. Óriási lesz az energiatakarékos technológiák világpiaca. Fényes jövő áll azok előtt a vállalkozások előtt, amelyek megfelelő kapacitással rendelkeznek ahhoz, hogy az ilyen technológiák fejlesztésébe befektessenek.

| 3.9 | A munkahely kérdése egy másik olyan terület, ahol fontos az alkalmazkodás előre tervezése. Az újabb energiatakarékos technológiák megjelenésével és az ilyen technológiákon alapuló árutermeléssel megnő az igény a jártasságok és kompetenciák továbbfejlesztése iránt. A jövőben várhatóan bővülő új technológiák közül néhány komoly erőfeszítést jelent majd a munkaerő számára, például a nanotechnológiák alkalmazása során. A munkahelyi kihívásokhoz kötődő problémák együtt járnak a növekvő energiaárak problémájával. Egyre nagyobb lesz az érdeklődés a távmunkában rejlő lehetőségek iránt – melyek jobb IKT-technológiákat feltételeznek, a szélessávú eszközöket is ideértve. |
| --- | --- |

3.9

A munkahely kérdése egy másik olyan terület, ahol fontos az alkalmazkodás előre tervezése. Az újabb energiatakarékos technológiák megjelenésével és az ilyen technológiákon alapuló árutermeléssel megnő az igény a jártasságok és kompetenciák továbbfejlesztése iránt. A jövőben várhatóan bővülő új technológiák közül néhány komoly erőfeszítést jelent majd a munkaerő számára, például a nanotechnológiák alkalmazása során. A munkahelyi kihívásokhoz kötődő problémák együtt járnak a növekvő energiaárak problémájával. Egyre nagyobb lesz az érdeklődés a távmunkában rejlő lehetőségek iránt – melyek jobb IKT-technológiákat feltételeznek, a szélessávú eszközöket is ideértve.

| 3.10 | Az éghajlatváltozást tekintve a katasztrófaelhárítás is fontos terület. Egyre gyakrabban fordulnak elő időjárási katasztrófák, és következményeik is szerteágazóbbak. Létre kellene hozni az EU-n belül egy olyan készenléti testületet, amely katasztrófa esetén gyorsan képes kellő segítséget nyújtani. Számos tagországban már létezik ilyen egység. Hasonló testület felállítására van szükség az összes tagállamban, valamint bizonyos szintű koordinációra és együttműködésre. Ily módon az Uniónak nemcsak az EU, hanem a világ más területein is lehetősége nyílna az időjárási katasztrófák áldozatainak megsegítésére. |
| --- | --- |

3.10

Az éghajlatváltozást tekintve a katasztrófaelhárítás is fontos terület. Egyre gyakrabban fordulnak elő időjárási katasztrófák, és következményeik is szerteágazóbbak. Létre kellene hozni az EU-n belül egy olyan készenléti testületet, amely katasztrófa esetén gyorsan képes kellő segítséget nyújtani. Számos tagországban már létezik ilyen egység. Hasonló testület felállítására van szükség az összes tagállamban, valamint bizonyos szintű koordinációra és együttműködésre. Ily módon az Uniónak nemcsak az EU, hanem a világ más területein is lehetősége nyílna az időjárási katasztrófák áldozatainak megsegítésére.

| 3.11 | A szélsőséges időjárási viszonyok által okozott katasztrófák nem kevés pénzügyi támogatást is igényelnek, elsősorban a biztosítótársaságok részéről. Az időjárási katasztrófák gyakorisága a biztosítási ágazat terheit növeli, a polgárok biztosítási költségeinek növekedését vonva maga után. Az Európai Bizottságnak tanulmányt kellene készítenie ezekről a kérdésekről a tartósan működőképes biztosítási rendszer védelme érdekében. |
| --- | --- |

3.11

A szélsőséges időjárási viszonyok által okozott katasztrófák nem kevés pénzügyi támogatást is igényelnek, elsősorban a biztosítótársaságok részéről. Az időjárási katasztrófák gyakorisága a biztosítási ágazat terheit növeli, a polgárok biztosítási költségeinek növekedését vonva maga után. Az Európai Bizottságnak tanulmányt kellene készítenie ezekről a kérdésekről a tartósan működőképes biztosítási rendszer védelme érdekében.

4.   Alkalmazkodás és mérséklés – de ki és hogyan?

| 4.1 | A lakosság tájékoztatása az éghajlatváltozásról és annak következményeiről óriási feladatnak ígérkezik. Fontos, hogy a figyelemfelkeltés kiegyensúlyozottan és bizonyos mértékig gyakorlatias megközelítéssel történjen. Nem a polgárok megrémítése a cél, inkább a fenntartható életminőségüket biztosító gyakorlati tennivalókra kell hangsúlyt helyezni. |
| --- | --- |

4.1

A lakosság tájékoztatása az éghajlatváltozásról és annak következményeiről óriási feladatnak ígérkezik. Fontos, hogy a figyelemfelkeltés kiegyensúlyozottan és bizonyos mértékig gyakorlatias megközelítéssel történjen. Nem a polgárok megrémítése a cél, inkább a fenntartható életminőségüket biztosító gyakorlati tennivalókra kell hangsúlyt helyezni.

| 4.2 | Az EGSZB azt javasolja, hogy az EU valamennyi tagállama állítson fel olyan kapcsolattartó, tájékoztatási és koordinációs irodákat, amelyek a tanácsadási szolgáltatás ellátása mellett tanulmányok elkészítésére is képesek az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, illetve az éghajlatváltozás mérséklése témájában. A többi tagállammal folytatott tapasztalatcsere és az így szerzett információ továbbítása a civil társadalomnak és az önkormányzatoknak e munka számottevő részét kell hogy képezze. A helyi közösségekkel, a szociális partnerekkel és a szervezett civil társadalommal fenntartott kapcsolatok különös jelentőséggel bírnak majd, csakúgy, mint az iparhoz és a vállalatokhoz fűződőek. |
| --- | --- |

4.2

Az EGSZB azt javasolja, hogy az EU valamennyi tagállama állítson fel olyan kapcsolattartó, tájékoztatási és koordinációs irodákat, amelyek a tanácsadási szolgáltatás ellátása mellett tanulmányok elkészítésére is képesek az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, illetve az éghajlatváltozás mérséklése témájában. A többi tagállammal folytatott tapasztalatcsere és az így szerzett információ továbbítása a civil társadalomnak és az önkormányzatoknak e munka számottevő részét kell hogy képezze. A helyi közösségekkel, a szociális partnerekkel és a szervezett civil társadalommal fenntartott kapcsolatok különös jelentőséggel bírnak majd, csakúgy, mint az iparhoz és a vállalatokhoz fűződőek.

| 4.3 | Az EGSZB azt javasolja, hogy EU-szerte kezdődjön Párbeszéd az éghajlatváltozásról a további éghajlatromlás megakadályozásának módjáról és eszközeiről, és a már folyamatban levő változásokhoz való alkalmazkodás első lépéseinek megtételéről. A párbeszédet az Európai Unió intézményeinek támogatniuk kellene, de a munka gyakorlati részét az önkormányzatoknak, az oktatási intézményeknek, a szakszervezeteknek és a munkáltatói szervezeteknek, a gazda- és fogyasztói szervezeteknek és egyéb szervezeteknek kellene elvégezniük. Az EGSZB hajlandó aktívan részt venni a párbeszédben, és az eszmecserék és a kiértékelés központi ügynökeként közreműködni. |
| --- | --- |

4.3

Az EGSZB azt javasolja, hogy EU-szerte kezdődjön Párbeszéd az éghajlatváltozásról a további éghajlatromlás megakadályozásának módjáról és eszközeiről, és a már folyamatban levő változásokhoz való alkalmazkodás első lépéseinek megtételéről. A párbeszédet az Európai Unió intézményeinek támogatniuk kellene, de a munka gyakorlati részét az önkormányzatoknak, az oktatási intézményeknek, a szakszervezeteknek és a munkáltatói szervezeteknek, a gazda- és fogyasztói szervezeteknek és egyéb szervezeteknek kellene elvégezniük. Az EGSZB hajlandó aktívan részt venni a párbeszédben, és az eszmecserék és a kiértékelés központi ügynökeként közreműködni.

| 4.4 | Az EGSZB elégedettségének ad hangot annak kapcsán, hogy az Európai Bizottság széles körű uniós tájékoztatási és kommunikációs programot indított el az éghajlatváltozás témájában. E program jelentősen hozzájárul majd a közvélemény témával kapcsolatos ismereteinek növeléséhez. Az EGSZB éghajlatváltozásról indítandó párbeszédre irányuló javaslata a helyi közösségek, a régiók és a nemzetek szintjét célozza meg, különös súlyt helyezve a szociális partnerekre és a szervezett civil társadalomra. A két program építő módon egészítené ki egymást. |
| --- | --- |

4.4

Az EGSZB elégedettségének ad hangot annak kapcsán, hogy az Európai Bizottság széles körű uniós tájékoztatási és kommunikációs programot indított el az éghajlatváltozás témájában. E program jelentősen hozzájárul majd a közvélemény témával kapcsolatos ismereteinek növeléséhez. Az EGSZB éghajlatváltozásról indítandó párbeszédre irányuló javaslata a helyi közösségek, a régiók és a nemzetek szintjét célozza meg, különös súlyt helyezve a szociális partnerekre és a szervezett civil társadalomra. A két program építő módon egészítené ki egymást.

| 4.5 | Az éghajlatváltozásról szóló párbeszéd legfontosabb része a bevált gyakorlati példákkal kapcsolatos információ terjesztése lenne, például olyan országokról, amelyek a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés csökkentésére vonatkozó cselekvési tervek kidolgozásával próbálkoznak. Egyéb példák lehetnének az olyan nagyvárosi megoldások, amelyek arra irányulnak, hogy minél kevesebben próbáljanak gépkocsival behajtani a városközpontokba (London és Stockholm csak két példa erre). |
| --- | --- |

4.5

Az éghajlatváltozásról szóló párbeszéd legfontosabb része a bevált gyakorlati példákkal kapcsolatos információ terjesztése lenne, például olyan országokról, amelyek a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés csökkentésére vonatkozó cselekvési tervek kidolgozásával próbálkoznak. Egyéb példák lehetnének az olyan nagyvárosi megoldások, amelyek arra irányulnak, hogy minél kevesebben próbáljanak gépkocsival behajtani a városközpontokba (London és Stockholm csak két példa erre).

| 4.6 | A Párbeszédet 2006/2007 telén kellene megkezdeni. Befejezési határidőre nincs szükség. Szorosan kapcsolódnia kell a fenntartható fejlődés jövőképének kommunikálására irányuló erőfeszítésekhez. Az éghajlatváltozás nyilvánvalóan jó lehetőséget biztosít a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kérdések kézzelfoghatóbbá tételére. |
| --- | --- |

4.6

A Párbeszédet 2006/2007 telén kellene megkezdeni. Befejezési határidőre nincs szükség. Szorosan kapcsolódnia kell a fenntartható fejlődés jövőképének kommunikálására irányuló erőfeszítésekhez. Az éghajlatváltozás nyilvánvalóan jó lehetőséget biztosít a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kérdések kézzelfoghatóbbá tételére.

| 4.7 | Az éghajlatváltozásról szóló egyetlen párbeszéd sem lehetséges a helyi, illetve regionális szintű érdekelt felek egyértelmű és folyamatos részvétele nélkül. A tervezéshez és az eszmecseréhez pénzügyi támogatást kell biztosítani. Nyilvánvalóan szükség lesz némi időre a kapacitásépítéshez a közösségeken és a szervezett civil társadalmon belül, csakúgy, mint a szociális partnerek körében. |
| --- | --- |

4.7

Az éghajlatváltozásról szóló egyetlen párbeszéd sem lehetséges a helyi, illetve regionális szintű érdekelt felek egyértelmű és folyamatos részvétele nélkül. A tervezéshez és az eszmecseréhez pénzügyi támogatást kell biztosítani. Nyilvánvalóan szükség lesz némi időre a kapacitásépítéshez a közösségeken és a szervezett civil társadalmon belül, csakúgy, mint a szociális partnerek körében.

| 4.8 | Az 1992-es riói és a 2002-es johannesburgi konferencia folytatásaként 2012-ben újabb ENSZ-konferenciára kerül sor a fenntartható fejlődésről. Az EGSZB azt ajánlja, hogy a 2012-es legközelebbi konferencia témája kifejezetten az éghajlatváltozás és annak globális hatása legyen. Az EGSZB és az ILO, valamint az EGSZB és az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsa között kezdeményezett együttműködés lehetőséget fog nyújtani az éghajlatváltozás globális hatásainak közös tanulmányozására. Az együttműködés rávilágít majd arra is, hogy a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek hogyan válhatnak az éghajlatváltozás elleni küzdelem aktív szereplőivé. |
| --- | --- |

4.8

Az 1992-es riói és a 2002-es johannesburgi konferencia folytatásaként 2012-ben újabb ENSZ-konferenciára kerül sor a fenntartható fejlődésről. Az EGSZB azt ajánlja, hogy a 2012-es legközelebbi konferencia témája kifejezetten az éghajlatváltozás és annak globális hatása legyen. Az EGSZB és az ILO, valamint az EGSZB és az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsa között kezdeményezett együttműködés lehetőséget fog nyújtani az éghajlatváltozás globális hatásainak közös tanulmányozására. Az együttműködés rávilágít majd arra is, hogy a szociális partnerek és a civil társadalmi szervezetek hogyan válhatnak az éghajlatváltozás elleni küzdelem aktív szereplőivé.

5.   A tudatosság és a támogatás elősegítésének eszközei

| 5.1 | Elsősorban a helyi, a regionális, valamint a nemzeti szint felelőssége kell hogy legyen, hogy a polgárok figyelmét ráirányítsa az éghajlatváltozásra és annak következményeire, és mindezt uniós szintű támogatással és kezdeményezések révén kell megvalósítani. A cél nem „előre csomagolt” válaszok nyújtása, hanem olyan alulról kiinduló megközelítés alkalmazása, amely arra buzdítja a polgárokat, hogy terjesszék elő az általuk előnyben részesített megoldásokat. |
| --- | --- |

5.1

Elsősorban a helyi, a regionális, valamint a nemzeti szint felelőssége kell hogy legyen, hogy a polgárok figyelmét ráirányítsa az éghajlatváltozásra és annak következményeire, és mindezt uniós szintű támogatással és kezdeményezések révén kell megvalósítani. A cél nem „előre csomagolt” válaszok nyújtása, hanem olyan alulról kiinduló megközelítés alkalmazása, amely arra buzdítja a polgárokat, hogy terjesszék elő az általuk előnyben részesített megoldásokat.

| 5.2 | A civil szervezetek közül különösen a fogyasztói szervezetekre hárul majd az a fontos feladat, hogy mozgósítsák a fogyasztókat és támogassák elkötelezett részvételüket. A fogyasztók az általuk vásárolt termékeken és szolgáltatásokon keresztül jelentős nyomást gyakorolnak – illetve gyakorolhatnak – a piacra. Az európai fogyasztói mozgalmak számára ez valódi kihívást jelent majd. |
| --- | --- |

5.2

A civil szervezetek közül különösen a fogyasztói szervezetekre hárul majd az a fontos feladat, hogy mozgósítsák a fogyasztókat és támogassák elkötelezett részvételüket. A fogyasztók az általuk vásárolt termékeken és szolgáltatásokon keresztül jelentős nyomást gyakorolnak – illetve gyakorolhatnak – a piacra. Az európai fogyasztói mozgalmak számára ez valódi kihívást jelent majd.

| 5.3 | A szociális partnerekre hárul az a különleges feladat, hogy kielemezzék az éghajlatváltozásnak a munkával töltött időre gyakorolt hatását, és megfelelő enyhítési vagy alkalmazkodási stratégiákat javasoljanak. Az éghajlatváltozás elleni küzdelem szociális dimenziója az egész feladat kulcsfontosságú része. |
| --- | --- |

5.3

A szociális partnerekre hárul az a különleges feladat, hogy kielemezzék az éghajlatváltozásnak a munkával töltött időre gyakorolt hatását, és megfelelő enyhítési vagy alkalmazkodási stratégiákat javasoljanak. Az éghajlatváltozás elleni küzdelem szociális dimenziója az egész feladat kulcsfontosságú része.

| 5.4 | Az éghajlatváltozás elleni harcban csak az ipar és a vállalatok aktív támogatása és együttműködése révén aratható győzelem. Az ipar kulcsszerepet játszhat abban, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos kérdések szerves részét alkossák a tervezésnek, a termelésnek, a marketingnek és az értékelésnek. Az ipari vállalatok számára előnyös lehetne, ha további információt építenének be éves beszámolóikba az éghajlatváltozás terén végzett munkájukról. Az éghajlatváltozással összefüggő kérdésekben mutatott aktivitás sikeres marketingkoncepciónak bizonyulhat. |
| --- | --- |

5.4

Az éghajlatváltozás elleni harcban csak az ipar és a vállalatok aktív támogatása és együttműködése révén aratható győzelem. Az ipar kulcsszerepet játszhat abban, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatos kérdések szerves részét alkossák a tervezésnek, a termelésnek, a marketingnek és az értékelésnek. Az ipari vállalatok számára előnyös lehetne, ha további információt építenének be éves beszámolóikba az éghajlatváltozás terén végzett munkájukról. Az éghajlatváltozással összefüggő kérdésekben mutatott aktivitás sikeres marketingkoncepciónak bizonyulhat.

| 5.5 | Az éghajlatváltozás hatásairól szóló vitákban számos megfigyelő támogat különféle adózási, illetve egyéb pénzügyi ösztönzőket. Kétségtelen, hogy az effajta motiváló eszközök kézzelfogható eredményeket szülhetnek, azonban óvatosan kell őket alkalmazni. Például a gépkocsi-üzemanyagok megadóztatása negatív társadalmi hatást vált ki a gyéren lakott területeken. Ha a gépkocsivezetőknek díjat kell fizetniük azért, hogy behajthassanak járművükkel a város központi területeire, az a közlekedési helyzet egészére nézve pozitívan hat, de az effajta rendszert új tömegközlekedési beruházásokkal kell társítani, máskülönben új egyenlőtlenségek keletkeznének a terhek társadalmi-gazdasági eloszlásában: akik megengedhetik maguknak, továbbra is autóval járnak majd, akik pedig nem, azoknak olyan tömegközlekedési rendszerre kell hagyatkozniuk, amely nem biztos, hogy valóban hatékony. |
| --- | --- |

5.5

Az éghajlatváltozás hatásairól szóló vitákban számos megfigyelő támogat különféle adózási, illetve egyéb pénzügyi ösztönzőket. Kétségtelen, hogy az effajta motiváló eszközök kézzelfogható eredményeket szülhetnek, azonban óvatosan kell őket alkalmazni. Például a gépkocsi-üzemanyagok megadóztatása negatív társadalmi hatást vált ki a gyéren lakott területeken. Ha a gépkocsivezetőknek díjat kell fizetniük azért, hogy behajthassanak járművükkel a város központi területeire, az a közlekedési helyzet egészére nézve pozitívan hat, de az effajta rendszert új tömegközlekedési beruházásokkal kell társítani, máskülönben új egyenlőtlenségek keletkeznének a terhek társadalmi-gazdasági eloszlásában: akik megengedhetik maguknak, továbbra is autóval járnak majd, akik pedig nem, azoknak olyan tömegközlekedési rendszerre kell hagyatkozniuk, amely nem biztos, hogy valóban hatékony.

| 5.6 | A közfigyelem felkeltésének másik fontos eszköze olyan környezeti irányítási eljárások bevezetése lenne, mint amilyen például a környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszer (EMAS), amely a 761/01. sz. tanácsi rendelet által létrehozott önkéntes rendszer. Az EMAS célja azon szervezetek elismerése és jutalmazása, amelyek túlhaladnak a jogszabályi előírások teljesítésén, és folyamatosan javítják környezeti teljesítményüket. |
| --- | --- |

5.6

A közfigyelem felkeltésének másik fontos eszköze olyan környezeti irányítási eljárások bevezetése lenne, mint amilyen például a környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszer (EMAS), amely a 761/01. sz. tanácsi rendelet által létrehozott önkéntes rendszer. Az EMAS célja azon szervezetek elismerése és jutalmazása, amelyek túlhaladnak a jogszabályi előírások teljesítésén, és folyamatosan javítják környezeti teljesítményüket.

| 5.7 | Az EMAS alkalmazásával az egyes szervezetek és intézmények konkrét módokat találnak arra, hogy megmérjék és csökkentsék a különféle tevékenységek (pl. energia- és anyagfelhasználás, illetve személyautóval, vasúton vagy repülővel való utazás) környezeti hatásait. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság mérlegelhetné az EMAS bevezetését és különösen az ülések helyszínére történő utazás szennyezési következményeinek kiszámítását, ezt követően pedig kompenzációs intézkedéseket vezethetne be (vö. a melléklet előzetes számításaival). |
| --- | --- |

5.7

Az EMAS alkalmazásával az egyes szervezetek és intézmények konkrét módokat találnak arra, hogy megmérjék és csökkentsék a különféle tevékenységek (pl. energia- és anyagfelhasználás, illetve személyautóval, vasúton vagy repülővel való utazás) környezeti hatásait. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság mérlegelhetné az EMAS bevezetését és különösen az ülések helyszínére történő utazás szennyezési következményeinek kiszámítását, ezt követően pedig kompenzációs intézkedéseket vezethetne be (vö. a melléklet előzetes számításaival).

| 5.8 | Egy másik vita tárgyát képező javaslat arra irányul, hogy az árucikkek eladási árán kívül azok szállítási költségét is tüntessék fel az árcédulán. Ez további alapinformációt nyújthatna a fogyasztóknak az alternatív árucikkek közötti választáshoz. |
| --- | --- |

5.8

Egy másik vita tárgyát képező javaslat arra irányul, hogy az árucikkek eladási árán kívül azok szállítási költségét is tüntessék fel az árcédulán. Ez további alapinformációt nyújthatna a fogyasztóknak az alternatív árucikkek közötti választáshoz.

6.   A civil társadalom előtt álló kihívás

| 6.1 | Az európai szinten szervezett civil társadalom a riói és a johannesburgi világkonferenciák óta dolgozik a fenntartható fejlődés problémáin. |
| --- | --- |

6.1

Az európai szinten szervezett civil társadalom a riói és a johannesburgi világkonferenciák óta dolgozik a fenntartható fejlődés problémáin.

| 6.2 | A szervezett civil társadalomnak egyedülálló lehetősége van arra, hogy érdemi szerepet töltsön be az éghajlatváltozásról szóló európai párbeszédben. A civil társadalom hozzájárulása elsősorban 5 területen összpontosulhat:






  — | aktív részvétel az éghajlatváltozásra és hatásaira irányuló figyelem felkeltésében; |
| --- | --- | --- |

6.2

A szervezett civil társadalomnak egyedülálló lehetősége van arra, hogy érdemi szerepet töltsön be az éghajlatváltozásról szóló európai párbeszédben. A civil társadalom hozzájárulása elsősorban 5 területen összpontosulhat:

—

aktív részvétel az éghajlatváltozásra és hatásaira irányuló figyelem felkeltésében;

| — | a fogyasztók és egyéb létfontosságú csoportok ösztönzése arra, hogy olyan egyértelmű fogyasztási szokásokat vegyenek át, amelyek figyelembe veszik az éghajlatváltozás hatásait is; |
| --- | --- |

—

a fogyasztók és egyéb létfontosságú csoportok ösztönzése arra, hogy olyan egyértelmű fogyasztási szokásokat vegyenek át, amelyek figyelembe veszik az éghajlatváltozás hatásait is;

| — | új városrendezési programok kezdeményezése, befolyásolása és támogatása (a lakhatást, a közlekedést és az ingázást is beleértve); |
| --- | --- |

—

új városrendezési programok kezdeményezése, befolyásolása és támogatása (a lakhatást, a közlekedést és az ingázást is beleértve);

| — | a polgárok és a kormányok közötti közvetítői szerep betöltése az éghajlatváltozás enyhítésével és – hosszabb távon – a jelenlegi folyamatok megfékezésével kapcsolatos ügyekben; |
| --- | --- |

—

a polgárok és a kormányok közötti közvetítői szerep betöltése az éghajlatváltozás enyhítésével és – hosszabb távon – a jelenlegi folyamatok megfékezésével kapcsolatos ügyekben;

| — | együttműködés más országok és régiók civil társadalmával az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésére irányuló konstruktív cselekvés érdekében. |
| --- | --- |

—

együttműködés más országok és régiók civil társadalmával az éghajlatváltozás hatásainak enyhítésére irányuló konstruktív cselekvés érdekében.

| 6.3 | Az Európai Tanács kijelentéseivel összhangban az EGSZB interaktív hálózatot alakított ki az uniós tagállamok valamennyi gazdasági és szociális tanácsával. A hálózat különösen a lisszaboni stratégiára összpontosít. |
| --- | --- |

6.3

Az Európai Tanács kijelentéseivel összhangban az EGSZB interaktív hálózatot alakított ki az uniós tagállamok valamennyi gazdasági és szociális tanácsával. A hálózat különösen a lisszaboni stratégiára összpontosít.

| 6.4 | Az EGSZB nyitott a hálózat bővítésére, hogy az az éghajlatváltozással kapcsolatos kérdéseket és Európának az éghajlatváltozás hatásaira adott válaszait is felölelje. |
| --- | --- |

6.4

Az EGSZB nyitott a hálózat bővítésére, hogy az az éghajlatváltozással kapcsolatos kérdéseket és Európának az éghajlatváltozás hatásaira adott válaszait is felölelje.

Brüsszel, 2006. szeptember 22.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  (vö. Michel Rocard-nak a 2001 áprilisában az EGSZB konzultatív fórumán tett kijelentésével)

1

(2)  COM(2005) 35 final, 8. o.

2

(3)  Pl. a freiburgi házépítési projekt.

3

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/109 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/109

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Állattetemek ártalmatlanítása és az állati eredetű melléktermékek felhasználása”

(2006/C 318/18)

2006. január 19-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy Működési Szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját véleményt dolgoz ki az alábbi: „Állattetemek ártalmatlanítása és az állati eredetű melléktermékek felhasználása”

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció véleményét 2006. július 11-én elfogadta. (Előadó Maria Luísa SANTIAGO.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. szeptember 13–14-én tartott, 429. plenáris ülésén (a szeptember 14-i ülésnapon) 115 szavazattal 32 ellenében, 16 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések

| 1.1 | Az információnak igen fontos szerepe van a társadalomban, és a fogyasztóknak joguk van hozzá, hogy időben pontos információkhoz jussanak annak az ételnek a minőségéről, amelyet elfogyasztanak. Az EGSZB ezért úgy véli, hogy megfelelő fogyasztói tájékoztató kampányokra van szükség. Az EGSZB megerősíti, hogy a közegészség védelme és az élelmiszer-biztonság garantálása az európai élelmiszergyártásban része az általa támogatott alapvető elveknek. |
| --- | --- |

1.1

Az információnak igen fontos szerepe van a társadalomban, és a fogyasztóknak joguk van hozzá, hogy időben pontos információkhoz jussanak annak az ételnek a minőségéről, amelyet elfogyasztanak. Az EGSZB ezért úgy véli, hogy megfelelő fogyasztói tájékoztató kampányokra van szükség. Az EGSZB megerősíti, hogy a közegészség védelme és az élelmiszer-biztonság garantálása az európai élelmiszergyártásban része az általa támogatott alapvető elveknek.

| 1.2 | Az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság a lehető leggyorsabban folytassa és tartalmilag gazdagítsa azokat a kidolgozás alatt álló tanulmányokat, amelyek minden kétséget kizáróan bizonyítják, hogy a nem kérődző állatokból származó húsliszt sertés- és szárnyastakarmányban felhasználható anélkül, hogy az a legkisebb kockázattal is járna az emberi egészségre. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság a lehető leggyorsabban folytassa és tartalmilag gazdagítsa azokat a kidolgozás alatt álló tanulmányokat, amelyek minden kétséget kizáróan bizonyítják, hogy a nem kérődző állatokból származó húsliszt sertés- és szárnyastakarmányban felhasználható anélkül, hogy az a legkisebb kockázattal is járna az emberi egészségre.

| 1.2.1 | A fehérjék azonosításának módja, valamint azon húsliszt nyomon követésére használt módszerek, melyben e fehérjék megtalálhatók, a fogyasztók számára biztos garanciát kell, hogy nyújtsanak arra, hogy a sertéseket kizárólag szárnyasokból származó, a szárnyasokat pedig kizárólag sertésekből származó melléktermékekből nyert húsliszttel etetik. |
| --- | --- |

1.2.1

A fehérjék azonosításának módja, valamint azon húsliszt nyomon követésére használt módszerek, melyben e fehérjék megtalálhatók, a fogyasztók számára biztos garanciát kell, hogy nyújtsanak arra, hogy a sertéseket kizárólag szárnyasokból származó, a szárnyasokat pedig kizárólag sertésekből származó melléktermékekből nyert húsliszttel etetik.

| 1.2.1.1 | Amint e kidolgozás alatt álló tanulmányok elkészülnek, az ilyen, egészséges, különböző vágóhidakon leölt állatokból származó melléktermékek húsliszt készítéséhez felhasználhatóvá válnak, és az így nyert protein egyértelműen azonosítható és eredetétől kezdve nyomon követhető lenne. |
| --- | --- |

1.2.1.1

Amint e kidolgozás alatt álló tanulmányok elkészülnek, az ilyen, egészséges, különböző vágóhidakon leölt állatokból származó melléktermékek húsliszt készítéséhez felhasználhatóvá válnak, és az így nyert protein egyértelműen azonosítható és eredetétől kezdve nyomon követhető lenne.

| 1.3 | Fontos, hogy kutatási programokat alakítsanak ki olyan módszerek keresésére, amelyek révén az állattetemek megsemmisítése a helyszínen elvégezhető, mert így elkerülhető az állattetemek szállításával együtt járó fertőzésveszély. |
| --- | --- |

1.3

Fontos, hogy kutatási programokat alakítsanak ki olyan módszerek keresésére, amelyek révén az állattetemek megsemmisítése a helyszínen elvégezhető, mert így elkerülhető az állattetemek szállításával együtt járó fertőzésveszély.

| 1.4 | Az EGSZB a gazdaságokban keletkező melléktermékek és hulladékok feldolgozására irányuló rendszerekkel – lehetőleg energiatermelő rendszerekkel – kapcsolatos kutatások támogatását javasolja. Ez elősegítené a termelés összehangolását, rövid- és középtávon a környezet védelmét, biztosítaná a gazdaságok gazdasági egyensúlyát, az állatállomány egészségügyi biztonságát és maguknak a mezőgazdasági termelőknek az egészségét. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB a gazdaságokban keletkező melléktermékek és hulladékok feldolgozására irányuló rendszerekkel – lehetőleg energiatermelő rendszerekkel – kapcsolatos kutatások támogatását javasolja. Ez elősegítené a termelés összehangolását, rövid- és középtávon a környezet védelmét, biztosítaná a gazdaságok gazdasági egyensúlyát, az állatállomány egészségügyi biztonságát és maguknak a mezőgazdasági termelőknek az egészségét.

2.   Bevezetés

| 2.1 | Hat évvel a BSE-válság után az EGSZB úgy gondolta, itt az ideje újra szemügyre venni az állattetemek ártalmatlanításának és az állati melléktermékek felhasználásának kérdését az élelmiszer-biztonság, a fogyasztók egészségének védelme és a termelőket sújtó gazdasági problémák figyelembevételével. |
| --- | --- |

2.1

Hat évvel a BSE-válság után az EGSZB úgy gondolta, itt az ideje újra szemügyre venni az állattetemek ártalmatlanításának és az állati melléktermékek felhasználásának kérdését az élelmiszer-biztonság, a fogyasztók egészségének védelme és a termelőket sújtó gazdasági problémák figyelembevételével.

| 2.1.1 | Az élelmiszergyártásra vonatkozó biztonsági előírások Európában sokkal szigorúbbak, mint más országokban, ezek azonban garantálják az élelmiszer-biztonságot a fogyasztók számára, a környezetvédelmet és az állatok jólétét. Ezeket az előírásokat, amelyek magasabb termelési költségeket vonnak maguk után, csak úgy lehet betartani, ha Európában továbbra is folyik termelés. |
| --- | --- |

2.1.1

Az élelmiszergyártásra vonatkozó biztonsági előírások Európában sokkal szigorúbbak, mint más országokban, ezek azonban garantálják az élelmiszer-biztonságot a fogyasztók számára, a környezetvédelmet és az állatok jólétét. Ezeket az előírásokat, amelyek magasabb termelési költségeket vonnak maguk után, csak úgy lehet betartani, ha Európában továbbra is folyik termelés.

| 2.2 | A BSE-válság előtt a sertéstelepeken nem okozott problémát a termelőknek az állattetemek megsemmisítése, hiszen az elhullott állatokat fel lehetett használni a takarmányozásra szolgáló húsliszt gyártásához, így a húsliszttermelők számos országban ingyenesen össze is gyűjtötték az állattetemeket. |
| --- | --- |

2.2

A BSE-válság előtt a sertéstelepeken nem okozott problémát a termelőknek az állattetemek megsemmisítése, hiszen az elhullott állatokat fel lehetett használni a takarmányozásra szolgáló húsliszt gyártásához, így a húsliszttermelők számos országban ingyenesen össze is gyűjtötték az állattetemeket.

| 2.3 | A BSE-válság következtében, az Európai Parlament és a Tanács 2002. október 3-án kelt 1774/2002/EK rendelete alapján a húsliszt takarmányban való felhasználását betiltották, és az állattetemeket 2. osztályú veszélyes anyagnak tekintik, amelyet így össze kell gyűjteni és égetéssel meg kell semmisíteni, ezt azonban csak az erre engedéllyel rendelkező vállalkozások végezhetik. |
| --- | --- |

2.3

A BSE-válság következtében, az Európai Parlament és a Tanács 2002. október 3-án kelt 1774/2002/EK rendelete alapján a húsliszt takarmányban való felhasználását betiltották, és az állattetemeket 2. osztályú veszélyes anyagnak tekintik, amelyet így össze kell gyűjteni és égetéssel meg kell semmisíteni, ezt azonban csak az erre engedéllyel rendelkező vállalkozások végezhetik.

| 2.4 | Ahogy az várható volt, ez a helyzet további költségeket okozott a termelőknek, fokozva ezzel a harmadik országokkal fennálló verseny torzulásait. Ez a tényező olyan alternatív lehetőségek keresését indította el a termelők részéről, amelyek kisebb kárt okoznak az ágazat gazdaságának, a biológiai biztonság és a környezetvédelem szempontjából mégis hatékonyak. |
| --- | --- |

2.4

Ahogy az várható volt, ez a helyzet további költségeket okozott a termelőknek, fokozva ezzel a harmadik országokkal fennálló verseny torzulásait. Ez a tényező olyan alternatív lehetőségek keresését indította el a termelők részéről, amelyek kisebb kárt okoznak az ágazat gazdaságának, a biológiai biztonság és a környezetvédelem szempontjából mégis hatékonyak.

| 2.5 | Az üzleti világ jelenleg egy nyitott, globális piac felé halad, amelyben az egyetlen törvény a kereslet és kínálat törvénye. Mi azonban itt Európában drámai versenytorzulás áldozatai lettünk, mivel különféle műszaki és tudományos döntések olyan politikai hozzáálláshoz vezettek, melynek folytán termelési költségeink a harmadik országokéinál lényegesen magasabbra emelkedtek. |
| --- | --- |

2.5

Az üzleti világ jelenleg egy nyitott, globális piac felé halad, amelyben az egyetlen törvény a kereslet és kínálat törvénye. Mi azonban itt Európában drámai versenytorzulás áldozatai lettünk, mivel különféle műszaki és tudományos döntések olyan politikai hozzáálláshoz vezettek, melynek folytán termelési költségeink a harmadik országokéinál lényegesen magasabbra emelkedtek.

| 2.6 | Ennek egyik példája a 2000. december 4-én kelt 2000/766/EK tanácsi határozat, amely 2. cikkének (1) bekezdése valamennyi tagállamban megtiltja az állati fehérjék takarmányban való felhasználását. Ez a határozat valamennyi állatfajra vonatkozott. Az Európai Parlament és a Tanács 2002. október 3-i 1774/2002/EK rendelete (a 22. cikk (1) bekezdésének a) pontjában) megerősíti és kiszélesíti e tilalom érvényességi körét. |
| --- | --- |

2.6

Ennek egyik példája a 2000. december 4-én kelt 2000/766/EK tanácsi határozat, amely 2. cikkének (1) bekezdése valamennyi tagállamban megtiltja az állati fehérjék takarmányban való felhasználását. Ez a határozat valamennyi állatfajra vonatkozott. Az Európai Parlament és a Tanács 2002. október 3-i 1774/2002/EK rendelete (a 22. cikk (1) bekezdésének a) pontjában) megerősíti és kiszélesíti e tilalom érvényességi körét.

| 2.7 | A BSE marhákban történt megjelenése és a fertőző szivacsos agyvelőbántalmakkal való kapcsolata folytán kirobbant válság érthető módon hatással volt az intenzív termelést folytató ágazatokra (a sertés- és szárnyastenyésztésre), amelyek nem kapnak támogatást vagy termelést ösztönző juttatást, nagyon kis haszonréssel dolgoznak, és a környezetvédelmi, állatjóléti és az egészségi kockázatokra vonatkozó jogszabályok jelentős akadályokat emelnek növekedésük elé. |
| --- | --- |

2.7

A BSE marhákban történt megjelenése és a fertőző szivacsos agyvelőbántalmakkal való kapcsolata folytán kirobbant válság érthető módon hatással volt az intenzív termelést folytató ágazatokra (a sertés- és szárnyastenyésztésre), amelyek nem kapnak támogatást vagy termelést ösztönző juttatást, nagyon kis haszonréssel dolgoznak, és a környezetvédelmi, állatjóléti és az egészségi kockázatokra vonatkozó jogszabályok jelentős akadályokat emelnek növekedésük elé.

| 2.8 | A csontliszt felhasználásának betiltása nagy károkat okozott az ágazatnak, mivel egyrészt elvesztette a takarmány fehérjetartalmának egyik fő forrását, másrészt pedig a növényi fehérje ára a nagyobb kereslet folytán felszökött. Így a takarmányárak is megugrottak. A vágóhídi melléktermékek tehát többletnyereség forrásából pénzügyi teherré váltak, s ez a tényező a húsliszt magasabb árával együtt elkerülhetetlenül oda vezetett, hogy a fogyasztói árak megemelkedtek. |
| --- | --- |

2.8

A csontliszt felhasználásának betiltása nagy károkat okozott az ágazatnak, mivel egyrészt elvesztette a takarmány fehérjetartalmának egyik fő forrását, másrészt pedig a növényi fehérje ára a nagyobb kereslet folytán felszökött. Így a takarmányárak is megugrottak. A vágóhídi melléktermékek tehát többletnyereség forrásából pénzügyi teherré váltak, s ez a tényező a húsliszt magasabb árával együtt elkerülhetetlenül oda vezetett, hogy a fogyasztói árak megemelkedtek.

3.   Általános megjegyzések

3.1   A sertéstetemek ártalmatlanításának jogi szempontjai és technikai-tudományos ellentmondásai

| 3.1.1 | Az 1774/2002/EK rendelet, amely kötelezővé tette a tetemek akkreditált vállalkozások által végzett összegyűjtését és megsemmisítését, és megtiltotta az állati eredetű fehérjék felhasználását, nemcsak hogy pénzügyi nehézségeket okozott az e rendszert már bevezető országokban működő termelők számára, hanem sokkal súlyosabb problémákhoz is vezetett azon országokban, amelyekben nem működött ez a rendszer, mivel ott most arra kényszerültek, hogy – a költségeket még tovább növelve – bevezessék azt. Ez a helyzet kétségeket ébresztett az érintett országok termelőiben, hogy a rendelet valójában nem arra irányult-e, hogy a melléktermék-feldolgozókat kompenzálja a húsliszt-értékesítésre elrendelt tilalom miatt. |
| --- | --- |

3.1.1

Az 1774/2002/EK rendelet, amely kötelezővé tette a tetemek akkreditált vállalkozások által végzett összegyűjtését és megsemmisítését, és megtiltotta az állati eredetű fehérjék felhasználását, nemcsak hogy pénzügyi nehézségeket okozott az e rendszert már bevezető országokban működő termelők számára, hanem sokkal súlyosabb problémákhoz is vezetett azon országokban, amelyekben nem működött ez a rendszer, mivel ott most arra kényszerültek, hogy – a költségeket még tovább növelve – bevezessék azt. Ez a helyzet kétségeket ébresztett az érintett országok termelőiben, hogy a rendelet valójában nem arra irányult-e, hogy a melléktermék-feldolgozókat kompenzálja a húsliszt-értékesítésre elrendelt tilalom miatt.

| 3.1.2 | A kérdés még nagyobb jelentőséget kap, ha figyelembe vesszük, hogy ez a rendelet eltérést tartalmaz a csekély állatpopulációjú peremvidékek számára, ahol megengedi, hogy tovább gyakorolják az állattetemek megsemmisítésének hagyományos módszereit. Nem lehet eltekinteni attól a ténytől, hogy az összegyűjtés költségei e területeken igen magasak lennének. Két további eltérés is szerepel a rendeletben:






  — | a kedvtelésből tartott állatok tetemét eltemetés útján közvetlenül lehet ártalmatlanítani; |
| --- | --- | --- |

3.1.2

A kérdés még nagyobb jelentőséget kap, ha figyelembe vesszük, hogy ez a rendelet eltérést tartalmaz a csekély állatpopulációjú peremvidékek számára, ahol megengedi, hogy tovább gyakorolják az állattetemek megsemmisítésének hagyományos módszereit. Nem lehet eltekinteni attól a ténytől, hogy az összegyűjtés költségei e területeken igen magasak lennének. Két további eltérés is szerepel a rendeletben:

—

a kedvtelésből tartott állatok tetemét eltemetés útján közvetlenül lehet ártalmatlanítani;

| — | az állati melléktermékeket a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (OIE) „A” listáján szereplő betegségek kitörése esetén helyszíni égetés vagy eltemetés útján lehet hulladékként ártalmatlanítani, amennyiben az illetékes hatóság úgy véli, hogy fennáll az egészségügyi kockázat terjedésének veszélye, vagy ha a legközelebbi feldolgozóüzem nem rendelkezik a szükséges kapacitással. |
| --- | --- |

—

az állati melléktermékeket a Nemzetközi Állatjárványügyi Hivatal (OIE) „A” listáján szereplő betegségek kitörése esetén helyszíni égetés vagy eltemetés útján lehet hulladékként ártalmatlanítani, amennyiben az illetékes hatóság úgy véli, hogy fennáll az egészségügyi kockázat terjedésének veszélye, vagy ha a legközelebbi feldolgozóüzem nem rendelkezik a szükséges kapacitással.

| 3.1.3 | Ma egyre nagyobb igény van arra, hogy a farmokat, ahol csak lehet, a lehető legtávolabb helyezzék el az emberi településektől, és egymástól is. Ezért a farmerek a szomszédok zavarásának elkerülése és az állatállomány egészségének védelme érdekében egyre inkább távoli helyeket keresnek a letelepedésre. |
| --- | --- |

3.1.3

Ma egyre nagyobb igény van arra, hogy a farmokat, ahol csak lehet, a lehető legtávolabb helyezzék el az emberi településektől, és egymástól is. Ezért a farmerek a szomszédok zavarásának elkerülése és az állatállomány egészségének védelme érdekében egyre inkább távoli helyeket keresnek a letelepedésre.

| 3.1.4 | Mint már említettük, az állattetemek összegyűjtése igen költséges, ezért próbálkoznak olyan megoldások megtalálásával, amelyek túlmutatnak a rendeletben foglalt javaslatokon, és megfelelnek a mai, tényleges helyzetnek. E lehetőségek megfontolásakor bizonyos tényezőket – az emberi egészséget és biztonságot, az állatok egészségét és jólétét, valamint a környezetvédelmet – sosem szabad figyelmen kívül hagyni. |
| --- | --- |

3.1.4

Mint már említettük, az állattetemek összegyűjtése igen költséges, ezért próbálkoznak olyan megoldások megtalálásával, amelyek túlmutatnak a rendeletben foglalt javaslatokon, és megfelelnek a mai, tényleges helyzetnek. E lehetőségek megfontolásakor bizonyos tényezőket – az emberi egészséget és biztonságot, az állatok egészségét és jólétét, valamint a környezetvédelmet – sosem szabad figyelmen kívül hagyni.

3.2   A húsliszt felhasználásának jogi szempontjai és technikai-tudományos ellentmondásai

| 3.2.1 | Nincs tudományos bizonyíték arra, hogy a sertések vagy a szárnyasok esetében fennállna a BSE-vel való fertőződés kockázata. Az Egyesült Királyságban sertések és szárnyasok minden kétséget kizáróan ki voltak téve a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalmát (BSE) kiváltó kórokozónak. Annak ellenére, hogy ugyanazt az állati fehérjét kapták takarmányként, mint ami a marhákban BSE-t okozott, ezeknél az állatfajoknál egyetlenegy fertőzési eset sem fordult elő. Házicsirkéken végzett kutatások is azt mutatják, hogy azok mind a parenterális, mind az orális fertőzéssel szemben ellenállóak. (1) |
| --- | --- |

3.2.1

Nincs tudományos bizonyíték arra, hogy a sertések vagy a szárnyasok esetében fennállna a BSE-vel való fertőződés kockázata. Az Egyesült Királyságban sertések és szárnyasok minden kétséget kizáróan ki voltak téve a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalmát (BSE) kiváltó kórokozónak. Annak ellenére, hogy ugyanazt az állati fehérjét kapták takarmányként, mint ami a marhákban BSE-t okozott, ezeknél az állatfajoknál egyetlenegy fertőzési eset sem fordult elő. Házicsirkéken végzett kutatások is azt mutatják, hogy azok mind a parenterális, mind az orális fertőzéssel szemben ellenállóak. (1)

| 3.2.2 | A fogyasztók egészségvédelmével és biztonságával kapcsolatos kérdéseket illetően az Európai Bizottság kockázatkezelési eszközöket fogad el a rendelkezésre álló legfrissebb teszteredmények és a Tudományos Operatív Bizottság (TOB) által készített iránymutatásokban szereplő megalapozott tudományos értékelés alapján. Magát a TOB-t munkájában egy, a fertőző szivacsos agyvelőbántalmakkal, illetve a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalmával foglalkozó, uniós kutatókból álló ad hoc csoport segítette. |
| --- | --- |

3.2.2

A fogyasztók egészségvédelmével és biztonságával kapcsolatos kérdéseket illetően az Európai Bizottság kockázatkezelési eszközöket fogad el a rendelkezésre álló legfrissebb teszteredmények és a Tudományos Operatív Bizottság (TOB) által készített iránymutatásokban szereplő megalapozott tudományos értékelés alapján. Magát a TOB-t munkájában egy, a fertőző szivacsos agyvelőbántalmakkal, illetve a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalmával foglalkozó, uniós kutatókból álló ad hoc csoport segítette.

| 3.2.3 | A fertőző szivacsos agyvelőbántalmakról szerzett korlátozott ismereteinket illetően utalunk az alábbi munkákra:






  — | a TOB 2000. április 13–14-i ülésén elfogadott, BSE-kórokozók bekerülése emberekbe szájon át – betegséget okozó dózis és a fajok közötti korlát című tudományos vélemény; |
| --- | --- | --- |

3.2.3

A fertőző szivacsos agyvelőbántalmakról szerzett korlátozott ismereteinket illetően utalunk az alábbi munkákra:

—

a TOB 2000. április 13–14-i ülésén elfogadott, BSE-kórokozók bekerülése emberekbe szájon át – betegséget okozó dózis és a fajok közötti korlát című tudományos vélemény;

| — | tudományos jelentés a TOB 1998. szeptember 24–25-i kongresszusán az élelmiszer-termelés céljából tartott, nem kérődző haszonállatok takarmányozására használt, emlősállatokból származó hús- és csontliszt biztonságáról. |
| --- | --- |

—

tudományos jelentés a TOB 1998. szeptember 24–25-i kongresszusán az élelmiszer-termelés céljából tartott, nem kérődző haszonállatok takarmányozására használt, emlősállatokból származó hús- és csontliszt biztonságáról.

| 3.2.4 | A fertőző szivacsos agyvelőbántalmak sertésekben történő előfordulásának kérdése több TOB-véleménynek is tárgya volt:






  — | a TOB 1999. június 24–25-i ülésén elfogadott tudományos vélemény az elhullott állatokról; |
| --- | --- | --- |

3.2.4

A fertőző szivacsos agyvelőbántalmak sertésekben történő előfordulásának kérdése több TOB-véleménynek is tárgya volt:

—

a TOB 1999. június 24–25-i ülésén elfogadott tudományos vélemény az elhullott állatokról;

| — | tudományos vélemény az állati melléktermékek takarmányozásra történő újrafelhasználásából eredő kockázatokról a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak nem kérődző haszonállatokban történő terjedését illetően (TOB, 1999. szeptember 17.); |
| --- | --- |

—

tudományos vélemény az állati melléktermékek takarmányozásra történő újrafelhasználásából eredő kockázatokról a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak nem kérődző haszonállatokban történő terjedését illetően (TOB, 1999. szeptember 17.);

| — | tudományos vélemény az állati fehérjék valamennyi állatfaj takarmányában történő felhasználásáról (elfogadva a TOB 2000. november 27–28-i ülésén). |
| --- | --- |

—

tudományos vélemény az állati fehérjék valamennyi állatfaj takarmányában történő felhasználásáról (elfogadva a TOB 2000. november 27–28-i ülésén).

| 3.2.5 | Az egyetlen következtetés, amelyet mindezen tudományos tanulmányokból levonhatunk az, hogy nincs epidemiológiai bizonyíték arra az elméletre, hogy a sertések, szárnyasok vagy halak fogékonyak lennének a BSE-fertőzésre vagy hogy e fajokat megtámadta volna a BSE. Eddig még egy tudományos vizsgálat sem bizonyította a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak sertésekben, szárnyasokban vagy halakban történő kifejlődését. |
| --- | --- |

3.2.5

Az egyetlen következtetés, amelyet mindezen tudományos tanulmányokból levonhatunk az, hogy nincs epidemiológiai bizonyíték arra az elméletre, hogy a sertések, szárnyasok vagy halak fogékonyak lennének a BSE-fertőzésre vagy hogy e fajokat megtámadta volna a BSE. Eddig még egy tudományos vizsgálat sem bizonyította a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak sertésekben, szárnyasokban vagy halakban történő kifejlődését.

3.3   A problémák elemzése és a melléktermékek gazdaságokban történő feldolgozásának lehetősége

| 3.3.1 | Olyan globális megközelítést kell elfogadni az állattartó telepeken keletkező hulladék feldolgozására, amely kiterjed az élelmiszer-biztonságra, az egészségvédelemre, az állatok jólétére és kellően figyelembe veszi a környezetvédelmi szempontokat. |
| --- | --- |

3.3.1

Olyan globális megközelítést kell elfogadni az állattartó telepeken keletkező hulladék feldolgozására, amely kiterjed az élelmiszer-biztonságra, az egészségvédelemre, az állatok jólétére és kellően figyelembe veszi a környezetvédelmi szempontokat.

| 3.3.2 | Az EU-ban az állattenyésztő gazdaságokban évente több mint 170 millió tonna hulladék keletkezik (2). Egy korszerű sertéstelep vezetése igen összetett feladat, amelynek csak egyik részkérdése az, hogy mit kell tenni a hulladékkal. Az állattetemek feldolgozására eredményesebb, költséghatékony ártalmatlanítási módszereket kell találni. |
| --- | --- |

3.3.2

Az EU-ban az állattenyésztő gazdaságokban évente több mint 170 millió tonna hulladék keletkezik (2). Egy korszerű sertéstelep vezetése igen összetett feladat, amelynek csak egyik részkérdése az, hogy mit kell tenni a hulladékkal. Az állattetemek feldolgozására eredményesebb, költséghatékony ártalmatlanítási módszereket kell találni.

| 3.3.3 | Az állattetemek ártalmatlanítása igen összetett probléma, mivel – miközben tekintettel kell lenni a környezetre –, gondolnunk kell arra lehetőségre is, hogy a szállítás is terjesztheti a betegségeket. Emellett higiéniai, biztonsági és közegészségügyi kérdések is felmerülnek. (3) |
| --- | --- |

3.3.3

Az állattetemek ártalmatlanítása igen összetett probléma, mivel – miközben tekintettel kell lenni a környezetre –, gondolnunk kell arra lehetőségre is, hogy a szállítás is terjesztheti a betegségeket. Emellett higiéniai, biztonsági és közegészségügyi kérdések is felmerülnek. (3)

| 3.3.4 | Ezzel a munkával a termelők számára fennálló lehetőségek skáláját szeretnénk bővíteni, a közegészség és a környezet védelmének elvét is szem előtt tartva. Ezért a hidrolízist javasoljuk, de emellett a fent leírt követelményeknek megfelelő minden más módszer is számításba jöhet (4). |
| --- | --- |

3.3.4

Ezzel a munkával a termelők számára fennálló lehetőségek skáláját szeretnénk bővíteni, a közegészség és a környezet védelmének elvét is szem előtt tartva. Ezért a hidrolízist javasoljuk, de emellett a fent leírt követelményeknek megfelelő minden más módszer is számításba jöhet (4).

| 3.3.5 | A hidrolízis, amely az állattetemek feldolgozásának legelterjedtebb módszere, biológiailag nem különbözik az ellenőrzött körülmények közt lebomló egyéb szerves anyagok hidrolízisétől. A hidrolízis biokémiai menetét az anyag autolízisre való képessége határozza meg. A fehérjék alapvetően aminosavakra, a szénhidrátok cukrokra, a lipidek pedig zsírsavakra és alkoholra bomlanak. A sertés esetében a zsíros anyag észterifikációja a folyamat végén egy sűrű és viszkózus állagú hidrolizált anyagot eredményez, amely hidraulikai értelemben viszkózus folyadékként viselkedik. Ez előnyt jelent, amikor ellenőrzött körülmények közötti feldolgozására kerül sor, és segíti a hidrodinamikai úton történő szállítását. A hidrolízis hatékonyabbá tétele érdekében szabályozni kell néhány tényezőt, például a részecskék méretét (ami az állattetemek előzetes összezúzását teszi szükségessé), a hőmérsékletet, az időtartamot, valamint a kellemetlen szagok kibocsátásának elkerülése érdekében az atmoszferikus oxigént is. A hidrolízis során keletkező folyadékot ezt követően a gazdaság hígtrágyájával együtt lehet kezelni, ami a következő további előnyökkel jár:






  — | biológiai biztonság (az állattetemeket magában a gazdaságban dolgozzák fel ellenőrzött körülmények között, így csökken a betegségek más gazdaságokba való áthurcolásának lehetősége); |
| --- | --- | --- |

3.3.5

A hidrolízis, amely az állattetemek feldolgozásának legelterjedtebb módszere, biológiailag nem különbözik az ellenőrzött körülmények közt lebomló egyéb szerves anyagok hidrolízisétől. A hidrolízis biokémiai menetét az anyag autolízisre való képessége határozza meg. A fehérjék alapvetően aminosavakra, a szénhidrátok cukrokra, a lipidek pedig zsírsavakra és alkoholra bomlanak. A sertés esetében a zsíros anyag észterifikációja a folyamat végén egy sűrű és viszkózus állagú hidrolizált anyagot eredményez, amely hidraulikai értelemben viszkózus folyadékként viselkedik. Ez előnyt jelent, amikor ellenőrzött körülmények közötti feldolgozására kerül sor, és segíti a hidrodinamikai úton történő szállítását. A hidrolízis hatékonyabbá tétele érdekében szabályozni kell néhány tényezőt, például a részecskék méretét (ami az állattetemek előzetes összezúzását teszi szükségessé), a hőmérsékletet, az időtartamot, valamint a kellemetlen szagok kibocsátásának elkerülése érdekében az atmoszferikus oxigént is. A hidrolízis során keletkező folyadékot ezt követően a gazdaság hígtrágyájával együtt lehet kezelni, ami a következő további előnyökkel jár:

—

biológiai biztonság (az állattetemeket magában a gazdaságban dolgozzák fel ellenőrzött körülmények között, így csökken a betegségek más gazdaságokba való áthurcolásának lehetősége);

| — | a hígtrágya hagyományos ártalmatlanítási folyamatát hatékonyabbá teszi; |
| --- | --- |

—

a hígtrágya hagyományos ártalmatlanítási folyamatát hatékonyabbá teszi;

| — | kiküszöböli a patogén elemeket; |
| --- | --- |

—

kiküszöböli a patogén elemeket;

| — | jobban kézbentarthatóvá teszi a gazdaságot, mivel az állattetemeket és a hígtrágyát a helyszínen, azonnal feldolgozzák. (5) |
| --- | --- |

—

jobban kézbentarthatóvá teszi a gazdaságot, mivel az állattetemeket és a hígtrágyát a helyszínen, azonnal feldolgozzák. (5)

| 3.3.6 | A biogáz útján történő energiatermelés fontos, és ennek érdekében lehetőség van egymással összekapcsolt tartályok használatára, amelyek lehetetlenné teszik a folyadék visszaáramlását vagy a légkörrel való kapcsolatát. Az is igen fontos azonban, hogy tanulmányozzák az egyszerűbb folyamatokat, amelyek megfelelnek a kisebb farmok számára, emellett garantálják a közegészség-védelmet általában véve és a farmokon, továbbá nem károsítják a környezetet. |
| --- | --- |

3.3.6

A biogáz útján történő energiatermelés fontos, és ennek érdekében lehetőség van egymással összekapcsolt tartályok használatára, amelyek lehetetlenné teszik a folyadék visszaáramlását vagy a légkörrel való kapcsolatát. Az is igen fontos azonban, hogy tanulmányozzák az egyszerűbb folyamatokat, amelyek megfelelnek a kisebb farmok számára, emellett garantálják a közegészség-védelmet általában véve és a farmokon, továbbá nem károsítják a környezetet.

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1 | A tájékoztatás a mai társadalomban kulcsszerepet tölt be. A fogyasztóknak joguk van arra, hogy teljes körű és valós tájékoztatásban részesüljenek. Ez azonban csak ritkán van így, mivel a média mindig is a katasztrófákra és a balesetekre helyezi a hangsúlyt, és alig foglalkozik a pozitív fejleményekkel. Óriási erőfeszítésekre van tehát szükség azért, hogy a fogyasztókhoz eljusson minden információ a közegészségügyben végzett munkáról, hogy az ismeretek birtokában dönthessék el, mi a jó nekik. |
| --- | --- |

4.1

A tájékoztatás a mai társadalomban kulcsszerepet tölt be. A fogyasztóknak joguk van arra, hogy teljes körű és valós tájékoztatásban részesüljenek. Ez azonban csak ritkán van így, mivel a média mindig is a katasztrófákra és a balesetekre helyezi a hangsúlyt, és alig foglalkozik a pozitív fejleményekkel. Óriási erőfeszítésekre van tehát szükség azért, hogy a fogyasztókhoz eljusson minden információ a közegészségügyben végzett munkáról, hogy az ismeretek birtokában dönthessék el, mi a jó nekik.

4.2   Az állattetemek és az állati hulladék eltávolításának gazdasági hatásai

| 4.2.1 | Az állattetemek ártalmatlanítása számos logisztikai problémát okoz (azokban az országokban, ahol korábban nem vezették be az összegyűjtés rendszerét), és egyes esetekben az összegyűjtés nem egyeztethető össze a gazdaságokon belüli egészségvédelemre vonatkozó bevált gyakorlatokkal. |
| --- | --- |

4.2.1

Az állattetemek ártalmatlanítása számos logisztikai problémát okoz (azokban az országokban, ahol korábban nem vezették be az összegyűjtés rendszerét), és egyes esetekben az összegyűjtés nem egyeztethető össze a gazdaságokon belüli egészségvédelemre vonatkozó bevált gyakorlatokkal.

| 4.2.2 | A közösségi irányelv gazdasági hatását két konkrét esetre nézve elemezni kell: |
| --- | --- |

4.2.2

A közösségi irányelv gazdasági hatását két konkrét esetre nézve elemezni kell:

| 4.2.2.1 | Azokban az országokban, ahol az állattetemeket eddig nem gyűjtötték össze, és beruházásokra volna szükség a gazdaságok részéről (hűtőtárolók építéséhez és az állattetemek biztonságos összegyűjtésére vonatkozó tervek végrehajtásához), a szállítócégek részéről, amelyeknek zárt teherjárműveket kellene beszerezniük a feladathoz, illetve a melléktermékeket feldolgozó üzemek részéről, amelyeknek változtatásokat kellene végrehajtaniuk, hogy egész állatokat is fel tudjanak dolgozni. (6) |
| --- | --- |

4.2.2.1

Azokban az országokban, ahol az állattetemeket eddig nem gyűjtötték össze, és beruházásokra volna szükség a gazdaságok részéről (hűtőtárolók építéséhez és az állattetemek biztonságos összegyűjtésére vonatkozó tervek végrehajtásához), a szállítócégek részéről, amelyeknek zárt teherjárműveket kellene beszerezniük a feladathoz, illetve a melléktermékeket feldolgozó üzemek részéről, amelyeknek változtatásokat kellene végrehajtaniuk, hogy egész állatokat is fel tudjanak dolgozni. (6)

| 4.2.2.2 | Azokban az országokban, amelyek már bevezettek állattetem-összegyűjtési rendszereket, nincs szükség további beruházásokra, de ahol a húslisztet nem lehet felhasználni, ott fizetni kell annak begyűjtéséért és megsemmisítéséért. (7) |
| --- | --- |

4.2.2.2

Azokban az országokban, amelyek már bevezettek állattetem-összegyűjtési rendszereket, nincs szükség további beruházásokra, de ahol a húslisztet nem lehet felhasználni, ott fizetni kell annak begyűjtéséért és megsemmisítéséért. (7)

4.3   Az állati melléktermékek felhasználásának gazdasági vonzata

Az állati fehérje sertés-, szárnyas- és haltakarmányban való felhasználásának betiltása oda vezetett, hogy Európában jelentősen megnőttek a termelési költségek, ami a többi, az állati fehérje felhasználását engedélyező országgal – például Brazíliával, Argentínával vagy az Egyesült Államokkal – fennálló verseny torzulásából eredő további problémákat okozott. A magasabb költségek hatásai különböző szinteken jelentkeztek: a vágóhídi melléktermékek nem jelentenek többé előnyt, hiszen megsemmisítésük költségekkel jár, illetve a növényi protein iránti fokozott kereslet árnövekedéshez és így magasabb takarmányárakhoz vezet. (8)

| 4.3.1 | Konkrét számokban kifejezve a termelési költségeink a következőkre nézve haladják meg a nem uniós országokéit:







  A melléktermékek megsemmisítése | : | 100 kg sertéstetem: 6 € (9) |
| --- | --- | --- | --- |
| Húsliszt fel nem használása | : | 100 kg-onként 0,75 € (10) |
| A szója árának emelkedése | : | 100 kg-onként 1,5 € (11) |

4.3.1

Konkrét számokban kifejezve a termelési költségeink a következőkre nézve haladják meg a nem uniós országokéit:

A melléktermékek megsemmisítése

:

100 kg sertéstetem: 6 € (9)

Húsliszt fel nem használása

:

100 kg-onként 0,75 € (10)

A szója árának emelkedése

:

100 kg-onként 1,5 € (11)

Ha mindezt megszorozzuk az éves sertéshozam mennyiségével, a veszteség Közösség-szerte 173 millió eurót tesz ki. Ehhez a költségnövekedéshez hozzávehetjük a termelési tényezők – takarmány, energia, munkaerő, állatjólét és környezetvédelmi előírások – együttesét, ami azt jelenti, hogy egy kilogramm sertéstetem költsége Brazíliában 0,648 euró (12), az EU-ban pedig 1,25 euró (13).

| 4.3.2 | A versenynek eme torzulásával nem lehet a WTO-val folytatott tárgyalások keretében nyíltan előhozakodni; ha mégis megtennénk, tudományos bizonyíték híján azt azonnal megcáfolnák. Ha ez a helyzet továbbra is fennáll, akkor vagy kártalanítanunk kell az európai termelőket, vagy a fennmaradásukat kockáztatjuk. |
| --- | --- |

4.3.2

A versenynek eme torzulásával nem lehet a WTO-val folytatott tárgyalások keretében nyíltan előhozakodni; ha mégis megtennénk, tudományos bizonyíték híján azt azonnal megcáfolnák. Ha ez a helyzet továbbra is fennáll, akkor vagy kártalanítanunk kell az európai termelőket, vagy a fennmaradásukat kockáztatjuk.

4.4   A nem kérődző állatokból származó húsliszt sertés- és szárnyastakarmányban való felhasználására vonatkozó tilalom megszüntetése lehetőségének mérlegelésekor figyelembe veendő kérdések

| 4.4.1 | A legfontosabb annak biztosítása, hogy a húslisztben ne forduljon elő keresztszennyeződés. Ezért belga testületeknél működő kutatók egy csoportját felkérték arra, hogy vizsgáljon meg és dolgozzon ki különféle olyan technológiákat, amelyek lehetővé teszik a kérődzőkből származó állati fehérjék takarmányban való jelenlétének kimutatását. Ez a csoport 2004 első felében kielégítő eredménnyel befejezte munkáját, ezt követően a SANCO Főigazgatóság 2004. szeptember 24-én„Feldolgozott állati fehérjék, például hús- és csontliszt kimutatása a takarmányban” címmel tájékoztató jelentést adott ki, melyben olyan módszereket fejt ki, amelyek révén biztosítható, hogy az említett fehérjék kimutathatók legyenek a takarmányban. Ez hozzájárul ahhoz, hogy a nem kérődzőkből származó húsliszt esetében olyan, folyamatosan felügyelt termelési rendszereket lehessen meghonosítani, amelyek teljes mértékben nyomon követhetők (azaz a fehérje eredetét könnyen meg lehet határozni). Így létrehozhatjuk ezen összetevők termelési és újrahasznosítási rendszereinek egy kezdeti körét, szigorú garanciákkal arra nézve, hogy azok nem tartalmaznak kérődzőkből származó lisztet (14). |
| --- | --- |

4.4.1

A legfontosabb annak biztosítása, hogy a húslisztben ne forduljon elő keresztszennyeződés. Ezért belga testületeknél működő kutatók egy csoportját felkérték arra, hogy vizsgáljon meg és dolgozzon ki különféle olyan technológiákat, amelyek lehetővé teszik a kérődzőkből származó állati fehérjék takarmányban való jelenlétének kimutatását. Ez a csoport 2004 első felében kielégítő eredménnyel befejezte munkáját, ezt követően a SANCO Főigazgatóság 2004. szeptember 24-én„Feldolgozott állati fehérjék, például hús- és csontliszt kimutatása a takarmányban” címmel tájékoztató jelentést adott ki, melyben olyan módszereket fejt ki, amelyek révén biztosítható, hogy az említett fehérjék kimutathatók legyenek a takarmányban. Ez hozzájárul ahhoz, hogy a nem kérődzőkből származó húsliszt esetében olyan, folyamatosan felügyelt termelési rendszereket lehessen meghonosítani, amelyek teljes mértékben nyomon követhetők (azaz a fehérje eredetét könnyen meg lehet határozni). Így létrehozhatjuk ezen összetevők termelési és újrahasznosítási rendszereinek egy kezdeti körét, szigorú garanciákkal arra nézve, hogy azok nem tartalmaznak kérődzőkből származó lisztet (14).

4.5   A nem kérődzőkből származó húsliszt sertés- és szárnyastakarmányban való újrahasznosításának végső akadálya

| 4.5.1 | Jelenleg már csak a sertésből származó fehérjének a szárnyasból származó fehérjétől való megkülönböztetésére szolgáló technológiákat kell kifejleszteni, hogy ezzel megfelelhessünk az Európai Parlament egy további igényének, amely azt kívánja biztosítani, hogy ne mehessen végbe kannibalizmus. A húsliszttel összefüggésben „kannibalizmusról” beszélni helytelen. A kannibalizmus a közvetlen fogyasztásra vonatkozik, és csak véletlenül fordulhat elő egy-egy gazdaságban. Aminosavakkal és zsírsavakkal kapcsolatban kannibalizmusról beszélni tehát elfogadhatatlan. |
| --- | --- |

4.5.1

Jelenleg már csak a sertésből származó fehérjének a szárnyasból származó fehérjétől való megkülönböztetésére szolgáló technológiákat kell kifejleszteni, hogy ezzel megfelelhessünk az Európai Parlament egy további igényének, amely azt kívánja biztosítani, hogy ne mehessen végbe kannibalizmus. A húsliszttel összefüggésben „kannibalizmusról” beszélni helytelen. A kannibalizmus a közvetlen fogyasztásra vonatkozik, és csak véletlenül fordulhat elő egy-egy gazdaságban. Aminosavakkal és zsírsavakkal kapcsolatban kannibalizmusról beszélni tehát elfogadhatatlan.

| 4.5.2 | A fenti észrevételektől függetlenül is most mindenképpen reális esély nyílik arra, hogy létrehozzuk a szárnyastakarmányhoz kizárólag sertésproteint, illetve a sertéstakarmányhoz kizárólag szárnyasproteint szállító csatornák monitoringrendszerét, mivel






  — | a sertésből származó húsliszt és a szárnyasból származó húsliszt sohasem készülhet ugyanazon a vágóhídon, mert ezekhez az állatfajokhoz eltérő vágólétesítményekre van szükség; |
| --- | --- | --- |

4.5.2

A fenti észrevételektől függetlenül is most mindenképpen reális esély nyílik arra, hogy létrehozzuk a szárnyastakarmányhoz kizárólag sertésproteint, illetve a sertéstakarmányhoz kizárólag szárnyasproteint szállító csatornák monitoringrendszerét, mivel

—

a sertésből származó húsliszt és a szárnyasból származó húsliszt sohasem készülhet ugyanazon a vágóhídon, mert ezekhez az állatfajokhoz eltérő vágólétesítményekre van szükség;

| — | mivel egyes üzemek csak szárnyastápot, mások pedig csak sertéstápot készítenek, a kettő sohasem keveredhet véletlenül össze; |
| --- | --- |

—

mivel egyes üzemek csak szárnyastápot, mások pedig csak sertéstápot készítenek, a kettő sohasem keveredhet véletlenül össze;

| — | ugyanez vonatkozik azokra az üzemekre, ahol a különböző állatfajokhoz elkülönített gyártósorok üzemelnek. |
| --- | --- |

—

ugyanez vonatkozik azokra az üzemekre, ahol a különböző állatfajokhoz elkülönített gyártósorok üzemelnek.

Brüsszel, 2006. szeptember 14.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  (D. Matthews és B. C. Cooke, Rev. Sci. Tecl. Int. Eprit. 2003, 22(1), 283–296.) Egy másik lényeges tanulmány: Poultry, pig and the risk of BSE following the feed ban in France – a spatial analysis. (Szárnyasok, sertések és a BSE kockázata a takarmányozási tilalmat követően Franciaországban – területi elemzés.) Abrial D, Calavas D, Jarrige N, Ducrot C; Vet. Res. 36 (2005), 615–628. o.

1

Poultry, pig and the risk of BSE following the feed ban in France – a spatial analysis. (Szárnyasok, sertések és a BSE kockázata a takarmányozási tilalmat követően Franciaországban – területi elemzés.)

(2)  1. táblázat – Az állattenyésztési hulladékok listája (EU–15), forrás: EUROSTAT/MAPYA 2003.

2

(3)  2. táblázat – A haszonállatokból származó hulladékok és melléktermékek számszerű adatai (forrás: EUROSTAT/MAPYA)

3

(4)

4

| — | Risk assessment: use of composting and biogas treatment to dispose of catering waste containing meat (Final report to the department for Environment, Food and Rural Affairs). (Kockázatelemzés: a komposztálás és a biogázkezelés alkalmazása a húst tartalmazó élelmiszer-hulladékok kezelésére [Végső jelentés a Környezetvédelmi, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Minisztérium számára].) Gale P. (2002). In http://www.defra.gov.uk/animalh/by-prods/publicat/ |
| --- | --- |

—

Risk assessment: use of composting and biogas treatment to dispose of catering waste containing meat (Final report to the department for Environment, Food and Rural Affairs). (Kockázatelemzés: a komposztálás és a biogázkezelés alkalmazása a húst tartalmazó élelmiszer-hulladékok kezelésére [Végső jelentés a Környezetvédelmi, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Minisztérium számára].) Gale P. (2002). In http://www.defra.gov.uk/animalh/by-prods/publicat/

Gale P.

| — | Informe final relativo a los resultados obtenidos en los proyectos de estudio de alternativas a sistemas de cadáveres. (Végső jelentés az állattetem alapú rendszerek alternatíváival kapcsolatos kutatási projektek eredményeiről.) Antonio Muñoz LunA, Guillermo Ramis Vidal, Francisco José Pallarés Martínez, Antonio Rouco Yáñez, Francisco Tristán Lozano, Jesús Martínez Almela, Jorge Barrera, Miriam Lorenzo Navarro, Juan José Quereda Torres. (2006) |
| --- | --- |

—

Informe final relativo a los resultados obtenidos en los proyectos de estudio de alternativas a sistemas de cadáveres. (Végső jelentés az állattetem alapú rendszerek alternatíváival kapcsolatos kutatási projektek eredményeiről.) Antonio Muñoz LunA, Guillermo Ramis Vidal, Francisco José Pallarés Martínez, Antonio Rouco Yáñez, Francisco Tristán Lozano, Jesús Martínez Almela, Jorge Barrera, Miriam Lorenzo Navarro, Juan José Quereda Torres. (2006)

(5)  Tanulmányok ezen a téren:

5

| — | Informe final de resultados sobre la hidrolización de cadáveres animales no ruminantes: experiencia en ganado porcino. (Végső jelentés a nem kérődző állatok tetemeinek hidrolíziséről: kísérlet sertésekkel.) Lobera JB, González M, Sáez J, Montes A, Clemente P, Quiles A, Crespo F, Alonso F, Carrizosa JA, Andujar M, Martínez D, Gutiérrez C. |
| --- | --- |

—

Informe final de resultados sobre la hidrolización de cadáveres animales no ruminantes: experiencia en ganado porcino. (Végső jelentés a nem kérődző állatok tetemeinek hidrolíziséről: kísérlet sertésekkel.) Lobera JB, González M, Sáez J, Montes A, Clemente P, Quiles A, Crespo F, Alonso F, Carrizosa JA, Andujar M, Martínez D, Gutiérrez C.

Informe final de resultados sobre la hidrolización de cadáveres animales no ruminantes: experiencia en ganado porcino. (Végső jelentés a nem kérődző állatok tetemeinek hidrolíziséről: kísérlet sertésekkel.)

| — | Parámetros Físico-químicos y bacteriológicos de la hidrolización de cadáveres de animales no ruminantes con bioactivadores. (A nem kérődző állatok tetemeinek bioaktivátorokkal történő hidrolízisének fizikai és bakteriológiai paraméterei.) Gutiérres C, Fernández F, Andujar M, Martín J, Clemente P, Lobera JB CARM-IMIDA. http://wsiam.carm.es/imida/publicaciones%20pdf/Ganader%EDa/Gesti%F3n%20de%20Residuos%20Ganaderos/Hidrolizaci%F3n%20de%20Cad%E1veres/Resultados%20del%20Estudio%20Preliminar.pdf |
| --- | --- |

—

Parámetros Físico-químicos y bacteriológicos de la hidrolización de cadáveres de animales no ruminantes con bioactivadores. (A nem kérődző állatok tetemeinek bioaktivátorokkal történő hidrolízisének fizikai és bakteriológiai paraméterei.) Gutiérres C, Fernández F, Andujar M, Martín J, Clemente P, Lobera JB CARM-IMIDA. http://wsiam.carm.es/imida/publicaciones%20pdf/Ganader%EDa/Gesti%F3n%20de%20Residuos%20Ganaderos/Hidrolizaci%F3n%20de%20Cad%E1veres/Resultados%20del%20Estudio%20Preliminar.pdf

Parámetros Físico-químicos y bacteriológicos de la hidrolización de cadáveres de animales no ruminantes con bioactivadores. (A nem kérődző állatok tetemeinek bioaktivátorokkal történő hidrolízisének fizikai és bakteriológiai paraméterei.)

(6)  Számításokat végeztek erre vonatkozóan, amelyek azt az eredményt adták, hogy állatonként a gazdaság méretétől és elhelyezkedésétől függően 0,36 és 0,96 euró közötti többletköltség volna várható (nyilvánvalóan a legkisebb gazdaságok számára volna a legnagyobb a teher).

6

(7)  Így tehát a termékben további, egy állatra vetítve 0,3 és 0,5 euró közötti költség fog megjelenni.

7

(8)  A vizsgálatokat a Múrciai Egyetem munkacsoportja végezte prof. Dr. António Muńoz Luna DMV, PhD. vezetésével.

8

(9)  Forrás: Nemzeti Mezőgazdasági Kutatóintézet (INRA).

9

(10)  A számítás a hízósertések átlagos étrendjét tekintve a nyersanyagok tilalom előtti és utáni átlagárán alapul.

10

(11)  Lásd 10. lábjegyzet.

11

(12)  Egy 1 200 sertést nevelő, Paraná állam közelében, zárt ciklusban működő farm termelési költsége, melynek termelékenysége kocánként 20,3 szopós malac évente.

12

(13)  Egy 500 sertést tartó, zárt ciklusban működő portugáliai farm, kocánként évi 23 szopós malac termelékenységgel.

13

(14)  Egyéb tanulmányok a témában:

14

| — | Effective PCR detection of animal species in highly processed animal by-products and compound feeds (A nagymértékben feldolgozott állati melléktermékekben és az összetett takarmányokban található állatfajok PCR segítségével történő hatékony kimutatása). Fumière O, Dubois M, Baeten V, von Holst C, Berben G. Anal Bioanal Chem (2006) 385: 1045–1054. |
| --- | --- |

—

Effective PCR detection of animal species in highly processed animal by-products and compound feeds (A nagymértékben feldolgozott állati melléktermékekben és az összetett takarmányokban található állatfajok PCR segítségével történő hatékony kimutatása). Fumière O, Dubois M, Baeten V, von Holst C, Berben G. Anal Bioanal Chem (2006) 385: 1045–1054.

Effective PCR detection of animal species in highly processed animal by-products and compound feeds (A nagymértékben feldolgozott állati melléktermékekben és az összetett takarmányokban található állatfajok PCR segítségével történő hatékony kimutatása).

| — | Identification of Species-specific DNA in feedstuffs (Fajspecifikus DNS azonosítása tápanyagokban). Krcmar P, Rencova E.; J. Agric. Food Chem. 2003, 51, 7655–7658. |
| --- | --- |

—

Identification of Species-specific DNA in feedstuffs (Fajspecifikus DNS azonosítása tápanyagokban). Krcmar P, Rencova E.; J. Agric. Food Chem. 2003, 51, 7655–7658.

Identification of Species-specific DNA in feedstuffs (Fajspecifikus DNS azonosítása tápanyagokban).

| — | Species-specific PCR for the identification of ovine, porcine and chicken species in meat and boné meal (MBM). (Faj-specifikus PCR a birka-, sertés-, és csirkefajok azonosítására a hús- és csontlisztben.) Lahiff S, Glennon M, O'Brien L, Lyng J, Smith T, Maher M, Shilton N. Molecular and Cellular Probes (2001) 15, 27–35. |
| --- | --- |

—

Species-specific PCR for the identification of ovine, porcine and chicken species in meat and boné meal (MBM). (Faj-specifikus PCR a birka-, sertés-, és csirkefajok azonosítására a hús- és csontlisztben.) Lahiff S, Glennon M, O'Brien L, Lyng J, Smith T, Maher M, Shilton N. Molecular and Cellular Probes (2001) 15, 27–35.

Species-specific PCR for the identification of ovine, porcine and chicken species in meat and boné meal (MBM). (Faj-specifikus PCR a birka-, sertés-, és csirkefajok azonosítására a hús- és csontlisztben.)

Molecular and Cellular Probes

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/114 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/114

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Javaslat tanácsi rendeletre a selyemhernyó-tenyésztés ösztönzésére szolgáló különleges intézkedések megállapításáról”

(kodifikált szöveg)

COM(2006) 4 final – 2006/0003 (CNS)

(2006/C 318/19)

2006. február 8-án a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 37. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció véleményét 2006. július 11-én elfogadta. (Előadó: An LE NOUAIL)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. szeptember 13–14-én tartott 429. plenáris ülésén (a szeptember 13-i ülésnapon) 168 szavazattal 7 ellenében, 17 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Bevezetés

| 1.1 | Az Európai Bizottság javaslatának célja a selyemhernyó- vagy selyemlepke- (Bombyx mori, Linnaeus, 1758) tenyésztés ösztönzésére szolgáló különleges intézkedések megállapításáról szóló, 845/72/EGK rendelet kodifikációja, az 1994. december 20-án megkötött intézményközi megállapodás szerinti gyorsított eljárás alkalmazásával. |
| --- | --- |

1.1

Az Európai Bizottság javaslatának célja a selyemhernyó- vagy selyemlepke- (Bombyx mori, Linnaeus, 1758) tenyésztés ösztönzésére szolgáló különleges intézkedések megállapításáról szóló, 845/72/EGK rendelet kodifikációja, az 1994. december 20-án megkötött intézményközi megállapodás szerinti gyorsított eljárás alkalmazásával.

| 1.2 | A kodifikáció azért vált szükségessé, mert az évek során többször módosított jogalkotási aktusok nehezen értelmezhetőek lettek. |
| --- | --- |

1.2

A kodifikáció azért vált szükségessé, mert az évek során többször módosított jogalkotási aktusok nehezen értelmezhetőek lettek.

2.   Általános megjegyzések

| 2.1 | A fent említett rendelet több mint harminc éve lépett hatályba; több alkalommal alapjaiban átdolgozták, így a jogszabály által érintettek számára nehézkessé vált tartalmának és hatályának megértése jogi kutatómunka végzése és a valóban alkalmazandó szöveg újra-összeállítása nélkül. |
| --- | --- |

2.1

A fent említett rendelet több mint harminc éve lépett hatályba; több alkalommal alapjaiban átdolgozták, így a jogszabály által érintettek számára nehézkessé vált tartalmának és hatályának megértése jogi kutatómunka végzése és a valóban alkalmazandó szöveg újra-összeállítása nélkül.

| 2.2 | Ezért az EGSZB egyetért a kodifikációra vonatkozó javaslattal, mely megkönnyíti az európai polgárok joghoz való hozzáférését, valamint hozzájárul a jobb jogalkotáshoz – ahogyan azt az EGSZB is szorgalmazza és korábbi véleményeiben (1) kifejtette. |
| --- | --- |

2.2

Ezért az EGSZB egyetért a kodifikációra vonatkozó javaslattal, mely megkönnyíti az európai polgárok joghoz való hozzáférését, valamint hozzájárul a jobb jogalkotáshoz – ahogyan azt az EGSZB is szorgalmazza és korábbi véleményeiben (1) kifejtette.

3.   Részletes megjegyzések

| 3.1 | Felmerülhet más egyszerűsítési eljárás használata is, így a hatályon kívül helyezés vagy pedig az adott jogszabályok frissítése. |
| --- | --- |

3.1

Felmerülhet más egyszerűsítési eljárás használata is, így a hatályon kívül helyezés vagy pedig az adott jogszabályok frissítése.

| 3.2 | A selyemhernyó-tenyésztés, mely a 13. századtól kezdve indult fejlődésnek Európa déli részén, a 19. században érte el virágkorát, ezt követően azonban összeomlott a Bombyx mori-t sújtó járvány következtében. A rovar átalakulása során gubója egyetlen selyemszálból áll, melyet a textilipar dolgoz fel. Az egészséges „petékkel” (2) újraindított tenyésztés ugyanakkor nem lendítette újra a selyemhernyó-tenyésztést, mely sok törődést, illetve eperfa termesztést igényel. Az eperfa levele a lárvák kizárólagos tápláléka, igen jelentős mennyiséget fogyasztanak belőle, melyet mindennap szedni kell. Napjainkban az ipar majdnem kizárólag a – főként Kínából és Vietnámból érkező – importtól függ. |
| --- | --- |

3.2

A selyemhernyó-tenyésztés, mely a 13. századtól kezdve indult fejlődésnek Európa déli részén, a 19. században érte el virágkorát, ezt követően azonban összeomlott a Bombyx mori-t sújtó járvány következtében. A rovar átalakulása során gubója egyetlen selyemszálból áll, melyet a textilipar dolgoz fel. Az egészséges „petékkel” (2) újraindított tenyésztés ugyanakkor nem lendítette újra a selyemhernyó-tenyésztést, mely sok törődést, illetve eperfa termesztést igényel. Az eperfa levele a lárvák kizárólagos tápláléka, igen jelentős mennyiséget fogyasztanak belőle, melyet mindennap szedni kell. Napjainkban az ipar majdnem kizárólag a – főként Kínából és Vietnámból érkező – importtól függ.

| 3.3 | Tekintettel arra, hogy a selyem különböző felhasználása más-más minőséget igényel, illetve hogy a kutatásnak köszönhetően a jövőben új alkalmazások válnak lehetővé, az EGSZB úgy véli, hogy meg kell őrizni a selyemhernyó-tenyésztés alapjait Európában; ez a tevékenység ezenkívül munkahelyek megőrzését is lehetővé teszi a hátrányos helyzetű vagy periferikus régiókban (3). A rendeletben előírt, petedoboz után nyújtandó támogatás elengedhetetlenül szükséges az igen olcsó munkaerővel dolgozó harmadik országokból érkező tömeges import miatt erős versenynek kitett tevékenység fennmaradásához. Ezenfelül az európai selyem megfelel a jelenlegi alkalmazásoknak és további alkalmazásokat is lehetővé tesz a jövőben, ami igazolja a közösségi termelés fenntartását. |
| --- | --- |

3.3

Tekintettel arra, hogy a selyem különböző felhasználása más-más minőséget igényel, illetve hogy a kutatásnak köszönhetően a jövőben új alkalmazások válnak lehetővé, az EGSZB úgy véli, hogy meg kell őrizni a selyemhernyó-tenyésztés alapjait Európában; ez a tevékenység ezenkívül munkahelyek megőrzését is lehetővé teszi a hátrányos helyzetű vagy periferikus régiókban (3). A rendeletben előírt, petedoboz után nyújtandó támogatás elengedhetetlenül szükséges az igen olcsó munkaerővel dolgozó harmadik országokból érkező tömeges import miatt erős versenynek kitett tevékenység fennmaradásához. Ezenfelül az európai selyem megfelel a jelenlegi alkalmazásoknak és további alkalmazásokat is lehetővé tesz a jövőben, ami igazolja a közösségi termelés fenntartását.

Brüsszel, 2006. szeptember 13.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Többek között lásd az EGSZB 2005. évi, „Jobb jogalkotás” című feltáró véleményét (előadó: Daniel RETUREAU) INT/265 – HL C 24, 2006.1.31., 39. o.

1

(2)  A Bombyx mori lepke petéje.

2

Bombyx mori

(3)  Az európai termelés fele a Kanári-szigetekről származik.

3

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/115 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/115

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a 76/769/EGK tanácsi irányelvnek a bizonyos higanytartalmú mérőeszközök forgalomba hozatalát érintő korlátozások tekintetében történő módosításáról”

COM(2006) 69 final – 2004/0018 (COD)

(2006/C 318/20)

2006. március 8-án a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 95. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció véleményét 2006. július 11-én elfogadta. (Előadó: Giacomina CASSINA.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. szeptember 13–14-én tartott 429. plenáris ülésén (a szeptember 13-i ülésnapon) 181 szavazattal 5 ellenében, 8 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések

| 1.1 | A 2. és 3. pontban felhozott érvek alapján az EGSZB






  a) | támogatja az Európai Bizottság javaslatát és a jogalap megválasztását (a Szerződés 95. cikke), valamint egyetért a stratégia azon célkitűzésével, hogy el kell érni a 2.2. pontban említett mérőeszközök esetében a higany használatának teljes mellőzését, |
| --- | --- | --- |

1.1

A 2. és 3. pontban felhozott érvek alapján az EGSZB

a)

támogatja az Európai Bizottság javaslatát és a jogalap megválasztását (a Szerződés 95. cikke), valamint egyetért a stratégia azon célkitűzésével, hogy el kell érni a 2.2. pontban említett mérőeszközök esetében a higany használatának teljes mellőzését,

| b) | úgy véli, hogy a vizsgált javaslat összhangban van a környezetvédelemre és a közegészségügyre vonatkozó egyéb közösségi jogszabályokkal és szakpolitikákkal, |
| --- | --- |

b)

úgy véli, hogy a vizsgált javaslat összhangban van a környezetvédelemre és a közegészségügyre vonatkozó egyéb közösségi jogszabályokkal és szakpolitikákkal,

| c) | kívánatosnak tartja, hogy felgyorsuljon a higanymentes, alternatív termékekkel való kiváltás (esetleges ösztönzők révén, valamint tájékoztató és figyelemfelhívó kampányokkal, megakadályozandó, hogy hosszú ideig maradjanak még használatban higanyt tartalmazó, tehát potenciálisan veszélyes eszközök), és hogy figyelembe vegyék a más eszközökkel való kiváltás következményeként a fogyasztókra háruló anyagi terhet is, |
| --- | --- |

c)

kívánatosnak tartja, hogy felgyorsuljon a higanymentes, alternatív termékekkel való kiváltás (esetleges ösztönzők révén, valamint tájékoztató és figyelemfelhívó kampányokkal, megakadályozandó, hogy hosszú ideig maradjanak még használatban higanyt tartalmazó, tehát potenciálisan veszélyes eszközök), és hogy figyelembe vegyék a más eszközökkel való kiváltás következményeként a fogyasztókra háruló anyagi terhet is,

| d) | kéri, hogy kerüljenek megjelölésre a szelektív hulladékgyűjtés módozatai, és e termékek értékesítői gondoskodjanak a leadott készülékek összegyűjtéséről (ahogyan ez más területen az elektromos és az elektronikus készülékek esetében történik), |
| --- | --- |

d)

kéri, hogy kerüljenek megjelölésre a szelektív hulladékgyűjtés módozatai, és e termékek értékesítői gondoskodjanak a leadott készülékek összegyűjtéséről (ahogyan ez más területen az elektromos és az elektronikus készülékek esetében történik),

| e) | kéri, hogy az Európai Bizottság pontosítsa: mely garanciák léteznek arra vonatkozóan, hogy az irányelv hatálya alól kizárt ágazatok (szakmai és ipari területek) kötelesek legyenek azzal a célkitűzéssel összhangban tevékenykedni, mely szerint elkerülendő a higany környezetbe jutása, |
| --- | --- |

e)

kéri, hogy az Európai Bizottság pontosítsa: mely garanciák léteznek arra vonatkozóan, hogy az irányelv hatálya alól kizárt ágazatok (szakmai és ipari területek) kötelesek legyenek azzal a célkitűzéssel összhangban tevékenykedni, mely szerint elkerülendő a higany környezetbe jutása,

| f) | felszólítja a közösségi és a tagállami hatóságokat, hogy gondosan vizsgálják felül, vajon az importált termékek megfelelnek-e az EU-szabályozásnak. |
| --- | --- |

f)

felszólítja a közösségi és a tagállami hatóságokat, hogy gondosan vizsgálják felül, vajon az importált termékek megfelelnek-e az EU-szabályozásnak.

2.   Előzmények és a javaslat háttere

| 2.1 | A vizsgált irányelvjavaslat a „Közösségi higanystratégia”
   (1) című 2005. január 28-i közleményben megfogalmazott elveket követi. Ez a stratégia abból az immáron globális szinten beigazolódott megfontolásból indul ki, hogy a higany káros, és súlyos veszélyt jelent az emberekre, az ökoszisztémákra és a vadon élő állatokra, és egy sor, az emberi egészség és a környezet védelmére irányuló beavatkozást javasol. Mindennek kiindulópontjaként mellőzendő a higany alkalmazása valamennyi olyan tevékenység esetében, ahol a higany alternatív anyagokkal vagy termékekkel való kiváltása már jelenleg is lehetséges, hogy ily módon elkerülhetők legyenek az idegrendszerre, az immunrendszerre és a szaporítószervekre jelenleg kimutatható káros hatások. |
| --- | --- |

2.1

A vizsgált irányelvjavaslat a „Közösségi higanystratégia”
   (1) című 2005. január 28-i közleményben megfogalmazott elveket követi. Ez a stratégia abból az immáron globális szinten beigazolódott megfontolásból indul ki, hogy a higany káros, és súlyos veszélyt jelent az emberekre, az ökoszisztémákra és a vadon élő állatokra, és egy sor, az emberi egészség és a környezet védelmére irányuló beavatkozást javasol. Mindennek kiindulópontjaként mellőzendő a higany alkalmazása valamennyi olyan tevékenység esetében, ahol a higany alternatív anyagokkal vagy termékekkel való kiváltása már jelenleg is lehetséges, hogy ily módon elkerülhetők legyenek az idegrendszerre, az immunrendszerre és a szaporítószervekre jelenleg kimutatható káros hatások.

| 2.2 | Ebben a keretben az Európai Bizottság az általános stratégia végrehajtásának lépéseként javasolja a 76/769/EGK irányelv módosítását (2). E módosítás a következő higanytartalmú eszközök forgalmazásának tilalmát tartalmazza:






  a) | a testhőmérséklet mérésére szolgáló hőmérők; |
| --- | --- | --- |

2.2

Ebben a keretben az Európai Bizottság az általános stratégia végrehajtásának lépéseként javasolja a 76/769/EGK irányelv módosítását (2). E módosítás a következő higanytartalmú eszközök forgalmazásának tilalmát tartalmazza:

a)

a testhőmérséklet mérésére szolgáló hőmérők;

| b) | egyéb, a nagyközönség számára való értékesítésre szánt mérőeszközök (például a nyomásmérő műszerek, a barométerek, a vérnyomásmérők, stb.). |
| --- | --- |

b)

egyéb, a nagyközönség számára való értékesítésre szánt mérőeszközök (például a nyomásmérő műszerek, a barométerek, a vérnyomásmérők, stb.).

| 2.3 | Az egyes tagállamokban már érvényben lévő tilalmak és/vagy korlátozások, valamint az összegyűlt tapasztalatok alapján ki lehet azonban zárni a tudományos és ipari területen használt eszközök és készülékek alkalmazásának megtiltását, mivel ezen eszközök száma viszonylag korlátozott, és kezelésük rendkívül professzionális környezetben történik, amely egyébként is a munkahelyi biztonságra és a veszélyes hulladékok kezelésére vonatkozó, vagy a REACH alkalmazási körébe tartozó jogszabályok és ellenőrzési eljárások hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

2.3

Az egyes tagállamokban már érvényben lévő tilalmak és/vagy korlátozások, valamint az összegyűlt tapasztalatok alapján ki lehet azonban zárni a tudományos és ipari területen használt eszközök és készülékek alkalmazásának megtiltását, mivel ezen eszközök száma viszonylag korlátozott, és kezelésük rendkívül professzionális környezetben történik, amely egyébként is a munkahelyi biztonságra és a veszélyes hulladékok kezelésére vonatkozó, vagy a REACH alkalmazási körébe tartozó jogszabályok és ellenőrzési eljárások hatálya alá tartozik.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1 | Noha egyes tagállamokban már meg is kezdődött a higany fokozatos kivonása és alternatív termékekkel való kiváltása, becslések szerint (3) Európában még jelenleg is évente körülbelül 33 tonna higanyt használnak mérő- és ellenőrzőberendezések gyártására, amelyből körülbelül 25-30 tonna hőmérők formájában kerül a piacra. |
| --- | --- |

3.1

Noha egyes tagállamokban már meg is kezdődött a higany fokozatos kivonása és alternatív termékekkel való kiváltása, becslések szerint (3) Európában még jelenleg is évente körülbelül 33 tonna higanyt használnak mérő- és ellenőrzőberendezések gyártására, amelyből körülbelül 25-30 tonna hőmérők formájában kerül a piacra.

| 3.2 | Következésképpen a higany és mérgezőbb származékai jelen vannak a háztartási hulladékáramban, mivel a hőmérőket és az egyéb mérőeszközöket általában a háztartási szemétbe dobják, ha már nem használják őket, vagy ha tönkrementek. A hulladéklerakókba való szállítás vagy az ártalmatlanítás nem megfelelő formái miatt előfordul, hogy a higanymaradványok a szennyvízbe szűrődnek, és ily módon a környezetbe kerülnek. Következésképp a higany jelenléte kimutatható az élelmiszerekben; ez különös veszélyt jelent a vízi táplálékláncra, ami különösen a halakat és puhatestűeket fogyasztókat (főként a Földközi-tenger mentén élőket) sodorja veszélybe. |
| --- | --- |

3.2

Következésképpen a higany és mérgezőbb származékai jelen vannak a háztartási hulladékáramban, mivel a hőmérőket és az egyéb mérőeszközöket általában a háztartási szemétbe dobják, ha már nem használják őket, vagy ha tönkrementek. A hulladéklerakókba való szállítás vagy az ártalmatlanítás nem megfelelő formái miatt előfordul, hogy a higanymaradványok a szennyvízbe szűrődnek, és ily módon a környezetbe kerülnek. Következésképp a higany jelenléte kimutatható az élelmiszerekben; ez különös veszélyt jelent a vízi táplálékláncra, ami különösen a halakat és puhatestűeket fogyasztókat (főként a Földközi-tenger mentén élőket) sodorja veszélybe.

| 3.3 | Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy már léteznek és forgalomban vannak olyan eszközök, amelyek ugyanazt a funkciót látják el, mint az irányelvjavaslatban felsorolt mérőeszközök, azonban a higanyt kiváltó anyagokat tartalmaznak. A kiváltás tehát azonnal és – úgy tűnik – többletköltségek nélkül megtörténhet (ld. mindenesetre a 4.1. pont b), c) és e) alpontjait. A hatásvizsgálat azonban egyáltalán nem utal a kiváltás következményeképpen a fogyasztókra nehezedő terhekre, míg az EGSZB kéri, hogy számszerűsítsék e költségeket, és az irányelv végrehajtási mechanizmusát egészítsék ki támogatási intézkedésekkel. |
| --- | --- |

3.3

Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy már léteznek és forgalomban vannak olyan eszközök, amelyek ugyanazt a funkciót látják el, mint az irányelvjavaslatban felsorolt mérőeszközök, azonban a higanyt kiváltó anyagokat tartalmaznak. A kiváltás tehát azonnal és – úgy tűnik – többletköltségek nélkül megtörténhet (ld. mindenesetre a 4.1. pont b), c) és e) alpontjait. A hatásvizsgálat azonban egyáltalán nem utal a kiváltás következményeképpen a fogyasztókra nehezedő terhekre, míg az EGSZB kéri, hogy számszerűsítsék e költségeket, és az irányelv végrehajtási mechanizmusát egészítsék ki támogatási intézkedésekkel.

| 3.4 | Az EGSZB meggyőződéssel támogatja az Európai Bizottság célkitűzését, amely a javaslatban szereplő, higanyt tartalmazó eszközök forgalmazásának tilalmára irányul. Nincs szükség ugyanis a higany veszélyességének és nehezen lebontható voltának igazolására; a higanyt tartalmazó eszközökre vonatkozó tilalom hozzájárul a magas szintű környezet- és egészségvédelem eléréséhez, ahogyan az intézkedés jogalapja (a Szerződés 95. cikke) is mutatja, amelyet az EGSZB teljes mértékben helyesnek és megfelelőnek ítél. |
| --- | --- |

3.4

Az EGSZB meggyőződéssel támogatja az Európai Bizottság célkitűzését, amely a javaslatban szereplő, higanyt tartalmazó eszközök forgalmazásának tilalmára irányul. Nincs szükség ugyanis a higany veszélyességének és nehezen lebontható voltának igazolására; a higanyt tartalmazó eszközökre vonatkozó tilalom hozzájárul a magas szintű környezet- és egészségvédelem eléréséhez, ahogyan az intézkedés jogalapja (a Szerződés 95. cikke) is mutatja, amelyet az EGSZB teljes mértékben helyesnek és megfelelőnek ítél.

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1 | Az EGSZB mindenesetre megjegyzi, hogy






  a) | a szakmai vagy ipari környezetben használt higanytartalmú eszközök kizárását azon bizonyosságnak kellene garantálnia, hogy – használatból való kivonásuk után – ezen eszközök ártalmatlanítása vagy újrafelhasználása során a higany nem jut a környezetbe, és elkerülhetők a kapcsolódó kockázatok a környezetre és az emberi egészségre; fontos, hogy megfelelő ellenőrzések, valamint képzési és tanácsadási támogatás álljon rendelkezésre, különösen a kézműipari vagy kisméretű aranyműves üzemekben, ahol a higanyt még manapság is széles körben használják bizonyos munkafolyamatok során, |
| --- | --- | --- |

4.1

Az EGSZB mindenesetre megjegyzi, hogy

a)

a szakmai vagy ipari környezetben használt higanytartalmú eszközök kizárását azon bizonyosságnak kellene garantálnia, hogy – használatból való kivonásuk után – ezen eszközök ártalmatlanítása vagy újrafelhasználása során a higany nem jut a környezetbe, és elkerülhetők a kapcsolódó kockázatok a környezetre és az emberi egészségre; fontos, hogy megfelelő ellenőrzések, valamint képzési és tanácsadási támogatás álljon rendelkezésre, különösen a kézműipari vagy kisméretű aranyműves üzemekben, ahol a higanyt még manapság is széles körben használják bizonyos munkafolyamatok során,

| b) | úgy tűnik, hogy sem a hatásvizsgálat, sem a javaslat nem foglalkozik kellő mértékben a jelenleg még használatban lévő higanytartalmú eszközöknek a kommunális hulladékba jutásával: hasznos lenne felhívni a tagállamok figyelmét egy (a használt személyautók forgalomból való kivonását elősegítő rendszerhez hasonló) ösztönzőrendszer elfogadásának szükségességére, illetve hasznosságára, annak érdekében, hogy az ezen irányelv tárgyát képező eszközök kiváltása a lehető leggyorsabban végbemenjen, |
| --- | --- |

b)

úgy tűnik, hogy sem a hatásvizsgálat, sem a javaslat nem foglalkozik kellő mértékben a jelenleg még használatban lévő higanytartalmú eszközöknek a kommunális hulladékba jutásával: hasznos lenne felhívni a tagállamok figyelmét egy (a használt személyautók forgalomból való kivonását elősegítő rendszerhez hasonló) ösztönzőrendszer elfogadásának szükségességére, illetve hasznosságára, annak érdekében, hogy az ezen irányelv tárgyát képező eszközök kiváltása a lehető leggyorsabban végbemenjen,

| c) | a még forgalomban lévő higanytartalmú eszközök kivonása ösztönözhető pénzügyi támogatási intézkedésekkel, azonban főként megfelelő, a felhasználókra irányuló tájékoztató kampányokkal, amelyek tudatosabbá és felelősebbé teszik őket a fennálló kockázattal szemben, egyben felszólítják őket: ne hagyják, hogy a higany a kommunális hulladékba jusson, illetve még kevésbé engedjék, hogy a gyermekek hozzáférjenek a higanyhoz; a kiváltás meggyorsítása érdekében a fogyasztókat mindenesetre megfelelően ösztönözni kell, |
| --- | --- |

c)

a még forgalomban lévő higanytartalmú eszközök kivonása ösztönözhető pénzügyi támogatási intézkedésekkel, azonban főként megfelelő, a felhasználókra irányuló tájékoztató kampányokkal, amelyek tudatosabbá és felelősebbé teszik őket a fennálló kockázattal szemben, egyben felszólítják őket: ne hagyják, hogy a higany a kommunális hulladékba jusson, illetve még kevésbé engedjék, hogy a gyermekek hozzáférjenek a higanyhoz; a kiváltás meggyorsítása érdekében a fogyasztókat mindenesetre megfelelően ösztönözni kell,

| d) | a tárgyi eszközök forgalomból való kivonása történhetne a tárgyalt irányelvjavaslat tárgyát képező eszközök értékesítői által szervezett szelektív hulladékgyűjtés révén, az elektromos és elektronikus készülékekre vonatkozó irányelvben meghatározottak mintájára, |
| --- | --- |

d)

a tárgyi eszközök forgalomból való kivonása történhetne a tárgyalt irányelvjavaslat tárgyát képező eszközök értékesítői által szervezett szelektív hulladékgyűjtés révén, az elektromos és elektronikus készülékekre vonatkozó irányelvben meghatározottak mintájára,

| e) | különös figyelmet kell szentelni az importtermékek megfelelőségének annak érdekében, hogy az európai szintű korlátozó jogszabályokból eredő kedvező hatásokat ne sodorják veszélybe a higany nem megfelelő használatából eredő kockázatokat figyelmen kívül hagyó harmadik országok által gyártott termékek. |
| --- | --- |

e)

különös figyelmet kell szentelni az importtermékek megfelelőségének annak érdekében, hogy az európai szintű korlátozó jogszabályokból eredő kedvező hatásokat ne sodorják veszélybe a higany nem megfelelő használatából eredő kockázatokat figyelmen kívül hagyó harmadik országok által gyártott termékek.

Brüsszel, 2006. szeptember 13.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  COM (2005) 20 final.

1

(2)  A 76/769 EGK irányelv I. mellékletében egy specifikus 19/A. pont beillesztése révén.

2

(3)  Az Európai Bizottságnál rendelkezésre álló információk alapján.

3

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/117 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/117

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a halászati iparág gazdasági helyzetének javításáról”

COM(2006) 103 final

(2006/C 318/21)

2006. március 9-én az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció véleményét 2006. július 11-én elfogadta. (Előadó: Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2006. szeptember 13–14-én tartott 429. plenáris ülésén (a 2006. szeptember 14-i ülésnapon) 120 szavazattal 16 ellenében, 9 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Tekintve a halászati ipar gazdasági és szociális jelentőségét az Európai Unióban, ami túlmegy a GDP-hez való közvetlen hozzájárulásán (1), az EGSZB egyetért az Európai Bizottság azon helyzetértékelésével, hogy az ágazat a gazdasági válság állapotában van, (2) és úgy véli, cselekedni kell a helyzet javítása érdekében. Úgy gondolja azonban, hogy az ágazat megmentésére javasolt intézkedések nem realisztikusak és nem is elégségesek. Azért nem tartja realisztikusnak az intézkedéseket, mert az érdekelt felek nagy része kkv vagy egyetlen hajó tulajdonosa, aki korlátozott erőforrásokkal bíró halfogó helyeken dolgozik igen kis létszámú legénységgel, szigorú halállomány-gazdálkodási szabályokat kell betartania, és csak nagyon szűk körben képes lépéseket tenni a szerkezetátalakításra és rövid távú életképessége biztosítására. |
| --- | --- |

1.1

Tekintve a halászati ipar gazdasági és szociális jelentőségét az Európai Unióban, ami túlmegy a GDP-hez való közvetlen hozzájárulásán (1), az EGSZB egyetért az Európai Bizottság azon helyzetértékelésével, hogy az ágazat a gazdasági válság állapotában van, (2) és úgy véli, cselekedni kell a helyzet javítása érdekében. Úgy gondolja azonban, hogy az ágazat megmentésére javasolt intézkedések nem realisztikusak és nem is elégségesek. Azért nem tartja realisztikusnak az intézkedéseket, mert az érdekelt felek nagy része kkv vagy egyetlen hajó tulajdonosa, aki korlátozott erőforrásokkal bíró halfogó helyeken dolgozik igen kis létszámú legénységgel, szigorú halállomány-gazdálkodási szabályokat kell betartania, és csak nagyon szűk körben képes lépéseket tenni a szerkezetátalakításra és rövid távú életképessége biztosítására.

| 1.2 | Ráadásul a HOPE/EHA (3) rendszertől független új költségvetés nélkül igen csekély lehetőség van arra, hogy ezeket az új intézkedéseket a gyakorlatba átültessék. Az EGSZB ezért úgy véli, hogy ennek a közleménynek a legtöbb vállalkozásra nem lesz túl sok gyakorlati hatása. |
| --- | --- |

1.2

Ráadásul a HOPE/EHA (3) rendszertől független új költségvetés nélkül igen csekély lehetőség van arra, hogy ezeket az új intézkedéseket a gyakorlatba átültessék. Az EGSZB ezért úgy véli, hogy ennek a közleménynek a legtöbb vállalkozásra nem lesz túl sok gyakorlati hatása.

| 1.3 | Mindazonáltal az EGSZB úgy véli, hogy azon vállalkozások számára, amelyek elég nagyok ahhoz, hogy pályázhassanak a megmentési és szerkezetátalakítási célú támogatásra, a közleménynek






  — | egy, a HOPE/EHA lehetőségtől független költségvetést kell biztosítania; |
| --- | --- | --- |

1.3

Mindazonáltal az EGSZB úgy véli, hogy azon vállalkozások számára, amelyek elég nagyok ahhoz, hogy pályázhassanak a megmentési és szerkezetátalakítási célú támogatásra, a közleménynek

—

egy, a HOPE/EHA lehetőségtől független költségvetést kell biztosítania;

| — | a megmentési célú támogatást vissza nem térítendővé kell tenni, és biztosítani kell, hogy azt hat hónapnál hosszabb ideig folyósítsák; |
| --- | --- |

—

a megmentési célú támogatást vissza nem térítendővé kell tenni, és biztosítani kell, hogy azt hat hónapnál hosszabb ideig folyósítsák;

| — | biztosítania kell, hogy a tagállamok által bemutatandó nemzeti szabályozások rugalmasak és adaptálhatóak legyenek, hogy a pályázó vállalkozások gyorsan hozzáférhessenek a rendelkezésre álló támogatásokhoz. |
| --- | --- |

—

biztosítania kell, hogy a tagállamok által bemutatandó nemzeti szabályozások rugalmasak és adaptálhatóak legyenek, hogy a pályázó vállalkozások gyorsan hozzáférhessenek a rendelkezésre álló támogatásokhoz.

| 1.4 | Az EGSZB úgy véli, hogy a nehézségekkel küzdő cégek számára nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási célú támogatás mellett a magas üzemanyagárak halászati vállalkozásokra és legénységükre gyakorolt súlyos hatásainak enyhítésére egy sor további intézkedést is kell tenni. Az EGSZB a következő konkrét lépések elfogadását javasolja az Európai Bizottságnak és a Tanácsnak:






  a) | a „de minimis” támogatások szintjének vállalkozásonként 100 000 euróra történő emelése; |
| --- | --- | --- |

1.4

Az EGSZB úgy véli, hogy a nehézségekkel küzdő cégek számára nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási célú támogatás mellett a magas üzemanyagárak halászati vállalkozásokra és legénységükre gyakorolt súlyos hatásainak enyhítésére egy sor további intézkedést is kell tenni. Az EGSZB a következő konkrét lépések elfogadását javasolja az Európai Bizottságnak és a Tanácsnak:

a)

a „de minimis” támogatások szintjének vállalkozásonként 100 000 euróra történő emelése;

| b) | „előre nem látható körülmények”, így például a magas üzemanyagárak okozta válság esetén a halászati tevékenységek átmeneti beszüntetése; |
| --- | --- |

b)

„előre nem látható körülmények”, így például a magas üzemanyagárak okozta válság esetén a halászati tevékenységek átmeneti beszüntetése;

| c) | a mezőgazdasági szektorban nyújtotthoz hasonló támogatás engedélyezése az üzemanyagár-kockázat elleni fedezeti szerződések díjainak finanszírozására; |
| --- | --- |

c)

a mezőgazdasági szektorban nyújtotthoz hasonló támogatás engedélyezése az üzemanyagár-kockázat elleni fedezeti szerződések díjainak finanszírozására;

| d) | egy közösségi selejtezési alap létrehozása külön költségvetéssel, amely elsősorban a flotta legtöbb problémával küzdő szegmenseire irányulna, és lehetővé tenné, hogy azok a hajótulajdonosok, akik önként felhagynak a halászattal, ezt elfogadható módon tehessék; |
| --- | --- |

d)

egy közösségi selejtezési alap létrehozása külön költségvetéssel, amely elsősorban a flotta legtöbb problémával küzdő szegmenseire irányulna, és lehetővé tenné, hogy azok a hajótulajdonosok, akik önként felhagynak a halászattal, ezt elfogadható módon tehessék;

| e) | mind a nemzeti, mind a közösségi szervek részéről maximális támogatás nyújtása az RTDI támogatáson keresztül (4) a halászati szektor által beterjesztett olyan projektek részére, amelyek a halászat energiahatékonyságának javítását, az olaj melletti alternatív vagy kiegészítő energiaforrások keresését, illetve a halászati technológiai platformok fejlesztését célozzák; |
| --- | --- |

e)

mind a nemzeti, mind a közösségi szervek részéről maximális támogatás nyújtása az RTDI támogatáson keresztül (4) a halászati szektor által beterjesztett olyan projektek részére, amelyek a halászat energiahatékonyságának javítását, az olaj melletti alternatív vagy kiegészítő energiaforrások keresését, illetve a halászati technológiai platformok fejlesztését célozzák;

| f) | törekvés a halászok mentalitásának megváltoztatására, próbálva meggyőzni őket arról, hogy a termékek hozzáadott értékének növelése érdekében kapcsolódjanak be a halászati termékek eladásába; |
| --- | --- |

f)

törekvés a halászok mentalitásának megváltoztatására, próbálva meggyőzni őket arról, hogy a termékek hozzáadott értékének növelése érdekében kapcsolódjanak be a halászati termékek eladásába;

| g) | a part menti halászattal foglalkozó flottára vonatkozó adóügyi előírások felülvizsgálata, mindenekelőtt a haltermékek nagybani halpiacok általi első értékesítéséből származó bevétel társasági adó alóli mentessége, valamint az ilyen halpiacok által végzett közvetítő tevékenységekre kivetett HÉA csökkentése tekintetében; |
| --- | --- |

g)

a part menti halászattal foglalkozó flottára vonatkozó adóügyi előírások felülvizsgálata, mindenekelőtt a haltermékek nagybani halpiacok általi első értékesítéséből származó bevétel társasági adó alóli mentessége, valamint az ilyen halpiacok által végzett közvetítő tevékenységekre kivetett HÉA csökkentése tekintetében;

| h) | a közösségi vizeken kívül halászó mélytengeri flotta bejegyeztetése a kereskedelmi flotta tekintetében számos tagállamban létező másodlagos regiszterekbe, módosítva ezzel a halászati ágazatra vonatkozó állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásokat is. |
| --- | --- |

h)

a közösségi vizeken kívül halászó mélytengeri flotta bejegyeztetése a kereskedelmi flotta tekintetében számos tagállamban létező másodlagos regiszterekbe, módosítva ezzel a halászati ágazatra vonatkozó állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásokat is.

2.   Indokolás

| 2.1 | A halászati ipar, amellett hogy jelentős arányban hozzájárul az emberi fogyasztásra szolgáló fehérjék szükségletének fedezéséhez, EU-szerte számos part menti közösség gazdasági és társadalmi struktúrájának is fontos eleme. Az Európai Bizottság adatai szerint (5) a kibővített Európai Unió (EU-25) 7 293 101 tonnás haltermelésével (kifogott és tenyésztett hal együtt) a világ haltermék-előállításának 5 %-át adja, s ezzel Kína mögött a világ második legnagyobb termelője. Emellett csaknem 90 000 halászhajóból álló flottája van, amely 229 702 munkahelyet teremt. |
| --- | --- |

2.1

A halászati ipar, amellett hogy jelentős arányban hozzájárul az emberi fogyasztásra szolgáló fehérjék szükségletének fedezéséhez, EU-szerte számos part menti közösség gazdasági és társadalmi struktúrájának is fontos eleme. Az Európai Bizottság adatai szerint (5) a kibővített Európai Unió (EU-25) 7 293 101 tonnás haltermelésével (kifogott és tenyésztett hal együtt) a világ haltermék-előállításának 5 %-át adja, s ezzel Kína mögött a világ második legnagyobb termelője. Emellett csaknem 90 000 halászhajóból álló flottája van, amely 229 702 munkahelyet teremt.

| 2.2 | A halászati ágazat nehéz alkalmazkodási problémákkal néz szembe annak következtében, hogy a legtöbb halfogó helyen – részben a túlhalászás következtében – csökkent a halállomány, és a piaci feltételek is kedvezőtlenek. A közlemény szerint az Európa nyugati részén halászó hajók számára a főbb mélytengeri fajok (közönséges, foltos, vékonybajszú, fekete és szürke tőkehal) és tengerfenéken élő fajok (sima lepényhal, nyelvhal, ördöghalfélék és norvég homár) tekintetében kiutalt kvóták a kilencvenes évek közepe óta csökkennek. |
| --- | --- |

2.2

A halászati ágazat nehéz alkalmazkodási problémákkal néz szembe annak következtében, hogy a legtöbb halfogó helyen – részben a túlhalászás következtében – csökkent a halállomány, és a piaci feltételek is kedvezőtlenek. A közlemény szerint az Európa nyugati részén halászó hajók számára a főbb mélytengeri fajok (közönséges, foltos, vékonybajszú, fekete és szürke tőkehal) és tengerfenéken élő fajok (sima lepényhal, nyelvhal, ördöghalfélék és norvég homár) tekintetében kiutalt kvóták a kilencvenes évek közepe óta csökkennek.

| 2.3 | Bár a KHP 2002-es reformja a fenntarthatóságot szem előtt tartó korszerűsítést indított el az Európai Unió halállomány-gazdálkodásában, olyan lépéseket is bevezetett, mint például a regenerációs tervek készítése, amelyek korlátozzák a halfogást, radikálisan csökkentve ezzel a nyereséget. Ez a jövőben is így marad. |
| --- | --- |

2.3

Bár a KHP 2002-es reformja a fenntarthatóságot szem előtt tartó korszerűsítést indított el az Európai Unió halállomány-gazdálkodásában, olyan lépéseket is bevezetett, mint például a regenerációs tervek készítése, amelyek korlátozzák a halfogást, radikálisan csökkentve ezzel a nyereséget. Ez a jövőben is így marad.

| 2.4 | A működési költségek szokásos, folyamatos emelkedésével és az üzemanyagok drasztikus drágulásával együtt ez oda vezetett, hogy számos hajó jelentős veszteséggel üzemel. |
| --- | --- |

2.4

A működési költségek szokásos, folyamatos emelkedésével és az üzemanyagok drasztikus drágulásával együtt ez oda vezetett, hogy számos hajó jelentős veszteséggel üzemel.

| 2.5 | Az Európai Bizottság közleménye felsorolja azokat az okokat, amelyek folytán a Közösség flottájának jelentős része ebbe a gazdasági helyzetbe került, és módszereket javasol a megoldásra. |
| --- | --- |

2.5

Az Európai Bizottság közleménye felsorolja azokat az okokat, amelyek folytán a Közösség flottájának jelentős része ebbe a gazdasági helyzetbe került, és módszereket javasol a megoldásra.

3.   Háttér

| 3.1 | Az Európai Bizottság közleménye két nyilvánvaló tényezőt említ az okok közt; ezek






  — | a csökkenő jövedelem és |
| --- | --- | --- |

3.1

Az Európai Bizottság közleménye két nyilvánvaló tényezőt említ az okok közt; ezek

—

a csökkenő jövedelem és

| — | az emelkedő költségek. |
| --- | --- |

—

az emelkedő költségek.

| 3.1.1 | A jövedelemcsökkenés okai:






  — | Stagnáló piaci árak:






  — | a halimport növekvő részaránya; |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.1

A jövedelemcsökkenés okai:

—

Stagnáló piaci árak:

—

a halimport növekvő részaránya;

| — | az akvakultúra fejlődése; |
| --- | --- |

—

az akvakultúra fejlődése;

| — | az eladások nagy elosztóláncokban való koncentrációja. |
| --- | --- |

—

az eladások nagy elosztóláncokban való koncentrációja.

| — | Alacsonyabb halhozamok:






  — | bizonyos halpopulációk intenzív halászata; |
| --- | --- | --- |

—

Alacsonyabb halhozamok:

—

bizonyos halpopulációk intenzív halászata;

| — | a flottakapacitás elégtelen csökkentése. |
| --- | --- |

—

a flottakapacitás elégtelen csökkentése.

| 3.1.2 | A hajók üzemelési költsége, amely rendszerint évről évre magasabb, 2003 óta az üzemanyagárak emelkedése következtében igen gyorsan nőtt. Ez valamennyi halászflottát érinti, de különösen a fenékvonóhálós halászhajókat, amelyek a Közösség halászflottájának messze a legnagyobb részét teszik ki, és amelyek nettó üzemi eredménye negatív. |
| --- | --- |

3.1.2

A hajók üzemelési költsége, amely rendszerint évről évre magasabb, 2003 óta az üzemanyagárak emelkedése következtében igen gyorsan nőtt. Ez valamennyi halászflottát érinti, de különösen a fenékvonóhálós halászhajókat, amelyek a Közösség halászflottájának messze a legnagyobb részét teszik ki, és amelyek nettó üzemi eredménye negatív.

4.   Általános megjegyzések

| 4.1 | Az Európai Bizottság többek közt az alábbi megoldásokat javasolja a halászati ipar jelenlegi gazdasági nehézségeinek enyhítésére:






  — | rövid távon intézkedések azon halászati vállalkozások megmentésére és szerkezetátalakítására, amelyek strukturális változtatások révén el tudják érni, hogy ismét nyereségesek legyenek; |
| --- | --- | --- |

4.1

Az Európai Bizottság többek közt az alábbi megoldásokat javasolja a halászati ipar jelenlegi gazdasági nehézségeinek enyhítésére:

—

rövid távon intézkedések azon halászati vállalkozások megmentésére és szerkezetátalakítására, amelyek strukturális változtatások révén el tudják érni, hogy ismét nyereségesek legyenek;

| — | hosszú távon annak biztosítása, hogy a halászati ipar alkalmazkodni tudjon a magas üzemanyagárak jellemezte új helyzethez. |
| --- | --- |

—

hosszú távon annak biztosítása, hogy a halászati ipar alkalmazkodni tudjon a magas üzemanyagárak jellemezte új helyzethez.

4.1.1   Rövid távú megmentés és szerkezetátalakítás

| 4.1.1.1 | A csőd szélén álló vagy pénzügyi nehézségekkel küzdő halászati vállalkozások megmentésére és szerkezetátalakítására az Európai Bizottság a meglévő eszközök és a meglévő állami támogatási rendszer igénybevételét irányozza elő, a nehézségekkel küzdő cégek megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokra vonatkozó közösségi iránymutatás (6), valamint a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások felülvizsgálatára vonatkozó iránymutatás (7) alapján. Emellett néhány kivételről is rendelkezik, amelyek messze túlmutatnak ezeken az irányelveken (lásd a 4.1.1.5. és 4.1.1.6. pontot). |
| --- | --- |

4.1.1.1

A csőd szélén álló vagy pénzügyi nehézségekkel küzdő halászati vállalkozások megmentésére és szerkezetátalakítására az Európai Bizottság a meglévő eszközök és a meglévő állami támogatási rendszer igénybevételét irányozza elő, a nehézségekkel küzdő cégek megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokra vonatkozó közösségi iránymutatás (6), valamint a halászati és akvakultúra-ágazat számára nyújtott állami támogatások felülvizsgálatára vonatkozó iránymutatás (7) alapján. Emellett néhány kivételről is rendelkezik, amelyek messze túlmutatnak ezeken az irányelveken (lásd a 4.1.1.5. és 4.1.1.6. pontot).

| 4.1.1.2 | A megmentést célzó támogatás visszatérítendő kölcsön vagy hat hónapnál nem tovább tartó garancia formáját öltheti. E támogatásoknak az a céljuk, hogy a vállalkozások képesek legyenek alkalmazkodni az új üzemanyagár-helyzethez. Ez mindenekelőtt a fenéken élő állományokra halászó, vontatott hálót használó hajókat érinti. Ahol a megmentési támogatást szerkezetátalakítási terv elfogadása követi, az visszafizethető abból az összegből, amelyet a cég szerkezetátalakítási támogatásként kap. |
| --- | --- |

4.1.1.2

A megmentést célzó támogatás visszatérítendő kölcsön vagy hat hónapnál nem tovább tartó garancia formáját öltheti. E támogatásoknak az a céljuk, hogy a vállalkozások képesek legyenek alkalmazkodni az új üzemanyagár-helyzethez. Ez mindenekelőtt a fenéken élő állományokra halászó, vontatott hálót használó hajókat érinti. Ahol a megmentési támogatást szerkezetátalakítási terv elfogadása követi, az visszafizethető abból az összegből, amelyet a cég szerkezetátalakítási támogatásként kap.

| 4.1.1.3 | Az EGSZB úgy véli, hogy a megmentési támogatásnak a visszafizetendő kölcsönökkel ellentétben vissza nem térítendőnek kell lennie ahhoz, hogy igazán hatékony legyen. Ez a megmentési támogatást még értékesebbé és esetleg vonzóbbá tenné a vállalkozások számára. Közönséges, visszafizetendő kölcsönt egyébként is bármely pénzintézetnél fel lehet venni, anélkül hogy ahhoz az Európai Bizottság jóváhagyására lenne szükség. |
| --- | --- |

4.1.1.3

Az EGSZB úgy véli, hogy a megmentési támogatásnak a visszafizetendő kölcsönökkel ellentétben vissza nem térítendőnek kell lennie ahhoz, hogy igazán hatékony legyen. Ez a megmentési támogatást még értékesebbé és esetleg vonzóbbá tenné a vállalkozások számára. Közönséges, visszafizetendő kölcsönt egyébként is bármely pénzintézetnél fel lehet venni, anélkül hogy ahhoz az Európai Bizottság jóváhagyására lenne szükség.

| 4.1.1.4 | A halászati vállalkozásoknak a gazdasági életképességet helyreállító, további szerkezetátalakítására szolgáló támogatás gyakran olyan befektetésekhez kapcsolódik, amelyek a halászhajók adaptálását szolgálják. A halászati ágazat állami támogatásaira vonatkozó iránymutatások a halászhajók korszerűsítésére és felszerelésére nyújtható támogatásokat a Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz (HOPE (8)) keretében rögzített előírásokkal összhangban szabályozzák. Az ilyen célokra nyújtott nemzeti támogatás odaítélésének feltételei ezért ugyanazok, mint a közösségi támogatásra a HOPE-szabályozás szerint alkalmazandó feltételek (9). |
| --- | --- |

4.1.1.4

A halászati vállalkozásoknak a gazdasági életképességet helyreállító, további szerkezetátalakítására szolgáló támogatás gyakran olyan befektetésekhez kapcsolódik, amelyek a halászhajók adaptálását szolgálják. A halászati ágazat állami támogatásaira vonatkozó iránymutatások a halászhajók korszerűsítésére és felszerelésére nyújtható támogatásokat a Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz (HOPE (8)) keretében rögzített előírásokkal összhangban szabályozzák. Az ilyen célokra nyújtott nemzeti támogatás odaítélésének feltételei ezért ugyanazok, mint a közösségi támogatásra a HOPE-szabályozás szerint alkalmazandó feltételek (9).

| 4.1.1.5 | Kivételes esetekben az Európai Bizottság engedélyezhet nemzeti támogatást olyan típusú korszerűsítésekre, amelyekre a HOPE-szabályozás nem terjed ki, feltéve, hogy azok a nemzeti megmentési és szerkezetátalakítási rendszerek részeként halászati vállalkozások szerkezetátalakítását célozzák. A hozzájárulás megadása előtt az Európai Bizottság a közösségi iránymutatások alapján kiértékeli ezeket a nemzeti rendszereket, feltéve, hogy a cégek szerkezetátalakítása a jelen helyzet alapján realisztikus gazdasági feltételezéseken alapul, figyelembe véve a halászott állományok állapotát és annak lehetséges alakulását, és a működési költségek csökkentése alapján, a jelenlegi összesített halászati tevékenység és kapacitás növelése nélkül biztosítva a cégek nyereségességét. |
| --- | --- |

4.1.1.5

Kivételes esetekben az Európai Bizottság engedélyezhet nemzeti támogatást olyan típusú korszerűsítésekre, amelyekre a HOPE-szabályozás nem terjed ki, feltéve, hogy azok a nemzeti megmentési és szerkezetátalakítási rendszerek részeként halászati vállalkozások szerkezetátalakítását célozzák. A hozzájárulás megadása előtt az Európai Bizottság a közösségi iránymutatások alapján kiértékeli ezeket a nemzeti rendszereket, feltéve, hogy a cégek szerkezetátalakítása a jelen helyzet alapján realisztikus gazdasági feltételezéseken alapul, figyelembe véve a halászott állományok állapotát és annak lehetséges alakulását, és a működési költségek csökkentése alapján, a jelenlegi összesített halászati tevékenység és kapacitás növelése nélkül biztosítva a cégek nyereségességét.

| 4.1.1.6 | Az Európai Bizottság kivételesen engedélyt adhat a nemzeti megmentési és szerkezetátalakítási rendszerek keretében nyújtott állami támogatásra a következő befektetések esetében:






  a) | halászfelszerelések kevesebb üzemanyagot igénylő halászati módszert eredményező első cseréje, |
| --- | --- | --- |

4.1.1.6

Az Európai Bizottság kivételesen engedélyt adhat a nemzeti megmentési és szerkezetátalakítási rendszerek keretében nyújtott állami támogatásra a következő befektetések esetében:

a)

halászfelszerelések kevesebb üzemanyagot igénylő halászati módszert eredményező első cseréje,

| b) | az üzemanyag-hatékonyságot javító felszerelések (pl. ökométerek) beszerzése, |
| --- | --- |

b)

az üzemanyag-hatékonyságot javító felszerelések (pl. ökométerek) beszerzése,

| c) | a motor egyszeri cseréje, feltéve hogy






  1. | 12 méter teljes hosszúság alatti, vontatott halászfelszerelést nem használó hajók esetében az új motor ugyanolyan vagy kisebb teljesítményű, mint a régi; |
| --- | --- | --- |

c)

a motor egyszeri cseréje, feltéve hogy

1.

12 méter teljes hosszúság alatti, vontatott halászfelszerelést nem használó hajók esetében az új motor ugyanolyan vagy kisebb teljesítményű, mint a régi;

| 2. | a 24 méter teljes hosszúságot meg nem haladó minden egyéb hajó esetében az új motor legalább 20 %-kal kisebb teljesítményű, mint a régi; |
| --- | --- |

2.

a 24 méter teljes hosszúságot meg nem haladó minden egyéb hajó esetében az új motor legalább 20 %-kal kisebb teljesítményű, mint a régi;

| 3. | 24 méternél nagyobb teljes hosszúságú vonóhálós hajók esetében az új motor legalább 20 %-kal kisebb teljesítményű, mint a régi, és a hajó kevésbé üzemanyag-intenzív halászati módszerre áll át. |
| --- | --- |

3.

24 méternél nagyobb teljes hosszúságú vonóhálós hajók esetében az új motor legalább 20 %-kal kisebb teljesítményű, mint a régi, és a hajó kevésbé üzemanyag-intenzív halászati módszerre áll át.

| 4.1.1.7 | Az Európai Bizottság elfogadhatja azt, hogy a több 12 méternél hosszabb hajót üzemeltető vállalkozások szerkezetátalakítási tervét jóváhagyó nemzeti rendszereknél a 4.1.1.6 (c) pont 2. és 3. albekezdésében említett motorteljesítmény-csökkentési kritériumot „összességében”, a vállalkozás szintjén alkalmazzák, és hogy egy hajó állami támogatás nélkül történő leállítása és munkából való kivonása is számítson bele a megkívánt csökkentési arányba. |
| --- | --- |

4.1.1.7

Az Európai Bizottság elfogadhatja azt, hogy a több 12 méternél hosszabb hajót üzemeltető vállalkozások szerkezetátalakítási tervét jóváhagyó nemzeti rendszereknél a 4.1.1.6 (c) pont 2. és 3. albekezdésében említett motorteljesítmény-csökkentési kritériumot „összességében”, a vállalkozás szintjén alkalmazzák, és hogy egy hajó állami támogatás nélkül történő leállítása és munkából való kivonása is számítson bele a megkívánt csökkentési arányba.

| 4.1.1.8 | Ez az elv a kis- és középvállalkozások (kkv-k) csoportja által benyújtott szerkezetátalakítási terveket jóváhagyó nemzeti rendszereknél is elfogadható lehet. Ilyen esetekben a csoport bizonyos tagjainak nyereségessége javulhat más tagok lépései – például hajók leállítása – által. |
| --- | --- |

4.1.1.8

Ez az elv a kis- és középvállalkozások (kkv-k) csoportja által benyújtott szerkezetátalakítási terveket jóváhagyó nemzeti rendszereknél is elfogadható lehet. Ilyen esetekben a csoport bizonyos tagjainak nyereségessége javulhat más tagok lépései – például hajók leállítása – által.

| 4.1.1.9 | A jóváhagyott beruházás végrehajtásához szükséges üzemszünet alatt a vállalatok pályázhatnak a megfelelő állami támogatásra, feltéve, hogy ezt a megmentési és szerkezetátalakítási rendszer keretében kérik. |
| --- | --- |

4.1.1.9

A jóváhagyott beruházás végrehajtásához szükséges üzemszünet alatt a vállalatok pályázhatnak a megfelelő állami támogatásra, feltéve, hogy ezt a megmentési és szerkezetátalakítási rendszer keretében kérik.

| 4.1.1.10 | A nehézségekkel küzdő vállalatok szerkezetátalakítási terveinek és hosszú távú életképességének általános értékelésénél a számukra nyújtott minden egyéb állami és közösségi támogatást figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

4.1.1.10

A nehézségekkel küzdő vállalatok szerkezetátalakítási terveinek és hosszú távú életképességének általános értékelésénél a számukra nyújtott minden egyéb állami és közösségi támogatást figyelembe kell venni.

| 4.1.1.11 | A tagállamoknak a jelen közlemény közzétételétől számítva két évük van arra, hogy tájékoztassák az Európai Bizottságot nemzeti megmentési és szerkezetátalakítási támogatásaik rendszeréről, és – ahol vannak ilyenek – a nagyobb vállalatokra vonatkozó egyedi tervekről. Miután a Közösség hozzájárulását adta, a tagállamoknak két évük van arra, hogy kibocsássák a szerkezetátalakítási tervekre vonatkozó adminisztratív előírásokat. |
| --- | --- |

4.1.1.11

A tagállamoknak a jelen közlemény közzétételétől számítva két évük van arra, hogy tájékoztassák az Európai Bizottságot nemzeti megmentési és szerkezetátalakítási támogatásaik rendszeréről, és – ahol vannak ilyenek – a nagyobb vállalatokra vonatkozó egyedi tervekről. Miután a Közösség hozzájárulását adta, a tagállamoknak két évük van arra, hogy kibocsássák a szerkezetátalakítási tervekre vonatkozó adminisztratív előírásokat.

| 4.1.1.12 | Tekintve hogy a jelenlegi gazdasági nehézségek elsősorban a vontatott halászfelszerelést használó hajókat érintik súlyosan, az Európai Bizottság úgy véli, hogy ezt a szerkezetátalakítási támogatást főleg a vonóhálós hajók számára kell nyújtani. |
| --- | --- |

4.1.1.12

Tekintve hogy a jelenlegi gazdasági nehézségek elsősorban a vontatott halászfelszerelést használó hajókat érintik súlyosan, az Európai Bizottság úgy véli, hogy ezt a szerkezetátalakítási támogatást főleg a vonóhálós hajók számára kell nyújtani.

| 4.1.1.13 | A közvetlen üzemeltetési támogatást illetően a jelenlegi magas üzemanyagárak mellett az Európai Bizottság visszautasít minden olyan állami beavatkozást, amely e költségnövekedés kompenzálására irányul, mivel ez nem volna összeegyeztethető a Szerződéssel. |
| --- | --- |

4.1.1.13

A közvetlen üzemeltetési támogatást illetően a jelenlegi magas üzemanyagárak mellett az Európai Bizottság visszautasít minden olyan állami beavatkozást, amely e költségnövekedés kompenzálására irányul, mivel ez nem volna összeegyeztethető a Szerződéssel.

| 4.1.1.14 | Alternatív megoldásként az Európai Bizottság elfogadhatná a halászati ipar által kért garanciarendszert, amelynél az iparág által a kedvező időszakokban befizetett pénzt az üzemanyagárak hirtelen emelkedése esetén kompenzációként visszafizethetik. Az Európai Bizottság csak akkor fogadhatna el egy ilyen rendszert, ha biztosított, hogy minden állami támogatást kereskedelmi feltételek mellett visszafizetnek. |
| --- | --- |

4.1.1.14

Alternatív megoldásként az Európai Bizottság elfogadhatná a halászati ipar által kért garanciarendszert, amelynél az iparág által a kedvező időszakokban befizetett pénzt az üzemanyagárak hirtelen emelkedése esetén kompenzációként visszafizethetik. Az Európai Bizottság csak akkor fogadhatna el egy ilyen rendszert, ha biztosított, hogy minden állami támogatást kereskedelmi feltételek mellett visszafizetnek.

| 4.1.1.15 | Az EGSZB – bár egyetért az Európai Bizottság azon helyzetértékelésével, hogy a Közösség halászati ipara gazdasági válságban van – úgy véli, hogy az ágazat megmentésére javasolt intézkedések nem realisztikusak és nem is elégségesek. Azért nem tartja realisztikusnak az intézkedéseket, mert az érdekelt felek nagy része kkv vagy egyetlen hajó tulajdonosa, aki korlátozott erőforrásokkal bíró halfogó helyeken dolgozik, igen kis létszámmal, szigorú halállomány-gazdálkodási szabályokat kell betartania, és csak nagyon szűk körben képes lépéseket tenni az átalakításra és rövid távú életképessége biztosítására. Ráadásul a HOPE/EHA rendszertől független új költségvetés nélkül igen csekély lehetőség van arra, hogy ezeket az új intézkedéseket a gyakorlatba átültessék. Az EGSZB ezért úgy véli, hogy ennek a közleménynek a legtöbb vállalkozásra nem lesz túl sok gyakorlati hatása. |
| --- | --- |

4.1.1.15

Az EGSZB – bár egyetért az Európai Bizottság azon helyzetértékelésével, hogy a Közösség halászati ipara gazdasági válságban van – úgy véli, hogy az ágazat megmentésére javasolt intézkedések nem realisztikusak és nem is elégségesek. Azért nem tartja realisztikusnak az intézkedéseket, mert az érdekelt felek nagy része kkv vagy egyetlen hajó tulajdonosa, aki korlátozott erőforrásokkal bíró halfogó helyeken dolgozik, igen kis létszámmal, szigorú halállomány-gazdálkodási szabályokat kell betartania, és csak nagyon szűk körben képes lépéseket tenni az átalakításra és rövid távú életképessége biztosítására. Ráadásul a HOPE/EHA rendszertől független új költségvetés nélkül igen csekély lehetőség van arra, hogy ezeket az új intézkedéseket a gyakorlatba átültessék. Az EGSZB ezért úgy véli, hogy ennek a közleménynek a legtöbb vállalkozásra nem lesz túl sok gyakorlati hatása.

| 4.1.1.16 | Mindazonáltal az EGSZB úgy véli, hogy azon vállalkozások érdekében, amelyek elég nagyok ahhoz, hogy pályázhassanak a megmentési és szerkezetátalakítási célú támogatásra, a közleménynek






  — | egy, a HOPE/EHA lehetőségtől független költségvetést kell biztosítania; |
| --- | --- | --- |

4.1.1.16

Mindazonáltal az EGSZB úgy véli, hogy azon vállalkozások érdekében, amelyek elég nagyok ahhoz, hogy pályázhassanak a megmentési és szerkezetátalakítási célú támogatásra, a közleménynek

—

egy, a HOPE/EHA lehetőségtől független költségvetést kell biztosítania;

| — | a megmentési célú támogatást vissza nem térítendővé kell tenni, és biztosítani kell, hogy annak futamideje hat hónapnál hosszabb legyen; |
| --- | --- |

—

a megmentési célú támogatást vissza nem térítendővé kell tenni, és biztosítani kell, hogy annak futamideje hat hónapnál hosszabb legyen;

| — | biztosítania kell, hogy a tagállamok által bemutatandó nemzeti szabályozások rugalmasak és adaptálhatóak legyenek, hogy a pályázó vállalkozások gyorsan hozzáférhessenek a rendelkezésre álló támogatásokhoz. |
| --- | --- |

—

biztosítania kell, hogy a tagállamok által bemutatandó nemzeti szabályozások rugalmasak és adaptálhatóak legyenek, hogy a pályázó vállalkozások gyorsan hozzáférhessenek a rendelkezésre álló támogatásokhoz.

| 4.1.1.17 | Az EGSZB emlékezteti az Európai Bizottságot, hogy egy de minimis támogatási szabály alkalmazása hatékony rövid távú intézkedés lehet. Az EGSZB úgy látja, hogy a jelenlegi jogszabályok szerinti maximális összeg (három év alatt 3 000 euró vállalatonként) nagyon alacsony, és nem felel meg a jelenlegi helyzetnek, különösen, ha figyelembe vesszük, hogy más uniós ágazatokban – a mezőgazdaság kivételével – a plafon 100 000 euró. Az EGSZB ezért úgy érzi, hogy sürgősen felül kell vizsgálni a halászat de minimis támogatásainak szabályozását, és a támogatások maximális összegét a többi ágazathoz hasonlóan 100 000 euróra kell emelni. Ezt az EGSZB már az Állami támogatási cselekvési terv – Kevesebb és célzottabb állami támogatás: ütemterv az állami támogatás 2005 és 2009 közötti reformjához
   (10) című véleményében is ajánlotta. |
| --- | --- |

4.1.1.17

Az EGSZB emlékezteti az Európai Bizottságot, hogy egy de minimis támogatási szabály alkalmazása hatékony rövid távú intézkedés lehet. Az EGSZB úgy látja, hogy a jelenlegi jogszabályok szerinti maximális összeg (három év alatt 3 000 euró vállalatonként) nagyon alacsony, és nem felel meg a jelenlegi helyzetnek, különösen, ha figyelembe vesszük, hogy más uniós ágazatokban – a mezőgazdaság kivételével – a plafon 100 000 euró. Az EGSZB ezért úgy érzi, hogy sürgősen felül kell vizsgálni a halászat de minimis támogatásainak szabályozását, és a támogatások maximális összegét a többi ágazathoz hasonlóan 100 000 euróra kell emelni. Ezt az EGSZB már az Állami támogatási cselekvési terv – Kevesebb és célzottabb állami támogatás: ütemterv az állami támogatás 2005 és 2009 közötti reformjához
   (10) című véleményében is ajánlotta.

| 4.1.1.18 | A másik intézkedés, amely igen hasznos lehetne a vállalkozások és a legénységek szempontjából, az volna, ha a HOPE-szabályozás 16. cikke szerinti „előre nem látható körülmény”-nek tekintenék a halászati ágazat súlyos gazdasági helyzetét, ami lehetővé tenné, hogy kompenzációt nyújtsanak a halászoknak és hajótulajdonosoknak, hogy tevékenységüket ebben a helyzetben szüneteltethessék. |
| --- | --- |

4.1.1.18

A másik intézkedés, amely igen hasznos lehetne a vállalkozások és a legénységek szempontjából, az volna, ha a HOPE-szabályozás 16. cikke szerinti „előre nem látható körülmény”-nek tekintenék a halászati ágazat súlyos gazdasági helyzetét, ami lehetővé tenné, hogy kompenzációt nyújtsanak a halászoknak és hajótulajdonosoknak, hogy tevékenységüket ebben a helyzetben szüneteltethessék.

| 4.1.1.19 | Az EGSZB – annak érdekében, hogy a halászhajó-kapacitást gyorsabban hozzá lehessen igazítani a halállományok helyzetéhez – azt javasolja, hogy az Európai Bizottság minél előbb hozzon létre külön költségvetéssel egy közösségi selejtezési alapot, amelyet a tagállamok kötelezően és kizárólagosan azon vállalatok számára használhatnának fel, amelyek kérik hajóik selejtezését. Ez az alap kiemelten kezelhetné a flotta azon részeit, amelyek a legtöbb problémával küzdenek. |
| --- | --- |

4.1.1.19

Az EGSZB – annak érdekében, hogy a halászhajó-kapacitást gyorsabban hozzá lehessen igazítani a halállományok helyzetéhez – azt javasolja, hogy az Európai Bizottság minél előbb hozzon létre külön költségvetéssel egy közösségi selejtezési alapot, amelyet a tagállamok kötelezően és kizárólagosan azon vállalatok számára használhatnának fel, amelyek kérik hajóik selejtezését. Ez az alap kiemelten kezelhetné a flotta azon részeit, amelyek a legtöbb problémával küzdenek.

| 4.1.1.20 | Az EGSZB emellett úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak mihamarabb át kellene dolgoznia a halászathoz nyújtott állami támogatásokra vonatkozó iránymutatásokat, lehetővé téve, hogy a tagállamok külön regisztereket hozzanak létre a halászhajók számára, amiáltal javulhatna a közösségi vizeken kívül mélytengeri halászattal foglalkozó flotta versenyképessége, hasonlóan ahhoz, ahogy az a kilencvenes években a kereskedelmi flottával történt. |
| --- | --- |

4.1.1.20

Az EGSZB emellett úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak mihamarabb át kellene dolgoznia a halászathoz nyújtott állami támogatásokra vonatkozó iránymutatásokat, lehetővé téve, hogy a tagállamok külön regisztereket hozzanak létre a halászhajók számára, amiáltal javulhatna a közösségi vizeken kívül mélytengeri halászattal foglalkozó flotta versenyképessége, hasonlóan ahhoz, ahogy az a kilencvenes években a kereskedelmi flottával történt.

| 4.1.1.21 | Az üzemanyagárak hirtelen emelkedése esetén működtetendő garanciarendszert illetően az EGSZB úgy véli, hogy az egy másik típusú támogatás, amellyel segíthető a halászhajók üzemben tartása a jelenlegi nehéz helyzetben. Támogatja tehát a rendszert, bár úgy véli, annak alkalmazása a jelen gazdasági helyzetben, az Európai Bizottság által megkívánt feltételekkel igen valószínűtlen. Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak lehetővé kellene tennie a tagállamok számára, hogy – a mezőgazdasági szektorhoz hasonlóan – részben vagy teljes egészében fedezzék az ágazat vállalkozásai által kötött, meghatározott időszakra maximális üzemanyagárat garantáló fedezeti szerződések díjait. |
| --- | --- |

4.1.1.21

Az üzemanyagárak hirtelen emelkedése esetén működtetendő garanciarendszert illetően az EGSZB úgy véli, hogy az egy másik típusú támogatás, amellyel segíthető a halászhajók üzemben tartása a jelenlegi nehéz helyzetben. Támogatja tehát a rendszert, bár úgy véli, annak alkalmazása a jelen gazdasági helyzetben, az Európai Bizottság által megkívánt feltételekkel igen valószínűtlen. Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak lehetővé kellene tennie a tagállamok számára, hogy – a mezőgazdasági szektorhoz hasonlóan – részben vagy teljes egészében fedezzék az ágazat vállalkozásai által kötött, meghatározott időszakra maximális üzemanyagárat garantáló fedezeti szerződések díjait.

| 4.1.1.22 | Az EGSZB emellett úgy érzi, hogy helyénvaló volna felülvizsgálni a part menti halászattal foglalkozó flottára vonatkozó pénzügyi szabályokat, és mentességet engedélyezni a társasági adó alól a haltermékek nagybani halpiacok általi első értékesítéséből származó bevétel, illetve csökkentést az ilyen halpiacok által végzett közvetítő tevékenységekre kivetett HÉA tekintetében. |
| --- | --- |

4.1.1.22

Az EGSZB emellett úgy érzi, hogy helyénvaló volna felülvizsgálni a part menti halászattal foglalkozó flottára vonatkozó pénzügyi szabályokat, és mentességet engedélyezni a társasági adó alól a haltermékek nagybani halpiacok általi első értékesítéséből származó bevétel, illetve csökkentést az ilyen halpiacok által végzett közvetítő tevékenységekre kivetett HÉA tekintetében.

4.1.2   Hosszabb távú intézkedések és kezdeményezések

| 4.1.2.1 | Hosszabb távon a halászati szektor kilátásai csak akkor lesznek jók, ha a halállományok regenerálódnak, a halászatot pedig fenntartható módon folytatják. E téren a közlemény az alábbi intézkedéseket javasolja:






  a) | a halállomány-gazdálkodás javítása, |
| --- | --- | --- |

4.1.2.1

Hosszabb távon a halászati szektor kilátásai csak akkor lesznek jók, ha a halállományok regenerálódnak, a halászatot pedig fenntartható módon folytatják. E téren a közlemény az alábbi intézkedéseket javasolja:

a)

a halállomány-gazdálkodás javítása,

| b) | a halállomány-gazdálkodás szabályainak szigorúbb betartása, |
| --- | --- |

b)

a halállomány-gazdálkodás szabályainak szigorúbb betartása,

| c) | halpiacok szervezése és működtetése, |
| --- | --- |

c)

halpiacok szervezése és működtetése,

| d) | a hatékony üzemanyag-felhasználású és környezetbarátabb halászati módszerekre irányuló kutatás támogatása. |
| --- | --- |

d)

a hatékony üzemanyag-felhasználású és környezetbarátabb halászati módszerekre irányuló kutatás támogatása.

| 4.1.2.2 | Az EGSZB úgy véli, hogy az új KHP-ban mindezen hosszú távú intézkedéseket már tervbe vették. Felhívja azonban az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy a leginkább fenyegetett populációk regenerálására és kezelésére irányuló tervek megvalósítása után új gyakorlati elgondolásokra lesz szükség a maximális fenntartható hozamot biztosító halállomány-gazdálkodási rendszer eléréséhez. |
| --- | --- |

4.1.2.2

Az EGSZB úgy véli, hogy az új KHP-ban mindezen hosszú távú intézkedéseket már tervbe vették. Felhívja azonban az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy a leginkább fenyegetett populációk regenerálására és kezelésére irányuló tervek megvalósítása után új gyakorlati elgondolásokra lesz szükség a maximális fenntartható hozamot biztosító halállomány-gazdálkodási rendszer eléréséhez.

| 4.1.2.3 | Az EGSZB teljes mértékben támogatja az Európai Bizottság arra irányuló törekvését, hogy biztosítsa a közös halászati politika szabályainak helyes alkalmazását az Unió egész területén. Ismét felhívja rá a figyelmet, hogy az Európai Bizottságnak a közleményben kinyilvánított céljával összhangban teljes mértékben együtt kell működnie az Európai Halászati Ellenőrző Ügynökséggel, és hogy elegendő munkaerőt és pénzeszközt kell nyújtania az ügynökség számára, hogy az végezhesse a rá bízott fontos feladatot. |
| --- | --- |

4.1.2.3

Az EGSZB teljes mértékben támogatja az Európai Bizottság arra irányuló törekvését, hogy biztosítsa a közös halászati politika szabályainak helyes alkalmazását az Unió egész területén. Ismét felhívja rá a figyelmet, hogy az Európai Bizottságnak a közleményben kinyilvánított céljával összhangban teljes mértékben együtt kell működnie az Európai Halászati Ellenőrző Ügynökséggel, és hogy elegendő munkaerőt és pénzeszközt kell nyújtania az ügynökség számára, hogy az végezhesse a rá bízott fontos feladatot.

| 4.1.2.4 | Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy nagyobb erőkkel küzdjön az illegális, be nem jelentett és szabályozatlan halászat ellen, és utal arra, hogy döntő ellenintézkedés volna a Közösség piacának lezárása az ilyen módon fogott halak előtt, hiszen ez az illegális halászat fő célállomása. Az EGSZB úgy véli, hogy a kifogott halak nyílt tengeren való átrakodásának megtiltása további hatékony lépés lenne az ilyenfajta halászat ellen. |
| --- | --- |

4.1.2.4

Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy nagyobb erőkkel küzdjön az illegális, be nem jelentett és szabályozatlan halászat ellen, és utal arra, hogy döntő ellenintézkedés volna a Közösség piacának lezárása az ilyen módon fogott halak előtt, hiszen ez az illegális halászat fő célállomása. Az EGSZB úgy véli, hogy a kifogott halak nyílt tengeren való átrakodásának megtiltása további hatékony lépés lenne az ilyenfajta halászat ellen.

| 4.1.2.5 | Az EGSZB úgy véli, hogy – miként azt az Európai Bizottság is javasolta – értékelni kell a halpiac szervezetét. A pénzügyi hozam növelésének érdekében valóban hasznos lehet olyan új eszközök alkalmazása, amelyek révén javul a hal és a haltermékek marketingje, s lehetővé válik a termelők számára, hogy fokozzák e termékek hozzáadott értékét az első eladásnál, és a marketingfolyamat résztvevőivé váljanak. Az EGSZB úgy véli, hogy a termelői szervezeteknek ebben fontos szerepet játszhatnak, ezért őket támogatni kell. Úgy gondolja, hogy a cél elérése érdekében az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak arra kell összpontosítaniuk, hogy megváltoztassák a halászok mentalitását e kérdésekben. |
| --- | --- |

4.1.2.5

Az EGSZB úgy véli, hogy – miként azt az Európai Bizottság is javasolta – értékelni kell a halpiac szervezetét. A pénzügyi hozam növelésének érdekében valóban hasznos lehet olyan új eszközök alkalmazása, amelyek révén javul a hal és a haltermékek marketingje, s lehetővé válik a termelők számára, hogy fokozzák e termékek hozzáadott értékét az első eladásnál, és a marketingfolyamat résztvevőivé váljanak. Az EGSZB úgy véli, hogy a termelői szervezeteknek ebben fontos szerepet játszhatnak, ezért őket támogatni kell. Úgy gondolja, hogy a cél elérése érdekében az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak arra kell összpontosítaniuk, hogy megváltoztassák a halászok mentalitását e kérdésekben.

| 4.1.2.6 | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság azon elgondolását, hogy magatartási kódexet kell kidolgozni az Unión belüli halkereskedelem számára, és üdvözli, hogy az Európai Bizottság támogatni szeretné az ökocímkézést, ha a vita e kérdésben – amelyről az EGSZB nemrég adott ki véleményt – lezárult. |
| --- | --- |

4.1.2.6

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság azon elgondolását, hogy magatartási kódexet kell kidolgozni az Unión belüli halkereskedelem számára, és üdvözli, hogy az Európai Bizottság támogatni szeretné az ökocímkézést, ha a vita e kérdésben – amelyről az EGSZB nemrég adott ki véleményt – lezárult.

| 4.1.2.7 | Az EGSZB úgy véli, hogy a közleményben javasolt, hosszú távra szóló intézkedés (a hatékony üzemanyag-felhasználású és környezetbarátabb halászati módszerek kutatásának támogatása) kulcsfontosságú. Reméli, hogy az Európai Bizottság által kilátásba helyezett finanszírozási garanciák megvalósulnak, és hogy a halászati szektort képviselő szervezetek által benyújtott projektek, valamint a halászati technológiai platformok kialakítása maximális támogatást kap. |
| --- | --- |

4.1.2.7

Az EGSZB úgy véli, hogy a közleményben javasolt, hosszú távra szóló intézkedés (a hatékony üzemanyag-felhasználású és környezetbarátabb halászati módszerek kutatásának támogatása) kulcsfontosságú. Reméli, hogy az Európai Bizottság által kilátásba helyezett finanszírozási garanciák megvalósulnak, és hogy a halászati szektort képviselő szervezetek által benyújtott projektek, valamint a halászati technológiai platformok kialakítása maximális támogatást kap.

| 4.1.2.8 | Az EGSZB úgy véli, hogy – tekintve az üzemanyagárak alakulását, amely visszafordíthatatlannak tűnik – igen fontos, hogy kutatást folytassanak a közleményben javasolt valamennyi területen. Mindenekelőtt a megújuló energiaforrásokból történő energiatermelés vizsgálatát tartja szükségesnek, különös tekintettel az új típusú bioüzemanyagok kifejlesztésére és gyakorlati alkalmazására, valamint az energiahatékonyság javítására. Kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a halászati ágazat szervezetei által benyújtott projekteket. |
| --- | --- |

4.1.2.8

Az EGSZB úgy véli, hogy – tekintve az üzemanyagárak alakulását, amely visszafordíthatatlannak tűnik – igen fontos, hogy kutatást folytassanak a közleményben javasolt valamennyi területen. Mindenekelőtt a megújuló energiaforrásokból történő energiatermelés vizsgálatát tartja szükségesnek, különös tekintettel az új típusú bioüzemanyagok kifejlesztésére és gyakorlati alkalmazására, valamint az energiahatékonyság javítására. Kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a halászati ágazat szervezetei által benyújtott projekteket.

Brüsszel, 2006. szeptember 14.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Bruttó hazai termék.

1

(2)  COM(2006) 103 final, 2006.03.09.

2

(3)  Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz/Európai Halászati Alap.

3

(4)  Kutatás, technológia, fejlesztés és innováció.

4

(5)  Tények és számok a KHP-ról – alapadatok a közös halászati politikáról. 2006-os kiadás, Európai Bizottság.

5

(6)  HL C 244., 2004.10.1.

6

(7)  HL C 229., 2004.9.14.

7

(8)  1263/1999/EK tanácsi rendelet, 1999.06.12.

8

(9)  2792/1999/EK tanácsi rendelet, 1999.12.17.

9

(10)  HL C 65., 2006.3.17.

10

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/122 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/122

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Javaslat tanácsi rendeletre a glükózról és a laktózról” (kodifikált szöveg)

COM(2006) 116 final – 2006/0038 CNS

(2006/C 318/22)

2006. május 2-án a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 308. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció véleményét 2006. július 11-én elfogadta. (Előadó: John Donnelly)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. szeptember 13–14-én tartott 429. plenáris ülésén (a szeptember 13-i ülésnapon) 187 szavazattal 1 ellenében, 7 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Bevezetés

| 1.1 | E javaslat célja a Tanács 1975. október 29-i, a glükózról és a laktózról szóló 2730/75/EGK rendeletének kodifikációja. Az új rendelet a benne foglalt jogi aktusok helyébe lép; a javaslat teljes egészükben megőrzi a kodifikált jogi aktusok tartalmát, s ennek megfelelően azokat csak egységbe foglalja a kodifikációhoz szükséges formai jellegű módosításokkal. |
| --- | --- |

1.1

E javaslat célja a Tanács 1975. október 29-i, a glükózról és a laktózról szóló 2730/75/EGK rendeletének kodifikációja. Az új rendelet a benne foglalt jogi aktusok helyébe lép; a javaslat teljes egészükben megőrzi a kodifikált jogi aktusok tartalmát, s ennek megfelelően azokat csak egységbe foglalja a kodifikációhoz szükséges formai jellegű módosításokkal.

2.   Általános megjegyzések

| 2.1 | A Polgárok Európájához illő szellemben az EGSZB támogatja az Európai Bizottságot a közösségi jog egyszerűbbé és áttekinthetőbbé tételében annak érdekében, hogy az világosabbá és hozzáférhetőbbé váljon az átlagpolgárok számára, mert ilyen módon új lehetőségek nyílnak meg előttük és élhetnek új, különleges jogaikkal. |
| --- | --- |

2.1

A Polgárok Európájához illő szellemben az EGSZB támogatja az Európai Bizottságot a közösségi jog egyszerűbbé és áttekinthetőbbé tételében annak érdekében, hogy az világosabbá és hozzáférhetőbbé váljon az átlagpolgárok számára, mert ilyen módon új lehetőségek nyílnak meg előttük és élhetnek új, különleges jogaikkal.

| 2.2 | Az EGSZB úgy véli, hogy a kodifikációnak az általános közösségi jogalkotási eljárásnak megfelelően kell történnie. |
| --- | --- |

2.2

Az EGSZB úgy véli, hogy a kodifikációnak az általános közösségi jogalkotási eljárásnak megfelelően kell történnie.

Brüsszel, 2006. szeptember 13.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/123 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/123

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „A civil társadalom Fehéroroszországban”

(2006/C 318/23)

2005. július 14-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy Működési Szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:„A civil társadalom Fehéroroszországban”.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Külkapcsolatok” szekció véleményét 2006. július 19-én elfogadta. (Előadó: David STULÍK.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. szeptember 13–14-én tartott 429. plenáris ülésén (a szeptember 14-i ülésnapon) 146 szavazattal 2 ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   A vélemény lényegi tartalma

| 1.1 | E saját kezdeményezésű véleménnyel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) szeretné kifejezni támogatását, szolidaritását és rokonszenvét Fehéroroszország minden olyan civil szervezete iránt, mely a demokrácia, az emberi jogok, a jogállamiság, az egyesülési szabadság és a szólásszabadság, vagyis az Európai Unió alapvető értékeinek megszilárdításáért dolgozik. |
| --- | --- |

1.1

E saját kezdeményezésű véleménnyel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) szeretné kifejezni támogatását, szolidaritását és rokonszenvét Fehéroroszország minden olyan civil szervezete iránt, mely a demokrácia, az emberi jogok, a jogállamiság, az egyesülési szabadság és a szólásszabadság, vagyis az Európai Unió alapvető értékeinek megszilárdításáért dolgozik.

| 1.2 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság hangsúlyozza morális támogatását, melyet a civil társadalmi szervezeteknek nyújt, például az emberi jogokat védő nem kormányzati szerveknek, amelyek a demokrácia és a jogállamiság helyzetét kísérik figyelemmel, a fiatalok független szervezeteinek, a független alapítványoknak, a munkáltatók, a vállalkozók és a szabad szakszervezetek független egyesületeinek, amelyek a demokrácia megteremtésén, az emberi jogok, a jogállamiság és az európai értékek védelmén dolgoznak Fehéroroszországban. |
| --- | --- |

1.2

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság hangsúlyozza morális támogatását, melyet a civil társadalmi szervezeteknek nyújt, például az emberi jogokat védő nem kormányzati szerveknek, amelyek a demokrácia és a jogállamiság helyzetét kísérik figyelemmel, a fiatalok független szervezeteinek, a független alapítványoknak, a munkáltatók, a vállalkozók és a szabad szakszervezetek független egyesületeinek, amelyek a demokrácia megteremtésén, az emberi jogok, a jogállamiság és az európai értékek védelmén dolgoznak Fehéroroszországban.

| 1.3 | A közvetlen személyes kapcsolatok, amelyek, különösen a fiatalok esetében, kölcsönös cserék formájában valósulhatnak meg, elsődleges szerepet és funkciót töltenek be a fehérorosz civil társadalommal fenntartott kapcsolatokban. Támogatásuk és erősítésük érdekében elengedhetetlen, hogy az Európai Unió és tagállamai nyílt vízumpolitikát folytassanak a fehérorosz állampolgárokkal szemben. |
| --- | --- |

1.3

A közvetlen személyes kapcsolatok, amelyek, különösen a fiatalok esetében, kölcsönös cserék formájában valósulhatnak meg, elsődleges szerepet és funkciót töltenek be a fehérorosz civil társadalommal fenntartott kapcsolatokban. Támogatásuk és erősítésük érdekében elengedhetetlen, hogy az Európai Unió és tagállamai nyílt vízumpolitikát folytassanak a fehérorosz állampolgárokkal szemben.

| 1.4 | Az Európai Unió egészének megfelelő, érthető és célirányos tájékoztatási politikára kell törekednie, valamint olyan stratégiára, amellyel az Európai Unió alapértékei és működési módja megértethető a fehérorosz állampolgárokkal. |
| --- | --- |

1.4

Az Európai Unió egészének megfelelő, érthető és célirányos tájékoztatási politikára kell törekednie, valamint olyan stratégiára, amellyel az Európai Unió alapértékei és működési módja megértethető a fehérorosz állampolgárokkal.

| 1.5 | Ha az EU pénzügyi támogatást kíván nyújtani a fehérorosz civil társadalomnak, elengedhetetlenül fontos, hogy azt megfelelő és rugalmas formában tegye, hogy ez a segítség és támogatás a valóban rászorulókhoz jusson el. |
| --- | --- |

1.5

Ha az EU pénzügyi támogatást kíván nyújtani a fehérorosz civil társadalomnak, elengedhetetlenül fontos, hogy azt megfelelő és rugalmas formában tegye, hogy ez a segítség és támogatás a valóban rászorulókhoz jusson el.

| 1.6 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság felkéri az Európai Unió intézményeit, hogy a fehérorosz civilt társadalmi szervezetek támogatására irányuló stratégia kidolgozása során – az átmenettel kapcsolatban – támaszkodjanak az új tagállamok civil társadalmi szervezeteinek tapasztalatára és szaktudására. |
| --- | --- |

1.6

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság felkéri az Európai Unió intézményeit, hogy a fehérorosz civilt társadalmi szervezetek támogatására irányuló stratégia kidolgozása során – az átmenettel kapcsolatban – támaszkodjanak az új tagállamok civil társadalmi szervezeteinek tapasztalatára és szaktudására.

2.   Általános bevezetés

| 2.1 | A jelen saját kezdeményezésű véleménnyel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) szeretné kifejezni támogatását, szolidaritását és rokonszenvét Fehéroroszország minden olyan civil szervezete iránt, mely a demokrácia, az emberi jogok, a jogállamiság, az egyesülési szabadság és a szólásszabadság, vagyis az Európai Unió alapvető értékeinek megszilárdításáért dolgozik. |
| --- | --- |

2.1

A jelen saját kezdeményezésű véleménnyel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) szeretné kifejezni támogatását, szolidaritását és rokonszenvét Fehéroroszország minden olyan civil szervezete iránt, mely a demokrácia, az emberi jogok, a jogállamiság, az egyesülési szabadság és a szólásszabadság, vagyis az Európai Unió alapvető értékeinek megszilárdításáért dolgozik.

| 2.2 | Az EGSZB nagy jelentőséget tulajdonít a hiteles és semmilyen módon nem felügyelt civil társadalom fehéroroszországi létezésének, mely szükséges feltétele a hosszú-távú stabilizációnak és a demokrácia fejlődésének ebben az országban. |
| --- | --- |

2.2

Az EGSZB nagy jelentőséget tulajdonít a hiteles és semmilyen módon nem felügyelt civil társadalom fehéroroszországi létezésének, mely szükséges feltétele a hosszú-távú stabilizációnak és a demokrácia fejlődésének ebben az országban.

| 2.3 | Az EGSZB teljes mértékben ellenzi a fehérorosz közigazgatás, állami szervek és közhatóságok módszereit, melyek a 2006. március 19-i, az átláthatóságot teljes egészében nélkülöző és szabálytalanságokkal „szennyezett” elnökválasztáshoz vezettek. Hasonlóképpen szembehelyezkedik a politikai vezetők által a demokrácia azon harcosai és a nem kormányzati szervek azon tagjai ellen indított perekkel, akik csupán polgári jogaikat kívánták gyakorolni, és az elnökválasztás lefolyását kívánták nyomon követni, és akik az utóbbi időben példát statuáló, igazságtalan ítéletek áldozatai lettek (a „Partnerség” civil szervezet tagjainak esete). |
| --- | --- |

2.3

Az EGSZB teljes mértékben ellenzi a fehérorosz közigazgatás, állami szervek és közhatóságok módszereit, melyek a 2006. március 19-i, az átláthatóságot teljes egészében nélkülöző és szabálytalanságokkal „szennyezett” elnökválasztáshoz vezettek. Hasonlóképpen szembehelyezkedik a politikai vezetők által a demokrácia azon harcosai és a nem kormányzati szervek azon tagjai ellen indított perekkel, akik csupán polgári jogaikat kívánták gyakorolni, és az elnökválasztás lefolyását kívánták nyomon követni, és akik az utóbbi időben példát statuáló, igazságtalan ítéletek áldozatai lettek (a „Partnerség” civil szervezet tagjainak esete).

| 2.4 | Az EGSZB rámutat arra, hogy az EU közvetlen szomszédságában található Fehéroroszországban politikai okokon alapuló erőszakot követnek el az ország polgáraival szemben, durván sértik az alapvető jogokat, és nem tartják tiszteletben az emberi jogokat védő, hatályos nemzetközi egyezményeket. Ez a helyzet elfogadhatatlan az EU 25 tagállamának szervezett civil társadalma számára. |
| --- | --- |

2.4

Az EGSZB rámutat arra, hogy az EU közvetlen szomszédságában található Fehéroroszországban politikai okokon alapuló erőszakot követnek el az ország polgáraival szemben, durván sértik az alapvető jogokat, és nem tartják tiszteletben az emberi jogokat védő, hatályos nemzetközi egyezményeket. Ez a helyzet elfogadhatatlan az EU 25 tagállamának szervezett civil társadalma számára.

| 2.5 | Az EGSZB nem ért egyet azzal, és elutasítja azt, hogy Fehéroroszországban az állami önkényt ellenző civil szervezeteket üldöztetésnek teszik ki, és ezáltal bűnözőkként kezelik azokat. |
| --- | --- |

2.5

Az EGSZB nem ért egyet azzal, és elutasítja azt, hogy Fehéroroszországban az állami önkényt ellenző civil szervezeteket üldöztetésnek teszik ki, és ezáltal bűnözőkként kezelik azokat.

| 2.6 | Az EGSZB jelen saját kezdeményezésű véleményének célja, hogy az EU intézményei számára új megközelítést javasoljon Fehéroroszországgal, valamint az ottani civil társadalom támogatásával kapcsolatosan. A fehérorosz civil társadalom támogatására irányuló uniós stratégia középtávú, konkrét, megvalósítható és életképes kell, legyen, különösen most, hogy az elnökválasztás után a nemzetközi közösség egyre kevésbé figyel Fehéroroszországra. |
| --- | --- |

2.6

Az EGSZB jelen saját kezdeményezésű véleményének célja, hogy az EU intézményei számára új megközelítést javasoljon Fehéroroszországgal, valamint az ottani civil társadalom támogatásával kapcsolatosan. A fehérorosz civil társadalom támogatására irányuló uniós stratégia középtávú, konkrét, megvalósítható és életképes kell, legyen, különösen most, hogy az elnökválasztás után a nemzetközi közösség egyre kevésbé figyel Fehéroroszországra.

| 2.7 | Jelen vélemény célja ugyanakkor az is, hogy az európai civil szervezeteket jobban megismertesse a Fehéroroszországban uralkodó helyzettel, hogy felkeltse érdeklődésüket a fehérorosz partnerek sorsa és problémái iránt, valamint, hogy megtegye az első lépéseket és előkészítse az utat az együttműködésük felé. |
| --- | --- |

2.7

Jelen vélemény célja ugyanakkor az is, hogy az európai civil szervezeteket jobban megismertesse a Fehéroroszországban uralkodó helyzettel, hogy felkeltse érdeklődésüket a fehérorosz partnerek sorsa és problémái iránt, valamint, hogy megtegye az első lépéseket és előkészítse az utat az együttműködésük felé.

3.   A civil társadalom helyzete Fehéroroszországban

| 3.1 | A civil szervezetek hivatalos létezéséhez szükséges jogi keretek első látásra elegendőnek, valamint a modern társadalmi normáknak megfelelőnek tűnhetnek. A fehérorosz jogi környezet problémája ugyanakkor a részletek értelmezésében, valamint azon akadályokban rejlik, melyeket mesterségesen hoztak létre a civil szervezetek működése és bejegyzése terén. A gyakorlatban ez a jogi keret lehetőséget nyújt olyan ürügyekre, melyek alapján vissza lehet utasítani a hatalmon lévő rendszer számára zavaró civil szervezetek bejegyzését. |
| --- | --- |

3.1

A civil szervezetek hivatalos létezéséhez szükséges jogi keretek első látásra elegendőnek, valamint a modern társadalmi normáknak megfelelőnek tűnhetnek. A fehérorosz jogi környezet problémája ugyanakkor a részletek értelmezésében, valamint azon akadályokban rejlik, melyeket mesterségesen hoztak létre a civil szervezetek működése és bejegyzése terén. A gyakorlatban ez a jogi keret lehetőséget nyújt olyan ürügyekre, melyek alapján vissza lehet utasítani a hatalmon lévő rendszer számára zavaró civil szervezetek bejegyzését.

| 3.2 | Fehéroroszországban – mint minden önkényuralmi vagy totalitárius rendszerű országban – a civil társadalmat az jellemzi, hogy a hivatalos szervezetek mellett léteznek azok, melyek (a legjobb esetben) törvényesen, de nehézségekkel küszködve, illetve azok, amelyek csak félig legálisan, sőt illegálisan dolgoznak. A fehérorosz közigazgatás politikai jelleggel ruházza fel ezeket a szervezeteket, és a politikai ellenzékhez sorolja őket. Ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy a polgárok – egyéni és közérdekeik védelme céljából gyakorolt – egyesülési szabadsága alapjog és európai érték. A civil társadalom és a hivatalos politikai hatalom közötti konfliktushelyzetek az Európai Unió országaiban is gyakoriak és normálisnak tekinthetők. A klasszikus demokráciákban az ilyen konfliktusok nem gyengítik ezen szervezetek legitimitását, hanem olyan eszközt jelentenek a közvélemény számára, melynek segítségével az ellenőrizheti a közügyeket, és részt vehet azok irányításában. |
| --- | --- |

3.2

Fehéroroszországban – mint minden önkényuralmi vagy totalitárius rendszerű országban – a civil társadalmat az jellemzi, hogy a hivatalos szervezetek mellett léteznek azok, melyek (a legjobb esetben) törvényesen, de nehézségekkel küszködve, illetve azok, amelyek csak félig legálisan, sőt illegálisan dolgoznak. A fehérorosz közigazgatás politikai jelleggel ruházza fel ezeket a szervezeteket, és a politikai ellenzékhez sorolja őket. Ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy a polgárok – egyéni és közérdekeik védelme céljából gyakorolt – egyesülési szabadsága alapjog és európai érték. A civil társadalom és a hivatalos politikai hatalom közötti konfliktushelyzetek az Európai Unió országaiban is gyakoriak és normálisnak tekinthetők. A klasszikus demokráciákban az ilyen konfliktusok nem gyengítik ezen szervezetek legitimitását, hanem olyan eszközt jelentenek a közvélemény számára, melynek segítségével az ellenőrizheti a közügyeket, és részt vehet azok irányításában.

| 3.3 | Fehéroroszországban számos olyan hivatalos szervezet működik, mely hű a rendszerhez, vagy melyet közvetlenül az állam ellenőriz vagy irányít. A közhatóságok úgy mutatják be ezeket a szervezeteket, mint a „fehérorosz civil társadalom” (1) szervezeteit. Másrészről léteznek azok – a fennálló rendszert bíráló – civil szervezetek is, melyeket bűnözőkként kezelnek, és gyakran illegalitásba kényszerítenek bírálataik miatt. |
| --- | --- |

3.3

Fehéroroszországban számos olyan hivatalos szervezet működik, mely hű a rendszerhez, vagy melyet közvetlenül az állam ellenőriz vagy irányít. A közhatóságok úgy mutatják be ezeket a szervezeteket, mint a „fehérorosz civil társadalom” (1) szervezeteit. Másrészről léteznek azok – a fennálló rendszert bíráló – civil szervezetek is, melyeket bűnözőkként kezelnek, és gyakran illegalitásba kényszerítenek bírálataik miatt.

| 3.4 | Fehéroroszországban működnek olyan nem hivatalos szervezetek és polgári egyesületek is, melyeket szintén a civil társadalomhoz kell sorolni. Tevékenységeik miatt ezen aktív és tudatos polgári csoportosulások számára azonban lehetetlen hivatalos szervezetté válni, létezésük tehát továbbra is nem hivatalos kell, maradjon. Az ilyen önszerveződő csoportok tagjait üldöztetésnek, bírósági pereknek, munkahelyük vagy hallgatói státuszuk elvesztésének teszik ki. Alapvető fontosságú olyan eszközöket találni, melyekkel segíteni lehet ezeket a – sok esetben a független fehérorosz civil társadalom magját képviselő – nem hivatalos csoportokat. |
| --- | --- |

3.4

Fehéroroszországban működnek olyan nem hivatalos szervezetek és polgári egyesületek is, melyeket szintén a civil társadalomhoz kell sorolni. Tevékenységeik miatt ezen aktív és tudatos polgári csoportosulások számára azonban lehetetlen hivatalos szervezetté válni, létezésük tehát továbbra is nem hivatalos kell, maradjon. Az ilyen önszerveződő csoportok tagjait üldöztetésnek, bírósági pereknek, munkahelyük vagy hallgatói státuszuk elvesztésének teszik ki. Alapvető fontosságú olyan eszközöket találni, melyekkel segíteni lehet ezeket a – sok esetben a független fehérorosz civil társadalom magját képviselő – nem hivatalos csoportokat.

| 3.5 | A civil szervezetek nagy része hasonló módon tevékenykedik tovább, miután hivatalos újbóli bejegyzésüket különböző felületes, akadékoskodó és képtelen ürügyekből kifolyólag visszautasították, melyekhez a fehérorosz közigazgatás azért folyamodik, hogy hivatalos módon szüntesse meg a zavaró szervezeteket. Főképp az emberi jogokat védő nem kormányzati szervezetekről van szó, amelyek figyelemmel kísérik a demokrácia és a jogállamiság helyzetét, független ifjúsági szervezetekről, független alapítványokról, valamint a munkaadókat, a vállalkozókat és a szabad szakszervezeteket képviselő, független szövetségekről. Ezek a szervezetek nem tevékenykedhetnek hivatalosan létező jogalanyként. |
| --- | --- |

3.5

A civil szervezetek nagy része hasonló módon tevékenykedik tovább, miután hivatalos újbóli bejegyzésüket különböző felületes, akadékoskodó és képtelen ürügyekből kifolyólag visszautasították, melyekhez a fehérorosz közigazgatás azért folyamodik, hogy hivatalos módon szüntesse meg a zavaró szervezeteket. Főképp az emberi jogokat védő nem kormányzati szervezetekről van szó, amelyek figyelemmel kísérik a demokrácia és a jogállamiság helyzetét, független ifjúsági szervezetekről, független alapítványokról, valamint a munkaadókat, a vállalkozókat és a szabad szakszervezeteket képviselő, független szövetségekről. Ezek a szervezetek nem tevékenykedhetnek hivatalosan létező jogalanyként.

| 3.6 | Bár összesen több mint 2 500 nem kormányzati szervezet létezik Fehéroroszországban (2), a (társadalmi kérdésekkel néha csak mellékesen foglalkozó) független szervezetek száma csökken, és mindez az üldöztetések, a közigazgatási hatóságok beavatkozása, valamint az újbóli bejegyzésekkel kapcsolatos új feltételeknek való megfelelés kötelezettsége miatt áll fenn. Az emberi jogok területén például az egyik utolsó, legálisan működő szervezet a Helsinki Bizottság, melynek az utóbbi időszakban szintén szembe kell néznie az egyre növekvő nyomással az állami intézmények részéről. |
| --- | --- |

3.6

Bár összesen több mint 2 500 nem kormányzati szervezet létezik Fehéroroszországban (2), a (társadalmi kérdésekkel néha csak mellékesen foglalkozó) független szervezetek száma csökken, és mindez az üldöztetések, a közigazgatási hatóságok beavatkozása, valamint az újbóli bejegyzésekkel kapcsolatos új feltételeknek való megfelelés kötelezettsége miatt áll fenn. Az emberi jogok területén például az egyik utolsó, legálisan működő szervezet a Helsinki Bizottság, melynek az utóbbi időszakban szintén szembe kell néznie az egyre növekvő nyomással az állami intézmények részéről.

| 3.7 | A vállalkozók, iparosok és munkaadók egyesületei és független csoportosulásai szektorában csak néhány kisebb szervezet létezik (például a „Perspektyva”), melyek tagjai gyakran letartóztatásnak és koholt vádak miatti pernek vannak kitéve. |
| --- | --- |

3.7

A vállalkozók, iparosok és munkaadók egyesületei és független csoportosulásai szektorában csak néhány kisebb szervezet létezik (például a „Perspektyva”), melyek tagjai gyakran letartóztatásnak és koholt vádak miatti pernek vannak kitéve.

| 3.8 | A szakszervezeti szervezetek között találhatók mind hivatalosak (a Fehérorosz Szakszervezeti Szövetség, az FSB tagjai), mind pedig független szakszervezeti mozgalmak (Fehéroroszország Demokratikus Szakszervezeteinek Kongresszusa). Az egyesülési szabadságot és a független szakszervezetek tagjainak jogait azonban rendszeresen megsértik. Az Európai Szakszervezetek Szövetsége (ESZSZ), a Szabad Szakszervezetek Nemzetközi Konföderációja (ICFTU) és a Munka Világszövetsége (WCL) által nemrégiben az Európai Bizottsághoz intézett felhívás (3) pontosan rámutatott a szakszervezeti jogok megsértésének eseteire Fehéroroszországban. |
| --- | --- |

3.8

A szakszervezeti szervezetek között találhatók mind hivatalosak (a Fehérorosz Szakszervezeti Szövetség, az FSB tagjai), mind pedig független szakszervezeti mozgalmak (Fehéroroszország Demokratikus Szakszervezeteinek Kongresszusa). Az egyesülési szabadságot és a független szakszervezetek tagjainak jogait azonban rendszeresen megsértik. Az Európai Szakszervezetek Szövetsége (ESZSZ), a Szabad Szakszervezetek Nemzetközi Konföderációja (ICFTU) és a Munka Világszövetsége (WCL) által nemrégiben az Európai Bizottsághoz intézett felhívás (3) pontosan rámutatott a szakszervezeti jogok megsértésének eseteire Fehéroroszországban.

| 3.8.1 | A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) már évek óta panaszkodik, és elítéli a munkavállalók és a szakszervezetek alapvető jogainak súlyos és rendszeres megsértését az egyesülési szabadság és a kollektív alkuk tekintetében (87. és 98. egyezmény). Az ILO igazgatótanácsának 2003-ban felállított vizsgálóbizottsága 2004-ben jelentést adott ki, amely elítéli az állam beavatkozását a szakszervezetek belső ügyeibe, valamint a szakszervezet-ellenes szabályozást és törvényeket. A jelentés elfogadása óta az ILO élesen kritizálta a kormányt, amely nem vagy csak részben hajtotta végre a vizsgálóbizottság ajánlásait. Az ILO nemrégiben, 2006 júniusában tartott 95. nemzetközi munkaügyi konferenciája arra buzdította a kormányt, hogy az ajánlások végrehajtása érdekében tegyen konkrét lépéseket, hogy a 2006. novemberi igazgatótanácsi ülésig valódi és érzékelhető haladást lehessen tapasztalni. Ha ez az előrelépés nem valósul meg, a konferencia feltételezi, hogy az ILO igazgatótanácsa megkezdi annak vizsgálatát, hogy szükség van-e további intézkedésekre a ILO alapító okiratának megfelelően. Ezen intézkedések között szerepelhet már az ILO ajánlása a tagállamoknak, a munkavállalói szövetségeknek és a szakszervezeteknek, hogy vizsgálják felül kapcsolataikat Fehéroroszországgal. |
| --- | --- |

3.8.1

A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) már évek óta panaszkodik, és elítéli a munkavállalók és a szakszervezetek alapvető jogainak súlyos és rendszeres megsértését az egyesülési szabadság és a kollektív alkuk tekintetében (87. és 98. egyezmény). Az ILO igazgatótanácsának 2003-ban felállított vizsgálóbizottsága 2004-ben jelentést adott ki, amely elítéli az állam beavatkozását a szakszervezetek belső ügyeibe, valamint a szakszervezet-ellenes szabályozást és törvényeket. A jelentés elfogadása óta az ILO élesen kritizálta a kormányt, amely nem vagy csak részben hajtotta végre a vizsgálóbizottság ajánlásait. Az ILO nemrégiben, 2006 júniusában tartott 95. nemzetközi munkaügyi konferenciája arra buzdította a kormányt, hogy az ajánlások végrehajtása érdekében tegyen konkrét lépéseket, hogy a 2006. novemberi igazgatótanácsi ülésig valódi és érzékelhető haladást lehessen tapasztalni. Ha ez az előrelépés nem valósul meg, a konferencia feltételezi, hogy az ILO igazgatótanácsa megkezdi annak vizsgálatát, hogy szükség van-e további intézkedésekre a ILO alapító okiratának megfelelően. Ezen intézkedések között szerepelhet már az ILO ajánlása a tagállamoknak, a munkavállalói szövetségeknek és a szakszervezeteknek, hogy vizsgálják felül kapcsolataikat Fehéroroszországgal.

| 3.9 | Az EGSZB teljes mértékű támogatásáról biztosítja azon fehérorosz civil szervezeteket, melyek elfogadják az európai értékeket, és melyek munkájukon és tevékenységükön keresztül nem legitimizálják, és nem is támogatják az önkényuralmi rendszert, és semmilyen módon nem kapcsolódnak ahhoz. Az EGSZB felkéri az EU intézményeit és tagállamainak civil szervezeteit, hogy nyújtsanak e szervezeteknek hasonló támogatást (beleértve a pénzügyi támogatást is). |
| --- | --- |

3.9

Az EGSZB teljes mértékű támogatásáról biztosítja azon fehérorosz civil szervezeteket, melyek elfogadják az európai értékeket, és melyek munkájukon és tevékenységükön keresztül nem legitimizálják, és nem is támogatják az önkényuralmi rendszert, és semmilyen módon nem kapcsolódnak ahhoz. Az EGSZB felkéri az EU intézményeit és tagállamainak civil szervezeteit, hogy nyújtsanak e szervezeteknek hasonló támogatást (beleértve a pénzügyi támogatást is).

| 3.10 | Az EGSZB másrészről tudatában van annak, hogy párbeszédet és eszmecserét kell folytatni az olyan szervezetekkel is, melyek tevékenységei vagy működési módja legitimizálja a hatalmon lévő önkényuralmi politikai rendszert, és így megfosztja hitelétől az alapvető európai értékeket. |
| --- | --- |

3.10

Az EGSZB másrészről tudatában van annak, hogy párbeszédet és eszmecserét kell folytatni az olyan szervezetekkel is, melyek tevékenységei vagy működési módja legitimizálja a hatalmon lévő önkényuralmi politikai rendszert, és így megfosztja hitelétől az alapvető európai értékeket.

| 3.11 | Összességében véve a fehérorosz civil szervezeteknek törekedniük kell arra (a külföldi partnerekkel együttműködésben is), hogy kiutat találjanak társadalmi elszigeteltségükből és elnyerjék a bizalmat eredményeik és a társadalom számára való fontosságuk bemutatásával. |
| --- | --- |

3.11

Összességében véve a fehérorosz civil szervezeteknek törekedniük kell arra (a külföldi partnerekkel együttműködésben is), hogy kiutat találjanak társadalmi elszigeteltségükből és elnyerjék a bizalmat eredményeik és a társadalom számára való fontosságuk bemutatásával.

| 3.12 | A fehérorosz civil társadalom helyzetét és szerepét bonyolítja, hogy Fehéroroszország egy jelentős része elismeri a jelenlegi politikai hatalom legitimitását, és támogatásáról biztosítja azt. Ezzel szemben a civil társadalmi szervezetek nem részesülnek a nyilvánosság széles körű támogatásában, és a politikai rendszernek – elsősorban tájékoztatási politikájának köszönhetően – sikerül róluk negatív képet festenie a fehérorosz átlagpolgár számára. |
| --- | --- |

3.12

A fehérorosz civil társadalom helyzetét és szerepét bonyolítja, hogy Fehéroroszország egy jelentős része elismeri a jelenlegi politikai hatalom legitimitását, és támogatásáról biztosítja azt. Ezzel szemben a civil társadalmi szervezetek nem részesülnek a nyilvánosság széles körű támogatásában, és a politikai rendszernek – elsősorban tájékoztatási politikájának köszönhetően – sikerül róluk negatív képet festenie a fehérorosz átlagpolgár számára.

4.   Az EU Fehéroroszországra irányuló stratégiájával kapcsolatos általános észrevételek

| 4.1 | Az EGSZB általánosságban egyetért az Európai Bizottsággal, és támogatásáról biztosítja azt annak kapcsán, hogy az 2004. május 28-án elfogadta az „Országos stratégiai dokumentum, nemzeti indikatív program Fehéroroszország számára a 2005–2006 közötti időszakra” című dokumentumot. Az EGSZB az indikatív programnak különösen azon pontjai iránt érdeklődik, és azokat támogatja, melyek az EU által a fehérorosz civil társadalomnak nyújtott támogatásról szólnak. Az EGSZB felajánlja aktív részvételét az arról szóló konzultációban, hogy mely lenne e támogatás legmegfelelőbb formája. |
| --- | --- |

4.1

Az EGSZB általánosságban egyetért az Európai Bizottsággal, és támogatásáról biztosítja azt annak kapcsán, hogy az 2004. május 28-án elfogadta az „Országos stratégiai dokumentum, nemzeti indikatív program Fehéroroszország számára a 2005–2006 közötti időszakra” című dokumentumot. Az EGSZB az indikatív programnak különösen azon pontjai iránt érdeklődik, és azokat támogatja, melyek az EU által a fehérorosz civil társadalomnak nyújtott támogatásról szólnak. Az EGSZB felajánlja aktív részvételét az arról szóló konzultációban, hogy mely lenne e támogatás legmegfelelőbb formája.

| 4.2 | Ezenkívül az EGSZB reméli, hogy az Európai Bizottság az ezt követő időszakra vonatkozóan is be fog mutatni hasonló típusú programot, mivel számos fehérorosz szervezet megnövelt elkötelezettséget vár el az EU részéről az emberi jogok és a demokrácia terén országában. Az ilyen típusú projektek és programok motiváló és ösztönző hatással bírnak a fehérorosz civil társadalomra. |
| --- | --- |

4.2

Ezenkívül az EGSZB reméli, hogy az Európai Bizottság az ezt követő időszakra vonatkozóan is be fog mutatni hasonló típusú programot, mivel számos fehérorosz szervezet megnövelt elkötelezettséget vár el az EU részéről az emberi jogok és a demokrácia terén országában. Az ilyen típusú projektek és programok motiváló és ösztönző hatással bírnak a fehérorosz civil társadalomra.

| 4.3 | Az EGSZB ezenkívül megjegyzi, hogy annak érdekében, hogy sikerüljön megváltoztatni ezt az önkényuralmi rendszert – mely megpróbálja azt a benyomást kelteni, hogy uralja a helyzetet az országban –, szükséges lesz a mindennapos tevékenységek támogatása, gyakran a „kis lépések” politikájának útján. Ez mindenekelőtt a fehérorosz civil szervezeteket érinti. Egy olyan helyzetben, melyben a nem politikai civil szervezeteknek szintén megszorításokkal kell szembenézniük, az ő tevékenységeik is politikaivá válnak. |
| --- | --- |

4.3

Az EGSZB ezenkívül megjegyzi, hogy annak érdekében, hogy sikerüljön megváltoztatni ezt az önkényuralmi rendszert – mely megpróbálja azt a benyomást kelteni, hogy uralja a helyzetet az országban –, szükséges lesz a mindennapos tevékenységek támogatása, gyakran a „kis lépések” politikájának útján. Ez mindenekelőtt a fehérorosz civil szervezeteket érinti. Egy olyan helyzetben, melyben a nem politikai civil szervezeteknek szintén megszorításokkal kell szembenézniük, az ő tevékenységeik is politikaivá válnak.

| 4.4 | Az EU intézményeinek és tagállamainak határozottan kell fellépniük Fehéroroszországgal kapcsolatosan, továbbá összehangolniuk és koordinálniuk szükséges a civil társadalomra irányuló támogatási stratégiájukat egymás között, és az egyéb nemzetközi adományozókkal (alapítványok, harmadik országok kormányai). |
| --- | --- |

4.4

Az EU intézményeinek és tagállamainak határozottan kell fellépniük Fehéroroszországgal kapcsolatosan, továbbá összehangolniuk és koordinálniuk szükséges a civil társadalomra irányuló támogatási stratégiájukat egymás között, és az egyéb nemzetközi adományozókkal (alapítványok, harmadik országok kormányai).

| 4.5 | A lehetséges gazdasági és egyéb szankciók megvalósítását az előnyök és az esetleges nehézségek szempontjából gondos vizsgálat alá kell vetni. Mivel Lukasenko elnök rendszere gyakorlatilag a teljes médiát ellenőrzése alatt tartja, a fehérorosz polgárok (különösképpen a fővároson, Minszken kívül) számára könnyű lesz ellenséges intézményként beállítani az EU-t, és így csökkenteni az „Európa” felé való orientálódás vonzerejét Fehéroroszország politikai-gazdasági fejlődése szempontjából. |
| --- | --- |

4.5

A lehetséges gazdasági és egyéb szankciók megvalósítását az előnyök és az esetleges nehézségek szempontjából gondos vizsgálat alá kell vetni. Mivel Lukasenko elnök rendszere gyakorlatilag a teljes médiát ellenőrzése alatt tartja, a fehérorosz polgárok (különösképpen a fővároson, Minszken kívül) számára könnyű lesz ellenséges intézményként beállítani az EU-t, és így csökkenteni az „Európa” felé való orientálódás vonzerejét Fehéroroszország politikai-gazdasági fejlődése szempontjából.

| 4.6 | Különbséget kell tenni a népességre közvetlenül ható szankciók, valamint azok között, melyek csak a hatalom képviselőit érintik. Szankciókhoz való folyamodás esetén figyelembe kell venni ezt a különbségtételt a szankciók megfogalmazásakor. Nem szabad, hogy a szankciók közvetlenül hassanak magára a fehérorosz lakosságra. A szankciók között semmi esetre sem szerepelhet Fehéroroszország kizárása az általános preferenciarendszerből, mivel ez az EU piacaihoz való, az alapszabályok betartásán alapuló kedvezményes hozzáférésről szól. A fehérorosz kormánynak ezenkívül elegendő idő és alkalom áll rendelkezésére, hogy orvosolja a fehéroroszországi szakszervezetek jogainak megsértésére irányuló főbb kritikákat. |
| --- | --- |

4.6

Különbséget kell tenni a népességre közvetlenül ható szankciók, valamint azok között, melyek csak a hatalom képviselőit érintik. Szankciókhoz való folyamodás esetén figyelembe kell venni ezt a különbségtételt a szankciók megfogalmazásakor. Nem szabad, hogy a szankciók közvetlenül hassanak magára a fehérorosz lakosságra. A szankciók között semmi esetre sem szerepelhet Fehéroroszország kizárása az általános preferenciarendszerből, mivel ez az EU piacaihoz való, az alapszabályok betartásán alapuló kedvezményes hozzáférésről szól. A fehérorosz kormánynak ezenkívül elegendő idő és alkalom áll rendelkezésére, hogy orvosolja a fehéroroszországi szakszervezetek jogainak megsértésére irányuló főbb kritikákat.

| 4.7 | Jóllehet Fehéroroszország hivatalosan részese az európai szomszédsági politikának (ESZP), a jelenlegi körülmények között ma nem részesülhet az ESZP által nyújtott összes előnyben. Az EGSZB osztja az Európai Bizottság és a Tanács véleményét abban, hogy a programban való részvételt a hatóságok azon politikai szándékának egyértelmű kimutatásától kell függővé tenni, amely a demokratikus értékek és a jogállamiság működési elveinek tiszteletben tartására irányul. Helyénvaló lenne ugyanakkor, ha az Európai Bizottság egyoldalú (vagy a civil társadalom képviselőivel közösen létrehozott) forgatókönyvet is kidolgozna Fehéroroszországnak az európai szomszédsági politikába történő gyors integrációjára arra az esetre, ha az ország politikai-gazdasági helyzete jelentős változásokon menne keresztül. E téren párhuzamot lehet húzni az 1990-es évek Vladimír Mečiar által vezetett szlovák kormányával és Szlovákia tagjelölti státuszával (4). Ha az EU elfogad egy hasonló megközelítést, és rugalmasnak mutatkozik Fehéroroszországgal kapcsolatban, ez lehetővé tenné a fehérorosz civil társadalom folyamatos mozgósítását, valamint vonzó, alternatív „európai” forgatókönyv felajánlását a számára. |
| --- | --- |

4.7

Jóllehet Fehéroroszország hivatalosan részese az európai szomszédsági politikának (ESZP), a jelenlegi körülmények között ma nem részesülhet az ESZP által nyújtott összes előnyben. Az EGSZB osztja az Európai Bizottság és a Tanács véleményét abban, hogy a programban való részvételt a hatóságok azon politikai szándékának egyértelmű kimutatásától kell függővé tenni, amely a demokratikus értékek és a jogállamiság működési elveinek tiszteletben tartására irányul. Helyénvaló lenne ugyanakkor, ha az Európai Bizottság egyoldalú (vagy a civil társadalom képviselőivel közösen létrehozott) forgatókönyvet is kidolgozna Fehéroroszországnak az európai szomszédsági politikába történő gyors integrációjára arra az esetre, ha az ország politikai-gazdasági helyzete jelentős változásokon menne keresztül. E téren párhuzamot lehet húzni az 1990-es évek Vladimír Mečiar által vezetett szlovák kormányával és Szlovákia tagjelölti státuszával (4). Ha az EU elfogad egy hasonló megközelítést, és rugalmasnak mutatkozik Fehéroroszországgal kapcsolatban, ez lehetővé tenné a fehérorosz civil társadalom folyamatos mozgósítását, valamint vonzó, alternatív „európai” forgatókönyv felajánlását a számára.

| 4.8 | Fehéroroszország múltbeli, jelenkori és jövőbeli fejlődésének egyik alapvető szereplője Oroszország. Mivel Oroszország az Európai Unió nem titkolt stratégiai partnere, elengedhetetlen a fehéroroszországi helyzetről szóló párbeszéd megkezdése Oroszországgal – az orosz politikusokkal és az orosz civil társadalom képvielőivel. |
| --- | --- |

4.8

Fehéroroszország múltbeli, jelenkori és jövőbeli fejlődésének egyik alapvető szereplője Oroszország. Mivel Oroszország az Európai Unió nem titkolt stratégiai partnere, elengedhetetlen a fehéroroszországi helyzetről szóló párbeszéd megkezdése Oroszországgal – az orosz politikusokkal és az orosz civil társadalom képvielőivel.

5.   A fehérorosz civil társadalommal kapcsolatos konkrét problémakörök és javasolt gyakorlati intézkedések

| 5.1 | A média szabadsága valamint az objektív és pártatlan információhoz való hozzáférés. A jelenlegi rendszer gyakorlatilag monopolhelyzetben van az információk terén. A civil társadalom nem fér hozzá a médiához és a hivatalos média- és információs csatornákhoz. A független újságok nagy részét különböző okokból megszüntették, és az állami terjesztési hálózatokhoz való hozzáférés gyakorlatilag lehetetlenné vált a még megmaradt folyóiratok számára. Az internethez való hozzáférés szintén korlátozott, kivéve a fővárosban, Minszkben és a regionális központokban, a csatlakozás költségei ugyanakkor továbbra is magasak. Az EU elsődleges célja ezért az kell, legyen, hogy biztosítsa, támogassa és erősítse a fehéroroszok rendelkezésére álló független, állandó információs forrásokat, valamint hogy biztosítsa a nem cenzúrázott internetszerverek létezését. A független, alulról jövő, internettel kapcsolatos kezdeményezéseket szintén érdemes támogatni. |
| --- | --- |

5.1

A média szabadsága valamint az objektív és pártatlan információhoz való hozzáférés. A jelenlegi rendszer gyakorlatilag monopolhelyzetben van az információk terén. A civil társadalom nem fér hozzá a médiához és a hivatalos média- és információs csatornákhoz. A független újságok nagy részét különböző okokból megszüntették, és az állami terjesztési hálózatokhoz való hozzáférés gyakorlatilag lehetetlenné vált a még megmaradt folyóiratok számára. Az internethez való hozzáférés szintén korlátozott, kivéve a fővárosban, Minszkben és a regionális központokban, a csatlakozás költségei ugyanakkor továbbra is magasak. Az EU elsődleges célja ezért az kell, legyen, hogy biztosítsa, támogassa és erősítse a fehéroroszok rendelkezésére álló független, állandó információs forrásokat, valamint hogy biztosítsa a nem cenzúrázott internetszerverek létezését. A független, alulról jövő, internettel kapcsolatos kezdeményezéseket szintén érdemes támogatni.

| 5.2 | Az EU által a fehérorosz civil társadalom számára nyújtott támogatás. Az EU-nak a fehérorosz civil szervezetek támogatására irányuló elsődleges célja ellenére számos gyakorlati és formális akadállyal kell szembenézni a támogatásnak a célcsoportokhoz való eljuttatása során. A meglévő közösségi támogatási eljárások igen bonyolultak, hosszúak és költségesek. A jelenlegi Pénzügyi Szabályzat kiigazításra szorul egy olyan rugalmasabb finanszírozás érdekében, amely jobban a felhasználókra irányul, nem csupán a hivatalosan bejegyzett civil szervezetekre, hanem a nem bejegyzett polgári kezdeményezésekre is, különösen az ellenséges környezettel küzdő országokban. Az EGSZB felszólítja az Európai Bizottságot, az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy könnyítse meg a civil társadalom támogatására irányuló jelenlegi eljárást, és hajtson végre ennek megfelelően újabb módosításokat a Pénzügyi Szabályzaton és annak végrehajtási rendelkezésein. A szükséges támogatás megfelelő módon történő eljuttatásához fel lehetne használni a civil szervezetek meglévő európai hálózatait, és képviselni lehetne a fehérorosz szervezeteket (beleértve a nem bejegyzetteket is) ezen európai hálózatokon keresztül. |
| --- | --- |

5.2

Az EU által a fehérorosz civil társadalom számára nyújtott támogatás. Az EU-nak a fehérorosz civil szervezetek támogatására irányuló elsődleges célja ellenére számos gyakorlati és formális akadállyal kell szembenézni a támogatásnak a célcsoportokhoz való eljuttatása során. A meglévő közösségi támogatási eljárások igen bonyolultak, hosszúak és költségesek. A jelenlegi Pénzügyi Szabályzat kiigazításra szorul egy olyan rugalmasabb finanszírozás érdekében, amely jobban a felhasználókra irányul, nem csupán a hivatalosan bejegyzett civil szervezetekre, hanem a nem bejegyzett polgári kezdeményezésekre is, különösen az ellenséges környezettel küzdő országokban. Az EGSZB felszólítja az Európai Bizottságot, az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy könnyítse meg a civil társadalom támogatására irányuló jelenlegi eljárást, és hajtson végre ennek megfelelően újabb módosításokat a Pénzügyi Szabályzaton és annak végrehajtási rendelkezésein. A szükséges támogatás megfelelő módon történő eljuttatásához fel lehetne használni a civil szervezetek meglévő európai hálózatait, és képviselni lehetne a fehérorosz szervezeteket (beleértve a nem bejegyzetteket is) ezen európai hálózatokon keresztül.

| 5.3 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak egy külön pénzügyi eszköz létrehozására tett javaslatát, amely a demokrácia és az emberi jogok előmozdítására irányul a világban, illetve azt, hogy ez az eszköz azokra az országokra irányul majd, amelyekben az alapvető szabadságjogok a leginkább veszélyben vannak. Reméli, hogy lehetősége nyílik majd kifejteni véleményét a fenti jogalkotási javaslattal kapcsolatosan, és hogy e javaslat mindenekelőtt azon az elven fog alapulni, hogy a pénzügyi eszköznek valamennyi olyan szereplő számára hozzáférhetőnek kell lennie, amelynek arra szüksége van, továbbá, hogy az eszközt a civil szervezetek rugalmasan alkalmazhassák. |
| --- | --- |

5.3

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak egy külön pénzügyi eszköz létrehozására tett javaslatát, amely a demokrácia és az emberi jogok előmozdítására irányul a világban, illetve azt, hogy ez az eszköz azokra az országokra irányul majd, amelyekben az alapvető szabadságjogok a leginkább veszélyben vannak. Reméli, hogy lehetősége nyílik majd kifejteni véleményét a fenti jogalkotási javaslattal kapcsolatosan, és hogy e javaslat mindenekelőtt azon az elven fog alapulni, hogy a pénzügyi eszköznek valamennyi olyan szereplő számára hozzáférhetőnek kell lennie, amelynek arra szüksége van, továbbá, hogy az eszközt a civil szervezetek rugalmasan alkalmazhassák.

| 5.4 | Az EGSZB szintén támogatja az Európai Parlamentben és az európai nonprofit szervezetekben vitatott újabb kezdeményezéseket, melyek célja, hogy erőfeszítéseket tegyenek olyan új pénzügyi eszköz (Európai alapítvány/ügynökség a demokráciáért) létrehozása érdekében, mely a demokratikus erőket támogatja a Fehéroroszországhoz hasonló országokban. Ez az ügynökség lehetővé tenné azt, hogy elengedhetetlen pénzügyi támogatást kapjanak a hivatalos státuszuktól megfosztott szervezetek is, melyeknek bejegyzését a közhatóságok megtagadták. |
| --- | --- |

5.4

Az EGSZB szintén támogatja az Európai Parlamentben és az európai nonprofit szervezetekben vitatott újabb kezdeményezéseket, melyek célja, hogy erőfeszítéseket tegyenek olyan új pénzügyi eszköz (Európai alapítvány/ügynökség a demokráciáért) létrehozása érdekében, mely a demokratikus erőket támogatja a Fehéroroszországhoz hasonló országokban. Ez az ügynökség lehetővé tenné azt, hogy elengedhetetlen pénzügyi támogatást kapjanak a hivatalos státuszuktól megfosztott szervezetek is, melyeknek bejegyzését a közhatóságok megtagadták.

| 5.5 | A demokratikus Fehéroroszország jövője érdekében alapvető a demokratikus erők és a független civil társadalom megszilárdítása, valamint stratégiai irányvonalak meghatározása jövőbeli fejlődésük számára a mostani, választások utáni időszakban. Az EU-nak mindenekelőtt el kellene kezdenie támogatni ezeket egyéb adományozókkal és olyan országokkal együttműködésben, melyek egyetértenek az EU Fehéroroszországgal kapcsolatos célkitűzéseivel és érdekeivel. |
| --- | --- |

5.5

A demokratikus Fehéroroszország jövője érdekében alapvető a demokratikus erők és a független civil társadalom megszilárdítása, valamint stratégiai irányvonalak meghatározása jövőbeli fejlődésük számára a mostani, választások utáni időszakban. Az EU-nak mindenekelőtt el kellene kezdenie támogatni ezeket egyéb adományozókkal és olyan országokkal együttműködésben, melyek egyetértenek az EU Fehéroroszországgal kapcsolatos célkitűzéseivel és érdekeivel.

| 5.6 | Az EU által nyújtott (nem kizárólag pénzügyi) támogatáshoz, valamint az európai intézményekkel való kapcsolatfelvételhez való hozzáférés terén biztosítani kell az egyenlőséget mind a „régi”, demokratikus és „kicsiszolódott” fehérorosz civil szervezetek, mind pedig az alakulóban lévő, új szervezetek és kezdeményezések számára. |
| --- | --- |

5.6

Az EU által nyújtott (nem kizárólag pénzügyi) támogatáshoz, valamint az európai intézményekkel való kapcsolatfelvételhez való hozzáférés terén biztosítani kell az egyenlőséget mind a „régi”, demokratikus és „kicsiszolódott” fehérorosz civil szervezetek, mind pedig az alakulóban lévő, új szervezetek és kezdeményezések számára.

| 5.7 | Kölcsönös információcsere. Fehéroroszországban az Európai Bizottság delegációja nem úgy működik, mint más országokban, annak ellenére, hogy hivatalos kérelmeket is intéztek az EU-hoz annak érdekében, hogy a delegáció székhelye Minszk legyen. A kérelmek azonban nem találtak meghallgatásra. Nincs európai dokumentációs központja sem. Az EU-val, annak működésével, értékeivel és politikáival kapcsolatos, tárgyilagos alapinformációkhoz gyakorlatilag lehetetlen hozzáférni. Ezért el kellene kezdeni gondolkodni azon, hogy milyen módon lehetne jobban tájékoztatni a fehérorosz polgárokat az EU-ról, aminek fő eredménye az lenne, hogy az ország lehetséges fejlődésének „európai” útját vonzóbbá lehetne tenni a számukra (5). |
| --- | --- |

5.7

Kölcsönös információcsere. Fehéroroszországban az Európai Bizottság delegációja nem úgy működik, mint más országokban, annak ellenére, hogy hivatalos kérelmeket is intéztek az EU-hoz annak érdekében, hogy a delegáció székhelye Minszk legyen. A kérelmek azonban nem találtak meghallgatásra. Nincs európai dokumentációs központja sem. Az EU-val, annak működésével, értékeivel és politikáival kapcsolatos, tárgyilagos alapinformációkhoz gyakorlatilag lehetetlen hozzáférni. Ezért el kellene kezdeni gondolkodni azon, hogy milyen módon lehetne jobban tájékoztatni a fehérorosz polgárokat az EU-ról, aminek fő eredménye az lenne, hogy az ország lehetséges fejlődésének „európai” útját vonzóbbá lehetne tenni a számukra (5).

| 5.8 | Az EU-nak bele kellene kezdenie egy átfogó információs stratégia kidolgozásába, mely képes bemutatni az alapvető európai értékeket a fehérorosz polgárok számára. Mivel az Európai Bizottságnak – az EU hibájából – Fehéroroszországban nem működik delegációja, az EU különböző tagállamait képviselő szerveknek együtt kellene dolgozniuk az európai értékek népszerűsítésén, például egy európai központ közös, minszki létrehozásával. |
| --- | --- |

5.8

Az EU-nak bele kellene kezdenie egy átfogó információs stratégia kidolgozásába, mely képes bemutatni az alapvető európai értékeket a fehérorosz polgárok számára. Mivel az Európai Bizottságnak – az EU hibájából – Fehéroroszországban nem működik delegációja, az EU különböző tagállamait képviselő szerveknek együtt kellene dolgozniuk az európai értékek népszerűsítésén, például egy európai központ közös, minszki létrehozásával.

| 5.9 | Az EGSZB úgy véli, hogy helyénvaló lenne posztot létrehozni az EU speciális fehéroroszországi képviseletére, mint ahogy ez már egyéb régiók esetében létezik (6). E képviselő, akit az EU tagállamai jelölnek ki, tájékoztatná az EU intézményeit a fehéroroszországi helyzetről, valamint az EU–Fehéroroszország kapcsolatok alakulásáról. A különképviselő feladata lenne a tagállamok Fehéroroszországgal kapcsolatos külpolitikájának koordinálása, illetve intézkedési javaslatok, valamint az EU közös álláspontjának kialakítása Fehéroroszországgal szemben. A különképviselőnek figyelmet kellene fordítania a fehérorosz civil társadalomhoz és a demokratikus ellenzékhez, valamint a fehérorosz hivatalos szervekhez és intézményekhez fűződő kapcsolatok fenntartására is. |
| --- | --- |

5.9

Az EGSZB úgy véli, hogy helyénvaló lenne posztot létrehozni az EU speciális fehéroroszországi képviseletére, mint ahogy ez már egyéb régiók esetében létezik (6). E képviselő, akit az EU tagállamai jelölnek ki, tájékoztatná az EU intézményeit a fehéroroszországi helyzetről, valamint az EU–Fehéroroszország kapcsolatok alakulásáról. A különképviselő feladata lenne a tagállamok Fehéroroszországgal kapcsolatos külpolitikájának koordinálása, illetve intézkedési javaslatok, valamint az EU közös álláspontjának kialakítása Fehéroroszországgal szemben. A különképviselőnek figyelmet kellene fordítania a fehérorosz civil társadalomhoz és a demokratikus ellenzékhez, valamint a fehérorosz hivatalos szervekhez és intézményekhez fűződő kapcsolatok fenntartására is.

| 5.10 | Ugyanakkor ki kell mondani, hogy az EU országaiban hiányosságok és jelentős eltérések tapasztalhatóak azzal kapcsolatban, hogy mennyire ismert és mennyire tudatos a fehéroroszországi civil szervezetek nehéz helyzete. |
| --- | --- |

5.10

Ugyanakkor ki kell mondani, hogy az EU országaiban hiányosságok és jelentős eltérések tapasztalhatóak azzal kapcsolatban, hogy mennyire ismert és mennyire tudatos a fehéroroszországi civil szervezetek nehéz helyzete.

| 5.11 | Az EU és Fehéroroszország civil szervezetei közötti kapcsolattartás. A tények tanúsága szerint a fehérorosz hatóságok lehetetlenné tették vagy legalábbis nagyon megnehezítették a civil szervezetek tagjai számára azt, hogy uniós kollégáikkal találkozzanak, és külföldre utazzanak. A fiatalok találkozói előtt álló akadályok különösen jelentősek. A rendszer igen gyakran megtiltja a fehérorosz diákoknak, hogy külföldön tanuljanak és nem kormányzati szervezetek aktív tagjaivá váljanak. Ezért szükséges lenne, hogy a fehérorosz és az uniós civil társadalom tagjai közötti személyes kapcsolatok a Fehéroroszországgal kapcsolatos közösségi politika egyik prioritásává váljanak. Az információk és tapasztalatok cseréje, valamint az erkölcsi támogatás terén a személyes kapcsolatok nem helyettesíthetők mással. Éppen ezért az EU-nak finanszírozni kell a fiatalok és a diákok cseréjét, ösztöndíjakat kell biztosítania és támogatnia kell a tanulmányutakat a civil társadalmi csoportok közös fellépésének ösztönzése érdekében, továbbá célzott támogatást kell nyújtania a véleményformáló erőknek. |
| --- | --- |

5.11

Az EU és Fehéroroszország civil szervezetei közötti kapcsolattartás. A tények tanúsága szerint a fehérorosz hatóságok lehetetlenné tették vagy legalábbis nagyon megnehezítették a civil szervezetek tagjai számára azt, hogy uniós kollégáikkal találkozzanak, és külföldre utazzanak. A fiatalok találkozói előtt álló akadályok különösen jelentősek. A rendszer igen gyakran megtiltja a fehérorosz diákoknak, hogy külföldön tanuljanak és nem kormányzati szervezetek aktív tagjaivá váljanak. Ezért szükséges lenne, hogy a fehérorosz és az uniós civil társadalom tagjai közötti személyes kapcsolatok a Fehéroroszországgal kapcsolatos közösségi politika egyik prioritásává váljanak. Az információk és tapasztalatok cseréje, valamint az erkölcsi támogatás terén a személyes kapcsolatok nem helyettesíthetők mással. Éppen ezért az EU-nak finanszírozni kell a fiatalok és a diákok cseréjét, ösztöndíjakat kell biztosítania és támogatnia kell a tanulmányutakat a civil társadalmi csoportok közös fellépésének ösztönzése érdekében, továbbá célzott támogatást kell nyújtania a véleményformáló erőknek.

| 5.12 | Az EGSZB erős elégedetlenségét fejezi ki a különböző EU-s tagállamoknak a fehérorosz polgárokkal szembeni, jelenlegi vízumpolitikájával kapcsolatosan. Bár az EU állítása szerint igyekszik egyszerűsíteni a vízummal kapcsolatos eljárásokat bizonyos kiválasztott népességcsoportok számára (beleértve a civil szervezetek képviselőit is), a gyakorlatban az emberi méltóság szembeszökő megsértése, valamint az EU valamely országába vízumért folyamodó fehérorosz személyek megaláztatása figyelhető meg. Mivel a vízumokkal kapcsolatos eljárások hosszúak, gyakran megalázóak és méltatlanok a kérvényezők számára (7), az EU által népszerűsített, és alapjait jelentő értékek hiteltelenné válnak a fehérorosz polgárok szemében. Ez a helyzet és a vízumok kiadásának nemrégiben megemelt kezelési költségei jelentősen behatárolják a személyközi kapcsolatokat, beleértve a civil szervezetek képviselői közötti kapcsolatokat is. |
| --- | --- |

5.12

Az EGSZB erős elégedetlenségét fejezi ki a különböző EU-s tagállamoknak a fehérorosz polgárokkal szembeni, jelenlegi vízumpolitikájával kapcsolatosan. Bár az EU állítása szerint igyekszik egyszerűsíteni a vízummal kapcsolatos eljárásokat bizonyos kiválasztott népességcsoportok számára (beleértve a civil szervezetek képviselőit is), a gyakorlatban az emberi méltóság szembeszökő megsértése, valamint az EU valamely országába vízumért folyamodó fehérorosz személyek megaláztatása figyelhető meg. Mivel a vízumokkal kapcsolatos eljárások hosszúak, gyakran megalázóak és méltatlanok a kérvényezők számára (7), az EU által népszerűsített, és alapjait jelentő értékek hiteltelenné válnak a fehérorosz polgárok szemében. Ez a helyzet és a vízumok kiadásának nemrégiben megemelt kezelési költségei jelentősen behatárolják a személyközi kapcsolatokat, beleértve a civil szervezetek képviselői közötti kapcsolatokat is.

| 5.13 | Az EGSZB ezért felkéri az európai intézményeket és az EU tagállamait, hogy – amennyire csak lehet – csökkentsék az EU országaiba való belépéshez szükséges vízum megszerzése terén a bürokratikus, hivatalos és nem hivatalos akadályokat a hatályos törvényeket betartó és nem megszegő fehérorosz állampolgárok előtt, továbbá csökkentsék a vízumok kiadásának díját is. A tagállamoknak el kellene gondolkodniuk a humanitárius, tudományos és tanulmányi célra kiadandó vízumok eljárásának egyszerűsítési lehetőségeiről. A beszedett díjaknak arányban kellene állniuk a vízumkérelem-benyújtás helye szerinti országban létező vásárlóerővel. Figyelmet kell fordítani arra is, hogy a vízumigénylőkkel emberi méltóságuk tiszteletben tartásával járjanak el. Csak ily módon küldhet az EU hiteles jeladást a fehérorosz társadalomnak arról, hogy komoly szándékai vannak az uniós és a fehérorosz polgárok közötti személyes kapcsolatok erősítése terén. |
| --- | --- |

5.13

Az EGSZB ezért felkéri az európai intézményeket és az EU tagállamait, hogy – amennyire csak lehet – csökkentsék az EU országaiba való belépéshez szükséges vízum megszerzése terén a bürokratikus, hivatalos és nem hivatalos akadályokat a hatályos törvényeket betartó és nem megszegő fehérorosz állampolgárok előtt, továbbá csökkentsék a vízumok kiadásának díját is. A tagállamoknak el kellene gondolkodniuk a humanitárius, tudományos és tanulmányi célra kiadandó vízumok eljárásának egyszerűsítési lehetőségeiről. A beszedett díjaknak arányban kellene állniuk a vízumkérelem-benyújtás helye szerinti országban létező vásárlóerővel. Figyelmet kell fordítani arra is, hogy a vízumigénylőkkel emberi méltóságuk tiszteletben tartásával járjanak el. Csak ily módon küldhet az EU hiteles jeladást a fehérorosz társadalomnak arról, hogy komoly szándékai vannak az uniós és a fehérorosz polgárok közötti személyes kapcsolatok erősítése terén.

| 5.14 | A fehérorosz civil szervezetek új tagállamokból érkezett partnerei hozzáértésükkel és tapasztalatukkal értékes támogatást jelentenek. Különösen értékesek azok az ismeretek és tapasztalatok (még ha negatívok is), amelyek a totalitárius rendszerről a demokráciába való átmenethez kapcsolódnak, ezen belül is a következőkhöz: az átmenet törvényei, az alapvető demokratikus intézményeknek és a jogállamiság működési elveinek a megteremtése, egy szabad és nyitott civil társadalom működése, független média, az állami és a magánszektor, valamint a civil társadalom közötti kiegyensúlyozott kapcsolatok helyreállítása, a társadalmi-gazdasági reformok végrehajtása, az államszervezet (köztük a hadsereg, a rendőrség és az igazságszolgáltatás) reformja. Az EU-nak teljes mértékben támogatnia kellene az átmenettel kapcsolatos, fenti tudás átadását a fehérorosz szervezetek számára. |
| --- | --- |

5.14

A fehérorosz civil szervezetek új tagállamokból érkezett partnerei hozzáértésükkel és tapasztalatukkal értékes támogatást jelentenek. Különösen értékesek azok az ismeretek és tapasztalatok (még ha negatívok is), amelyek a totalitárius rendszerről a demokráciába való átmenethez kapcsolódnak, ezen belül is a következőkhöz: az átmenet törvényei, az alapvető demokratikus intézményeknek és a jogállamiság működési elveinek a megteremtése, egy szabad és nyitott civil társadalom működése, független média, az állami és a magánszektor, valamint a civil társadalom közötti kiegyensúlyozott kapcsolatok helyreállítása, a társadalmi-gazdasági reformok végrehajtása, az államszervezet (köztük a hadsereg, a rendőrség és az igazságszolgáltatás) reformja. Az EU-nak teljes mértékben támogatnia kellene az átmenettel kapcsolatos, fenti tudás átadását a fehérorosz szervezetek számára.

| 5.15 | A tapasztalatok és a hozzáértés átadása érdekében nem elegendő Fehéroroszországon kívüli tevékenységekbe bevonni az embereket. Látogatásokat és különböző tevékenységeket, szemináriumokat, konferenciákat és kerekasztalokat kellene szervezni az EU helybeli, fehéroroszországi partnereivel. Elegendő teret és támogatást kell nyújtani azon magánalapítványok munkájához és tevékenységeihez, amelyek az ilyen típusú projekteket megvalósítják és finanszírozzák. Az ukrán civil társadalmi szervezetekkel folytatott hasonló tevékenységekre vonatkozó sikeres modellek és a bevált gyakorlat példái követhető modellként szolgálhatnak. |
| --- | --- |

5.15

A tapasztalatok és a hozzáértés átadása érdekében nem elegendő Fehéroroszországon kívüli tevékenységekbe bevonni az embereket. Látogatásokat és különböző tevékenységeket, szemináriumokat, konferenciákat és kerekasztalokat kellene szervezni az EU helybeli, fehéroroszországi partnereivel. Elegendő teret és támogatást kell nyújtani azon magánalapítványok munkájához és tevékenységeihez, amelyek az ilyen típusú projekteket megvalósítják és finanszírozzák. Az ukrán civil társadalmi szervezetekkel folytatott hasonló tevékenységekre vonatkozó sikeres modellek és a bevált gyakorlat példái követhető modellként szolgálhatnak.

Brüsszel, 2006. szeptember 15.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie Sigmund

---

(1)  Lukasenko elnök 2006. május 26-i beszédében felszólított „egy saját civil társadalom létrehozására”.

1

(2)  Európai Bizottság: Országos stratégiai dokumentum, nemzeti indikatív program, 22. o. Ezek közül mintegy 10 % kizárólag politikai tevékenységgel foglalkozik.

2

(3)  Belapan Ügynökség, 2006. május 30.

3

(4)  Az EU előcsatlakozási stratégiája lehetővé tette Szlovákia számára, hogy nagyon gyorsan felzárkózzon a szomszéd államokhoz, melyekhez képest néhány éves késésben volt.

4

(5)  Egy nemrégiben végzett szociológiai felmérés szerint a fehéroroszoknak csak 1,1 %-a gondolja úgy, hogy a jövőben a helyzet javulása összefügghet az Európai Unióval, viszont 77,7 % várja a javulást Lukasenko elnöktől!

5

(6)  Például az EU Moldova, Szudán vagy a Dél-Kaukázus melletti különképviselője. Az EU különképviselőinek szerepéről és fontosságáról további információkat találhat a következő honlapon:

6

http://www.consilium.europa.eu/cms3_ fo/showPage.asp?lang=fr&id=263&mode=g&name=

(7)  A lengyel Batory Alapítvány „Visa Policies of European Union Member States, Monitoring Report” („Az Európai Unió tagállamainak vízumpolitikája, monitoring jelentés”) című jelentése (Varsó, 2006. június) – angolon elérhető a következő honlapon: http://www.batory.org.pl/english/intl/pub.htm – részletes leírást tartalmaz ezekről az emberi méltóságot tipró gyakorlatokról és módszerekről, melyeket az EZ tagállamait képviselő szervek alkalmaznak a vízumért folyamodó fehérorosz állampolgárokkal szemben (szó szerinti idézetek a vízumigénylőktől és személyes tapasztalataik leírása).

7

Példának okáért egy idézet a jelentésből: „Gyakorlatilag egyetlen konzulátus sem biztosít megfelelő körülményeket az épület előtt sorban álló személyek számára. Nincs semmilyen védelmet nyújtó hely a szél és a hó ellen, leülni sem lehet sehová. E nyilvánvalóan kicsinek tűnő probléma jelentősebbé válik, ha tudjuk, hogy sokszor egy egész éjszakán át várakozni kell a konzulátus előtt.” (22. o.)

Gyakorlatilag egyetlen konzulátus sem biztosít megfelelő körülményeket az épület előtt sorban álló személyek számára. Nincs semmilyen védelmet nyújtó hely a szél és a hó ellen, leülni sem lehet sehová. E nyilvánvalóan kicsinek tűnő probléma jelentősebbé válik, ha tudjuk, hogy sokszor egy egész éjszakán át várakozni kell a konzulátus előtt

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/128 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/128

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Bevándorlás az EU-ban és a beilleszkedési politikák: a regionális és helyi önkormányzatok és a civil társadalmi szervezetek együttműködése”

(2006/C 318/24)

2005. július 14-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy Működési Szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját véleményt dolgoz ki a következő: „Bevándorlás az EU-ban és a beilleszkedési politikák: a regionális és helyi önkormányzatok és a civil társadalmi szervezetek együttműködése”.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció véleményét 2006. július 13-án elfogadta. (Előadó: Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2006. szeptember 13–14-én tartott 429. plenáris ülésen (a 2006. szeptember 13-i ülésnapon) 181 szavazattal 7 ellenében, 8 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Bevezetés

| 1.1 | Az EGSZB 2002-ben kidolgozott egy „A bevándorlás, az integráció és a szervezett civil társadalom szerepe” című saját kezdeményezésű véleményt (1), amelynek tárgya egy közösségi szintű politikai és társadalmi vita elindítása volt annak érdekében, hogy a beilleszkedési politikák a közös bevándorlási és menekültügyi politikák központi elemét képezzék. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB 2002-ben kidolgozott egy „A bevándorlás, az integráció és a szervezett civil társadalom szerepe” című saját kezdeményezésű véleményt (1), amelynek tárgya egy közösségi szintű politikai és társadalmi vita elindítása volt annak érdekében, hogy a beilleszkedési politikák a közös bevándorlási és menekültügyi politikák központi elemét képezzék.

| 1.2 | A véleményben azt javasolták, hogy az Európai Unió dolgozzon ki egy olyan közösségi programot, amely a bevándorlók társadalmi beilleszkedésének előmozdítására irányul. Az EGSZB úgy véli, hogy az új bevándorlók és a családegyesítés révén befogadott személyek beilleszkedését előmozdító programokat kell létrehozni. Ugyanez vonatkozik a menekültekre és a menedékjogot kérőkre, akiket amellett, hogy európai státusszal rendelkeznek, a nemzetközi jogszabályok is védenek. |
| --- | --- |

1.2

A véleményben azt javasolták, hogy az Európai Unió dolgozzon ki egy olyan közösségi programot, amely a bevándorlók társadalmi beilleszkedésének előmozdítására irányul. Az EGSZB úgy véli, hogy az új bevándorlók és a családegyesítés révén befogadott személyek beilleszkedését előmozdító programokat kell létrehozni. Ugyanez vonatkozik a menekültekre és a menedékjogot kérőkre, akiket amellett, hogy európai státusszal rendelkeznek, a nemzetközi jogszabályok is védenek.

| 1.3 | 2002. szeptember 9–10-én az EGSZB – az Európai Bizottság támogatásával – szervezett egy konferenciát, amelynek ugyanez volt a célja. A 25 tagállam, illetve európai hálózat szociális partnereinek és legreprezentatívabb nem kormányzati szerveinek több mint 200 képviselője vett részt ezen a rendezvényen. A konferencia célja az volt, hogy bevonja a civil társadalmat az európai beilleszkedési politikák előmozdításába. |
| --- | --- |

1.3

2002. szeptember 9–10-én az EGSZB – az Európai Bizottság támogatásával – szervezett egy konferenciát, amelynek ugyanez volt a célja. A 25 tagállam, illetve európai hálózat szociális partnereinek és legreprezentatívabb nem kormányzati szerveinek több mint 200 képviselője vett részt ezen a rendezvényen. A konferencia célja az volt, hogy bevonja a civil társadalmat az európai beilleszkedési politikák előmozdításába.

| 1.4 | A konferencia következtetéseiben az állt, hogy „a szociális partnerek és a civil szervezetek alapvető szerepet játszanak a beilleszkedésben”. „Az Európai Uniónak és tagállamainak – különösen a regionális és helyi szinteken – elő kell segítenie a bevándorlók, a kisebbségek és a menekültek beilleszkedését. A beilleszkedés előmozdítása céljából európai programra van szükség” (2). |
| --- | --- |

1.4

A konferencia következtetéseiben az állt, hogy „a szociális partnerek és a civil szervezetek alapvető szerepet játszanak a beilleszkedésben”. „Az Európai Uniónak és tagállamainak – különösen a regionális és helyi szinteken – elő kell segítenie a bevándorlók, a kisebbségek és a menekültek beilleszkedését. A beilleszkedés előmozdítása céljából európai programra van szükség” (2).

| 1.5 | Az Európai Tanács 2003-ban a beilleszkedéssel foglalkozó nemzeti kapcsolattartó pontokat hozott létre, és megbízta az Európai Bizottságot, hogy készítsen éves jelentést a migrációról és a beilleszkedésről (3). Maga az Európai Bizottság is kidolgozott egy közleményt a bevándorlásról, a beilleszkedésről és a foglalkoztatásról (4), amely a beilleszkedés vonatkozásában globális megközelítést javasolt. Az EGSZB kedvező véleményt (5) adott ki a közleményről. 2004 novemberében az Európai Bizottság „Kézikönyv az integrációról szakpolitikusok és szakemberek számára” („Handbook on Integration for policy-makers and practitioners”) címmel kézikönyvet adott ki (6). |
| --- | --- |

1.5

Az Európai Tanács 2003-ban a beilleszkedéssel foglalkozó nemzeti kapcsolattartó pontokat hozott létre, és megbízta az Európai Bizottságot, hogy készítsen éves jelentést a migrációról és a beilleszkedésről (3). Maga az Európai Bizottság is kidolgozott egy közleményt a bevándorlásról, a beilleszkedésről és a foglalkoztatásról (4), amely a beilleszkedés vonatkozásában globális megközelítést javasolt. Az EGSZB kedvező véleményt (5) adott ki a közleményről. 2004 novemberében az Európai Bizottság „Kézikönyv az integrációról szakpolitikusok és szakemberek számára” („Handbook on Integration for policy-makers and practitioners”) címmel kézikönyvet adott ki (6).

| 1.6 | Az Európai Tanács által 2004. november 4–5-én elfogadott hágai program hangsúlyozza, hogy a nemzeti politikáknak, illetve az EU kezdeményezéseinek jobb koordinációjára van szükség a beilleszkedési politikák szempontjából, és megerősíti, hogy az EU politikáinak közös elvekre és egyértelmű értékelési eszközökre kellene támaszkodniuk. |
| --- | --- |

1.6

Az Európai Tanács által 2004. november 4–5-én elfogadott hágai program hangsúlyozza, hogy a nemzeti politikáknak, illetve az EU kezdeményezéseinek jobb koordinációjára van szükség a beilleszkedési politikák szempontjából, és megerősíti, hogy az EU politikáinak közös elvekre és egyértelmű értékelési eszközökre kellene támaszkodniuk.

| 1.7 | A bevándorlási politika jelenleg érvényben lévő politikai és jogi keretei tekintetében nagy előrelépés történt. Az EGSZB e véleménnyel újabb hozzájárulást tesz, amely a regionális és helyi szinten tevékenykedő szociális és politikai partnerekre irányul, mivel ez az a szint, ahol a leghatékonyabban szembe lehet nézni a kihívásokkal, és ahol a politikák a legjobb eredményeket hozzák. |
| --- | --- |

1.7

A bevándorlási politika jelenleg érvényben lévő politikai és jogi keretei tekintetében nagy előrelépés történt. Az EGSZB e véleménnyel újabb hozzájárulást tesz, amely a regionális és helyi szinten tevékenykedő szociális és politikai partnerekre irányul, mivel ez az a szint, ahol a leghatékonyabban szembe lehet nézni a kihívásokkal, és ahol a politikák a legjobb eredményeket hozzák.

| 1.8 | A vélemény kidolgozásának kiegészítéseként az EGSZB meghallgatást szervezett Barcelonában a helyi és regionális önkormányzati politikákban bevált gyakorlatok cseréje céljából (A meghallgatásról készült jelentés a 2. mellékletben található.), valamint Dublinban a beilleszkedéssel és a munkahelyi diszkrimináció elleni harccal kapcsolatos bevált gyakorlatok elemzése céljából, az ILO és az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért közreműködésével. (A meghallgatásról készült jelentés a 3. mellékletben található.) |
| --- | --- |

1.8

A vélemény kidolgozásának kiegészítéseként az EGSZB meghallgatást szervezett Barcelonában a helyi és regionális önkormányzati politikákban bevált gyakorlatok cseréje céljából (A meghallgatásról készült jelentés a 2. mellékletben található.), valamint Dublinban a beilleszkedéssel és a munkahelyi diszkrimináció elleni harccal kapcsolatos bevált gyakorlatok elemzése céljából, az ILO és az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért közreműködésével. (A meghallgatásról készült jelentés a 3. mellékletben található.)

2.   A beilleszkedés közös programja

| 2.1 | Az Európai Bizottság 2005. szeptember 1-jén közleményt adott ki „A harmadik országok állampolgárainak az Európai Unióban történő beilleszkedése keretrendszerének közös programjáról” (7) címmel. Az EGSZB kedvezően fogadja és támogatja ezt a dokumentumot, amelynek célja a 2002-es véleményében és konferenciája alkalmával ismertetett javaslat megvalósítása. |
| --- | --- |

2.1

Az Európai Bizottság 2005. szeptember 1-jén közleményt adott ki „A harmadik országok állampolgárainak az Európai Unióban történő beilleszkedése keretrendszerének közös programjáról” (7) címmel. Az EGSZB kedvezően fogadja és támogatja ezt a dokumentumot, amelynek célja a 2002-es véleményében és konferenciája alkalmával ismertetett javaslat megvalósítása.

| 2.2 | A közlemény felkéri a tagállamokat, hogy nemzeti szinten tegyenek nagyobb erőfeszítéseket a bevándorlók beilleszkedésére irányuló stratégiáik terén, valamint törekedjenek nagyobb összhangra saját megközelítésük és az uniós szintű fellépések között. |
| --- | --- |

2.2

A közlemény felkéri a tagállamokat, hogy nemzeti szinten tegyenek nagyobb erőfeszítéseket a bevándorlók beilleszkedésére irányuló stratégiáik terén, valamint törekedjenek nagyobb összhangra saját megközelítésük és az uniós szintű fellépések között.

| 2.3 | Mivel e vélemény kidolgozása az EGSZB kezdeményezésére történik, az nem kifejezetten az Európai Bizottság közleményéről szól. Mindazonáltal tartalmazza az EGSZB-nek a COM(2005) 389 final jelű dokumentumról alkotott véleményét is. |
| --- | --- |

2.3

Mivel e vélemény kidolgozása az EGSZB kezdeményezésére történik, az nem kifejezetten az Európai Bizottság közleményéről szól. Mindazonáltal tartalmazza az EGSZB-nek a COM(2005) 389 final jelű dokumentumról alkotott véleményét is.

| 2.4 | A Bel- és Igazságügyi Tanács 2004. november 19-i ülésén elfogadta a közös alapelveket, amelyek a beilleszkedési politika terén egy koherens európai keret alapjául szolgálnak. Az Európai Bizottság olyan fellépések formájában valósítja meg ezeket az elveket, amelyek „a nemzeti és európai uniós beilleszkedési politika fő elemeinek tekintendők” (8). Ezek a fellépések tizenegy alapelv köré rendeződnek (9). Az EGSZB úgy véli, hogy ezek a közös programban kidolgozott alapelvek megfelelő alapot jelentenek kiegyensúlyozott és koherens beilleszkedési politikákhoz mind uniós, mind pedig nemzeti szinten. |
| --- | --- |

2.4

A Bel- és Igazságügyi Tanács 2004. november 19-i ülésén elfogadta a közös alapelveket, amelyek a beilleszkedési politika terén egy koherens európai keret alapjául szolgálnak. Az Európai Bizottság olyan fellépések formájában valósítja meg ezeket az elveket, amelyek „a nemzeti és európai uniós beilleszkedési politika fő elemeinek tekintendők” (8). Ezek a fellépések tizenegy alapelv köré rendeződnek (9). Az EGSZB úgy véli, hogy ezek a közös programban kidolgozott alapelvek megfelelő alapot jelentenek kiegyensúlyozott és koherens beilleszkedési politikákhoz mind uniós, mind pedig nemzeti szinten.

| 2.5 | A 2007–2013 közötti időszak pénzügyi tervének keretében az Európai Bizottság a Harmadik Országok Állampolgárainak Beilleszkedését Segítő Európai Alap
   (10) létrehozását javasolja, amelynek alapjául e közös elvek szolgálnak. Az EGSZB támogatja ezt a javaslatot (11), valamint reméli, hogy az helyet kap majd az EU jövőbeli költségvetésében. |
| --- | --- |

2.5

A 2007–2013 közötti időszak pénzügyi tervének keretében az Európai Bizottság a Harmadik Országok Állampolgárainak Beilleszkedését Segítő Európai Alap
   (10) létrehozását javasolja, amelynek alapjául e közös elvek szolgálnak. Az EGSZB támogatja ezt a javaslatot (11), valamint reméli, hogy az helyet kap majd az EU jövőbeli költségvetésében.

| 2.6 | A program nemzeti, illetve közösségi szinten megvalósítandó intézkedéseket javasol. Az Európai Bizottság eljárást kíván bevezetni a programok folyamatos értékelésére. |
| --- | --- |

2.6

A program nemzeti, illetve közösségi szinten megvalósítandó intézkedéseket javasol. Az Európai Bizottság eljárást kíván bevezetni a programok folyamatos értékelésére.

| 2.7 | Az Európai Bizottság támogatja az álláspontot, miszerint „a tagállamok és

  azok helyi és regionális hatóságai

  hatáskörének megfelelő figyelembevétele mellett nélkülözhetetlen az integráció következetesebb EU-megközelítésének támogatása” (12). |
| --- | --- |

2.7

Az Európai Bizottság támogatja az álláspontot, miszerint „a tagállamok és

  azok helyi és regionális hatóságai

  hatáskörének megfelelő figyelembevétele mellett nélkülözhetetlen az integráció következetesebb EU-megközelítésének támogatása” (12).

| 2.8 | Az Európai Bizottság a bevándorlási politikák tekintetében a koordináció nyílt módszerének (13) alkalmazását javasolta. A Tanács ezt a javaslatot elvetette. Az EGSZB (14) – amely támogatta ezt a kezdeményezést – úgy véli, hogy a nemzeti kapcsolattartó pontok hálózata, a közös elvek, valamint a beilleszkedést segítő politikák értékelési eljárása mind egy lépéssel közelebb visznek a nemzeti politikáknak egy közös megközelítés keretében történő koordinációja felé. Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak és a Tanácsnak, hogy fogadják el a koordináció nyílt módszerét e kedvező tapasztalatok alapján. |
| --- | --- |

2.8

Az Európai Bizottság a bevándorlási politikák tekintetében a koordináció nyílt módszerének (13) alkalmazását javasolta. A Tanács ezt a javaslatot elvetette. Az EGSZB (14) – amely támogatta ezt a kezdeményezést – úgy véli, hogy a nemzeti kapcsolattartó pontok hálózata, a közös elvek, valamint a beilleszkedést segítő politikák értékelési eljárása mind egy lépéssel közelebb visznek a nemzeti politikáknak egy közös megközelítés keretében történő koordinációja felé. Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak és a Tanácsnak, hogy fogadják el a koordináció nyílt módszerét e kedvező tapasztalatok alapján.

| 2.9 | Közösségi szinten folytatni kell a harmadik országok állampolgárainak beutazási és tartózkodási feltételeire vonatkozó jogi keret (közös politika) létrehozását. A tagállamoknak megfelelően át kell ültetniük nemzeti joganyagukba a letelepedési engedélyről és a családegyesítésről szóló, 2003-ban elfogadott irányelveket (15). |
| --- | --- |

2.9

Közösségi szinten folytatni kell a harmadik országok állampolgárainak beutazási és tartózkodási feltételeire vonatkozó jogi keret (közös politika) létrehozását. A tagállamoknak megfelelően át kell ültetniük nemzeti joganyagukba a letelepedési engedélyről és a családegyesítésről szóló, 2003-ban elfogadott irányelveket (15).

| 2.10 | Az Európai Bizottság hangsúlyozza a közös „bevándorlási” politika és a közös integrációs stratégia közötti kapcsolatot, a gazdasági bevándorlók beutazására vonatkozó irányelvet azonban még nem fogadta el. Az EGSZB egyetért (16) az Európai Bizottság megállapításával, miszerint „minden jövőbeli, bevándorlásra vonatkozó intézkedésnek szem előtt kell tartania az egyenlő bánásmódot és a bevándorlók jogait” (17). Az Európai Bizottság bejelenti a „Kézikönyv az integrációról” második kiadását, egy integrációval foglalkozó honlap és az Európai Integrációs Fórum létrehozását, valamint a migrációról és a beilleszkedésről szóló éves jelentések elmélyítését. Az EGSZB támogatja ezeket a célkitűzéseket, és együtt kíván működni az Európai Bizottsággal. |
| --- | --- |

2.10

Az Európai Bizottság hangsúlyozza a közös „bevándorlási” politika és a közös integrációs stratégia közötti kapcsolatot, a gazdasági bevándorlók beutazására vonatkozó irányelvet azonban még nem fogadta el. Az EGSZB egyetért (16) az Európai Bizottság megállapításával, miszerint „minden jövőbeli, bevándorlásra vonatkozó intézkedésnek szem előtt kell tartania az egyenlő bánásmódot és a bevándorlók jogait” (17). Az Európai Bizottság bejelenti a „Kézikönyv az integrációról” második kiadását, egy integrációval foglalkozó honlap és az Európai Integrációs Fórum létrehozását, valamint a migrációról és a beilleszkedésről szóló éves jelentések elmélyítését. Az EGSZB támogatja ezeket a célkitűzéseket, és együtt kíván működni az Európai Bizottsággal.

| 2.11 | Az EGSZB határozottan üdvözli e program megvalósítását, mint ahogyan ennek egy másik véleményben is hangot adott: „Az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság hozzon létre egy európai beilleszkedési programot, amely elegendő pénzügyi forrással rendelkezik, és amely a nemzeti politikák koordinációjának keretébe tartozik. Emellett hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Tanács biztosítsa az Európai Bizottság számára a bevándorlók beilleszkedésének előmozdításához szükséges politikai, szabályozási és költségvetési eszközöket. Az EGSZB kiemeli annak jelentőségét, hogy a bevándorlók fogadásával kapcsolatos programoknak pozitívnak és hatékonynak kell lenniük, és a civil társadalmi szervezetekkel együttműködve kell életre hívni őket” (18). |
| --- | --- |

2.11

Az EGSZB határozottan üdvözli e program megvalósítását, mint ahogyan ennek egy másik véleményben is hangot adott: „Az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság hozzon létre egy európai beilleszkedési programot, amely elegendő pénzügyi forrással rendelkezik, és amely a nemzeti politikák koordinációjának keretébe tartozik. Emellett hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Tanács biztosítsa az Európai Bizottság számára a bevándorlók beilleszkedésének előmozdításához szükséges politikai, szabályozási és költségvetési eszközöket. Az EGSZB kiemeli annak jelentőségét, hogy a bevándorlók fogadásával kapcsolatos programoknak pozitívnak és hatékonynak kell lenniük, és a civil társadalmi szervezetekkel együttműködve kell életre hívni őket” (18).

| 2.12 | Az EGSZB továbbá azt javasolja, hogy az EU elegendő pénzügyi forrást biztosítson a Dél-Európába iratok nélkül érkező számos bevándorló humanitárius fogadására. Az EU tagállamainak szolidaritást és felelősséget kell vállalniuk annak érdekében, hogy Európa közös politikával léphessen fel. |
| --- | --- |

2.12

Az EGSZB továbbá azt javasolja, hogy az EU elegendő pénzügyi forrást biztosítson a Dél-Európába iratok nélkül érkező számos bevándorló humanitárius fogadására. Az EU tagállamainak szolidaritást és felelősséget kell vállalniuk annak érdekében, hogy Európa közös politikával léphessen fel.

3.   A beilleszkedési politikák

| 3.1 | A beilleszkedés kétirányú folyamat, amely a harmadik országok állampolgárainak, valamint a befogadó ország társadalmának jogain és kötelezettségein alapul, és amely lehetővé teszi a bevándorlók teljes körű részvételét a társadalom életében. Egy másik véleményben az EGSZB a következőképpen határozta meg az integrációt: „a bevándorlók és a lakosság többi tagja közötti egyenlőség megteremtése, a jogok és kötelezettségek, valamint a javakhoz, a szolgáltatásokhoz, illetve a polgári részvétel csatornáihoz való hozzáférés tekintetében, az esélyegyenlőség és az egyenlő bánásmód feltételei mellett” (19). |
| --- | --- |

3.1

A beilleszkedés kétirányú folyamat, amely a harmadik országok állampolgárainak, valamint a befogadó ország társadalmának jogain és kötelezettségein alapul, és amely lehetővé teszi a bevándorlók teljes körű részvételét a társadalom életében. Egy másik véleményben az EGSZB a következőképpen határozta meg az integrációt: „a bevándorlók és a lakosság többi tagja közötti egyenlőség megteremtése, a jogok és kötelezettségek, valamint a javakhoz, a szolgáltatásokhoz, illetve a polgári részvétel csatornáihoz való hozzáférés tekintetében, az esélyegyenlőség és az egyenlő bánásmód feltételei mellett” (19).

| 3.2 | Ez a kétirányú megközelítés azt jelenti, hogy a bevándorlás nemcsak a bevándorlókat érinti, hanem a befogadó társadalmat is. Nem a bevándorlóknak a befogadó társadalomba való beilleszkedéséről van szó, hanem a bevándorlók és a befogadó társadalom közötti integráció biztosításáról; más szóval mindkét érintett félnek integrálódnia kell. A beilleszkedési politikáknak erre a két félre kell irányulniuk egy olyan társadalom létrehozása érdekében, amelyben az összes polgár ugyanolyan jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik, és a nyitott és plurális demokrácia értékeit vallja magáénak. |
| --- | --- |

3.2

Ez a kétirányú megközelítés azt jelenti, hogy a bevándorlás nemcsak a bevándorlókat érinti, hanem a befogadó társadalmat is. Nem a bevándorlóknak a befogadó társadalomba való beilleszkedéséről van szó, hanem a bevándorlók és a befogadó társadalom közötti integráció biztosításáról; más szóval mindkét érintett félnek integrálódnia kell. A beilleszkedési politikáknak erre a két félre kell irányulniuk egy olyan társadalom létrehozása érdekében, amelyben az összes polgár ugyanolyan jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik, és a nyitott és plurális demokrácia értékeit vallja magáénak.

| 3.3 | A bevándorlóknak kötelességük megérteni és tiszteletben tartani a befogadó társadalom kulturális értékeit, az adott társadalomnak pedig kötelessége megérteni és tiszteletben tartani a bevándorlók kulturális értékeit. Nem ritka jelenség, hogy a kulturális kérdéseket diszkriminatív célokra használják. A beilleszkedés nem azt jelenti, hogy a bevándorlók kulturális szempontból alkalmazkodnak a befogadó társadalomhoz. Ez a téves látásmód számos kudarchoz vezetett már. Az európai társadalmak kulturális szempontból pluralisták, és a bevándorlás fokozódásával, növekedésével ez a tendencia még inkább erősödni fog. |
| --- | --- |

3.3

A bevándorlóknak kötelességük megérteni és tiszteletben tartani a befogadó társadalom kulturális értékeit, az adott társadalomnak pedig kötelessége megérteni és tiszteletben tartani a bevándorlók kulturális értékeit. Nem ritka jelenség, hogy a kulturális kérdéseket diszkriminatív célokra használják. A beilleszkedés nem azt jelenti, hogy a bevándorlók kulturális szempontból alkalmazkodnak a befogadó társadalomhoz. Ez a téves látásmód számos kudarchoz vezetett már. Az európai társadalmak kulturális szempontból pluralisták, és a bevándorlás fokozódásával, növekedésével ez a tendencia még inkább erősödni fog.

| 3.4 | Tekintettel kell lenni arra, hogy számos tagállamban nagy számban tartózkodnak különféle nemzetiségi vagy kulturális kisebbséghez tartozó személyek, akiknek a jogait ugyanúgy védelmezni és biztosítani kell. |
| --- | --- |

3.4

Tekintettel kell lenni arra, hogy számos tagállamban nagy számban tartózkodnak különféle nemzetiségi vagy kulturális kisebbséghez tartozó személyek, akiknek a jogait ugyanúgy védelmezni és biztosítani kell.

| 3.5 | Az EGSZB úgy véli, hogy a kulturális sokszínűség és az állam vallási semlegességének elve a plurális és demokratikus Európa alapköve. A harmadik országokból történő bevándorlás a sokszínűség új tényezőjét jelenti, társadalmi és kulturális szempontból gazdagító hatással bír társadalmaink számára. Az emberi közösségek kultúráját nem lehet merev jelenségként felfogni, a kultúra sokkal inkább állandóan változó folyamat, amelyet a legkülönfélébb tényezők gazdagítanak. Az intézmények vallásokkal szembeni függetlenségének és semlegességének elve hozzájárul a bevándorlók és a befogadó társadalom közötti jó kapcsolathoz. Az európai társadalmaknak elő kell mozdítaniuk az interkulturális képzési programokat. A kulturális sokszínűségről szóló UNESCO-egyezmény (20) az európai politikák alapvető eszközét képviseli. |
| --- | --- |

3.5

Az EGSZB úgy véli, hogy a kulturális sokszínűség és az állam vallási semlegességének elve a plurális és demokratikus Európa alapköve. A harmadik országokból történő bevándorlás a sokszínűség új tényezőjét jelenti, társadalmi és kulturális szempontból gazdagító hatással bír társadalmaink számára. Az emberi közösségek kultúráját nem lehet merev jelenségként felfogni, a kultúra sokkal inkább állandóan változó folyamat, amelyet a legkülönfélébb tényezők gazdagítanak. Az intézmények vallásokkal szembeni függetlenségének és semlegességének elve hozzájárul a bevándorlók és a befogadó társadalom közötti jó kapcsolathoz. Az európai társadalmaknak elő kell mozdítaniuk az interkulturális képzési programokat. A kulturális sokszínűségről szóló UNESCO-egyezmény (20) az európai politikák alapvető eszközét képviseli.

| 3.6 | A bevándorlók társadalmi beilleszkedése egy, a jogok és a kötelezettségek közötti egyensúlyi folyamatot is jelent, és szorosan kapcsolódik a diszkrimináció – az emberi jogok megsértésének törvénytelen formája – elleni küzdelemhez. Egyes tagállamok által a családegyesítés terén alkalmazott rendkívül korlátozó jogszabályok miatt a családi élethez való jogot nem biztosítják kellőképpen. Az ennek vonatkozásában a Tanács által elfogadott irányelv (21) sem megfelelő. |
| --- | --- |

3.6

A bevándorlók társadalmi beilleszkedése egy, a jogok és a kötelezettségek közötti egyensúlyi folyamatot is jelent, és szorosan kapcsolódik a diszkrimináció – az emberi jogok megsértésének törvénytelen formája – elleni küzdelemhez. Egyes tagállamok által a családegyesítés terén alkalmazott rendkívül korlátozó jogszabályok miatt a családi élethez való jogot nem biztosítják kellőképpen. Az ennek vonatkozásában a Tanács által elfogadott irányelv (21) sem megfelelő.

| 3.7 | A szubszidiaritás elvének megfelelően egy koherens európai keretben a beilleszkedési politikák nemcsak a tagállamok kormányainak felelősségi körébe tartoznak. Ezek a politikák csak a helyi és regionális önkormányzatok bevonásával és a civil társadalmi szervezetek aktív együttműködése révén járhatnak több sikerrel. Az EGSZB azt javasolja, hogy a helyi és regionális önkormányzatok fokozzák erőfeszítéseiket, és támogassák az új beilleszkedési politikákat. |
| --- | --- |

3.7

A szubszidiaritás elvének megfelelően egy koherens európai keretben a beilleszkedési politikák nemcsak a tagállamok kormányainak felelősségi körébe tartoznak. Ezek a politikák csak a helyi és regionális önkormányzatok bevonásával és a civil társadalmi szervezetek aktív együttműködése révén járhatnak több sikerrel. Az EGSZB azt javasolja, hogy a helyi és regionális önkormányzatok fokozzák erőfeszítéseiket, és támogassák az új beilleszkedési politikákat.

| 3.8 | A helyi és regionális önkormányzatok – nemzeti hatáskörük keretein belül – rendelkeznek azokkal a politikai, szabályozási és költségvetési eszközökkel, amelyeket a beilleszkedési politikák céljából megfelelő módon alkalmazniuk kell. |
| --- | --- |

3.8

A helyi és regionális önkormányzatok – nemzeti hatáskörük keretein belül – rendelkeznek azokkal a politikai, szabályozási és költségvetési eszközökkel, amelyeket a beilleszkedési politikák céljából megfelelő módon alkalmazniuk kell.

| 3.9 | A bevándorlóknak és a befogadó társadalomnak olyan viselkedésmódot kell követniük, amely elősegíti a beilleszkedést. A szociális partnereknek és a civil társadalmi szervezeteknek aktív szerepet kell vállalniuk a beilleszkedési politikák terén és a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemben. |
| --- | --- |

3.9

A bevándorlóknak és a befogadó társadalomnak olyan viselkedésmódot kell követniük, amely elősegíti a beilleszkedést. A szociális partnereknek és a civil társadalmi szervezeteknek aktív szerepet kell vállalniuk a beilleszkedési politikák terén és a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemben.

| 3.10 | A civil társadalmi szervezeteknek alapvető szerepet kell játszaniuk annak támogatásában, hogy az európai befogadó társadalmak kedvező magatartást tanúsítsanak az integráció terén. A szociális partnereknek, az emberi jogi szervezeteknek, a kulturális és sportegyesületeknek, a vallási közösségeknek, a kerületi egyesületeknek, az oktatási közösségeknek, a médiának stb. mind síkra kell szállniuk a beilleszkedésért: nyitva kell állniuk a bevándorlók előtt, és elő kell segíteniük részvételüket. |
| --- | --- |

3.10

A civil társadalmi szervezeteknek alapvető szerepet kell játszaniuk annak támogatásában, hogy az európai befogadó társadalmak kedvező magatartást tanúsítsanak az integráció terén. A szociális partnereknek, az emberi jogi szervezeteknek, a kulturális és sportegyesületeknek, a vallási közösségeknek, a kerületi egyesületeknek, az oktatási közösségeknek, a médiának stb. mind síkra kell szállniuk a beilleszkedésért: nyitva kell állniuk a bevándorlók előtt, és elő kell segíteniük részvételüket.

| 3.11 | Az európai társadalmak néhány kisebb csoportjában terjedőben van a hátrányos megkülönböztetés, a rasszizmus és az idegengyűlölet. Egyes felelőtlen politikai vezetők és bizonyos médiumok – a társadalomban felerősítve e magatartásformák hatását – szintén ösztönzik az ilyen jellegű viselkedést. Számos európai civil szervezet azonban mind társadalmi, mind politikai téren küzd e jelenségek ellen. |
| --- | --- |

3.11

Az európai társadalmak néhány kisebb csoportjában terjedőben van a hátrányos megkülönböztetés, a rasszizmus és az idegengyűlölet. Egyes felelőtlen politikai vezetők és bizonyos médiumok – a társadalomban felerősítve e magatartásformák hatását – szintén ösztönzik az ilyen jellegű viselkedést. Számos európai civil szervezet azonban mind társadalmi, mind politikai téren küzd e jelenségek ellen.

| 3.12 | A civil szervezetekkel együttműködésben a helyi és regionális önkormányzatok feladata, hogy a bevándorlókat és a befogadó társadalmat tájékoztassák a jogaikról és kötelességeikről. |
| --- | --- |

3.12

A civil szervezetekkel együttműködésben a helyi és regionális önkormányzatok feladata, hogy a bevándorlókat és a befogadó társadalmat tájékoztassák a jogaikról és kötelességeikről.

| 3.13 | A bevándorlók szervezetei és közösségei kulcsfontosságú szerepet játszanak a befogadásban és a beilleszkedésben. Ezeknek a struktúráknak tagjaik között ugyanúgy ki kell alakítaniuk az integráció dinamikáját, valamint szorosabbra kell fűzniük a kapcsolatokat a befogadó társadalom szervezeteivel. |
| --- | --- |

3.13

A bevándorlók szervezetei és közösségei kulcsfontosságú szerepet játszanak a befogadásban és a beilleszkedésben. Ezeknek a struktúráknak tagjaik között ugyanúgy ki kell alakítaniuk az integráció dinamikáját, valamint szorosabbra kell fűzniük a kapcsolatokat a befogadó társadalom szervezeteivel.

| 3.14 | A politikai döntések meghozatala előtt a helyi és regionális önkormányzatoknak támogatniuk kell e szervezetek munkáját, és konzultálniuk kell velük. |
| --- | --- |

3.14

A politikai döntések meghozatala előtt a helyi és regionális önkormányzatoknak támogatniuk kell e szervezetek munkáját, és konzultálniuk kell velük.

| 3.15 | A hátrányos megkülönböztetés elleni irányelveket (22) elfogadták, és átültették őket a nemzeti jogszabályokba. Az EGSZB várakozással tekint az ezek hatásait és eredményeit értékelő jelentések elé. |
| --- | --- |

3.15

A hátrányos megkülönböztetés elleni irányelveket (22) elfogadták, és átültették őket a nemzeti jogszabályokba. Az EGSZB várakozással tekint az ezek hatásait és eredményeit értékelő jelentések elé.

| 3.16 | Ennek ellenére számos (ugyanolyan szakmai képesítéssel rendelkező) bevándorló, leszármazottaik, illetve az etnikai vagy kulturális kisebbségekhez tartozó személyek a munkahelyen hátrányos megkülönböztetésben részesülnek; nehezebb állást szerezniük, alacsonyabb képzettséget igénylő munkát végeznek, esetükben gyakoribbak az elbocsátások. |
| --- | --- |

3.16

Ennek ellenére számos (ugyanolyan szakmai képesítéssel rendelkező) bevándorló, leszármazottaik, illetve az etnikai vagy kulturális kisebbségekhez tartozó személyek a munkahelyen hátrányos megkülönböztetésben részesülnek; nehezebb állást szerezniük, alacsonyabb képzettséget igénylő munkát végeznek, esetükben gyakoribbak az elbocsátások.

| 3.17 | A szociális partnereknek helyi és regionális szinten küzdeniük kell a hátrányos megkülönböztetés e formái ellen, melyek ellentmondanak az európai jogszabályoknak és további gátakat képeznek a beilleszkedés terén. A munkahelyi diszkrimináció a vállalatok megfelelő működése szempontjából szintén akadályt jelent. Az egyenlő bánásmód feltételei mellett, a bevándorlóknak a helybeli munkavállalókkal szembeni szakmai megkülönböztetése nélkül zajló munkahelyi beilleszkedés a vállalatok sikerének és a társadalmi integrációnak elengedhetetlen feltétele (23). A 3. mellékletben található a foglalkoztatási integráció bevált gyakorlatainak elemzését célzó dublini meghallgatásról szóló beszámoló. |
| --- | --- |

3.17

A szociális partnereknek helyi és regionális szinten küzdeniük kell a hátrányos megkülönböztetés e formái ellen, melyek ellentmondanak az európai jogszabályoknak és további gátakat képeznek a beilleszkedés terén. A munkahelyi diszkrimináció a vállalatok megfelelő működése szempontjából szintén akadályt jelent. Az egyenlő bánásmód feltételei mellett, a bevándorlóknak a helybeli munkavállalókkal szembeni szakmai megkülönböztetése nélkül zajló munkahelyi beilleszkedés a vállalatok sikerének és a társadalmi integrációnak elengedhetetlen feltétele (23). A 3. mellékletben található a foglalkoztatási integráció bevált gyakorlatainak elemzését célzó dublini meghallgatásról szóló beszámoló.

4.   A regionális és helyi beilleszkedési programok

| 4.1 | Korábban bizonyos tagállamok úgy vélték, hogy nincs szükség beilleszkedési politikák megvalósítására, mivel a bevándorlókat csupán vendégnek tekintették, akik munkájuk végeztével visszatérnek hazájukba. Ez a téves megközelítés számos, szegregációval és társadalmi marginalizálódással együtt járó problémát eredményezett, amelyeket a jelenlegi politikák próbálnak orvosolni. |
| --- | --- |

4.1

Korábban bizonyos tagállamok úgy vélték, hogy nincs szükség beilleszkedési politikák megvalósítására, mivel a bevándorlókat csupán vendégnek tekintették, akik munkájuk végeztével visszatérnek hazájukba. Ez a téves megközelítés számos, szegregációval és társadalmi marginalizálódással együtt járó problémát eredményezett, amelyeket a jelenlegi politikák próbálnak orvosolni.

| 4.2 | Más tagállamok évekig azon a véleményen voltak, hogy a bevándorlók beilleszkedése könnyen, automatikusan megtörténik, anélkül, hogy aktív politikákhoz kellene folyamodni. Mindazonáltal ez a megközelítés idővel ahhoz vezetett, hogy a szegregáció és a marginalizálódás tartós jelenséggé vált, ami komoly társadalmi konfliktusokat vont maga után. Az új politikák jelenleg arra irányulnak, hogy a múlt örökségeként továbbélő problémákat megoldják. |
| --- | --- |

4.2

Más tagállamok évekig azon a véleményen voltak, hogy a bevándorlók beilleszkedése könnyen, automatikusan megtörténik, anélkül, hogy aktív politikákhoz kellene folyamodni. Mindazonáltal ez a megközelítés idővel ahhoz vezetett, hogy a szegregáció és a marginalizálódás tartós jelenséggé vált, ami komoly társadalmi konfliktusokat vont maga után. Az új politikák jelenleg arra irányulnak, hogy a múlt örökségeként továbbélő problémákat megoldják.

| 4.3 | Nem szabad elfelejtenünk, hogy az illegális bevándorlás akadályozza a beilleszkedési politikák megvalósítását, mivel a „papírok nélkül élő” bevándorlók bizonytalan és rendkívül kiszolgáltatott helyzetben vannak. Egyes tagállamok eljárásokat vezettek be az ilyen személyek tartózkodási státuszának szabályozására annak érdekében, hogy megkönnyítsék beilleszkedésüket. |
| --- | --- |

4.3

Nem szabad elfelejtenünk, hogy az illegális bevándorlás akadályozza a beilleszkedési politikák megvalósítását, mivel a „papírok nélkül élő” bevándorlók bizonytalan és rendkívül kiszolgáltatott helyzetben vannak. Egyes tagállamok eljárásokat vezettek be az ilyen személyek tartózkodási státuszának szabályozására annak érdekében, hogy megkönnyítsék beilleszkedésüket.

| 4.4 | Annak ellenére, hogy az Európai Tanácsnál a szubszidiaritást továbbra is fenntartásokkal kezelik, a legtöbb vezető úgy véli, hogy a koherens beilleszkedési politikákat az összes – közösségi, nemzeti, regionális és helyi – szinten támogatni kell. |
| --- | --- |

4.4

Annak ellenére, hogy az Európai Tanácsnál a szubszidiaritást továbbra is fenntartásokkal kezelik, a legtöbb vezető úgy véli, hogy a koherens beilleszkedési politikákat az összes – közösségi, nemzeti, regionális és helyi – szinten támogatni kell.

| 4.5 | Az EGSZB meglátása szerint a hatékonyság érdekében ezeknek a politikáknak proaktívnak kell lenniük, és koherens keretek között, illetve globális megközelítés alapján kell őket megvalósítani. Az önkormányzatok igen gyakran utólag cselekszenek, mikor a problémák már megjelentek és nehezen megoldhatók. |
| --- | --- |

4.5

Az EGSZB meglátása szerint a hatékonyság érdekében ezeknek a politikáknak proaktívnak kell lenniük, és koherens keretek között, illetve globális megközelítés alapján kell őket megvalósítani. Az önkormányzatok igen gyakran utólag cselekszenek, mikor a problémák már megjelentek és nehezen megoldhatók.

| 4.6 | Az integráció többdimenziós folyamat, amelyhez különböző közigazgatási szervek és szociális partnerek bevonására van szükség. Az európai, nemzeti, regionális és helyi hatóságoknak saját hatáskörük keretein belül kell kidolgozniuk a programokat. A hatékonyság, valamint a programok és intézkedések globális koherenciájának biztosítása érdekében ki kell egészíteniük egymást, és megfelelő koordinációra van szükség. |
| --- | --- |

4.6

Az integráció többdimenziós folyamat, amelyhez különböző közigazgatási szervek és szociális partnerek bevonására van szükség. Az európai, nemzeti, regionális és helyi hatóságoknak saját hatáskörük keretein belül kell kidolgozniuk a programokat. A hatékonyság, valamint a programok és intézkedések globális koherenciájának biztosítása érdekében ki kell egészíteniük egymást, és megfelelő koordinációra van szükség.

| 4.7 | A kormányok nem megfelelő politikáinak következményeit a polgárok és a helyi önkormányzatok viselik. Ha a politikák kudarcot vallanak, a városi önkormányzatok az elsők, akik megérzik ennek hatását. Ez oda vezetett, hogy egy ideje egyes helyi és regionális önkormányzatok már saját befogadással és beilleszkedéssel kapcsolatos politikákat valósítanak meg. Tapasztalataik igen eltérőek: bizonyos politikák bevált gyakorlatokat eredményeztek, míg mások kudarcot vallottak. |
| --- | --- |

4.7

A kormányok nem megfelelő politikáinak következményeit a polgárok és a helyi önkormányzatok viselik. Ha a politikák kudarcot vallanak, a városi önkormányzatok az elsők, akik megérzik ennek hatását. Ez oda vezetett, hogy egy ideje egyes helyi és regionális önkormányzatok már saját befogadással és beilleszkedéssel kapcsolatos politikákat valósítanak meg. Tapasztalataik igen eltérőek: bizonyos politikák bevált gyakorlatokat eredményeztek, míg mások kudarcot vallottak.

| 4.8 | A migrációs folyamatok jelenlegi és jövőbeli dimenziója mutatja, hogy mekkora kihívásoknak kell megfelelni. A helyi és regionális önkormányzatok gazdasági erőforrásai, valamint az általuk elfogadott politikai intézkedések nincsenek arányban ezzel a kihívással. |
| --- | --- |

4.8

A migrációs folyamatok jelenlegi és jövőbeli dimenziója mutatja, hogy mekkora kihívásoknak kell megfelelni. A helyi és regionális önkormányzatok gazdasági erőforrásai, valamint az általuk elfogadott politikai intézkedések nincsenek arányban ezzel a kihívással.

| 4.9 | Az EGSZB megítélése szerint a helyi és regionális önkormányzatoknak a civil társadalmi szervezetekkel együttműködve a célkitűzéseket meghatározó és a szükséges erőforrásokkal rendelkező beilleszkedési terveket, illetve programokat kell kidolgozniuk. A pusztán papíron létező, illetve költségvetési források nélküli politikák nem hatékonyak. |
| --- | --- |

4.9

Az EGSZB megítélése szerint a helyi és regionális önkormányzatoknak a civil társadalmi szervezetekkel együttműködve a célkitűzéseket meghatározó és a szükséges erőforrásokkal rendelkező beilleszkedési terveket, illetve programokat kell kidolgozniuk. A pusztán papíron létező, illetve költségvetési források nélküli politikák nem hatékonyak.

| 4.10 | Az EGSZB ésszerűnek tartja, hogy a bevándorlásból származó gazdasági haszon egy részét a befogadással és a beilleszkedéssel kapcsolatos politikáknak szenteljék. |
| --- | --- |

4.10

Az EGSZB ésszerűnek tartja, hogy a bevándorlásból származó gazdasági haszon egy részét a befogadással és a beilleszkedéssel kapcsolatos politikáknak szenteljék.

| 4.11 | Nagyon fontos, hogy a beilleszkedési tervek és programok kidolgozásához kikérjék a bevándorlók legreprezentatívabb egyesületeinek a véleményét is. |
| --- | --- |

4.11

Nagyon fontos, hogy a beilleszkedési tervek és programok kidolgozásához kikérjék a bevándorlók legreprezentatívabb egyesületeinek a véleményét is.

| 4.12 | Egyes európai települések és régiók rendelkeznek azokkal a részvételi és konzultációs rendszerekkel, illetve szervekkel, amelyek lehetővé teszik a civil társadalmi szervezetek számára, hogy együttműködjenek az önkormányzatokkal a beilleszkedési politikák kidolgozásában és irányításában. |
| --- | --- |

4.12

Egyes európai települések és régiók rendelkeznek azokkal a részvételi és konzultációs rendszerekkel, illetve szervekkel, amelyek lehetővé teszik a civil társadalmi szervezetek számára, hogy együttműködjenek az önkormányzatokkal a beilleszkedési politikák kidolgozásában és irányításában.

5.   Eszközök, költségvetés és értékelés

| 5.1 | A helyi és regionális szinten megvalósított beilleszkedési terveknek és programoknak rendelkezniük kell elegendő költségvetéssel, valamint saját irányítási és értékelési eszközökkel. |
| --- | --- |

5.1

A helyi és regionális szinten megvalósított beilleszkedési terveknek és programoknak rendelkezniük kell elegendő költségvetéssel, valamint saját irányítási és értékelési eszközökkel.

| 5.2 | Több európai város és régió rendelkezik olyan egyedi szervezetekkel és osztályokkal, amelyek fontos politikai és technikai tevékenységeket folytatnak. |
| --- | --- |

5.2

Több európai város és régió rendelkezik olyan egyedi szervezetekkel és osztályokkal, amelyek fontos politikai és technikai tevékenységeket folytatnak.

| 5.3 | Számos város és régió konzultációs és részvételi szerveket is létrehozott a civil társadalmi szervezetek számára. Különböző konzultatív fórumokat és tanácsokat hoztak létre, amelyekben részt vesznek a civil szervezetek és a bevándorlók egyesületei. |
| --- | --- |

5.3

Számos város és régió konzultációs és részvételi szerveket is létrehozott a civil társadalmi szervezetek számára. Különböző konzultatív fórumokat és tanácsokat hoztak létre, amelyekben részt vesznek a civil szervezetek és a bevándorlók egyesületei.

| 5.4 | Az EGSZB ezekben a struktúrákban jó példákat lát a bevált gyakorlatokra, amelyeket az Európai Unió egészében el kell terjeszteni. |
| --- | --- |

5.4

Az EGSZB ezekben a struktúrákban jó példákat lát a bevált gyakorlatokra, amelyeket az Európai Unió egészében el kell terjeszteni.

| 5.5 | Egyes városokban léteznek a bevándorlók támogatására szakosodott irodák, amelyeknek feladatkörébe az is beletartozik, hogy a beilleszkedési tervek bizonyos elemeit megvalósítsák. |
| --- | --- |

5.5

Egyes városokban léteznek a bevándorlók támogatására szakosodott irodák, amelyeknek feladatkörébe az is beletartozik, hogy a beilleszkedési tervek bizonyos elemeit megvalósítsák.

| 5.6 | A speciálisan a bevándorlók számára létrehozott szolgáltatásokhoz kapcsolódó szegregáció kockázata vita tárgyát képezi. Az EGSZB meglátása szerint a közszolgáltatások használata terén el kell kerülni a szegregációt, bár néha szükség lehet speciális szolgáltatásokra, különösen a bevándorlók fogadásának biztosításakor, megérkezésük alkalmával. |
| --- | --- |

5.6

A speciálisan a bevándorlók számára létrehozott szolgáltatásokhoz kapcsolódó szegregáció kockázata vita tárgyát képezi. Az EGSZB meglátása szerint a közszolgáltatások használata terén el kell kerülni a szegregációt, bár néha szükség lehet speciális szolgáltatásokra, különösen a bevándorlók fogadásának biztosításakor, megérkezésük alkalmával.

| 5.7 | Az EGSZB szükségesnek tartja a szociális partnerek, illetve a civil társadalmi szervezetek részvételének biztosítását a regionális és helyi beilleszkedési tervekbe, illetve az ilyen programok kidolgozásánál és irányításánál. |
| --- | --- |

5.7

Az EGSZB szükségesnek tartja a szociális partnerek, illetve a civil társadalmi szervezetek részvételének biztosítását a regionális és helyi beilleszkedési tervekbe, illetve az ilyen programok kidolgozásánál és irányításánál.

| 5.8 | Emellett kívánatos lenne az európai társadalmak és a származási országok helyi és regionális önkormányzatai közötti együttműködés ösztönzése. Léteznek olyan bevált gyakorlatok, amelyeket el kell terjeszteni. |
| --- | --- |

5.8

Emellett kívánatos lenne az európai társadalmak és a származási országok helyi és regionális önkormányzatai közötti együttműködés ösztönzése. Léteznek olyan bevált gyakorlatok, amelyeket el kell terjeszteni.

| 5.9 | Egyes települések csak akkor nyújtanak pénzbeli támogatást a konfliktusok megoldására, amikor a problémák jelentkeznek. A hatékonyság érdekében a beilleszkedési politikáknak proaktívaknak kell lenniük. |
| --- | --- |

5.9

Egyes települések csak akkor nyújtanak pénzbeli támogatást a konfliktusok megoldására, amikor a problémák jelentkeznek. A hatékonyság érdekében a beilleszkedési politikáknak proaktívaknak kell lenniük.

| 5.10 | Az integráció kihívást jelent az európai társadalmak számára. A bizonyos országokban nemrégiben történt események rávilágítottak arra, hogy a kitűzött célokat nem sikerül elérni. Bár a tagállamok helyzete eltérő, és bizonyos problémák egyediek, egész Európában javítani kell az egyenlő elbánással, az integrációval és a diszkrimináció elleni küzdelemmel kapcsolatos politikákat. |
| --- | --- |

5.10

Az integráció kihívást jelent az európai társadalmak számára. A bizonyos országokban nemrégiben történt események rávilágítottak arra, hogy a kitűzött célokat nem sikerül elérni. Bár a tagállamok helyzete eltérő, és bizonyos problémák egyediek, egész Európában javítani kell az egyenlő elbánással, az integrációval és a diszkrimináció elleni küzdelemmel kapcsolatos politikákat.

| 5.11 | Az EGSZB azt javasolja, hogy a különböző (európai, nemzeti, regionális és helyi) közigazgatási szervek – az egyes országok különféle gyakorlatainak megfelelően – olyan beilleszkedési politikákat dolgozzanak ki, amelyekhez megfelelő költségvetési alap áll rendelkezésre, és amelyeket proaktív megközelítés jellemez. |
| --- | --- |

5.11

Az EGSZB azt javasolja, hogy a különböző (európai, nemzeti, regionális és helyi) közigazgatási szervek – az egyes országok különféle gyakorlatainak megfelelően – olyan beilleszkedési politikákat dolgozzanak ki, amelyekhez megfelelő költségvetési alap áll rendelkezésre, és amelyeket proaktív megközelítés jellemez.

| 5.12 | Ezeknek a programoknak olyan értékelési rendszerekkel kell rendelkezniük, amelyek pontos mutatókat tartalmaznak, valamint átlátható eljárásokat alkalmaznak. A civil társadalmat be kell vonni az értékelő eljárásba. |
| --- | --- |

5.12

Ezeknek a programoknak olyan értékelési rendszerekkel kell rendelkezniük, amelyek pontos mutatókat tartalmaznak, valamint átlátható eljárásokat alkalmaznak. A civil társadalmat be kell vonni az értékelő eljárásba.

6.   Célkitűzések

| 6.1 | Azok a szempontok és megközelítések, amelyeknek a regionális és helyi beilleszkedési programok alapját kell képezniük, rendkívül sokfélék; a legfontosabbak a következők: |
| --- | --- |

6.1

Azok a szempontok és megközelítések, amelyeknek a regionális és helyi beilleszkedési programok alapját kell képezniük, rendkívül sokfélék; a legfontosabbak a következők:

| 6.2 | A tényleges helyzet megfigyelése. – Az intézményeknek alaposan elemezniük kell a bevándorlással és a kisebbségek helyzetével kapcsolatos tényleges helyzetet egy adott területen, annak érdekében, hogy megfelelő intézkedéseket hozzanak. |
| --- | --- |

6.2

A tényleges helyzet megfigyelése. – Az intézményeknek alaposan elemezniük kell a bevándorlással és a kisebbségek helyzetével kapcsolatos tényleges helyzetet egy adott területen, annak érdekében, hogy megfelelő intézkedéseket hozzanak.

| 6.3 | Fogadás. – Fogadóközpontok létrehozása; egészségügyi segítségnyújtás és jogi támogatás; átmeneti elszállásolás speciális esetekben; beíratás nyelvtanfolyamokra; tájékoztatás a fogadó társadalom törvényeiről és szokásairól; segítségnyújtás az első munkavállaláshoz stb. E szolgáltatások keretében külön figyelmet kell szentelni a kiskorúaknak és más kiszolgáltatott személyeknek. |
| --- | --- |

6.3

Fogadás. – Fogadóközpontok létrehozása; egészségügyi segítségnyújtás és jogi támogatás; átmeneti elszállásolás speciális esetekben; beíratás nyelvtanfolyamokra; tájékoztatás a fogadó társadalom törvényeiről és szokásairól; segítségnyújtás az első munkavállaláshoz stb. E szolgáltatások keretében külön figyelmet kell szentelni a kiskorúaknak és más kiszolgáltatott személyeknek.

| 6.4 | Nyelvoktatás. – A helyi és regionális önkormányzatoknak aktív politikákat kell folytatniuk a nyelvoktatás terén, mert a beilleszkedéshez szükséges a fogadó társadalom nyelvének megfelelő ismerete. A képzési programokat a bevándorlók tartózkodási helyéhez közeli helyszíneken és rendkívül rugalmas időbeosztásban kell megszervezni. Az önkormányzatok tegyenek meg minden tőlük telhetőt azért, hogy a bevándorlók közül mindenki részt vehessen a tanfolyamokon. |
| --- | --- |

6.4

Nyelvoktatás. – A helyi és regionális önkormányzatoknak aktív politikákat kell folytatniuk a nyelvoktatás terén, mert a beilleszkedéshez szükséges a fogadó társadalom nyelvének megfelelő ismerete. A képzési programokat a bevándorlók tartózkodási helyéhez közeli helyszíneken és rendkívül rugalmas időbeosztásban kell megszervezni. Az önkormányzatok tegyenek meg minden tőlük telhetőt azért, hogy a bevándorlók közül mindenki részt vehessen a tanfolyamokon.

| 6.5 | A munkavállalás lehetősége. – A munka a beilleszkedés szempontjából kétségtelenül prioritást képez. A munkaügyi hivataloknak megfelelő programokat kell működtetniük: szakmai képzési programokat, tanácsadó szolgálatot stb. |
| --- | --- |

6.5

A munkavállalás lehetősége. – A munka a beilleszkedés szempontjából kétségtelenül prioritást képez. A munkaügyi hivataloknak megfelelő programokat kell működtetniük: szakmai képzési programokat, tanácsadó szolgálatot stb.

| 6.6 | A munkahelyi hátrányos megkülönböztetés súlyos akadályt jelent a beilleszkedés szempontjából. A helyi és regionális partnereknek aktívan részt kell venniük a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemben. |
| --- | --- |

6.6

A munkahelyi hátrányos megkülönböztetés súlyos akadályt jelent a beilleszkedés szempontjából. A helyi és regionális partnereknek aktívan részt kell venniük a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemben.

| 6.7 | Lakáshoz jutás. – A jó minőségű lakáshoz való megkülönböztetésmentes hozzájutás a helyi és regionális politikák számára az egyik legnagyobb kihívás. Az önkormányzatoknak el kell kerülniük a bevándorló lakosság által sűrűn lakott, leromlott városi gettók kialakulását, ehhez pedig idejében módosítani kell a várostervezési politikákat. E negyedekben az életminőség javításának prioritásként kell szerepelnie. |
| --- | --- |

6.7

Lakáshoz jutás. – A jó minőségű lakáshoz való megkülönböztetésmentes hozzájutás a helyi és regionális politikák számára az egyik legnagyobb kihívás. Az önkormányzatoknak el kell kerülniük a bevándorló lakosság által sűrűn lakott, leromlott városi gettók kialakulását, ehhez pedig idejében módosítani kell a várostervezési politikákat. E negyedekben az életminőség javításának prioritásként kell szerepelnie.

| 6.8 | Oktatás. – Az oktatási rendszereknek biztosítaniuk kell a bevándorlók gyerekei számára a jó iskolákhoz való hozzáférést. Meg kell akadályozni az esetek többségében megfigyelhető jelenséget: azt, hogy ezek a tanulók a nagyon szegény gettóiskolákat látogassák. Az oktatás – annak összes szintje – az új nemzedékek beilleszkedésének az alapja. |
| --- | --- |

6.8

Oktatás. – Az oktatási rendszereknek biztosítaniuk kell a bevándorlók gyerekei számára a jó iskolákhoz való hozzáférést. Meg kell akadályozni az esetek többségében megfigyelhető jelenséget: azt, hogy ezek a tanulók a nagyon szegény gettóiskolákat látogassák. Az oktatás – annak összes szintje – az új nemzedékek beilleszkedésének az alapja.

| 6.9 | Az oktatásnak tekintettel kell lennie az európai társadalmak sokszínűségére. Biztosítani kell a kultúrák közötti közvetítők jelenlétét, és a nyelvi, illetve kulturális nehézségek leküzdése céljából növelni kell a pedagógiai erőforrásokat. |
| --- | --- |

6.9

Az oktatásnak tekintettel kell lennie az európai társadalmak sokszínűségére. Biztosítani kell a kultúrák közötti közvetítők jelenlétét, és a nyelvi, illetve kulturális nehézségek leküzdése céljából növelni kell a pedagógiai erőforrásokat.

| 6.10 | A felnőttképzési programoknak a bevándorló lakosság – és különösen a nők – számára is hozzáférhetőeknek kell lenniük. A szakképzés alapvető fontosságú annak elősegítéséhez, hogy a bevándorlók munkahelyhez jussanak. |
| --- | --- |

6.10

A felnőttképzési programoknak a bevándorló lakosság – és különösen a nők – számára is hozzáférhetőeknek kell lenniük. A szakképzés alapvető fontosságú annak elősegítéséhez, hogy a bevándorlók munkahelyhez jussanak.

| 6.11 | Az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés. – A bevándorlóknak az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférését támogatni kell. Bizonyos esetekben szükség lehet a kultúrák közötti közvetítői szolgálatok együttműködésére. |
| --- | --- |

6.11

Az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés. – A bevándorlóknak az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférését támogatni kell. Bizonyos esetekben szükség lehet a kultúrák közötti közvetítői szolgálatok együttműködésére.

| 6.12 | A szociális szolgáltatások kiigazítása. – Gyakran megtörténik, hogy a bevándorlás olyan igényeket támaszt a szociális szolgáltatásokkal szemben, amelyre nincsenek felkészülve. Alkalmazkodniuk kell az új helyzethez: a sokszínűség kezeléséhez. |
| --- | --- |

6.12

A szociális szolgáltatások kiigazítása. – Gyakran megtörténik, hogy a bevándorlás olyan igényeket támaszt a szociális szolgáltatásokkal szemben, amelyre nincsenek felkészülve. Alkalmazkodniuk kell az új helyzethez: a sokszínűség kezeléséhez.

| 6.13 | A szakképzés. – A szociális szolgáltatások terén dolgozóknak, az oktatási intézmények, a rendőri szervek, az egészségügyi intézmények alkalmazottainak, illetve a közszolgáltatások minden egyéb területén dolgozóknak kiegészítő képzésben kell részt venniük, annak érdekében, hogy képesek legyenek megfelelő módon foglalkozni a bevándorló lakossággal és a kisebbségekkel. |
| --- | --- |

6.13

A szakképzés. – A szociális szolgáltatások terén dolgozóknak, az oktatási intézmények, a rendőri szervek, az egészségügyi intézmények alkalmazottainak, illetve a közszolgáltatások minden egyéb területén dolgozóknak kiegészítő képzésben kell részt venniük, annak érdekében, hogy képesek legyenek megfelelő módon foglalkozni a bevándorló lakossággal és a kisebbségekkel.

| 6.14 | A sokszínűség pozitívum. – A kulturális programoknak el kell ismerniük a kulturális sokszínűséget. A sokszínűség napjainkban az európai városok egyik jellegzetessége. Ez a sokszínűség a vallásokra is vonatkozik. |
| --- | --- |

6.14

A sokszínűség pozitívum. – A kulturális programoknak el kell ismerniük a kulturális sokszínűséget. A sokszínűség napjainkban az európai városok egyik jellegzetessége. Ez a sokszínűség a vallásokra is vonatkozik.

| 6.15 | Szükséges továbbá, hogy a helyi önkormányzatok ösztönözzék, hogy az emberek megtanuljanak egymás mellett élni, és segítsék elő, hogy származásától függetlenül mindenki alkalmazkodjon annak a városnak az életmódjához, ahol él. E tanulási folyamatban a kultúrák közötti kölcsönös megértés és a társadalmi integráció előmozdítása érdekében részt kell vennie mind a bevándorló lakosságnak, mind pedig a befogadó társadalomnak. |
| --- | --- |

6.15

Szükséges továbbá, hogy a helyi önkormányzatok ösztönözzék, hogy az emberek megtanuljanak egymás mellett élni, és segítsék elő, hogy származásától függetlenül mindenki alkalmazkodjon annak a városnak az életmódjához, ahol él. E tanulási folyamatban a kultúrák közötti kölcsönös megértés és a társadalmi integráció előmozdítása érdekében részt kell vennie mind a bevándorló lakosságnak, mind pedig a befogadó társadalomnak.

| 6.16 | Mindenkinek rendelkeznie kell a családi élethez való joggal, amely az emberi jogokról szóló egyezményekben nemzetközileg elismert alapvető jogok egyike. Ennek ellenére számos nemzeti jogszabály, sőt, a családegyesítésről szóló uniós irányelv (24) sem garantálja megfelelően számos bevándorló számára, hogy élhessenek a családi élethez való jogukkal, amely pedig az integrációs politikák egyik igen fontos eleme. |
| --- | --- |

6.16

Mindenkinek rendelkeznie kell a családi élethez való joggal, amely az emberi jogokról szóló egyezményekben nemzetközileg elismert alapvető jogok egyike. Ennek ellenére számos nemzeti jogszabály, sőt, a családegyesítésről szóló uniós irányelv (24) sem garantálja megfelelően számos bevándorló számára, hogy élhessenek a családi élethez való jogukkal, amely pedig az integrációs politikák egyik igen fontos eleme.

| 6.17 | A nemek dimenziója. – A nemek dimenziójának részét kell képeznie a beilleszkedési politikák egészének. A szakképzéssel kapcsolatos politikák, amelyek a munkaerőpiacon való beilleszkedés megkönnyítésére irányulnak, különösen lényegesek. |
| --- | --- |

6.17

A nemek dimenziója. – A nemek dimenziójának részét kell képeznie a beilleszkedési politikák egészének. A szakképzéssel kapcsolatos politikák, amelyek a munkaerőpiacon való beilleszkedés megkönnyítésére irányulnak, különösen lényegesek.

| 6.18 | A polgári részvétel. – A polgári részvétel csatornáihoz való hozzáférés a beilleszkedés egyik elsődleges tényezője. Az állampolgári jogokat és a helyi választásokon való szavazás jogát biztosítani kell a harmadik országok azon állampolgárai számára, akik az Európai Unióban hosszú távon tartózkodnak vagy állandó lakhellyel rendelkeznek, amint azt az EGSZB már számos véleményében (25) javasolta. |
| --- | --- |

6.18

A polgári részvétel. – A polgári részvétel csatornáihoz való hozzáférés a beilleszkedés egyik elsődleges tényezője. Az állampolgári jogokat és a helyi választásokon való szavazás jogát biztosítani kell a harmadik országok azon állampolgárai számára, akik az Európai Unióban hosszú távon tartózkodnak vagy állandó lakhellyel rendelkeznek, amint azt az EGSZB már számos véleményében (25) javasolta.

7.   Új stratégiák a helyi és regionális önkormányzatok számára (a barcelonai meghallgatás néhány következtetése)

7.1   A hálózatépítés és a különböző intézmények közötti koordináció szükségessége

| 7.1.1 | A hálózatépítés és az intézményközi koordináció kulcsfontosságú, és kétféle formát ölthet: horizontális, azaz a helyi kormányzatok közötti, és vertikális, azaz a helyi, a regionális és a nemzeti közigazgatások közötti lehet. A bevándorlás és a beilleszkedés jelentette kihívásokkal az egyes igazgatási szintek önmagukban képtelenek szembenézni. Az EGSZB azt javasolja, hogy a közigazgatási szervek javítsák koordinációs rendszereiket, és a hálózatban folyó munkát kísérjék értékelési eljárások. Az EGSZB továbbá jobb együttműködést szeretne megvalósítani a Régiók Bizottságával az integrációs politikák előmozdítása terén. |
| --- | --- |

7.1.1

A hálózatépítés és az intézményközi koordináció kulcsfontosságú, és kétféle formát ölthet: horizontális, azaz a helyi kormányzatok közötti, és vertikális, azaz a helyi, a regionális és a nemzeti közigazgatások közötti lehet. A bevándorlás és a beilleszkedés jelentette kihívásokkal az egyes igazgatási szintek önmagukban képtelenek szembenézni. Az EGSZB azt javasolja, hogy a közigazgatási szervek javítsák koordinációs rendszereiket, és a hálózatban folyó munkát kísérjék értékelési eljárások. Az EGSZB továbbá jobb együttműködést szeretne megvalósítani a Régiók Bizottságával az integrációs politikák előmozdítása terén.

| 7.1.2 | Egyes régiók, például Katalónia és Schleswig-Holstein jelezték, hogy munkájuk egyik központi eleme az, hogy bevonják a helyi önkormányzatokat az intézkedéseik megtervezésébe. Campania régió is többször kiemelte a szakszervezetekkel, az egyházi szervekkel stb. történő hálózatépítésre való törekvését. A helyi önkormányzatok is hangsúlyozták, hogy az olyan feladatok terén, mint a befogadás, igen fontos az erre a területre szakosodott szervekkel hálózatban folytatott munka. |
| --- | --- |

7.1.2

Egyes régiók, például Katalónia és Schleswig-Holstein jelezték, hogy munkájuk egyik központi eleme az, hogy bevonják a helyi önkormányzatokat az intézkedéseik megtervezésébe. Campania régió is többször kiemelte a szakszervezetekkel, az egyházi szervekkel stb. történő hálózatépítésre való törekvését. A helyi önkormányzatok is hangsúlyozták, hogy az olyan feladatok terén, mint a befogadás, igen fontos az erre a területre szakosodott szervekkel hálózatban folytatott munka.

| 7.1.3 | A helyi önkormányzatok közötti hálózatépítéssel kapcsolatban európai szinten egyre több tapasztalatot szerzünk. A Eurocities egy 1986-ban létrehozott szervezet, amelynek 123 európai város a tagja. Munkacsoportokba szerveződik, ezek egyike a bevándorlással és az integrációval foglalkozik; ebben tevékenyen részt vesz a meghallgatáson is részt vevő néhány város, pl. Rotterdam és Leeds. Ezenfelül a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréje segíti a különböző városok részvételével folytatott európai projekteket. |
| --- | --- |

7.1.3

A helyi önkormányzatok közötti hálózatépítéssel kapcsolatban európai szinten egyre több tapasztalatot szerzünk. A Eurocities egy 1986-ban létrehozott szervezet, amelynek 123 európai város a tagja. Munkacsoportokba szerveződik, ezek egyike a bevándorlással és az integrációval foglalkozik; ebben tevékenyen részt vesz a meghallgatáson is részt vevő néhány város, pl. Rotterdam és Leeds. Ezenfelül a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréje segíti a különböző városok részvételével folytatott európai projekteket.

| 7.1.4 | Egy másik nemrégiben létrehozott, kifejezetten a bevándorlási és integrációs politikára szakosodott hálózat az ERLAI, amelynek 26 helyi és regionális önkormányzat a tagja. Ennek is az információ- és tapasztalatcsere, valamint a közös cselekvések és projektek végrehajtása a célja. |
| --- | --- |

7.1.4

Egy másik nemrégiben létrehozott, kifejezetten a bevándorlási és integrációs politikára szakosodott hálózat az ERLAI, amelynek 26 helyi és regionális önkormányzat a tagja. Ennek is az információ- és tapasztalatcsere, valamint a közös cselekvések és projektek végrehajtása a célja.

| 7.1.5 | Emellett más, különböző szervezetek által kezdeményezett tapasztalatok is léteznek. Az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért szintén városok hálózataként működik az integrációs politikák összehangolása érdekében. |
| --- | --- |

7.1.5

Emellett más, különböző szervezetek által kezdeményezett tapasztalatok is léteznek. Az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért szintén városok hálózataként működik az integrációs politikák összehangolása érdekében.

| 7.1.6 | Uniós szinten az Európai Bizottság által összehangolt nemzeti integrációs kapcsolattartó pontok hálózata szintén a tapasztalatcserét tűzte ki céljául. Hozzájárult a „Kézikönyv az integrációról” (26) elkészítéséhez és a migrációról és az integrációról szóló éves jelentéshez (27). |
| --- | --- |

7.1.6

Uniós szinten az Európai Bizottság által összehangolt nemzeti integrációs kapcsolattartó pontok hálózata szintén a tapasztalatcserét tűzte ki céljául. Hozzájárult a „Kézikönyv az integrációról” (26) elkészítéséhez és a migrációról és az integrációról szóló éves jelentéshez (27).

7.2   A beilleszkedési tervek és a civil társadalom részvétele

| 7.2.1 | Azok a helyi és regionális önkormányzatok, amelyek átfogó tervet dolgoztak ki, és amelyek rendelkeznek a beilleszkedés kezelésével foglalkozó osztályokkal, jobb eredményeket érnek el, mint azok, amelyek csak különálló intézkedéseket hoznak. A tervezés, az erőforrások biztosítása és a kezelési eszközök létrehozása szükségesek a bevándorlással és a beilleszkedéssel való megbirkózáshoz. |
| --- | --- |

7.2.1

Azok a helyi és regionális önkormányzatok, amelyek átfogó tervet dolgoztak ki, és amelyek rendelkeznek a beilleszkedés kezelésével foglalkozó osztályokkal, jobb eredményeket érnek el, mint azok, amelyek csak különálló intézkedéseket hoznak. A tervezés, az erőforrások biztosítása és a kezelési eszközök létrehozása szükségesek a bevándorlással és a beilleszkedéssel való megbirkózáshoz.

| 7.2.2 | Az EGSZB úgy véli, hogy igen fontos, hogy a politikák kidolgozásában és az intézkedések lebonyolításában részt vegyenek a civil szervezetek. A beilleszkedési tervek sikeréhez fontos a civil társadalom részvétele. Schleswig-Holstein tartomány is így gondolkodott, amely terve elfogadása előtt széles körű vitát tartott a szociális szereplőkkel és különféle szervekkel, és ezzel elérte, hogy a társadalom ráébredjen a beilleszkedési politikák szükségességére. Más városokat és régiókat is megemlíthetünk példaként, ahol lezajlott a részvételi folyamat (Koppenhága, Barcelona, Helsinki stb.). |
| --- | --- |

7.2.2

Az EGSZB úgy véli, hogy igen fontos, hogy a politikák kidolgozásában és az intézkedések lebonyolításában részt vegyenek a civil szervezetek. A beilleszkedési tervek sikeréhez fontos a civil társadalom részvétele. Schleswig-Holstein tartomány is így gondolkodott, amely terve elfogadása előtt széles körű vitát tartott a szociális szereplőkkel és különféle szervekkel, és ezzel elérte, hogy a társadalom ráébredjen a beilleszkedési politikák szükségességére. Más városokat és régiókat is megemlíthetünk példaként, ahol lezajlott a részvételi folyamat (Koppenhága, Barcelona, Helsinki stb.).

7.3   Az európai integrációs alap

| 7.3.1 | A helyi és regionális önkormányzatok eredményesebbé válnak, ha igénybe veszik a tagállami kormányok pénzügyi támogatását, hiszen az integrációs politikákhoz pénzügyi forrásokra van szükség, és a tagállamoknak több elkötelezettséget kellene vállalniuk e téren. Schleswig-Holstein tartomány is utalt erre, jelezve, hogy az egyik legjelentősebb intézkedése az volt, hogy a német szövetségi kormányt szembesítette azzal, hogy eleget kell tennie ennek a kérésnek – és kedvező eredményeket ért el ezen a téren. |
| --- | --- |

7.3.1

A helyi és regionális önkormányzatok eredményesebbé válnak, ha igénybe veszik a tagállami kormányok pénzügyi támogatását, hiszen az integrációs politikákhoz pénzügyi forrásokra van szükség, és a tagállamoknak több elkötelezettséget kellene vállalniuk e téren. Schleswig-Holstein tartomány is utalt erre, jelezve, hogy az egyik legjelentősebb intézkedése az volt, hogy a német szövetségi kormányt szembesítette azzal, hogy eleget kell tennie ennek a kérésnek – és kedvező eredményeket ért el ezen a téren.

| 7.3.2 | Más helyi önkormányzatok, pl. Ljubljana és Brescia megjegyezték, hogy a kormánytól kapott támogatás szűkössége miatt nem tudnak szerteágazóbb politikákat folytatni ezen a területen. Ez a probléma még súlyosabb, ha a regionális kormányzatok is kevés saját forrással rendelkeznek. Erre utalt a franciaországi Midi-Pyrénées régió képviselője. |
| --- | --- |

7.3.2

Más helyi önkormányzatok, pl. Ljubljana és Brescia megjegyezték, hogy a kormánytól kapott támogatás szűkössége miatt nem tudnak szerteágazóbb politikákat folytatni ezen a területen. Ez a probléma még súlyosabb, ha a regionális kormányzatok is kevés saját forrással rendelkeznek. Erre utalt a franciaországi Midi-Pyrénées régió képviselője.

| 7.3.3 | A Tanács és az Európai Parlament által a 2007–2013-as időszakra elfogadott európai integrációs alap nagyon fontos, mivel jelentős pénzügyi erőforrásokat mozgósít majd az integrációs politikák számára, és elősegíti, hogy a politikákat az Unión belül koherens és átfogó keretben és a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával valósítsák meg. Az új tagállamok különösen érdeklődnek az alap iránt. Az EGSZB ismételten támogatja annak létrehozását, és sürgeti az Európai Bizottságot, hogy kérje ki a véleményét a rendelet kidolgozása tárgyában. |
| --- | --- |

7.3.3

A Tanács és az Európai Parlament által a 2007–2013-as időszakra elfogadott európai integrációs alap nagyon fontos, mivel jelentős pénzügyi erőforrásokat mozgósít majd az integrációs politikák számára, és elősegíti, hogy a politikákat az Unión belül koherens és átfogó keretben és a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával valósítsák meg. Az új tagállamok különösen érdeklődnek az alap iránt. Az EGSZB ismételten támogatja annak létrehozását, és sürgeti az Európai Bizottságot, hogy kérje ki a véleményét a rendelet kidolgozása tárgyában.

7.4   A különleges szolgáltatások nem vezethetnek szegregációhoz

| 7.4.1 | El kell kerülni, hogy a bevándorlók számára nyújtott különleges szolgáltatások létrehozása elősegítse a szegregációt. A budapesti képviselő például megjegyezte, hogy Magyarországon a helyi önkormányzatok családtámogatási, gyermekvédelmi, foglalkoztatási stb. hivatalokkal rendelkeznek, és akárcsak a többi állampolgárnak, a bevándorlóknak is ezekhez kell fordulniuk. Általában azonban minden olyan város és régió, amely integrációs politikát dolgozott ki, ennek keretében speciális terveket készített, és különleges forrásokat és hivatalokat hozott létre. Helsinki képviselője kijelentette, hogy: „nem kellene, hogy speciális hivatalokra legyen szükség a bevándorlók számára, de mégis így van”; ami jelzi, hogy a közös hivatalok egyedül nem pótolják a hiányosságokat, és nem oldják meg a bevándorlók által tapasztalt speciális hátrányokat, nehézségeket és igényeket. |
| --- | --- |

7.4.1

El kell kerülni, hogy a bevándorlók számára nyújtott különleges szolgáltatások létrehozása elősegítse a szegregációt. A budapesti képviselő például megjegyezte, hogy Magyarországon a helyi önkormányzatok családtámogatási, gyermekvédelmi, foglalkoztatási stb. hivatalokkal rendelkeznek, és akárcsak a többi állampolgárnak, a bevándorlóknak is ezekhez kell fordulniuk. Általában azonban minden olyan város és régió, amely integrációs politikát dolgozott ki, ennek keretében speciális terveket készített, és különleges forrásokat és hivatalokat hozott létre. Helsinki képviselője kijelentette, hogy: „nem kellene, hogy speciális hivatalokra legyen szükség a bevándorlók számára, de mégis így van”; ami jelzi, hogy a közös hivatalok egyedül nem pótolják a hiányosságokat, és nem oldják meg a bevándorlók által tapasztalt speciális hátrányokat, nehézségeket és igényeket.

| 7.4.2 | A bevándorlás és a beilleszkedés kezeléséhez tervekre, projektekre és különleges forrásokra van szükség. Továbbra is fennáll azonban a probléma, hogy ebből kiindulva miként juthatunk közelebb a helyzet normalizálódásához; azaz hogyan kerülhetjük el, hogy a különleges elbánás szegregációhoz vezessen. Brescia képviselője jelezte, hogy a bevándorlók számára létrehozott hivatalok „nem párhuzamos, hanem kiegészítő jellegűek”; azaz nem helyettesítik a rendes hivatalokat, csak a bevándorlóknak ezekhez kell fordulniuk minden olyan ügyben, amelyet egyébként a „rendes” hivatalban intéznek. |
| --- | --- |

7.4.2

A bevándorlás és a beilleszkedés kezeléséhez tervekre, projektekre és különleges forrásokra van szükség. Továbbra is fennáll azonban a probléma, hogy ebből kiindulva miként juthatunk közelebb a helyzet normalizálódásához; azaz hogyan kerülhetjük el, hogy a különleges elbánás szegregációhoz vezessen. Brescia képviselője jelezte, hogy a bevándorlók számára létrehozott hivatalok „nem párhuzamos, hanem kiegészítő jellegűek”; azaz nem helyettesítik a rendes hivatalokat, csak a bevándorlóknak ezekhez kell fordulniuk minden olyan ügyben, amelyet egyébként a „rendes” hivatalban intéznek.

| 7.4.3 | Koppenhága szintén kiemeli, hogy az Integrációs Tanács egyik legkényesebb feladata annak biztosítása, hogy intézkedéseik ne legitimálják a bevándorló lakosság és a kisebbségek semmiféle szegregációját. Igyekeznek befogadó jellegű, a lakosság összes rétege közötti közeledést és integrációt elősegítő intézkedéseket hozni. |
| --- | --- |

7.4.3

Koppenhága szintén kiemeli, hogy az Integrációs Tanács egyik legkényesebb feladata annak biztosítása, hogy intézkedéseik ne legitimálják a bevándorló lakosság és a kisebbségek semmiféle szegregációját. Igyekeznek befogadó jellegű, a lakosság összes rétege közötti közeledést és integrációt elősegítő intézkedéseket hozni.

| 7.4.4 | Ezzel összefüggésben fontos, hogy a helyi lakosság ne úgy tekintsen a bevándorlással kapcsolatos intézkedésekre mint a bevándorlók számára nyújtott előjogokra, mert ez tovább erősíthetné az előítéleteket, és elősegítené a szegregációt. Katalónia is így véli, jelezve, hogy a bevándorló lakosságot célzó megkülönböztetett intézkedések meghozatalakor jelentős mértékben figyelembe kell venni, hogy a helyi lakosság körében ez esetleg ellenérzéseket szül. Emiatt a helyi és regionális önkormányzatok bevándorlással kapcsolatos intézkedéseit világosan el kell magyarázni. |
| --- | --- |

7.4.4

Ezzel összefüggésben fontos, hogy a helyi lakosság ne úgy tekintsen a bevándorlással kapcsolatos intézkedésekre mint a bevándorlók számára nyújtott előjogokra, mert ez tovább erősíthetné az előítéleteket, és elősegítené a szegregációt. Katalónia is így véli, jelezve, hogy a bevándorló lakosságot célzó megkülönböztetett intézkedések meghozatalakor jelentős mértékben figyelembe kell venni, hogy a helyi lakosság körében ez esetleg ellenérzéseket szül. Emiatt a helyi és regionális önkormányzatok bevándorlással kapcsolatos intézkedéseit világosan el kell magyarázni.

7.5   Az integráció célkitűzései

| 7.5.1 | Számos város és régió kifejtette álláspontját magával az integráció forgalmával kapcsolatban, ami azt mutatja, hogy ez a vita még nem zárult le Európában, hiszen itt számos különféle politikai és igazságszolgáltatási kultúra, valamint integrációs modell létezik. |
| --- | --- |

7.5.1

Számos város és régió kifejtette álláspontját magával az integráció forgalmával kapcsolatban, ami azt mutatja, hogy ez a vita még nem zárult le Európában, hiszen itt számos különféle politikai és igazságszolgáltatási kultúra, valamint integrációs modell létezik.

| 7.5.2 | Schleswig-Holstein tartomány egy számos résztvevővel zajló, nagyszabású vita után kijelentette, hogy három központi kérdésre kell koncentrálni: az egyenlő részvételre, a jogok és a kötelezettségek közötti egyensúlyra, valamint a befogadó és diszkriminációellenes intézkedések kidolgozására, melyekbe bevonják mind a bevándorlókat, mind pedig a befogadó társadalmat. |
| --- | --- |

7.5.2

Schleswig-Holstein tartomány egy számos résztvevővel zajló, nagyszabású vita után kijelentette, hogy három központi kérdésre kell koncentrálni: az egyenlő részvételre, a jogok és a kötelezettségek közötti egyensúlyra, valamint a befogadó és diszkriminációellenes intézkedések kidolgozására, melyekbe bevonják mind a bevándorlókat, mind pedig a befogadó társadalmat.

| 7.5.3 | A portugáliai Santa Casa da Misericórdia szervezet ezt a befogadó irányvonalat követi, és ez irányítja Portugáliában az integrációs politikákat is. Elsősorban az egyenlőségi politikákra és a portugál állampolgárság megszerzésének elősegítésére összpontosítanak. |
| --- | --- |

7.5.3

A portugáliai Santa Casa da Misericórdia szervezet ezt a befogadó irányvonalat követi, és ez irányítja Portugáliában az integrációs politikákat is. Elsősorban az egyenlőségi politikákra és a portugál állampolgárság megszerzésének elősegítésére összpontosítanak.

| 7.5.4 | Barcelona három tengelyt említett meg: az egyenlőség ösztönzését (a jogok elismerése, az esélyegyenlőség és az egyenlő elbánás előmozdítása), a kulturális sokszínűség elismerését és az egymás mellett élés ösztönzését (elősegítve a társadalmi kohéziót szolgáló intézkedéseket és elkerülve a helyi lakosság és a bevándorlók párhuzamos társadalmainak kialakulását). |
| --- | --- |

7.5.4

Barcelona három tengelyt említett meg: az egyenlőség ösztönzését (a jogok elismerése, az esélyegyenlőség és az egyenlő elbánás előmozdítása), a kulturális sokszínűség elismerését és az egymás mellett élés ösztönzését (elősegítve a társadalmi kohéziót szolgáló intézkedéseket és elkerülve a helyi lakosság és a bevándorlók párhuzamos társadalmainak kialakulását).

| 7.5.5 | Rotterdam 2004-ben széles körű vitát kezdeményezett, amelyben megkérdőjelezték az addig követett integrációs modellt. Ennek szükségessége akkor merült fel, amikor megállapították, hogy az éveken át folytatott aktív integrációs politikák ellenére a társadalom továbbra is részekre tagolódott, és a szegregációs folyamatok (különösen a muzulmán lakossággal szemben) tovább erősödtek. A legfontosabb kérdés az egész társadalmat átható „mi és ők” felfogás volt. |
| --- | --- |

7.5.5

Rotterdam 2004-ben széles körű vitát kezdeményezett, amelyben megkérdőjelezték az addig követett integrációs modellt. Ennek szükségessége akkor merült fel, amikor megállapították, hogy az éveken át folytatott aktív integrációs politikák ellenére a társadalom továbbra is részekre tagolódott, és a szegregációs folyamatok (különösen a muzulmán lakossággal szemben) tovább erősödtek. A legfontosabb kérdés az egész társadalmat átható „mi és ők” felfogás volt.

| 7.5.6 | A European Liaison Committee for Social Housing (a szociális lakhatással foglalkozó európai összekötő bizottság) az integrációról szóló vitát az egyenlőtlenségek felszámolása és az esélyegyenlőség oldaláról közelíti meg. Elsősorban lakhatási ügyekkel foglalkozik, és megjegyzi, hogy az ezen a területen tapasztalható egyenlőtlenség a bevándorló népesség szegregációjának egyik fő oka. |
| --- | --- |

7.5.6

A European Liaison Committee for Social Housing (a szociális lakhatással foglalkozó európai összekötő bizottság) az integrációról szóló vitát az egyenlőtlenségek felszámolása és az esélyegyenlőség oldaláról közelíti meg. Elsősorban lakhatási ügyekkel foglalkozik, és megjegyzi, hogy az ezen a területen tapasztalható egyenlőtlenség a bevándorló népesség szegregációjának egyik fő oka.

| 7.5.7 | Az EGSZB úgy véli, hogy az európai integrációs programot vezérlő (az 1. mellékletben található) 11 közös alapelv megfelelő és kiegyensúlyozott megközelítést követ, és ezzel a barcelonai meghallgatás legtöbb résztvevője egyetértett. |
| --- | --- |

7.5.7

Az EGSZB úgy véli, hogy az európai integrációs programot vezérlő (az 1. mellékletben található) 11 közös alapelv megfelelő és kiegyensúlyozott megközelítést követ, és ezzel a barcelonai meghallgatás legtöbb résztvevője egyetértett.

8.   A foglalkoztatási integráció előtt álló kihívások (a dublini meghallgatás néhány következtetése)

| 8.1 | A munka révén a bevándorlók jelentősen hozzájárulnak Európa gazdasági és szociális jólétéhez. Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy az európai bevándorlás új lehetőségeket jelenthet a vállalatok versenyképessége, valamint a munkafeltételek és a társadalmi jólét szempontjából. |
| --- | --- |

8.1

A munka révén a bevándorlók jelentősen hozzájárulnak Európa gazdasági és szociális jólétéhez. Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy az európai bevándorlás új lehetőségeket jelenthet a vállalatok versenyképessége, valamint a munkafeltételek és a társadalmi jólét szempontjából.

| 8.2 | A foglalkoztatás a beilleszkedési folyamat alapvető eleme, mivel a tisztességes körülmények melletti munka a bevándorlók gazdasági önellátásának kulcsa, kedvez a befogadó társadalommal való kapcsolatoknak és kölcsönös megismerésnek. Az EGSZB azt javasolja, hogy a foglalkoztatási integrációt az egyenlő elbánás feltételei mellett, a helyi lakosok és a bevándorlók közötti diszkrimináció nélkül valósítsák meg, a szükséges szakmai követelmények figyelembevételével. |
| --- | --- |

8.2

A foglalkoztatás a beilleszkedési folyamat alapvető eleme, mivel a tisztességes körülmények melletti munka a bevándorlók gazdasági önellátásának kulcsa, kedvez a befogadó társadalommal való kapcsolatoknak és kölcsönös megismerésnek. Az EGSZB azt javasolja, hogy a foglalkoztatási integrációt az egyenlő elbánás feltételei mellett, a helyi lakosok és a bevándorlók közötti diszkrimináció nélkül valósítsák meg, a szükséges szakmai követelmények figyelembevételével.

| 8.3 | Az Európába bevándorló munkavállalókat igazságos elbánásban kell részesíteni, mivel az emberi jogokról szóló nemzetközi egyezmények és az ILO-egyezményekben lefektetett elvek és jogok védelmét élvezik. Az EGSZB megismétli azon javaslatát, hogy az EU-tagállamok írják alá az ENSZ által 1990-ben elfogadott, „A vendégmunkások és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezményt”. |
| --- | --- |

8.3

Az Európába bevándorló munkavállalókat igazságos elbánásban kell részesíteni, mivel az emberi jogokról szóló nemzetközi egyezmények és az ILO-egyezményekben lefektetett elvek és jogok védelmét élvezik. Az EGSZB megismétli azon javaslatát, hogy az EU-tagállamok írják alá az ENSZ által 1990-ben elfogadott, „A vendégmunkások és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezményt”.

| 8.4 | A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmódról és a faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmódról szóló uniós irányelvek alapvető jogi eszközök a diszkrimináció elleni küzdelemre és a foglalkoztatási integráció előmozdítására irányuló tagállami jogszabályok és gyakorlatok meghatározásához. |
| --- | --- |

8.4

A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmódról és a faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmódról szóló uniós irányelvek alapvető jogi eszközök a diszkrimináció elleni küzdelemre és a foglalkoztatási integráció előmozdítására irányuló tagállami jogszabályok és gyakorlatok meghatározásához.

| 8.5 | A munkaügy területén a jogszabályok és az állami politikák mellett szükséges a szociális partnerek együttműködése is, mivel a foglalkoztatási integráció is egyrészt szociális intézkedések, másrészt a szakszervezetek és a munkaadói szervezetek közötti megállapodások kérdése. |
| --- | --- |

8.5

A munkaügy területén a jogszabályok és az állami politikák mellett szükséges a szociális partnerek együttműködése is, mivel a foglalkoztatási integráció is egyrészt szociális intézkedések, másrészt a szakszervezetek és a munkaadói szervezetek közötti megállapodások kérdése.

| 8.6 | A munkaügyi hivataloknak ösztönözniük kell a bevándorlók munkához jutásának javítását célzó programokat: a szakképzettségek elismerésének előmozdítását, a nyelvi és a szakképzés javítását, valamint a befogadó ország munkaügyi rendszereiről szóló megfelelő tájékoztatást. |
| --- | --- |

8.6

A munkaügyi hivataloknak ösztönözniük kell a bevándorlók munkához jutásának javítását célzó programokat: a szakképzettségek elismerésének előmozdítását, a nyelvi és a szakképzés javítását, valamint a befogadó ország munkaügyi rendszereiről szóló megfelelő tájékoztatást.

| 8.7 | A szakszervezetek, a munkaadói szervezetek, a bevándorlók egyesületei és egyéb civil szervezetek helyi szinten igen jelentős szerepet töltenek be a tájékoztatásban és a bevándorlók munkalehetőséghez jutásának elősegítésében. Európában igen aktívak a bevándorlók és gyermekeik foglalkoztatási beilleszkedését segítő szociális szervezetek: képzési programokat, munkaügyi tanácsadást, kisvállalkozások alapításához támogatást stb. nyújtanak. |
| --- | --- |

8.7

A szakszervezetek, a munkaadói szervezetek, a bevándorlók egyesületei és egyéb civil szervezetek helyi szinten igen jelentős szerepet töltenek be a tájékoztatásban és a bevándorlók munkalehetőséghez jutásának elősegítésében. Európában igen aktívak a bevándorlók és gyermekeik foglalkoztatási beilleszkedését segítő szociális szervezetek: képzési programokat, munkaügyi tanácsadást, kisvállalkozások alapításához támogatást stb. nyújtanak.

| 8.8 | Egyre több vállalat használja ki a bevándorlók munkaerő-piaci integrációja és a növekvő sokszínűség által teremtett lehetőségeket. Az EGSZB úgy véli, hogy a vállalatok segíthetnék felkelteni a befogadó társadalom figyelmét a megkülönböztetés elleni harcra úgy, hogy a munkaerő-felvétel során tartózkodnak mindenféle idegengyűlölő magatartástól és elutasítástól. |
| --- | --- |

8.8

Egyre több vállalat használja ki a bevándorlók munkaerő-piaci integrációja és a növekvő sokszínűség által teremtett lehetőségeket. Az EGSZB úgy véli, hogy a vállalatok segíthetnék felkelteni a befogadó társadalom figyelmét a megkülönböztetés elleni harcra úgy, hogy a munkaerő-felvétel során tartózkodnak mindenféle idegengyűlölő magatartástól és elutasítástól.

| 8.9 | Létre kell hozni egy, a migrációs áramlások tervezésén alapuló olyan eljárást, melyet a származási országban kellene megvalósítani, és melynek a munkaerő integrálásának valós lehetőségeire és következésképpen a társadalmi integrációra kellene összpontosítania. |
| --- | --- |

8.9

Létre kell hozni egy, a migrációs áramlások tervezésén alapuló olyan eljárást, melyet a származási országban kellene megvalósítani, és melynek a munkaerő integrálásának valós lehetőségeire és következésképpen a társadalmi integrációra kellene összpontosítania.

| 8.10 | A munkahelyek rossz minősége is diszkriminációs tényező, amennyiben a bevándorlókat „gyenge pozíciójú” munkaerőként alkalmazzák. |
| --- | --- |

8.10

A munkahelyek rossz minősége is diszkriminációs tényező, amennyiben a bevándorlókat „gyenge pozíciójú” munkaerőként alkalmazzák.

| 8.11 | A szakszervezetek időnként érdekszövetkezeti tendenciákat mutatnak, azaz a bevándorlókat kizárva csak bizonyos speciális érdekeket védenek. Az EGSZB megítélése szerint a szakszervezeteknek fel kell venniük tagjaik közé a bevándorló munkavállalókat, és elő kell segíteniük, hogy ők is kaphassanak képviseleti és vezetői megbízatást. Számos szakszervezetnek vannak bevált gyakorlataik, amelyek garantálják, hogy a dolgozók származásuktól, illetve nemzetiségüktől függetlenül azonos jogokkal rendelkezzenek. |
| --- | --- |

8.11

A szakszervezetek időnként érdekszövetkezeti tendenciákat mutatnak, azaz a bevándorlókat kizárva csak bizonyos speciális érdekeket védenek. Az EGSZB megítélése szerint a szakszervezeteknek fel kell venniük tagjaik közé a bevándorló munkavállalókat, és elő kell segíteniük, hogy ők is kaphassanak képviseleti és vezetői megbízatást. Számos szakszervezetnek vannak bevált gyakorlataik, amelyek garantálják, hogy a dolgozók származásuktól, illetve nemzetiségüktől függetlenül azonos jogokkal rendelkezzenek.

| 8.12 | A munkaadói szövetségek számára igen fontos kihívást jelent a munkaerőpiacok átláthatósága. Az EGSZB úgy véli, hogy – csakúgy, mint a munkavállalói szervezeteknek – együtt kell működniük a regionális és helyi önkormányzatokkal a diszkriminatív helyzetek elkerülése és a befogadó attitűdök előmozdítása érdekében. |
| --- | --- |

8.12

A munkaadói szövetségek számára igen fontos kihívást jelent a munkaerőpiacok átláthatósága. Az EGSZB úgy véli, hogy – csakúgy, mint a munkavállalói szervezeteknek – együtt kell működniük a regionális és helyi önkormányzatokkal a diszkriminatív helyzetek elkerülése és a befogadó attitűdök előmozdítása érdekében.

| 8.13 | A munkaerőpiacok működésében alapvető szerepet játszó és az európai gazdasági és társadalmi élet alappilléreit jelentő szociális partnereknek nagy szerepük van az integrációban. A kollektív tárgyalások keretében vállalniuk kell a bevándorlók integrálásában rájuk háruló felelősséget, a kollektív szerződésekből és a munkaügyi szabályokból és gyakorlatokból kizárva mindenféle közvetett vagy közvetlen diszkriminatív elemet. |
| --- | --- |

8.13

A munkaerőpiacok működésében alapvető szerepet játszó és az európai gazdasági és társadalmi élet alappilléreit jelentő szociális partnereknek nagy szerepük van az integrációban. A kollektív tárgyalások keretében vállalniuk kell a bevándorlók integrálásában rájuk háruló felelősséget, a kollektív szerződésekből és a munkaügyi szabályokból és gyakorlatokból kizárva mindenféle közvetett vagy közvetlen diszkriminatív elemet.

| 8.14 | Az európai szociális partnerek és civil szervezetek bővelkednek a bevált gyakorlatokban, amelyeket az EGSZB szeretne széles körben elterjeszteni. A dublini meghallgatáson elemezték a vállalatoknál, a szakszervezeteknél, a munkaadói és szociális szervezeteknél fellelhető kedvező tapasztalatokat, amelyek közül az EGSZB ki kívánja emelni az írországi szociális partnerek között született, a sokszínűség kezelésére és a diszkrimináció elleni küzdelemre irányuló megállapodásokat; valamint a spanyolországi szociális partnerek megállapodását a szabálytalan munkavállalás és bevándorlás legalizálásáról és a gazdasági bevándorlás kezeléséről, együttműködés és szociális párbeszéd segítségével. |
| --- | --- |

8.14

Az európai szociális partnerek és civil szervezetek bővelkednek a bevált gyakorlatokban, amelyeket az EGSZB szeretne széles körben elterjeszteni. A dublini meghallgatáson elemezték a vállalatoknál, a szakszervezeteknél, a munkaadói és szociális szervezeteknél fellelhető kedvező tapasztalatokat, amelyek közül az EGSZB ki kívánja emelni az írországi szociális partnerek között született, a sokszínűség kezelésére és a diszkrimináció elleni küzdelemre irányuló megállapodásokat; valamint a spanyolországi szociális partnerek megállapodását a szabálytalan munkavállalás és bevándorlás legalizálásáról és a gazdasági bevándorlás kezeléséről, együttműködés és szociális párbeszéd segítségével.

| 8.15 | Az EGSZB úgy véli, hogy aktív politikákra és a szociális partnerek közötti új megállapodásokra van szükség a befogadó társadalmi attitűdök, az egyenlő elbánás és a munkahelyi diszkrimináció elleni küzdelem előmozdítása érdekében. Az európai szociális párbeszéd megfelelő keretet biztosíthat ahhoz, hogy a szociális partnerek belátásuknak megfelelő, új kötelezettségvállalásokat tegyenek. |
| --- | --- |

8.15

Az EGSZB úgy véli, hogy aktív politikákra és a szociális partnerek közötti új megállapodásokra van szükség a befogadó társadalmi attitűdök, az egyenlő elbánás és a munkahelyi diszkrimináció elleni küzdelem előmozdítása érdekében. Az európai szociális párbeszéd megfelelő keretet biztosíthat ahhoz, hogy a szociális partnerek belátásuknak megfelelő, új kötelezettségvállalásokat tegyenek.

| 8.16 | Az európai szociális párbeszéd folytatása kizárólag a szociális partnerek feladata; az ESZSZ és az UNICE kidolgozták annak menetrendjét. Az EGSZB reméli, hogy elérik a kitűzött célokat. |
| --- | --- |

8.16

Az európai szociális párbeszéd folytatása kizárólag a szociális partnerek feladata; az ESZSZ és az UNICE kidolgozták annak menetrendjét. Az EGSZB reméli, hogy elérik a kitűzött célokat.

| 8.17 | Az EGSZB az integráció és a bevándorlás területén fellelhető bevált gyakorlatokkal kapcsolatos párbeszéd állandó fórumaként szerepelhet. Ezzel összefüggésben továbbra is együtt kíván működni a Dublini Alapítvánnyal és az ILO-val annak ösztönzése érdekében, hogy Európában befogadó politikákat és gyakorlatokat folytassanak; újabb találkozókat és fórumokat fog szervezni a szociális partnerek és egyéb civil szervezetek részvételével az Európában folytatott bevált integrációs gyakorlatok tanulmányozása és cseréje céljából. |
| --- | --- |

8.17

Az EGSZB az integráció és a bevándorlás területén fellelhető bevált gyakorlatokkal kapcsolatos párbeszéd állandó fórumaként szerepelhet. Ezzel összefüggésben továbbra is együtt kíván működni a Dublini Alapítvánnyal és az ILO-val annak ösztönzése érdekében, hogy Európában befogadó politikákat és gyakorlatokat folytassanak; újabb találkozókat és fórumokat fog szervezni a szociális partnerek és egyéb civil szervezetek részvételével az Európában folytatott bevált integrációs gyakorlatok tanulmányozása és cseréje céljából.

Brüsszel, 2006. szeptember 13.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie Sigmund

---

(1)  HL C 125., 2002.5.27. (előadó: Luis Miguel PARIZA CASTAŃOS – társelőadó: Vítor MELÍCIAS).

1

(2)  Lásd a konferencia általános következtetéseit.

2

(3)  COM(2004) 508 final.

3

(4)  COM(2003) 336 final.

4

(5)  HL C 80., 2002.3.30. (előadó: Luis Miguel PARIZA CASTAŃOS).

5

(6)  http://europa.eu.int/comm/justice_home/doc_centre/immigration/integration/doc/handbook_en.pdf

6

(7)  COM(2005) 389 final.

7

(8)  Lásd COM(2005)389 final, 2. fejezet.

8

(9)  1. MELLÉKLET

9

(10)  Lásd COM(2005)123 final.

10

(11)  „A migrációs áramlások igazgatása” tárgyban írott vélemény: HL C 88., 2006.4.11., (előadó: An LE NOUAIL MARLIERE).

11

(12)  Lásd COM(2005)389 final, 3. fejezet.

12

(13)  COM(2001) 387 final.

13

(14)  HL C 221., 2002.9.17. (előadó: Soscha Gräfin zu EULENBURG).

14

(15)  2003/109/EK és 2003/86/EK irányelv.

15

(16)  Vélemény a következő tárgyban: „Zöld könyv: A gazdasági migráció kezelésének uniós megközelítéséről” (előadó: Luis Miguel PARIZA CASTAŃOS). HL C 286., 2005.11.17.

16

(17)  Lásd COM(2005)389 final, 3.2. fejezet.

17

(18)  HL C 80., 2004.3.30. (előadó: Luis Miguel PARIZA CASTAŃOS).

18

(19)  HL C 125., 2002.5.27., 1.4. pont; (előadó: Luis Miguel PARIZA CASTAŃOS).

19

(20)  A világ kulturális sokszínűségének előmozdítása és védelme (az UNESCO kulturális sokszínűségről szóló egyetemes nyilatkozata). Ld.:

20

http://portal.unesco.org/culture/en/ev.php-URL_ID=11281&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html.

(21)  Vö.: a 2003/86/EK irányelv és az EGSZB véleményei [HL C 204., 2000.7.18. (előadó: Giacomina CASSINA) és HL C 241., 2002.10.7. (előadó: Francesco MENGOZZI)].

21

(22)  2000/43/EK és 2000/78/EK irányelv.

22

(23)  Lásd az írországi szociális partnerek pozitív szerepéről szóló beszámolót a 3. mellékletben.

23

(24)  Vö.: a 2003/86/EK irányelv és az EGSZB véleményei [HL C 204., 2000.7.18. (előadó: Giacomina CASSINA) és HL C 241., 2002.10.7. (előadó: Francesco MENGOZZI)].

24

(25)  Lásd a „Hozzáférés az uniós polgárságához” tárgyában írt véleményt [HL C 208., 2003.9.3. (előadó: Luis Miguel Pariza Castańos)].

25

(26)  http://europa.eu.int/comm/justice_home/doc_centre/immigration/integration/doc/handbook_en.pdf

26

(27)  COM(2004) 508 final.

27

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/137 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/137

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Európai üzemi tanácsok: új szerep az európai integráció előmozdításában”

(2006/C 318/25)

2005. július 12-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy a Működési Szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése alapján véleményt dolgoz ki: „Európai üzemi tanácsok: új szerep az európai integráció előmozdításában”.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció véleményét 2006. szeptember 6-án elfogadta. (Előadó: Edgardo Maria IOZIA.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. szeptember 13-án tartott 429. plenáris ülésén 144 szavazattal 76 ellenében, 15 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elismeri az európai üzemi tanácsok (EÜT) létfontosságú szerepét abban, hogy ösztönzik és fenntartják a társadalmi kohéziót, valamint az európai munkavállalók integrációjának eszközéül szolgálnak, azáltal, hogy egymás kölcsönös megismerése és megértése révén elősegítik az uniós polgárság érzékelését. Az EÜT-k több mint 10 000 Európa-szerte tevékenykedő küldöttje egy új társadalom felépítésének közvetlen és elkötelezett szereplője. |
| --- | --- |

1.1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elismeri az európai üzemi tanácsok (EÜT) létfontosságú szerepét abban, hogy ösztönzik és fenntartják a társadalmi kohéziót, valamint az európai munkavállalók integrációjának eszközéül szolgálnak, azáltal, hogy egymás kölcsönös megismerése és megértése révén elősegítik az uniós polgárság érzékelését. Az EÜT-k több mint 10 000 Európa-szerte tevékenykedő küldöttje egy új társadalom felépítésének közvetlen és elkötelezett szereplője.

| 1.2 | A konszenzuskeresésre, szociális párbeszédre, a személyes identitás és méltóság tiszteletben tartására, az eltérő érdekek összeegyeztetésére, valamint a fejlődésnek az ember és a környezet iránti figyelemmel történő összehangolására való képességre épülő európai szociális modell szükségessé teszi, hogy a több országra kiterjedő tevékenységet folytató vállalatok létrehozzák az érdekegyeztetés és -ütköztetés fórumait. Az EGSZB úgy véli, hogy a 94/45/EK irányelv fontos szerepet játszott e célok elérésében. |
| --- | --- |

1.2

A konszenzuskeresésre, szociális párbeszédre, a személyes identitás és méltóság tiszteletben tartására, az eltérő érdekek összeegyeztetésére, valamint a fejlődésnek az ember és a környezet iránti figyelemmel történő összehangolására való képességre épülő európai szociális modell szükségessé teszi, hogy a több országra kiterjedő tevékenységet folytató vállalatok létrehozzák az érdekegyeztetés és -ütköztetés fórumait. Az EGSZB úgy véli, hogy a 94/45/EK irányelv fontos szerepet játszott e célok elérésében.

| 1.3 | Az Európai Bizottság kötelezettségei közé tartozott, hogy legkésőbb 1999. szeptember 22-ig„a tagállamokkal, illetve a szociális partnerekkel európai szinten konzultálva” áttekintse ezen irányelv alkalmazását annak érdekében, „hogy szükség esetén módosításokat javasoljon a Tanácsnak”. |
| --- | --- |

1.3

Az Európai Bizottság kötelezettségei közé tartozott, hogy legkésőbb 1999. szeptember 22-ig„a tagállamokkal, illetve a szociális partnerekkel európai szinten konzultálva” áttekintse ezen irányelv alkalmazását annak érdekében, „hogy szükség esetén módosításokat javasoljon a Tanácsnak”.

| 1.4 | Az Európai Bizottság megkezdte a szociális partnerekkel való konzultációt. Az UNICE és a CEEP kinyilvánították, hogy ellenzik az irányelv felülvizsgálatát, ezzel szemben az Európai Szakszervezetek Szövetsége (ETUC) többször is sürgette azt. |
| --- | --- |

1.4

Az Európai Bizottság megkezdte a szociális partnerekkel való konzultációt. Az UNICE és a CEEP kinyilvánították, hogy ellenzik az irányelv felülvizsgálatát, ezzel szemben az Európai Szakszervezetek Szövetsége (ETUC) többször is sürgette azt.

| 1.5 | Az EGSZB – többek között a munka világa, a vállalati szféra és a civil társadalom képviselőinek széles körű meghallgatása révén – alaposan megvizsgálta a jelenlegi helyzetet. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB – többek között a munka világa, a vállalati szféra és a civil társadalom képviselőinek széles körű meghallgatása révén – alaposan megvizsgálta a jelenlegi helyzetet.

| 1.6 | Az eltelt időszak tapasztalatai számos pozitív elemet tartalmaznak. A témában írt több tanulmány, a szociális partnerek által néhány közös szeminárium során feltártak, illetve az EGSZB saját tapasztalatai alapján elmondható, hogy önkéntes alapon születtek a munkaszervezést, a foglalkoztatást, a munkakörülményeket és a szakmai továbbképzést illető, a „partnerség a változásért” gondolatának jegyében fogant megállapodások. Megfelelő megvalósításuk kizárólag az érintett felek akaratától függ. |
| --- | --- |

1.6

Az eltelt időszak tapasztalatai számos pozitív elemet tartalmaznak. A témában írt több tanulmány, a szociális partnerek által néhány közös szeminárium során feltártak, illetve az EGSZB saját tapasztalatai alapján elmondható, hogy önkéntes alapon születtek a munkaszervezést, a foglalkoztatást, a munkakörülményeket és a szakmai továbbképzést illető, a „partnerség a változásért” gondolatának jegyében fogant megállapodások. Megfelelő megvalósításuk kizárólag az érintett felek akaratától függ.

| 1.7 | Az európai üzemi tanácsok tapasztalata kritikus elemeket is tartalmaz: ezek közül legnyilvánvalóbb az európai üzemi tanácsok százalékosan egyelőre csekély aránya az irányelv értelmében ilyenek létrehozására kötelezett vállalkozások számához képest. Az irányelv rendelkezései szerint ugyanis a legalább két tagállamban működő vállalkozások vagy azok munkavállalói európai üzemi tanácsot hozhatnak létre. Az irányelv nem teljes körű alkalmazásának okai között szerepel a munkavállalói kezdeményezések hiánya is, amely bizonyos országokban talán a vállalati szakszervezeti jogok védelmét szolgáló jogszabályok hiányára vezethető vissza. |
| --- | --- |

1.7

Az európai üzemi tanácsok tapasztalata kritikus elemeket is tartalmaz: ezek közül legnyilvánvalóbb az európai üzemi tanácsok százalékosan egyelőre csekély aránya az irányelv értelmében ilyenek létrehozására kötelezett vállalkozások számához képest. Az irányelv rendelkezései szerint ugyanis a legalább két tagállamban működő vállalkozások vagy azok munkavállalói európai üzemi tanácsot hozhatnak létre. Az irányelv nem teljes körű alkalmazásának okai között szerepel a munkavállalói kezdeményezések hiánya is, amely bizonyos országokban talán a vállalati szakszervezeti jogok védelmét szolgáló jogszabályok hiányára vezethető vissza.

| 1.8 | A 94/45/EK irányelv elfogadását követő években megszilárdult a tájékoztatási és konzultációs jogokra vonatkozó közösségi jogi keret, különösen a 2001/86/EK, a 2002/14/EK és a 2003/72/EK irányelvek révén, amelyek a 94/45/EK irányelvhez képest előrelépést jelentenek a tájékoztatás és a konzultáció meghatározása terén, és a döntéshozatalt megelőző konzultációra irányuló eljárásokról rendelkeznek a munkavállalói részvétel tekintetében. Ezek az eljárások hozzájárulnak az európai vállalkozások globális szintű versenyképességének fokozásához. |
| --- | --- |

1.8

A 94/45/EK irányelv elfogadását követő években megszilárdult a tájékoztatási és konzultációs jogokra vonatkozó közösségi jogi keret, különösen a 2001/86/EK, a 2002/14/EK és a 2003/72/EK irányelvek révén, amelyek a 94/45/EK irányelvhez képest előrelépést jelentenek a tájékoztatás és a konzultáció meghatározása terén, és a döntéshozatalt megelőző konzultációra irányuló eljárásokról rendelkeznek a munkavállalói részvétel tekintetében. Ezek az eljárások hozzájárulnak az európai vállalkozások globális szintű versenyképességének fokozásához.

| 1.9 | Az EGSZB három fő pontot emel ki, amelyeknek megfontolását javasolja a 94/45/EK irányelv mielőbbi aktualizálása szempontjából:






  — | a 94/45/EK irányelv tájékoztatásra és a konzultációra vonatkozó rendelkezéseinek összehangolása a fent említett irányelvek hasonló tárgyú rendelkezéseivel; |
| --- | --- | --- |

1.9

Az EGSZB három fő pontot emel ki, amelyeknek megfontolását javasolja a 94/45/EK irányelv mielőbbi aktualizálása szempontjából:

—

a 94/45/EK irányelv tájékoztatásra és a konzultációra vonatkozó rendelkezéseinek összehangolása a fent említett irányelvek hasonló tárgyú rendelkezéseivel;

| — | a különleges tárgyaló testületbe és az EÜT-kbe delegált munkavállalói képviselők számának módosítása, figyelembe véve az Unió bővítését és minden érdekelt ország képviselőinek részvételi jogát; ezt a számot az irányelv 17-ben maximálta, ami akkor megfelelt az irányelv által érintett országok számának; |
| --- | --- |

—

a különleges tárgyaló testületbe és az EÜT-kbe delegált munkavállalói képviselők számának módosítása, figyelembe véve az Unió bővítését és minden érdekelt ország képviselőinek részvételi jogát; ezt a számot az irányelv 17-ben maximálta, ami akkor megfelelt az irányelv által érintett országok számának;

| — | a nemzeti és európai szakszervezetek arra való jogának elismerése, hogy részt vegyenek a különleges tárgyaló testületek és az európai üzemi tanácsok munkájában, annak a lehetőségnek a biztosításával, hogy a tervezett üléseken túl is saját szakértőikhez fordulhassanak. |
| --- | --- |

—

a nemzeti és európai szakszervezetek arra való jogának elismerése, hogy részt vegyenek a különleges tárgyaló testületek és az európai üzemi tanácsok munkájában, annak a lehetőségnek a biztosításával, hogy a tervezett üléseken túl is saját szakértőikhez fordulhassanak.

| 1.10 | Az EGSZB azt javasolja, hogy az új tagállamok integrációjára az ésszerűség határain belül szánt idő elteltével, és miután a szociális partnerek beszámoltak a témával foglalkozó szemináriumok keretében levont tanulságokról, kerüljön sor az irányelv olyan felülvizsgálatára, amely tekintetbe veszi ezeket a tapasztalatokat és a már most összegyűjthető visszajelzéseket. |
| --- | --- |

1.10

Az EGSZB azt javasolja, hogy az új tagállamok integrációjára az ésszerűség határain belül szánt idő elteltével, és miután a szociális partnerek beszámoltak a témával foglalkozó szemináriumok keretében levont tanulságokról, kerüljön sor az irányelv olyan felülvizsgálatára, amely tekintetbe veszi ezeket a tapasztalatokat és a már most összegyűjthető visszajelzéseket.

| 1.11 | Az EGSZB fontosnak tartja a vállalkozások szociális dimenzióját az Európai Unión belül és az EÜT-k ebben játszott szerepét. Az európai szintű vita a fenntartható fejlődésben és az európai szociális modellben jelölte meg az Unió fő sajátosságait. A vállalkozások által a globális gazdaságban viselt társadalmi felelősség a globalizáció kihívásaira adott egyik európai válasz, mely kihívások negatív hatásait enyhíteni lehetne, ha a WTO minden tagállama tiszteletben tartaná az ILO alapvető normáit. A vállalkozások szociális szempontból is fontos szereplőknek tekinthetők, amelyek nagymértékben képesek elősegíteni minden közvetlen érintett, illetve a régiók életminőségének javítását. Meg kell jegyeznünk, hogy – ahogyan az az Európai Üzemi Tanács esetében is történt, főként transznacionális szinten – a társadalmi párbeszédben megtett előrelépések annál jelentősebbek, minél inkább normatív alapon történnek. |
| --- | --- |

1.11

Az EGSZB fontosnak tartja a vállalkozások szociális dimenzióját az Európai Unión belül és az EÜT-k ebben játszott szerepét. Az európai szintű vita a fenntartható fejlődésben és az európai szociális modellben jelölte meg az Unió fő sajátosságait. A vállalkozások által a globális gazdaságban viselt társadalmi felelősség a globalizáció kihívásaira adott egyik európai válasz, mely kihívások negatív hatásait enyhíteni lehetne, ha a WTO minden tagállama tiszteletben tartaná az ILO alapvető normáit. A vállalkozások szociális szempontból is fontos szereplőknek tekinthetők, amelyek nagymértékben képesek elősegíteni minden közvetlen érintett, illetve a régiók életminőségének javítását. Meg kell jegyeznünk, hogy – ahogyan az az Európai Üzemi Tanács esetében is történt, főként transznacionális szinten – a társadalmi párbeszédben megtett előrelépések annál jelentősebbek, minél inkább normatív alapon történnek.

| 1.12 | Az EGSZB tudomásul veszi az Európai Bizottságnak a vállalkozások társadalmi felelősségéről szóló közleményében kifejtett álláspontját a munkavállalók és szakszervezeteik által a társadalmi felelősség gyakorlati megvalósításában játszott szerep fontosságát illetően (1). A közlemény a következőképpen fogalmaz: „A vállalati társadalmi felelősséggel kapcsolatos kezdeményezések támogatásának hatékony eszköze a múltban is és ma is a – különösen ágazati szintű – szociális párbeszéd; a területet érintő követendő gyakorlatok kidolgozásában konstruktív szerepet játszottak az európai üzemi tanácsok is. Mindazonáltal elmondható, hogy tovább kell javítani a vállalati társadalmi felelősség európai vállalkozások körében történő elterjedését, alkalmazását és a vállalati stratégiába való beépítését. Növelni kell a munkavállalók, képviselőik és szakszervezeteik szerepét a vállalati társadalmi felelősséggel kapcsolatos gyakorlatok kidolgozásában és végrehajtásában. Erősíteni kell a közvetett érdekelt felek, többek között a nem kormányzati szervezetek, a fogyasztók, valamint a befektetők szerepét a felelős vállalati magatartás ösztönzésében és előnyökhöz juttatásában.” |
| --- | --- |

1.12

Az EGSZB tudomásul veszi az Európai Bizottságnak a vállalkozások társadalmi felelősségéről szóló közleményében kifejtett álláspontját a munkavállalók és szakszervezeteik által a társadalmi felelősség gyakorlati megvalósításában játszott szerep fontosságát illetően (1). A közlemény a következőképpen fogalmaz: „A vállalati társadalmi felelősséggel kapcsolatos kezdeményezések támogatásának hatékony eszköze a múltban is és ma is a – különösen ágazati szintű – szociális párbeszéd; a területet érintő követendő gyakorlatok kidolgozásában konstruktív szerepet játszottak az európai üzemi tanácsok is. Mindazonáltal elmondható, hogy tovább kell javítani a vállalati társadalmi felelősség európai vállalkozások körében történő elterjedését, alkalmazását és a vállalati stratégiába való beépítését. Növelni kell a munkavállalók, képviselőik és szakszervezeteik szerepét a vállalati társadalmi felelősséggel kapcsolatos gyakorlatok kidolgozásában és végrehajtásában. Erősíteni kell a közvetett érdekelt felek, többek között a nem kormányzati szervezetek, a fogyasztók, valamint a befektetők szerepét a felelős vállalati magatartás ösztönzésében és előnyökhöz juttatásában.”

| 1.13 | Az európai szociális modell jellemzője a legkiszolgáltatottabbak védelmén és a jólét biztosításán túlmenően a személy méltóságát biztosító jogok tiszteletben tartása mindenhol, minden helyzetben. Az uniós polgársághoz kapcsolódó jogoknak a modern Európában valóban mindenhol, így a munkahelyeken és különösen a transznacionális vállalati környezetben is érvényesülniük kell. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, méltányolja a 94/45/EK irányelv elfogadása óta eltelt időszak pozitív fejleményeit, és határozza meg az Unióhoz tartozás érzésének erősítésére legalkalmasabb intézkedéseket. |
| --- | --- |

1.13

Az európai szociális modell jellemzője a legkiszolgáltatottabbak védelmén és a jólét biztosításán túlmenően a személy méltóságát biztosító jogok tiszteletben tartása mindenhol, minden helyzetben. Az uniós polgársághoz kapcsolódó jogoknak a modern Európában valóban mindenhol, így a munkahelyeken és különösen a transznacionális vállalati környezetben is érvényesülniük kell. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, méltányolja a 94/45/EK irányelv elfogadása óta eltelt időszak pozitív fejleményeit, és határozza meg az Unióhoz tartozás érzésének erősítésére legalkalmasabb intézkedéseket.

2.   Az európai üzemi tanácsok (EÜT) működésének társadalmi-gazdasági és jogi kerete

| 2.1 | Az EGSZB mindenekelőtt ki szeretné emelni a 94/45/EK irányelv immár több mint tíz éves múltra visszatekintő alkalmazása során összegyűlt tapasztalatokból leszűrhető pozitívumokat. Mindemellett nem kíván szemet hunyni az európai üzemi tanácsokkal kapcsolatban felmerült nehézségek és kritikus pontok felett sem. E célból együttműködésre szólít fel minden érintettet: a közösségi intézményeket és szerveket csakúgy, mint a különböző szervezeti szinteken működő szociális partnereket annak érdekében, hogy együtt tökéletesítsük e demokratikus képviseleti eszközt. Ez immár elengedhetetlennek tűnik az európai szociális modell megszilárdításához, és az EGSZB megerősíti, hogy támogatja továbbfejlesztését és megerősítését. |
| --- | --- |

2.1

Az EGSZB mindenekelőtt ki szeretné emelni a 94/45/EK irányelv immár több mint tíz éves múltra visszatekintő alkalmazása során összegyűlt tapasztalatokból leszűrhető pozitívumokat. Mindemellett nem kíván szemet hunyni az európai üzemi tanácsokkal kapcsolatban felmerült nehézségek és kritikus pontok felett sem. E célból együttműködésre szólít fel minden érintettet: a közösségi intézményeket és szerveket csakúgy, mint a különböző szervezeti szinteken működő szociális partnereket annak érdekében, hogy együtt tökéletesítsük e demokratikus képviseleti eszközt. Ez immár elengedhetetlennek tűnik az európai szociális modell megszilárdításához, és az EGSZB megerősíti, hogy támogatja továbbfejlesztését és megerősítését.

| 2.2 | Ezzel a saját kezdeményezésű véleménnyel az EGSZB hozzá kíván járulni az európai üzemi tanácsok fellépésének hathatósabbá tételéhez, amelyet a 94/45/EK irányelv olyan aktualizálása segítségével érhetünk el, amely elősegíti az integrációt és a társadalmi kohéziót. Ez utóbbi egyre nagyobb politikai jelentőséggel bíró cél, különösen a jelenlegi, a szociális szempontból erősebb és egységesebb Unió létrehozására való törekvés alábbhagyásával jellemezhető helyzetben. |
| --- | --- |

2.2

Ezzel a saját kezdeményezésű véleménnyel az EGSZB hozzá kíván járulni az európai üzemi tanácsok fellépésének hathatósabbá tételéhez, amelyet a 94/45/EK irányelv olyan aktualizálása segítségével érhetünk el, amely elősegíti az integrációt és a társadalmi kohéziót. Ez utóbbi egyre nagyobb politikai jelentőséggel bíró cél, különösen a jelenlegi, a szociális szempontból erősebb és egységesebb Unió létrehozására való törekvés alábbhagyásával jellemezhető helyzetben.

| 2.3 | Az irányelv elfogadása óta eltelt tizenkét évben sok minden megváltozott az Unióban. Az EGSZB által támogatott bővítési folyamat keretében tíz ország vált az EU tagjává 2004 májusában, további kettő (Bulgária és Románia) pedig a csatlakozás küszöbén áll. Vitathatatlan, hogy a nemzeti jogszabályoknak a közösségi vívmányokkal való harmonizálására irányuló jelentős erőfeszítések és a munkakörülmények védelme terén tett valós előrelépések ellenére a munkavállalói és vállalati szervezetek néhány országban továbbra is csak nehezen képesek képviseleti szintjük megszilárdítására. |
| --- | --- |

2.3

Az irányelv elfogadása óta eltelt tizenkét évben sok minden megváltozott az Unióban. Az EGSZB által támogatott bővítési folyamat keretében tíz ország vált az EU tagjává 2004 májusában, további kettő (Bulgária és Románia) pedig a csatlakozás küszöbén áll. Vitathatatlan, hogy a nemzeti jogszabályoknak a közösségi vívmányokkal való harmonizálására irányuló jelentős erőfeszítések és a munkakörülmények védelme terén tett valós előrelépések ellenére a munkavállalói és vállalati szervezetek néhány országban továbbra is csak nehezen képesek képviseleti szintjük megszilárdítására.

| 2.4 | Az EGSZB kívánatosnak tartja a szociális párbeszéd erősödését, és úgy véli, hogy az EÜT-k e tekintetben nélkülözhetetlen eszközt jelentenek, mert olyan, egymás kölcsönös meghallgatására épülő viszonyokat teremtenek, amelyek alkalmasak a szociális párbeszéd tagállamokban történő előmozdítására. |
| --- | --- |

2.4

Az EGSZB kívánatosnak tartja a szociális párbeszéd erősödését, és úgy véli, hogy az EÜT-k e tekintetben nélkülözhetetlen eszközt jelentenek, mert olyan, egymás kölcsönös meghallgatására épülő viszonyokat teremtenek, amelyek alkalmasak a szociális párbeszéd tagállamokban történő előmozdítására.

| 2.5 | A Miniszterek Tanácsa által 1994. szeptember 22-én elfogadott, „az európai üzemi tanács létrehozásáról vagy a közösségi szintű vállalkozások és vállalkozáscsoportok munkavállalóinak tájékoztatását és a velük folytatott konzultációt szolgáló eljárás kialakításáról” szóló, az 1997. november 17-i 97/74/EK tanácsi irányelvvel az Egyesült Királyságra is kiterjesztett irányelv döntő, egyes vállalkozások és vállalkozáscsoportok transznacionális szerkezetével összhangban álló előrelépést jelentett a vállalati szintű európai szociális párbeszéd továbbfejlesztésében. Ez az új, természetéből adódóan transznacionális eszköz nagymértékben hozzájárult a munkaügyi kapcsolatok európai dimenziójának fejlesztéséhez (2). |
| --- | --- |

2.5

A Miniszterek Tanácsa által 1994. szeptember 22-én elfogadott, „az európai üzemi tanács létrehozásáról vagy a közösségi szintű vállalkozások és vállalkozáscsoportok munkavállalóinak tájékoztatását és a velük folytatott konzultációt szolgáló eljárás kialakításáról” szóló, az 1997. november 17-i 97/74/EK tanácsi irányelvvel az Egyesült Királyságra is kiterjesztett irányelv döntő, egyes vállalkozások és vállalkozáscsoportok transznacionális szerkezetével összhangban álló előrelépést jelentett a vállalati szintű európai szociális párbeszéd továbbfejlesztésében. Ez az új, természetéből adódóan transznacionális eszköz nagymértékben hozzájárult a munkaügyi kapcsolatok európai dimenziójának fejlesztéséhez (2).

| 2.6 | A 94/45/EK irányelv 15. cikkének értelmében az Európai Bizottság kötelezettségei közé tartozott, hogy legkésőbb 1999. szeptember 22-ig„a tagállamokkal, illetve a szociális partnerekkel európai szinten konzultálva” áttekintse ezen irányelv alkalmazását annak érdekében, „hogy szükség esetén módosításokat javasoljon a Tanácsnak”. A felülvizsgálatnak ki kellett volna terjednie az irányelv alkalmazásának részleteire és ezáltal az európai üzemi tanácsok létrehozásának és működésének minden elemére, különös tekintettel az alkalmazottak számával kapcsolatos küszöbértékekre. |
| --- | --- |

2.6

A 94/45/EK irányelv 15. cikkének értelmében az Európai Bizottság kötelezettségei közé tartozott, hogy legkésőbb 1999. szeptember 22-ig„a tagállamokkal, illetve a szociális partnerekkel európai szinten konzultálva” áttekintse ezen irányelv alkalmazását annak érdekében, „hogy szükség esetén módosításokat javasoljon a Tanácsnak”. A felülvizsgálatnak ki kellett volna terjednie az irányelv alkalmazásának részleteire és ezáltal az európai üzemi tanácsok létrehozásának és működésének minden elemére, különös tekintettel az alkalmazottak számával kapcsolatos küszöbértékekre.

| 2.7 | Azt sem tévesztve szem elől, hogy kétségkívül újszerű folyamat meghonosításáról volt szó, az Európai Bizottság úgy vélte, hogy 1999. szeptember 22-ig az európai üzemi tanácsok keretében lefolytatott tárgyalások és kifejtett tevékenységek elég elemet és konkrét tapasztalatot szolgáltatnak majd ahhoz, hogy lehetővé tegyék az irányelv felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

2.7

Azt sem tévesztve szem elől, hogy kétségkívül újszerű folyamat meghonosításáról volt szó, az Európai Bizottság úgy vélte, hogy 1999. szeptember 22-ig az európai üzemi tanácsok keretében lefolytatott tárgyalások és kifejtett tevékenységek elég elemet és konkrét tapasztalatot szolgáltatnak majd ahhoz, hogy lehetővé tegyék az irányelv felülvizsgálatát.

| 2.8 | 2000. április 4-én az Európai Bizottság a Parlament és a Tanács elé terjesztette az irányelv végrehajtásáról szóló jelentését. Bár a jelentés elsősorban a tagállamok átültető intézkedéseinek értékelésére koncentrált, magának az irányelvnek a végrehajtását is vizsgálta. Az átültető jogszabályok minőségétől függetlenül az Európai Bizottság aláhúzta, hogy bizonyos pontok még értelmezésre szorulnak, és jelezte, hogy e problémák feloldása általában az érdekelt felek vagy az igazságügyi hatóságok feladata. Az Európai Bizottság tehát nem tartotta szükségesnek, hogy az adott szakaszban az irányelv módosítását javasolja. |
| --- | --- |

2.8

2000. április 4-én az Európai Bizottság a Parlament és a Tanács elé terjesztette az irányelv végrehajtásáról szóló jelentését. Bár a jelentés elsősorban a tagállamok átültető intézkedéseinek értékelésére koncentrált, magának az irányelvnek a végrehajtását is vizsgálta. Az átültető jogszabályok minőségétől függetlenül az Európai Bizottság aláhúzta, hogy bizonyos pontok még értelmezésre szorulnak, és jelezte, hogy e problémák feloldása általában az érdekelt felek vagy az igazságügyi hatóságok feladata. Az Európai Bizottság tehát nem tartotta szükségesnek, hogy az adott szakaszban az irányelv módosítását javasolja.

| 2.9 | Az irányelv felülvizsgálatának igénye az Európai Parlament részéről merült fel. Az irányelv végrehajtásának állapotáról és felülvizsgálatának szükségességéről szóló, 2001. szeptember 4-i állásfoglalásában az Európai Parlament kiemelte a transznacionális munkavállalói képviseleti szervezetek szerepét, és értékelte a tájékoztatáshoz és a konzultációhoz fűződő jogok gyakorlásából adódó korlátokat és lehetőségeket (3). Az EP felszólította az Európai Bizottságot, hogy mielőbb terjesszen elő egy, az irányelv módosítására vonatkozó, több ponton jobb megoldást tartalmazó javaslatot: a munkavállalóknak a döntéshozatali folyamatra gyakorolt befolyását lehetővé tevő és a megfelelő szankciókat kilátásba helyező módosításon túl az EP szükségesnek tartotta magának a közösségi szintű vállalkozás fogalmának a létszámbeli határokat tekintetbe vevő felülvizsgálatát is. Az EP szerint az irányelv alkalmazási körét az 1000 főt foglalkoztató vállalkozásokról ki kellett volna terjeszteni az 500 főt foglalkoztatókra is, illetve a legalább két tagállamban működő vállalkozások esetén a küszöbértéket országonként 150-ről 100 főre kellett volna csökkenteni. (Mint ismeretes, az irányelv elfogadási folyamatában a Parlament és az Európai Bizottság egyaránt a 94/45/EK irányelvben rögzítettnél alacsonyabb küszöbértéket javasolt. (4)) |
| --- | --- |

2.9

Az irányelv felülvizsgálatának igénye az Európai Parlament részéről merült fel. Az irányelv végrehajtásának állapotáról és felülvizsgálatának szükségességéről szóló, 2001. szeptember 4-i állásfoglalásában az Európai Parlament kiemelte a transznacionális munkavállalói képviseleti szervezetek szerepét, és értékelte a tájékoztatáshoz és a konzultációhoz fűződő jogok gyakorlásából adódó korlátokat és lehetőségeket (3). Az EP felszólította az Európai Bizottságot, hogy mielőbb terjesszen elő egy, az irányelv módosítására vonatkozó, több ponton jobb megoldást tartalmazó javaslatot: a munkavállalóknak a döntéshozatali folyamatra gyakorolt befolyását lehetővé tevő és a megfelelő szankciókat kilátásba helyező módosításon túl az EP szükségesnek tartotta magának a közösségi szintű vállalkozás fogalmának a létszámbeli határokat tekintetbe vevő felülvizsgálatát is. Az EP szerint az irányelv alkalmazási körét az 1000 főt foglalkoztató vállalkozásokról ki kellett volna terjeszteni az 500 főt foglalkoztatókra is, illetve a legalább két tagállamban működő vállalkozások esetén a küszöbértéket országonként 150-ről 100 főre kellett volna csökkenteni. (Mint ismeretes, az irányelv elfogadási folyamatában a Parlament és az Európai Bizottság egyaránt a 94/45/EK irányelvben rögzítettnél alacsonyabb küszöbértéket javasolt. (4))

| 2.10 | 2004-ben a 94/45/EK irányelv végrehajtására szánt hosszú határidő lejártával az Európai Bizottság szükségesnek tartotta az irányelv alkalmazásával kapcsolatos helyzet újabb felülvizsgálatát, annál is inkább, mert a kérdés szerepelt a 2000 decemberében Nizzában elfogadott szociális menetrendben. |
| --- | --- |

2.10

2004-ben a 94/45/EK irányelv végrehajtására szánt hosszú határidő lejártával az Európai Bizottság szükségesnek tartotta az irányelv alkalmazásával kapcsolatos helyzet újabb felülvizsgálatát, annál is inkább, mert a kérdés szerepelt a 2000 decemberében Nizzában elfogadott szociális menetrendben.

3.   A 94/45/EK irányelv felülvizsgálatának folyamata

| 3.1 | 2004. április 20-án az Európai Bizottság elindította a szociális partnerekkel a 94/45/EK irányelv felülvizsgálatának tárgyában folytatott konzultáció első szakaszát, melyben a következő kérdésekben kérte ki véleményüket:






  — | hogyan biztosítható az elkövetkező években a legmegfelelőbb módon az EÜT-kben rejlő képességek és lehetőségek teljes mértékű kiaknázása a konstruktív és gyümölcsöző transznacionális szociális párbeszéd előmozdítása terén? |
| --- | --- | --- |

3.1

2004. április 20-án az Európai Bizottság elindította a szociális partnerekkel a 94/45/EK irányelv felülvizsgálatának tárgyában folytatott konzultáció első szakaszát, melyben a következő kérdésekben kérte ki véleményüket:

—

hogyan biztosítható az elkövetkező években a legmegfelelőbb módon az EÜT-kben rejlő képességek és lehetőségek teljes mértékű kiaknázása a konstruktív és gyümölcsöző transznacionális szociális párbeszéd előmozdítása terén?

| — | a közösségi fellépés lehetséges iránya többek között az európai üzemi tanácsokról szóló irányelv felülvizsgálata vonatkozásában, |
| --- | --- |

—

a közösségi fellépés lehetséges iránya többek között az európai üzemi tanácsokról szóló irányelv felülvizsgálata vonatkozásában,

| — | a szociális partnerek által betölteni kívánt szerep a gyors és mélyreható átalakulás kezelésével és annak társadalmi következményeivel kapcsolatos kérdések megfogalmazásában. |
| --- | --- |

—

a szociális partnerek által betölteni kívánt szerep a gyors és mélyreható átalakulás kezelésével és annak társadalmi következményeivel kapcsolatos kérdések megfogalmazásában.

| 3.2 | A konzultációk megkezdésekor az Európai Bizottság megerősítette, hogy a 2000. április 4-i jelentésében vizsgált állapothoz képest az intézményi keret jelentősen megváltozott. A jelentés nem vett tekintetbe olyan új elemeket, mint a lisszaboni menetrend vagy az EU bővítése. Ez utóbbi tekintetében az Európai Bizottság kiemelte, hogy „az új tagállamokban folytatott tevékenységek bevonása növelni fogja az irányelv hatálya alá tartozó vállalkozások számát”, illetve hogy „ahol az új tagállamokban működő vállalkozások vagy az azokban leányvállalatokkal rendelkező vállalkozáscsoportok már létrehoztak európai üzemi tanácsokat, ott ezeket az új leányvállalatok képviseletét biztosítva ki kell bővíteni”. Ennek következtében az európai üzemi tanácsokról szóló irányelv 2004. május 1-jét követő alkalmazása több képviselő, köztük az új tagországok új képviselőinek bevonásával jár. Ezek az országok eltérő gazdasági helyzettel, társadalmi hagyományokkal, nyelvekkel és kultúrával rendelkeznek, amiből komplexebb helyzet és költségnövekedés adódik. |
| --- | --- |

3.2

A konzultációk megkezdésekor az Európai Bizottság megerősítette, hogy a 2000. április 4-i jelentésében vizsgált állapothoz képest az intézményi keret jelentősen megváltozott. A jelentés nem vett tekintetbe olyan új elemeket, mint a lisszaboni menetrend vagy az EU bővítése. Ez utóbbi tekintetében az Európai Bizottság kiemelte, hogy „az új tagállamokban folytatott tevékenységek bevonása növelni fogja az irányelv hatálya alá tartozó vállalkozások számát”, illetve hogy „ahol az új tagállamokban működő vállalkozások vagy az azokban leányvállalatokkal rendelkező vállalkozáscsoportok már létrehoztak európai üzemi tanácsokat, ott ezeket az új leányvállalatok képviseletét biztosítva ki kell bővíteni”. Ennek következtében az európai üzemi tanácsokról szóló irányelv 2004. május 1-jét követő alkalmazása több képviselő, köztük az új tagországok új képviselőinek bevonásával jár. Ezek az országok eltérő gazdasági helyzettel, társadalmi hagyományokkal, nyelvekkel és kultúrával rendelkeznek, amiből komplexebb helyzet és költségnövekedés adódik.

| 3.3 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2003. szeptember 24-én véleményt fogadott el, amelyben az Európai Bizottság figyelmébe ajánlott néhány, az irányelv esetleges felülvizsgálata során megfontolásra érdemes szempontot (5). |
| --- | --- |

3.3

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2003. szeptember 24-én véleményt fogadott el, amelyben az Európai Bizottság figyelmébe ajánlott néhány, az irányelv esetleges felülvizsgálata során megfontolásra érdemes szempontot (5).

| 3.4 | Az UNICE az Európai Bizottságnak adott válaszában határozottan szembehelyezkedett az európai üzemi tanácsokról szóló irányelv felülvizsgálatával (6). A közösségi vállalkozások munkáltatóit megillető tájékoztatás és konzultáció fejlesztésének legjobb módja az irányelv hatálya alá tartozó társaságok szintjén folytatott párbeszéd. Az uniós jogalkotó közbeavatkozása a kívánatossal ellenkező hatást fejtene ki, mivel megtörhetné az EÜT-k működésében fokozatos előrelépések révén kibontakozó lendületet. A CEEP a maga részéről az irányelv jelenlegi szakaszban történő felülvizsgálatával szemben foglalt állást. A CEEP nem ért egyet a 94/45/EK irányelv felülvizsgálatával, ellenben kívánatosnak tartja a meglevő eszközök jobb felhasználását, nevezetesen a tájékoztatási és konzultációs eljárás tekintetében. Az európai szociális partnerek – különösen az új tagállamokban – kulcsszerepet játszhatnak ebben a folyamatban. Az átalakulás és az azzal járó társadalmi következmények kezelésének alapvető irányait kijelölő esettanulmányok felhívják a figyelmet az eredményes tájékoztatás és konzultáció fontosságára, és a szociális partnereket tevékenységük továbbvitelére ösztönzik, különösen az új tagállamokban (7). |
| --- | --- |

3.4

Az UNICE az Európai Bizottságnak adott válaszában határozottan szembehelyezkedett az európai üzemi tanácsokról szóló irányelv felülvizsgálatával (6). A közösségi vállalkozások munkáltatóit megillető tájékoztatás és konzultáció fejlesztésének legjobb módja az irányelv hatálya alá tartozó társaságok szintjén folytatott párbeszéd. Az uniós jogalkotó közbeavatkozása a kívánatossal ellenkező hatást fejtene ki, mivel megtörhetné az EÜT-k működésében fokozatos előrelépések révén kibontakozó lendületet. A CEEP a maga részéről az irányelv jelenlegi szakaszban történő felülvizsgálatával szemben foglalt állást. A CEEP nem ért egyet a 94/45/EK irányelv felülvizsgálatával, ellenben kívánatosnak tartja a meglevő eszközök jobb felhasználását, nevezetesen a tájékoztatási és konzultációs eljárás tekintetében. Az európai szociális partnerek – különösen az új tagállamokban – kulcsszerepet játszhatnak ebben a folyamatban. Az átalakulás és az azzal járó társadalmi következmények kezelésének alapvető irányait kijelölő esettanulmányok felhívják a figyelmet az eredményes tájékoztatás és konzultáció fontosságára, és a szociális partnereket tevékenységük továbbvitelére ösztönzik, különösen az új tagállamokban (7).

| 3.4.1 | Ezzel szemben az ETUC pozitív választ adott, melyben megerősítette néhány, már egy korábbi, 1999-ben elfogadott állásfoglalásában tett észrevételét (8). Az eddigi megállapodások és gyakorlatok alapján az ETUC úgy véli, hogy a jogszabály korlátait és hiányosságait nem lehet pusztán a tárgyalás eszközét felhasználva, önkéntes alapon korrigálni, folytatva esetleg a bevált gyakorlatokról szerzett mégoly pozitív tapasztalatok figyelemmel kísérését, hanem minden szempontból „sürgős és szükséges” (9) magának az irányelvnek a felülvizsgálata. |
| --- | --- |

3.4.1

Ezzel szemben az ETUC pozitív választ adott, melyben megerősítette néhány, már egy korábbi, 1999-ben elfogadott állásfoglalásában tett észrevételét (8). Az eddigi megállapodások és gyakorlatok alapján az ETUC úgy véli, hogy a jogszabály korlátait és hiányosságait nem lehet pusztán a tárgyalás eszközét felhasználva, önkéntes alapon korrigálni, folytatva esetleg a bevált gyakorlatokról szerzett mégoly pozitív tapasztalatok figyelemmel kísérését, hanem minden szempontból „sürgős és szükséges” (9) magának az irányelvnek a felülvizsgálata.

| 3.5 | Az Európai Bizottság megkezdte az európai szociális partnerekkel az európai üzemi tanácsokról szóló irányelv felülvizsgálata tárgyában folytatott konzultáció második szakaszát, de azt összekapcsolta az vállalatátszervezésekkel kapcsolatos konzultációval. Az EGSZB megelégedésének adott hangot a 94/45/EK irányelv felülvizsgálatával kapcsolatos konzultáció második szakaszának megkezdésekor, de fenntartásait is hangoztatta azzal kapcsolatban, hogy az eljárás egy másik téma tárgyalásával egy időben és azzal összekapcsolva történik: „Az európai üzemi tanácsok fontos szerepet játszanak az átszervezéseknél, az európai üzemi tanácsokról szóló irányelv korrekciója azonban ettől függetlenül is már régóta esedékes”
   (10). |
| --- | --- |

3.5

Az Európai Bizottság megkezdte az európai szociális partnerekkel az európai üzemi tanácsokról szóló irányelv felülvizsgálata tárgyában folytatott konzultáció második szakaszát, de azt összekapcsolta az vállalatátszervezésekkel kapcsolatos konzultációval. Az EGSZB megelégedésének adott hangot a 94/45/EK irányelv felülvizsgálatával kapcsolatos konzultáció második szakaszának megkezdésekor, de fenntartásait is hangoztatta azzal kapcsolatban, hogy az eljárás egy másik téma tárgyalásával egy időben és azzal összekapcsolva történik: „Az európai üzemi tanácsok fontos szerepet játszanak az átszervezéseknél, az európai üzemi tanácsokról szóló irányelv korrekciója azonban ettől függetlenül is már régóta esedékes”
   (10).

4.   Az európai üzemi tanácsok tapasztalata. Módszertani kérdések: a pozitívumok kiaknázása és a negatív tapasztalatok átgondolása

| 4.1 | Az eltelt időszak tapasztalatai számos pozitív elemet tartalmaznak. A tanulmányok kiemelik, hogy egyre több EÜT az új körülmények között is eredményesen működik. Ahogy a szociális partnerek 2005. áprilisi, „Az európai üzemi tanácsokkal kapcsolatos tanulságok” című közös nyilatkozata aláhúzta, az EÜT-k többek között hozzájárultak ahhoz, hogy a munkavállalók képviselői és maguk a munkavállalók jobban megértsék a belső piacot és a piacgazdaság keretei között jellemző transznacionális vállalati kultúrát. A tanulmányokból kiderül, hogy egyre több EÜT hatékonyan működik, és az ágazati szociális párbeszéd javításához is hozzájárul. A témában írt több tanulmány, a szociális partnerek által néhány közös szeminárium során feltártak, illetve az EGSZB saját tapasztalatai alapján elmondható, hogy önkéntes alapon születtek a munkaszervezést, a foglalkoztatást, a munkakörülményeket és a szakmai továbbképzést illető, a „partnerség a változásért” gondolatának jegyében fogant megállapodások (11). |
| --- | --- |

4.1

Az eltelt időszak tapasztalatai számos pozitív elemet tartalmaznak. A tanulmányok kiemelik, hogy egyre több EÜT az új körülmények között is eredményesen működik. Ahogy a szociális partnerek 2005. áprilisi, „Az európai üzemi tanácsokkal kapcsolatos tanulságok” című közös nyilatkozata aláhúzta, az EÜT-k többek között hozzájárultak ahhoz, hogy a munkavállalók képviselői és maguk a munkavállalók jobban megértsék a belső piacot és a piacgazdaság keretei között jellemző transznacionális vállalati kultúrát. A tanulmányokból kiderül, hogy egyre több EÜT hatékonyan működik, és az ágazati szociális párbeszéd javításához is hozzájárul. A témában írt több tanulmány, a szociális partnerek által néhány közös szeminárium során feltártak, illetve az EGSZB saját tapasztalatai alapján elmondható, hogy önkéntes alapon születtek a munkaszervezést, a foglalkoztatást, a munkakörülményeket és a szakmai továbbképzést illető, a „partnerség a változásért” gondolatának jegyében fogant megállapodások (11).

| 4.1.1 | A felülvizsgálattal kapcsolatos valamennyi javaslat elemzi az EÜT-k európai tevékenységével kapcsolatos többszöri ellenőrzés során felszínre került fő problémákat. Egy egészen friss kutatás (12) eredményei szerint az EÜT-k kis híján 75 %-a jelenleg nem tesz eleget az irányelv rendelkezéseinek a vállalatátszervezés esetén kellő időben nyújtandó tájékoztatás tekintetében. A 196 EÜT 409 küldötte által adott válaszok vizsgálatából adódó másik fontos elem az, hogy 104 küldött jelezte: az adott európai üzemi tanácsok keretében sor került közös szövegek megtárgyalására és elfogadására. Tekintetbe véve, hogy 2001-ben, az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért által végzett nagyszabású tanulmány (13) szerint az európai üzemi tanácsok által közvetve vagy közvetlenül aláírt megállapodások száma 22 volt, ha csak részben is, de világosan látható, hogy az EÜT-k szerepe folyamatosan fejlődik, és egyre inkább képesek arra, hogy valódi tárgyalópartnerként lépjenek fel. |
| --- | --- |

4.1.1

A felülvizsgálattal kapcsolatos valamennyi javaslat elemzi az EÜT-k európai tevékenységével kapcsolatos többszöri ellenőrzés során felszínre került fő problémákat. Egy egészen friss kutatás (12) eredményei szerint az EÜT-k kis híján 75 %-a jelenleg nem tesz eleget az irányelv rendelkezéseinek a vállalatátszervezés esetén kellő időben nyújtandó tájékoztatás tekintetében. A 196 EÜT 409 küldötte által adott válaszok vizsgálatából adódó másik fontos elem az, hogy 104 küldött jelezte: az adott európai üzemi tanácsok keretében sor került közös szövegek megtárgyalására és elfogadására. Tekintetbe véve, hogy 2001-ben, az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért által végzett nagyszabású tanulmány (13) szerint az európai üzemi tanácsok által közvetve vagy közvetlenül aláírt megállapodások száma 22 volt, ha csak részben is, de világosan látható, hogy az EÜT-k szerepe folyamatosan fejlődik, és egyre inkább képesek arra, hogy valódi tárgyalópartnerként lépjenek fel.

| 4.2 | Az európai üzemi tanácsok tapasztalata kritikus elemeket is tartalmaz, melyek figyelmes elemzést tesznek szükségessé annak érdekében, hogy javítani lehessen e munkavállalói képviseletet és részvételt szolgáló, immár az európai szociális modell nélkülözhetetlen részévé vált demokratikus eszköz működésén. A legszembeszökőbb hiányosság az EÜT-k meglehetősen alacsony aránya az irányelv értelmében a munkavállalók kérésére ilyen testületet létrehozni köteles vállalkozások körében. 2004 decemberéig az irányelv által érintett 2000 vállalkozás közül mintegy 800-ban hoztak létre európai üzemi tanácsot (14). Ezek összességükben az irányelv hatálya alá tartozó munkaerő körülbelül 70 %-át képviselik. Az irányelv nem teljes körű alkalmazásának okai között szerepel a munkavállalói kezdeményezések hiánya is, amely bizonyos országokban a munkavállalók munkahelyi képviseletének talán az elégtelen védelmet biztosító nemzeti jogszabályokkal is összefüggő gyengeségére vezethető vissza. Ezt a problémát lehetséges megoldási javaslatok kidolgozása reményében érdemes volna alaposabban megvizsgálni. |
| --- | --- |

4.2

Az európai üzemi tanácsok tapasztalata kritikus elemeket is tartalmaz, melyek figyelmes elemzést tesznek szükségessé annak érdekében, hogy javítani lehessen e munkavállalói képviseletet és részvételt szolgáló, immár az európai szociális modell nélkülözhetetlen részévé vált demokratikus eszköz működésén. A legszembeszökőbb hiányosság az EÜT-k meglehetősen alacsony aránya az irányelv értelmében a munkavállalók kérésére ilyen testületet létrehozni köteles vállalkozások körében. 2004 decemberéig az irányelv által érintett 2000 vállalkozás közül mintegy 800-ban hoztak létre európai üzemi tanácsot (14). Ezek összességükben az irányelv hatálya alá tartozó munkaerő körülbelül 70 %-át képviselik. Az irányelv nem teljes körű alkalmazásának okai között szerepel a munkavállalói kezdeményezések hiánya is, amely bizonyos országokban a munkavállalók munkahelyi képviseletének talán az elégtelen védelmet biztosító nemzeti jogszabályokkal is összefüggő gyengeségére vezethető vissza. Ezt a problémát lehetséges megoldási javaslatok kidolgozása reményében érdemes volna alaposabban megvizsgálni.

| 4.3 | A 94/45/EK irányelv új, földrajzilag kiterjedtebb alkalmazási területe nyilvánvalóan a helyzet átgondolását és tanulmányozását teszi szükségessé, hogy lehetővé tegyük mind a régebbi, mind az újabb tagországokban működő valamennyi érdekelt fél számára az eltérő kultúrákból, gyakorlatokból és valóságból adódó elemek és adottságok feldolgozását, illetve a szociális, gazdasági és kulturális különbségekhez kötődő akadályok leküzdését oly módon, hogy ebből a folyamatból az európai munkaügyi kapcsolatok rendszere összességében megerősödve kerüljön ki. |
| --- | --- |

4.3

A 94/45/EK irányelv új, földrajzilag kiterjedtebb alkalmazási területe nyilvánvalóan a helyzet átgondolását és tanulmányozását teszi szükségessé, hogy lehetővé tegyük mind a régebbi, mind az újabb tagországokban működő valamennyi érdekelt fél számára az eltérő kultúrákból, gyakorlatokból és valóságból adódó elemek és adottságok feldolgozását, illetve a szociális, gazdasági és kulturális különbségekhez kötődő akadályok leküzdését oly módon, hogy ebből a folyamatból az európai munkaügyi kapcsolatok rendszere összességében megerősödve kerüljön ki.

| 4.3.1 | Az Unió bővítésével összefüggő kérdések mindazonáltal csak egyik elemét jelentik az EU munkaerőpiacát és vállalati rendszerét érintő szélesebb és általánosabb átalakulásnak. A vállalkozások életében immár állandósult transznacionális átszervezések felgyorsulása és ezek természetének megváltozása az európai üzemi tanácsok számára minden bizonnyal nagyobb kihívásokat tartogat, mint amelyekkel a közösségi jogalkotó a 94/45/EK irányelv megalkotásakor számolt, ahogy azt a munkavállalói részvétellel kapcsolatos folyamatos jogalkotás jól szemlélteti. |
| --- | --- |

4.3.1

Az Unió bővítésével összefüggő kérdések mindazonáltal csak egyik elemét jelentik az EU munkaerőpiacát és vállalati rendszerét érintő szélesebb és általánosabb átalakulásnak. A vállalkozások életében immár állandósult transznacionális átszervezések felgyorsulása és ezek természetének megváltozása az európai üzemi tanácsok számára minden bizonnyal nagyobb kihívásokat tartogat, mint amelyekkel a közösségi jogalkotó a 94/45/EK irányelv megalkotásakor számolt, ahogy azt a munkavállalói részvétellel kapcsolatos folyamatos jogalkotás jól szemlélteti.

| 4.4 | A jogszabályi környezet meglehetősen átalakult. Új közösségi jogszabályokat fogadtak el a munkavállalók tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció terén, legyen szó akár a határokon átnyúló kérdésekről, mint az európai részvénytársaság statútumának a munkavállalói részvételre vonatkozó kiegészítéséről szóló, 2001. október 8-i 2001/86/EK irányelv, illetve az európai szövetkezetekről szóló irányelv vagy a vállalategyesülésekről szóló irányelv esetében, akár tagállami szintű kérdésekről, mint az Európai Közösség munkavállalóinak tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció általános keretének létrehozásáról szóló, 2002. március 11-i 2002/14/EK irányelv esetében. |
| --- | --- |

4.4

A jogszabályi környezet meglehetősen átalakult. Új közösségi jogszabályokat fogadtak el a munkavállalók tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció terén, legyen szó akár a határokon átnyúló kérdésekről, mint az európai részvénytársaság statútumának a munkavállalói részvételre vonatkozó kiegészítéséről szóló, 2001. október 8-i 2001/86/EK irányelv, illetve az európai szövetkezetekről szóló irányelv vagy a vállalategyesülésekről szóló irányelv esetében, akár tagállami szintű kérdésekről, mint az Európai Közösség munkavállalóinak tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció általános keretének létrehozásáról szóló, 2002. március 11-i 2002/14/EK irányelv esetében.

| 4.5 | Az EÜT-kre háruló új, komolyabb szerepet az Európai Bizottság a több tagországban működő vállalkozások szerkezetátalakításairól szóló közleményében is kifejtette (15). |
| --- | --- |

4.5

Az EÜT-kre háruló új, komolyabb szerepet az Európai Bizottság a több tagországban működő vállalkozások szerkezetátalakításairól szóló közleményében is kifejtette (15).

| 4.6 | Az EGSZB az EÜT-k által a határokon átnyúló szerkezetátalakításokban játszott fontos szereppel összefüggésben számos véleményében (16) kifejezésre juttatta azok fejlesztésével és megerősítésével kapcsolatos pozitív értékelését és támogatását. A fémfeldolgozó ágazatban az EÜT-k szerepe sok szerkezetátalakítási vitában meghatározó volt, és hozzájárult a termelő egységek megtartására és a munkahelyek megőrzésére irányuló megállapodások megkötéséhez. |
| --- | --- |

4.6

Az EGSZB az EÜT-k által a határokon átnyúló szerkezetátalakításokban játszott fontos szereppel összefüggésben számos véleményében (16) kifejezésre juttatta azok fejlesztésével és megerősítésével kapcsolatos pozitív értékelését és támogatását. A fémfeldolgozó ágazatban az EÜT-k szerepe sok szerkezetátalakítási vitában meghatározó volt, és hozzájárult a termelő egységek megtartására és a munkahelyek megőrzésére irányuló megállapodások megkötéséhez.

5.   A 94/45/EK irányelv szerepe az európai munkaügyi kapcsolatok fejlődésében

| 5.1 | A 94/45/EK irányelv az európai szintű munkaügyi kapcsolatok terén elfogadott egyik legfontosabb jogszabály. A több helyről jelzett korlátai és hiányosságai ellenére kétségkívül jelentős mértékben hozzájárult „a munkaügyi kapcsolatok új transznacionális gyakorlatait” meghonosító folyamat elindításához. Ennek keretében a különböző országok munkavállalói közötti szolidaritás és a munkavállalói érdekképviseletek és a transznacionális vállalkozások közötti konstruktív érdekütköztetés új modelljeit alakította ki, és először rendelkezett néhány alapvető munkavállalói jog „határok nélküli” képviseletének és védelmének közös formáiról. |
| --- | --- |

5.1

A 94/45/EK irányelv az európai szintű munkaügyi kapcsolatok terén elfogadott egyik legfontosabb jogszabály. A több helyről jelzett korlátai és hiányosságai ellenére kétségkívül jelentős mértékben hozzájárult „a munkaügyi kapcsolatok új transznacionális gyakorlatait” meghonosító folyamat elindításához. Ennek keretében a különböző országok munkavállalói közötti szolidaritás és a munkavállalói érdekképviseletek és a transznacionális vállalkozások közötti konstruktív érdekütköztetés új modelljeit alakította ki, és először rendelkezett néhány alapvető munkavállalói jog „határok nélküli” képviseletének és védelmének közös formáiról.

| 5.2 | Néhány éve azonban, ahogy azt az alkalmazásával kapcsolatos adatok is mutatják, a munkaügyi kapcsolatok integrált modelljének kialakításához és az európai szociális modell megszilárdításához való hozzájárulásának lendülete megtörni látszik. Ez a gyengülés többek között különböző, a munkaerőpiac és a vállalati rendszer átalakulásával összefüggő strukturális tényezőknek tudható be. Ezekkel az EGSZB az Európai Bizottság Szociális Menetrendjéről és a szerkezetátalakításokról szóló véleményeiben már foglalkozott. Az EÜT-k fellépését gyengítő egyéb tényezők között szerepel az a tény, hogy a tájékoztatáshoz és konzultációhoz fűződő jogaik nem teszik számukra lehetővé a vállalkozások iparpolitikai stratégiáinak meghatározásával és végrehajtásával kapcsolatos „megfelelő lépések” megtételét. Más tekintetben az EÜT-k szerepét elismerték. |
| --- | --- |

5.2

Néhány éve azonban, ahogy azt az alkalmazásával kapcsolatos adatok is mutatják, a munkaügyi kapcsolatok integrált modelljének kialakításához és az európai szociális modell megszilárdításához való hozzájárulásának lendülete megtörni látszik. Ez a gyengülés többek között különböző, a munkaerőpiac és a vállalati rendszer átalakulásával összefüggő strukturális tényezőknek tudható be. Ezekkel az EGSZB az Európai Bizottság Szociális Menetrendjéről és a szerkezetátalakításokról szóló véleményeiben már foglalkozott. Az EÜT-k fellépését gyengítő egyéb tényezők között szerepel az a tény, hogy a tájékoztatáshoz és konzultációhoz fűződő jogaik nem teszik számukra lehetővé a vállalkozások iparpolitikai stratégiáinak meghatározásával és végrehajtásával kapcsolatos „megfelelő lépések” megtételét. Más tekintetben az EÜT-k szerepét elismerték.

| 5.3 | Ahogy az EGSZB egy nemrégiben elfogadott véleményében felhívta rá a figyelmet, „vállalati, ágazati és szakmaközi szinten az európai iparpolitikát a szociális partnerek bevonásával kell meghatározni és a gyakorlatba átültetni, mivel az általuk – mint leginkább érintettek – által képviselt szakértelem létfontosságú. Ez megköveteli, hogy a vállalatok elég hamar világossá tegyék szándékaikat ahhoz, hogy a többi érintett megfelelő lépéseket tehessen”
   (17). |
| --- | --- |

5.3

Ahogy az EGSZB egy nemrégiben elfogadott véleményében felhívta rá a figyelmet, „vállalati, ágazati és szakmaközi szinten az európai iparpolitikát a szociális partnerek bevonásával kell meghatározni és a gyakorlatba átültetni, mivel az általuk – mint leginkább érintettek – által képviselt szakértelem létfontosságú. Ez megköveteli, hogy a vállalatok elég hamar világossá tegyék szándékaikat ahhoz, hogy a többi érintett megfelelő lépéseket tehessen”
   (17).

| 5.4 | Az EÜT-k fellépésének gyengeségét magyarázó tényezők egyike az a tény, hogy a tájékoztatás és a konzultáció részletes szabályai – amelyek a 94/45/EK irányelv felülvizsgálatának is tárgyát képezik – úgy tűnik, sem az új gazdasági és szerkezeti kerettel, sem a már idézett 2001/86/EK és 2003/72/EK irányelv, illetve a 2002/14/EK irányelv által meghatározott közösségi jogi kerettel nincsenek összhangban. Ezekben az irányelvekben a tájékoztatási és konzultációs eljárások nem pusztán formális feladatot jelentenek. A vállalatok számára ezek itt nem a jogszabályoknak való tisztán formális megfeleléssel és a döntéshozatali folyamatot követően rutinszerűen letudható kötelezettségként jelennek meg, hanem olyan eljárásokként, amelyeket a döntéshozatali folyamat kezdetén kell lefolytatni. |
| --- | --- |

5.4

Az EÜT-k fellépésének gyengeségét magyarázó tényezők egyike az a tény, hogy a tájékoztatás és a konzultáció részletes szabályai – amelyek a 94/45/EK irányelv felülvizsgálatának is tárgyát képezik – úgy tűnik, sem az új gazdasági és szerkezeti kerettel, sem a már idézett 2001/86/EK és 2003/72/EK irányelv, illetve a 2002/14/EK irányelv által meghatározott közösségi jogi kerettel nincsenek összhangban. Ezekben az irányelvekben a tájékoztatási és konzultációs eljárások nem pusztán formális feladatot jelentenek. A vállalatok számára ezek itt nem a jogszabályoknak való tisztán formális megfeleléssel és a döntéshozatali folyamatot követően rutinszerűen letudható kötelezettségként jelennek meg, hanem olyan eljárásokként, amelyeket a döntéshozatali folyamat kezdetén kell lefolytatni.

| 5.5 | Az európai részvénytársaságok és az európai szövetkezetek statútumaira vonatkozó közösségi rendeleteket kiegészítő irányelvekben a tájékoztatási és konzultációs eljárások célja nem pusztán annak közlése a munkavállalókkal, amit a vállalkozás végleges döntése alapján tenni kíván az olyan lényeges folyamatokkal kapcsolatban, mint a transznacionális környezetben zajló átalakítások és átszervezések, hanem elsősorban arra irányulnak, hogy megadják a munkavállalóknak az ilyen döntések befolyásolásának jogát. |
| --- | --- |

5.5

Az európai részvénytársaságok és az európai szövetkezetek statútumaira vonatkozó közösségi rendeleteket kiegészítő irányelvekben a tájékoztatási és konzultációs eljárások célja nem pusztán annak közlése a munkavállalókkal, amit a vállalkozás végleges döntése alapján tenni kíván az olyan lényeges folyamatokkal kapcsolatban, mint a transznacionális környezetben zajló átalakítások és átszervezések, hanem elsősorban arra irányulnak, hogy megadják a munkavállalóknak az ilyen döntések befolyásolásának jogát.

6.   A munkavállalók tájékoztatása és a velük folytatott konzultáció mint az európai szociális modell lényeges összetevője

| 6.1 | A munkavállalók tájékoztatására és a velük folytatott konzultációra (illetve a 2001/86/EK és a 2003/72/EK irányelveknek megfelelően szoros értelemben vett részvételre) kialakított eljárások nemcsak az uniós munkaügyi kapcsolatok rendszereinek képezik alapvető elemeit, hanem egyben magának az európai szociális modellnek is, ahogy az ezeknek a jogoknak az EU elsődleges jogforrásaiban történő említéséből (18) és a másodlagos közösségi jogban való folyamatosan bővülő szerepükből is kivehető. Az említett jogokat számos irányelv ismeri el (19). E folyamat megkoronázása az Alapjogi Charta 2000. decemberi aláírása, majd az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződésbe történő belefoglalása (20). |
| --- | --- |

6.1

A munkavállalók tájékoztatására és a velük folytatott konzultációra (illetve a 2001/86/EK és a 2003/72/EK irányelveknek megfelelően szoros értelemben vett részvételre) kialakított eljárások nemcsak az uniós munkaügyi kapcsolatok rendszereinek képezik alapvető elemeit, hanem egyben magának az európai szociális modellnek is, ahogy az ezeknek a jogoknak az EU elsődleges jogforrásaiban történő említéséből (18) és a másodlagos közösségi jogban való folyamatosan bővülő szerepükből is kivehető. Az említett jogokat számos irányelv ismeri el (19). E folyamat megkoronázása az Alapjogi Charta 2000. decemberi aláírása, majd az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződésbe történő belefoglalása (20).

| 6.1.1 | Az Alapjogi Chartában különös jelentőséggel bír az a kitétel, hogy biztosítani kell az említett jogok „kellő időben” történő gyakorlásának lehetőségét. Ez e jogok megelőző jellegét hangsúlyozó értelmezés mellett szól, és ilyen értelemben megfelel az utóbbi időben elfogadott jogszabályoknak (ld. a fent említett irányelveket) és ítélkezési gyakorlatnak (21). |
| --- | --- |

6.1.1

Az Alapjogi Chartában különös jelentőséggel bír az a kitétel, hogy biztosítani kell az említett jogok „kellő időben” történő gyakorlásának lehetőségét. Ez e jogok megelőző jellegét hangsúlyozó értelmezés mellett szól, és ilyen értelemben megfelel az utóbbi időben elfogadott jogszabályoknak (ld. a fent említett irányelveket) és ítélkezési gyakorlatnak (21).

| 6.1.2 | A tájékoztatási és konzultációs jogokkal kapcsolatos szabályozás folyamatos előrelépést mutató fejlődése, mely a hatvanas évek közepe óta tart, legyen szó a nemzeti szintű vagy a nemzetközi szabályozásról, a közösségi jogalkotó azon szándékára vezethető vissza, hogy az említett eljárások ne korlátozódjanak bizonyos kötelezettségek pusztán formális és rutinszerű teljesítésére. Mint ismeretes, e jogok megerősítésének meghatározó lendületet adtak a vilvooordei Renault-üzem bezárása (1997. február) körüli események, amelyek jelentős jogi vonatkozásokkal is bírtak. |
| --- | --- |

6.1.2

A tájékoztatási és konzultációs jogokkal kapcsolatos szabályozás folyamatos előrelépést mutató fejlődése, mely a hatvanas évek közepe óta tart, legyen szó a nemzeti szintű vagy a nemzetközi szabályozásról, a közösségi jogalkotó azon szándékára vezethető vissza, hogy az említett eljárások ne korlátozódjanak bizonyos kötelezettségek pusztán formális és rutinszerű teljesítésére. Mint ismeretes, e jogok megerősítésének meghatározó lendületet adtak a vilvooordei Renault-üzem bezárása (1997. február) körüli események, amelyek jelentős jogi vonatkozásokkal is bírtak.

| 6.2 | Egy szakértői csoport, az ún. Gyllenhammar csoport által a luxembourgi Európai Tanács (1997. november) megbízásából kidolgozott jelentés olyan új közösségi jogi keret szükségességére hívta fel a figyelmet, amely a tájékoztatásra és konzultációra vonatkozó elvek, szabályok és eljárásmódok tagállamok számára történő rögzítésén túl a közösségi foglalkoztatási stratégiával is összhangban álló minimális előírásokat határozna meg. Ezt a „felkészülés”, a „megelőzés” és a „foglalkoztathatóság” később az európai foglalkoztatási stratégiába is beépülő fogalmaira alapuló stratégiát integrálni kell a tagállami szakpolitikákba, annak érdekében, hogy a – vállalati szinten is – fokozott szociális párbeszéd révén pozitív hatást gyakoroljunk a foglalkoztatása. Minderre azért van szükség, hogy olyan átalakulást segítsünk elő, mely összhangban van az elsőbbséget élvező foglalkoztatási célkitűzés szempontjaival. |
| --- | --- |

6.2

Egy szakértői csoport, az ún. Gyllenhammar csoport által a luxembourgi Európai Tanács (1997. november) megbízásából kidolgozott jelentés olyan új közösségi jogi keret szükségességére hívta fel a figyelmet, amely a tájékoztatásra és konzultációra vonatkozó elvek, szabályok és eljárásmódok tagállamok számára történő rögzítésén túl a közösségi foglalkoztatási stratégiával is összhangban álló minimális előírásokat határozna meg. Ezt a „felkészülés”, a „megelőzés” és a „foglalkoztathatóság” később az európai foglalkoztatási stratégiába is beépülő fogalmaira alapuló stratégiát integrálni kell a tagállami szakpolitikákba, annak érdekében, hogy a – vállalati szinten is – fokozott szociális párbeszéd révén pozitív hatást gyakoroljunk a foglalkoztatása. Minderre azért van szükség, hogy olyan átalakulást segítsünk elő, mely összhangban van az elsőbbséget élvező foglalkoztatási célkitűzés szempontjaival.

| 6.3 | Ebbe a keretbe illeszkedik – és ebben az összefüggésben nyeri el valódi értelmét – a „munkavállalók részvétel[e] a vállalkozás működtetésében, jövőjének alakításában”, mi több „versenyképessége fokozásában” (22). A jogalkotó leszögezi, hogy ez a részvétel a „vállalkozások a gazdaság globalizálódása által teremtett körülményeknek megfelelő [...] átszervezése és alkalmazkodása sikerének előfeltétele” (23). |
| --- | --- |

6.3

Ebbe a keretbe illeszkedik – és ebben az összefüggésben nyeri el valódi értelmét – a „munkavállalók részvétel[e] a vállalkozás működtetésében, jövőjének alakításában”, mi több „versenyképessége fokozásában” (22). A jogalkotó leszögezi, hogy ez a részvétel a „vállalkozások a gazdaság globalizálódása által teremtett körülményeknek megfelelő [...] átszervezése és alkalmazkodása sikerének előfeltétele” (23).

| 6.4 | Ez utóbbi rendelkezés különösen fontos a tájékoztatási és konzultációs eljárások eredményessége és ezáltal a munkavállalók tényleges, a tartalmi kérdéseket is érintő részvétele szempontjából, különösen amennyiben a kiegészítően alkalmazható általános szabályokban arról rendelkezik a jogalkotó, hogy ha a vállalkozás „úgy dönt, hogy nem cselekszik a képviseleti testület által kinyilvánított véleménnyel összhangban, a testületnek jogában áll az SE [vagy az SCE] illetékes szervezeti egységével folytatott további találkozókat tartani megállapodás elérése céljából” (24). |
| --- | --- |

6.4

Ez utóbbi rendelkezés különösen fontos a tájékoztatási és konzultációs eljárások eredményessége és ezáltal a munkavállalók tényleges, a tartalmi kérdéseket is érintő részvétele szempontjából, különösen amennyiben a kiegészítően alkalmazható általános szabályokban arról rendelkezik a jogalkotó, hogy ha a vállalkozás „úgy dönt, hogy nem cselekszik a képviseleti testület által kinyilvánított véleménnyel összhangban, a testületnek jogában áll az SE [vagy az SCE] illetékes szervezeti egységével folytatott további találkozókat tartani megállapodás elérése céljából” (24).

| 6.5 | Az európai vállalkozások, különösen azok, amelyek nagy vállalatcsoportok részeként működnek, egyre mélyrehatóbb és gyorsabb szerkezetátalakítási folyamatokon mennek keresztül. Az EGSZB egyik nemrég elfogadott véleményében kiemelte, hogy a kialakult helyzetre adott utólagos reakcióként történő „átszervezések rendszerint fájdalmas következményekkel járnak, elsősorban a foglalkoztatottságra és a munkafeltételekre nézve”, és arra a következtetésre jutott, hogy a „munkavállalók, ill. üzemi munkavállalói képviseleteik és szakszervezeteik bevonása és szerepvállalása jelentősen hozzájárul a vállalati szintű szerkezetváltás szociális szempontokat érvényesítő kezeléséhez és alakításához”. Ugyancsak megerősítette, hogy „különösen fontos szerepet játszanak ebben az összefüggésben az európai üzemi tanácsok. Azzal kell számolni, hogy a vállalati szintű transznacionális szociális párbeszéd dinamikus fejlődés elé néz. Jól példázzák ezt az olyan szerkezetátalakítási intézkedésekkel kapcsolatos megállapodások, amelyeket a vállalatok európai üzemi tanácsokkal vagy európai szakszervezeti szövetségekkel kötöttek” (25). |
| --- | --- |

6.5

Az európai vállalkozások, különösen azok, amelyek nagy vállalatcsoportok részeként működnek, egyre mélyrehatóbb és gyorsabb szerkezetátalakítási folyamatokon mennek keresztül. Az EGSZB egyik nemrég elfogadott véleményében kiemelte, hogy a kialakult helyzetre adott utólagos reakcióként történő „átszervezések rendszerint fájdalmas következményekkel járnak, elsősorban a foglalkoztatottságra és a munkafeltételekre nézve”, és arra a következtetésre jutott, hogy a „munkavállalók, ill. üzemi munkavállalói képviseleteik és szakszervezeteik bevonása és szerepvállalása jelentősen hozzájárul a vállalati szintű szerkezetváltás szociális szempontokat érvényesítő kezeléséhez és alakításához”. Ugyancsak megerősítette, hogy „különösen fontos szerepet játszanak ebben az összefüggésben az európai üzemi tanácsok. Azzal kell számolni, hogy a vállalati szintű transznacionális szociális párbeszéd dinamikus fejlődés elé néz. Jól példázzák ezt az olyan szerkezetátalakítási intézkedésekkel kapcsolatos megállapodások, amelyeket a vállalatok európai üzemi tanácsokkal vagy európai szakszervezeti szövetségekkel kötöttek” (25).

| 6.6 | A szerkezetátalakítási folyamatok jellege és intenzitása felhívta a figyelmet a különböző szinteken a munkavállalói érdekképviseletek és szociális partnerek rendelkezésére álló jogi és tárgyalásos eszközök elégtelenségére és ebből adódóan a szakszervezetek és szakszervezeti szövetségek szélesebb körű és hathatósabb részvételének szükségességére a döntéshozatal különböző szintjein. Nemcsak az fontos tehát, hogy lezárjuk az európai üzemi tanácsokról szóló irányelv formális alkalmazásának szakaszát, hanem elsősorban az, hogy biztosítsuk a minél hathatósabb megállapodások és nemzeti átültető jogszabályok kialakítását, másodsorban pedig az, hogy a tájékoztatási és konzultációs eljárásokat és az EÜT-k jogait hozzáigazítsuk a megváltozott piaci körülményekhez és a határozottabb vállalatvezetési stratégiákhoz. |
| --- | --- |

6.6

A szerkezetátalakítási folyamatok jellege és intenzitása felhívta a figyelmet a különböző szinteken a munkavállalói érdekképviseletek és szociális partnerek rendelkezésére álló jogi és tárgyalásos eszközök elégtelenségére és ebből adódóan a szakszervezetek és szakszervezeti szövetségek szélesebb körű és hathatósabb részvételének szükségességére a döntéshozatal különböző szintjein. Nemcsak az fontos tehát, hogy lezárjuk az európai üzemi tanácsokról szóló irányelv formális alkalmazásának szakaszát, hanem elsősorban az, hogy biztosítsuk a minél hathatósabb megállapodások és nemzeti átültető jogszabályok kialakítását, másodsorban pedig az, hogy a tájékoztatási és konzultációs eljárásokat és az EÜT-k jogait hozzáigazítsuk a megváltozott piaci körülményekhez és a határozottabb vállalatvezetési stratégiákhoz.

| 6.7 | Ehhez nem elég a körültekintőbb és készségesebb tárgyalási mód, amelyre természetesen nagyon is szükség van, hanem az irányelv azon részeinek megfelelő módosítására van szükség, amelyek jelenlegi formájukban – minden eddig kialakult bevált gyakorlat ellenére is – jelentéktelenné silányíthatják az EÜT-k általános szerepét. Még az a veszély is fennáll, hogy az alapvetően rutinszerű nemzetközi szintű eljárások elterjedése – amely szint sok, más szinteken szakszervezeti érdekegyeztetés nélkül zajló vállalati döntés szempontjából meghatározó –, illetve a tájékoztatás és a konzultáció terén eddig tapasztalt „jó gyakorlatokkal” szemben a „rossz gyakorlatok” előtérbe kerülése nemzeti szinten negatív hatást fejthet ki a tájékoztatási és konzultációs jogok hatékonyságára. Nem beszélve arról a kedvezőtlen hatásról, amellyel a munkavállalókkal és a helyi vállalatvezetéssel fenntartott kapcsolatokban bekövetkező legitimáció- és tekintélyvesztés járhat; ez negatív hatással lenne a kötelező érvényű tájékoztatási és konzultációs jogok kultúrájára, ahogyan az a legutóbbi időszakban a Nizzai Chartában, valamint a 2001/86/EK, a 2003/72/EK és a 2002/14/EK irányelvekben megfogalmazódott. („Gresham törvénye” értelmében a „rossz hír elhomályosítja a jó hírt”.) |
| --- | --- |

6.7

Ehhez nem elég a körültekintőbb és készségesebb tárgyalási mód, amelyre természetesen nagyon is szükség van, hanem az irányelv azon részeinek megfelelő módosítására van szükség, amelyek jelenlegi formájukban – minden eddig kialakult bevált gyakorlat ellenére is – jelentéktelenné silányíthatják az EÜT-k általános szerepét. Még az a veszély is fennáll, hogy az alapvetően rutinszerű nemzetközi szintű eljárások elterjedése – amely szint sok, más szinteken szakszervezeti érdekegyeztetés nélkül zajló vállalati döntés szempontjából meghatározó –, illetve a tájékoztatás és a konzultáció terén eddig tapasztalt „jó gyakorlatokkal” szemben a „rossz gyakorlatok” előtérbe kerülése nemzeti szinten negatív hatást fejthet ki a tájékoztatási és konzultációs jogok hatékonyságára. Nem beszélve arról a kedvezőtlen hatásról, amellyel a munkavállalókkal és a helyi vállalatvezetéssel fenntartott kapcsolatokban bekövetkező legitimáció- és tekintélyvesztés járhat; ez negatív hatással lenne a kötelező érvényű tájékoztatási és konzultációs jogok kultúrájára, ahogyan az a legutóbbi időszakban a Nizzai Chartában, valamint a 2001/86/EK, a 2003/72/EK és a 2002/14/EK irányelvekben megfogalmazódott. („Gresham törvénye” értelmében a „rossz hír elhomályosítja a jó hírt”.)

| 6.8 | Alapvető jelentőségű a szakszervezetek és szövetségeik hivatalos elismerése. Az európai részvénytársaságokban és az európai szövetkezetekben történő munkavállalói részvételről szóló irányelvekben első ízben említik a munkavállalói szervezeteket a különleges tárgyaló testületekben való részvételre jogosult alanyként. A tájékoztatási és konzultációs jogokról szóló korábbi irányelvekben soha nem ismerték el a szakszervezetek közvetlen (vagy támogató jellegű) szerepét a tárgyalások kapcsán. Ezeket a szempontokat és a nemzeti sajátosságokat az alább következőkkel együtt tekintetbe kell venni az irányelv esetleges felülvizsgálatakor. |
| --- | --- |

6.8

Alapvető jelentőségű a szakszervezetek és szövetségeik hivatalos elismerése. Az európai részvénytársaságokban és az európai szövetkezetekben történő munkavállalói részvételről szóló irányelvekben első ízben említik a munkavállalói szervezeteket a különleges tárgyaló testületekben való részvételre jogosult alanyként. A tájékoztatási és konzultációs jogokról szóló korábbi irányelvekben soha nem ismerték el a szakszervezetek közvetlen (vagy támogató jellegű) szerepét a tárgyalások kapcsán. Ezeket a szempontokat és a nemzeti sajátosságokat az alább következőkkel együtt tekintetbe kell venni az irányelv esetleges felülvizsgálatakor.

7.   Miért hasznos az irányelv felülvizsgálata annak átdolgozása előtt?

| 7.1 | Sokak szerint háromféle érv szól az irányelv felülvizsgálata mellett. |
| --- | --- |

7.1

Sokak szerint háromféle érv szól az irányelv felülvizsgálata mellett.

| 7.1.1 | Az első a témához kapcsolódó irányelvek fejlődésével függ össze, amelyekkel az 1994-es irányelvet összhangba kell hozni. Ez lényegében egyszerűsítést és összehangolást jelent a tájékoztatás és a konzultáció fogalmi meghatározása tekintetében a különböző irányelvekben található eltérések megszüntetése érdekében. |
| --- | --- |

7.1.1

Az első a témához kapcsolódó irányelvek fejlődésével függ össze, amelyekkel az 1994-es irányelvet összhangba kell hozni. Ez lényegében egyszerűsítést és összehangolást jelent a tájékoztatás és a konzultáció fogalmi meghatározása tekintetében a különböző irányelvekben található eltérések megszüntetése érdekében.

| 7.1.2 | A második ok az Unió bővítéséhez kötődik, melyből értelemszerűen következik a különleges tárgyaló testületekbe és az európai üzemi tanácsokba delegált képviselők számarányának növelése. |
| --- | --- |

7.1.2

A második ok az Unió bővítéséhez kötődik, melyből értelemszerűen következik a különleges tárgyaló testületekbe és az európai üzemi tanácsokba delegált képviselők számarányának növelése.

| 7.1.3 | A harmadik ok a nemzeti és európai szakszervezetek jogának elismerése arra, hogy részt vegyenek a tárgyalásokon, és az európai üzemi tanácsok tagjai legyenek (annak analógiájára, ahogy az irányelvek az európai társaság és az európai szövetkezet esetében a munkavállalói részvételről rendelkeznek), biztosítva számukra azt a lehetőséget is, hogy az üléseken kívül is igénybe vehessék saját szakértőiket. |
| --- | --- |

7.1.3

A harmadik ok a nemzeti és európai szakszervezetek jogának elismerése arra, hogy részt vegyenek a tárgyalásokon, és az európai üzemi tanácsok tagjai legyenek (annak analógiájára, ahogy az irányelvek az európai társaság és az európai szövetkezet esetében a munkavállalói részvételről rendelkeznek), biztosítva számukra azt a lehetőséget is, hogy az üléseken kívül is igénybe vehessék saját szakértőiket.

| 7.1.4 | Ezen túlmenően az EÜT-k gyakorlatát értékelve a 94/45/EK irányelv felülvizsgálata azon lehetőségek fényében is kívánatosnak tűnik, amelyek a vállalkozások társadalmi felelőssége terén és a civil szervezetekre az európai és globális szintű vállalkozások kapcsán váró új szerep előtt nyílhatnak meg, azokon a vállalkozások által elvégzendő cselekvéseken felül, amelyek az alapvető társadalmi és szakszervezeti jogok csoportjukon belüli tiszteletben tartását szolgálják. |
| --- | --- |

7.1.4

Ezen túlmenően az EÜT-k gyakorlatát értékelve a 94/45/EK irányelv felülvizsgálata azon lehetőségek fényében is kívánatosnak tűnik, amelyek a vállalkozások társadalmi felelőssége terén és a civil szervezetekre az európai és globális szintű vállalkozások kapcsán váró új szerep előtt nyílhatnak meg, azokon a vállalkozások által elvégzendő cselekvéseken felül, amelyek az alapvető társadalmi és szakszervezeti jogok csoportjukon belüli tiszteletben tartását szolgálják.

| 7.2 | A szociális partnerek által az európai üzemi tanácsok kapcsán levont tanulságokat (26) érdemes lenne elmélyültebb elemzés tárgyává tenni és az EÜT-k gyakorlatának javítására, illetve a megállapodások továbbfejlesztésére felhasználni. Ez azonban nem lehet akadálya annak, hogy megkezdődjön az EÜT-k működésének új lendületet adó munka, melynek célja az új tagállamoknak a folyamatba történő bekapcsolódására az ésszerűség keretei között szánt időszak leteltével a felülvizsgálat alapjainak lerakása. A jövőbeli viták és tárgyalások során figyelembe kell venni az alábbi szempontokat:






  a) | A jelenlegi szöveget világosabbá kell tenni a tájékoztatás és a konzultáció módozatai és minősége szempontjából. Érdemes lenne kifejezetten utalni a tájékoztatási és konzultációs eljárások megelőző (vagy felkészítő) jellegére, különösen a „napirenden lévő” vagy a munkavállalói érdekképviseletek által felvetett témák esetében. Ha nem tennénk lehetővé a magában a közösségi irányelvben az EÜT kapcsán meghatározott eljárások esetén a megelőző jelleget, az aszimmetriát eredményezne egyrészről a 94/45/EK irányelvben rögzített eljárások, másrészről a munkavállalói részvétel eljárásai (melyek az európai részvénytársaságról és az európai szövetkezetről szóló irányelvekben találhatóak) között, magával vonva az utóbbiak gyengítését. Nem beszélve arról, hogy a kevéssé hatékony tájékoztatási és konzultációs eljárások terjedése a közösségi szintű vállalkozások körében (amelyeket a 94/45/EK irányelv kötelez ilyen eljárásokra) „dominóhatást” válthat ki a különböző közösségi irányelvek (27) által ilyen eljárásokra kötelezett nemzeti szintű vállalkozásoknál. |
| --- | --- | --- |

7.2

A szociális partnerek által az európai üzemi tanácsok kapcsán levont tanulságokat (26) érdemes lenne elmélyültebb elemzés tárgyává tenni és az EÜT-k gyakorlatának javítására, illetve a megállapodások továbbfejlesztésére felhasználni. Ez azonban nem lehet akadálya annak, hogy megkezdődjön az EÜT-k működésének új lendületet adó munka, melynek célja az új tagállamoknak a folyamatba történő bekapcsolódására az ésszerűség keretei között szánt időszak leteltével a felülvizsgálat alapjainak lerakása. A jövőbeli viták és tárgyalások során figyelembe kell venni az alábbi szempontokat:

a)

A jelenlegi szöveget világosabbá kell tenni a tájékoztatás és a konzultáció módozatai és minősége szempontjából. Érdemes lenne kifejezetten utalni a tájékoztatási és konzultációs eljárások megelőző (vagy felkészítő) jellegére, különösen a „napirenden lévő” vagy a munkavállalói érdekképviseletek által felvetett témák esetében. Ha nem tennénk lehetővé a magában a közösségi irányelvben az EÜT kapcsán meghatározott eljárások esetén a megelőző jelleget, az aszimmetriát eredményezne egyrészről a 94/45/EK irányelvben rögzített eljárások, másrészről a munkavállalói részvétel eljárásai (melyek az európai részvénytársaságról és az európai szövetkezetről szóló irányelvekben találhatóak) között, magával vonva az utóbbiak gyengítését. Nem beszélve arról, hogy a kevéssé hatékony tájékoztatási és konzultációs eljárások terjedése a közösségi szintű vállalkozások körében (amelyeket a 94/45/EK irányelv kötelez ilyen eljárásokra) „dominóhatást” válthat ki a különböző közösségi irányelvek (27) által ilyen eljárásokra kötelezett nemzeti szintű vállalkozásoknál.

| b) | A nagyon nagy létszámú EÜT-k esetén, illetve a rájuk háruló feladatok függvényében állandó titkárság és egy szűkebb körű szervezet felállításáról kell rendelkezni, hogy biztosítani lehessen a találkozók előkészítését, a napirendre vonatkozó dokumentáció rendszerezését, a napirend és a dokumentumok, majd a döntésekkel és határozatokkal kapcsolatos iratok és dokumentumok különböző nyelveken való, kellő időben történő eljuttatását, illetve terjesztését (28). Ugyancsak fontos követelmény a különböző – például az ipari és a szolgáltatási ágazat közötti választóvonal mentén kettéváló – tapasztalatok összegzése. |
| --- | --- |

b)

A nagyon nagy létszámú EÜT-k esetén, illetve a rájuk háruló feladatok függvényében állandó titkárság és egy szűkebb körű szervezet felállításáról kell rendelkezni, hogy biztosítani lehessen a találkozók előkészítését, a napirendre vonatkozó dokumentáció rendszerezését, a napirend és a dokumentumok, majd a döntésekkel és határozatokkal kapcsolatos iratok és dokumentumok különböző nyelveken való, kellő időben történő eljuttatását, illetve terjesztését (28). Ugyancsak fontos követelmény a különböző – például az ipari és a szolgáltatási ágazat közötti választóvonal mentén kettéváló – tapasztalatok összegzése.

| c) | A rendszeres és zökkenőmentes kommunikáció biztosítása a különleges tárgyalótestület tagjai között az EÜT létrehozását megelőző szakaszokban, majd az EÜT tagjai között annak ülései között. |
| --- | --- |

c)

A rendszeres és zökkenőmentes kommunikáció biztosítása a különleges tárgyalótestület tagjai között az EÜT létrehozását megelőző szakaszokban, majd az EÜT tagjai között annak ülései között.

| d) | Az EÜT tagjai kellő hosszúságú és megfelelően megszervezett üléseinek biztosítása a vállalatvezetés képviselőivel való találkozó előtt. |
| --- | --- |

d)

Az EÜT tagjai kellő hosszúságú és megfelelően megszervezett üléseinek biztosítása a vállalatvezetés képviselőivel való találkozó előtt.

| e) | A nemzeti és európai szakszervezetek – akik az irányelv tervezett módosítása szerint a különleges tárgyaló testület és az EÜT tagjai – azon jogának elismerése, hogy a bizalmukat élvező szakértőket vegyenek igénybe, az ülésektől függetlenül is. |
| --- | --- |

e)

A nemzeti és európai szakszervezetek – akik az irányelv tervezett módosítása szerint a különleges tárgyaló testület és az EÜT tagjai – azon jogának elismerése, hogy a bizalmukat élvező szakértőket vegyenek igénybe, az ülésektől függetlenül is.

| f) | A meglévő megállapodások hozzáigazítása a vállalkozáscsoport „kiterjedésében” bekövetkező változásokhoz. Különösen fontos kifejezetten előírni egy erre a célra kijelölt tárgyalási fordulót a határokon átnyúló összevonás vagy vállalategyesülés esetén, összehangolva e rendelkezést a hatályos irányelvekkel. |
| --- | --- |

f)

A meglévő megállapodások hozzáigazítása a vállalkozáscsoport „kiterjedésében” bekövetkező változásokhoz. Különösen fontos kifejezetten előírni egy erre a célra kijelölt tárgyalási fordulót a határokon átnyúló összevonás vagy vállalategyesülés esetén, összehangolva e rendelkezést a hatályos irányelvekkel.

| g) | Támogatni kell az EÜT tagjainak nyújtott bevezető képzést, majd bizonyos időközönként kínált továbbképzést. |
| --- | --- |

g)

Támogatni kell az EÜT tagjainak nyújtott bevezető képzést, majd bizonyos időközönként kínált továbbképzést.

| h) | A tájékoztatás és a konzultáció témái közé fel kell venni a vállalkozások társadalmi felelőségét is (ahogy erről az európai szövetkezetről szóló irányelv is rendelkezik), bevonva a vállalkozás tevékenysége iránt érdeklődő európai szintű szervezeteket. |
| --- | --- |

h)

A tájékoztatás és a konzultáció témái közé fel kell venni a vállalkozások társadalmi felelőségét is (ahogy erről az európai szövetkezetről szóló irányelv is rendelkezik), bevonva a vállalkozás tevékenysége iránt érdeklődő európai szintű szervezeteket.

| i) | Figyelmet kell szentelni az EÜT működésével, dokumentumaival és álláspontjaival kapcsolatos információk terjesztésének és hatásának a vállalkozáscsoporthoz tartozó vállalkozások munkavállalói és munkavállalói érdekképviseletei körében, mindazon országokban, ahol a cég leányvállalatokkal rendelkezik. |
| --- | --- |

i)

Figyelmet kell szentelni az EÜT működésével, dokumentumaival és álláspontjaival kapcsolatos információk terjesztésének és hatásának a vállalkozáscsoporthoz tartozó vállalkozások munkavállalói és munkavállalói érdekképviseletei körében, mindazon országokban, ahol a cég leányvállalatokkal rendelkezik.

| j) | Gondoskodni kell a fogyatékkal élők megfelelő képviseletéről és a nemek közötti egyensúly biztosításáról az EÜT-k összetételében (ahogy erről a 2003/72/EK irányelv rendelkezik). |
| --- | --- |

j)

Gondoskodni kell a fogyatékkal élők megfelelő képviseletéről és a nemek közötti egyensúly biztosításáról az EÜT-k összetételében (ahogy erről a 2003/72/EK irányelv rendelkezik).

| k) | Ösztönzőkről kell rendelkezni az irányelv teljes körű végrehajtását garantáló vállalkozások számára, illetve szankciókról a végrehajtást akadályozók esetében. |
| --- | --- |

k)

Ösztönzőkről kell rendelkezni az irányelv teljes körű végrehajtását garantáló vállalkozások számára, illetve szankciókról a végrehajtást akadályozók esetében.

| l) | A vonatkozó eljárásokban végrehajtandó szükséges módosítások révén elő kell segíteni a munkavállalók valamennyi kategóriája – beleértve a vezetői állományt – részvételét az európai üzemi tanácsokban. |
| --- | --- |

l)

A vonatkozó eljárásokban végrehajtandó szükséges módosítások révén elő kell segíteni a munkavállalók valamennyi kategóriája – beleértve a vezetői állományt – részvételét az európai üzemi tanácsokban.

8.   Az európai üzemi tanácsok tevékenysége a kibővített Unióban: hozzájárulásuk az európai társadalmi kohézió erősítéséhez

| 8.1 | Minden bizonnyal a külön megfontolást érdemlő témák közé tartozik az a változás, amelyen a munkaerőpiac és a társadalmi valóság a bővítési folyamat következtében átment. |
| --- | --- |

8.1

Minden bizonnyal a külön megfontolást érdemlő témák közé tartozik az a változás, amelyen a munkaerőpiac és a társadalmi valóság a bővítési folyamat következtében átment.

| 8.2 | Ha belegondolunk, hogy csak Lengyelországban 425 vállalkozást érint az EÜT-vel kapcsolatos szabályozás, illetve hogy jelenleg több mint 100-an önkéntes megállapodások alapján tagjai EÜT-knek (29), világossá válik, hogy az EÜT intézménye az integráció és az egységesen kialakított minimális követelményeket meghatározó európai szociális modell milyen kiváló eszköze lehet. A tizenöt tagú, de még inkább a kibővített Unióban az EÜT-k konkrétan hozzájárulnak az európai tudat kialakításához a nemzeti rendszerek sokszínűségéből táplálkozó ismeretek és kölcsönös elismerés révén. |
| --- | --- |

8.2

Ha belegondolunk, hogy csak Lengyelországban 425 vállalkozást érint az EÜT-vel kapcsolatos szabályozás, illetve hogy jelenleg több mint 100-an önkéntes megállapodások alapján tagjai EÜT-knek (29), világossá válik, hogy az EÜT intézménye az integráció és az egységesen kialakított minimális követelményeket meghatározó európai szociális modell milyen kiváló eszköze lehet. A tizenöt tagú, de még inkább a kibővített Unióban az EÜT-k konkrétan hozzájárulnak az európai tudat kialakításához a nemzeti rendszerek sokszínűségéből táplálkozó ismeretek és kölcsönös elismerés révén.

| 8.3 | Számos akadály nehezíti az EÜT-k létrehozását a 15 régi és a 10 új tagállamban egyaránt. Néhány országban alacsony a szociális párbeszéd szintje. Az új tagállamok irányelvet átültető jogszabályai formailag jók, de a gyakorlatban hatástalanok. Az Európai Bizottságnak meg kellene bizonyosodnia afelől, hogy mely akadályok tették lehetetlenné az irányelv tényleges végrehajtását. |
| --- | --- |

8.3

Számos akadály nehezíti az EÜT-k létrehozását a 15 régi és a 10 új tagállamban egyaránt. Néhány országban alacsony a szociális párbeszéd szintje. Az új tagállamok irányelvet átültető jogszabályai formailag jók, de a gyakorlatban hatástalanok. Az Európai Bizottságnak meg kellene bizonyosodnia afelől, hogy mely akadályok tették lehetetlenné az irányelv tényleges végrehajtását.

| 8.4 | Az EÜT-k mindezidáig fontos eszköznek tekinthetők a munkavállalók kezében, lehetővé téve számukra hogy az őket foglalkoztató vállalkozás működéséről az országhatárokon túlmutató képet kapjanak. Az európai integráció folyamata a termelési rendszerben az EÜT-k új szerepén keresztül valósul majd meg. Különösen igaz ez a gazdasági fejlődés olyan szakaszában, amelyben a határokon átnyúló vállalategyesítések és az európai vállalkozások alapításának mértéke folyamatosan nő. |
| --- | --- |

8.4

Az EÜT-k mindezidáig fontos eszköznek tekinthetők a munkavállalók kezében, lehetővé téve számukra hogy az őket foglalkoztató vállalkozás működéséről az országhatárokon túlmutató képet kapjanak. Az európai integráció folyamata a termelési rendszerben az EÜT-k új szerepén keresztül valósul majd meg. Különösen igaz ez a gazdasági fejlődés olyan szakaszában, amelyben a határokon átnyúló vállalategyesítések és az európai vállalkozások alapításának mértéke folyamatosan nő.

| 8.5 | EÜT-k az új tagállamokban


















  Ország | MT | CY | LV | LT | BG | SI | EE | TR | RO | SK | CZ | HU | PL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potenciális EÜT-k száma (a 94/45/EK irányelv hatálya alá tartozó vállalkozá-sok) | 56 | 65 | 155 | 162 | 163 | 185 | 181 | 256 | 263 | 340 | 636 | 662 | 819 |
| Létrehozott EÜT-k | 29 | 33 | 84 | 87 | 89 | 108 | 101 | 136 | 140 | 199 | 333 | 334 | 425 |
| Megfigyelők | | | | | | 3 | | 3 | 2 | 2 | 8 | 2 | 5 |
| Delegáltak | 5 | 2 | 8 | 9 | 5 | 13 | 10 | 5 | 5 | 24 | 73 | 58 | 80 |

8.5

EÜT-k az új tagállamokban

Ország

MT

CY

LV

LT

BG

SI

EE

TR

RO

SK

CZ

HU

PL

Potenciális EÜT-k száma (a 94/45/EK irányelv hatálya alá tartozó vállalkozá-sok)

56

65

155

162

163

185

181

256

263

340

636

662

819

Létrehozott EÜT-k

29

33

84

87

89

108

101

136

140

199

333

334

425

Megfigyelők

3

3

2

2

8

2

5

Delegáltak

5

2

8

9

5

13

10

5

5

24

73

58

80

Az első sor a lehetséges EÜT-k számát mutatja az alkalmazottak jelenlegi megoszlása alapján. A második sor a ténylegesen felállított EÜT-k száma olvasható ki. A harmadik sor azt mutatja, hány megfigyelőt hívtak meg az EÜT-kbe, a negyedik sor pedig a teljes jogú delegáltak számát.

Ha minden EÜT-t létrehoznának, 3 493 delegálttal kellene számolni, és ha a már felállított EÜT-kben garantálnák az új tagországok delegáltjainak részvételét, az 2 098 delegáltat jelentene. Ezzel szemben csak 322-t választottak meg, ami a lehetséges maximum 8,17 %-a, a már felállított EÜT-kben pedig 15,35 %. (Forrás: ETUI, i.m.)

9.   A vállalkozások társadalmi dimenziója az Európai Unióban és az EÜT-k új szerepe – a vállalkozások társadalmi felelőssége a globális gazdaságban

| 9.1 | Az EGSZB nemrég egy fontos véleményében a vállalkozások társadalmi felelősségének összefüggésében az EÜT-k szerepére is kitért (30). A vélemény kiemeli a vállalkozások céljai szempontjából legfontosabb érdekeltekkel (munkavállalókkal, ügyfelekkel, beszállítókkal, területi képviseletekkel, fogyasztó- és környezetvédelmi szervezetekkel) folytatott párbeszéd fontosságát: „az önkéntes kötelezettségvállalás [a vállalkozások társadalmi felelőssége terén] és a felekkel történő párbeszéd folytatása elválaszthatatlan egymástól [...] A párbeszéd különösképpen fontos azoknak a feleknek a számára, akik az értékláncban részt vesznek.” |
| --- | --- |

9.1

Az EGSZB nemrég egy fontos véleményében a vállalkozások társadalmi felelősségének összefüggésében az EÜT-k szerepére is kitért (30). A vélemény kiemeli a vállalkozások céljai szempontjából legfontosabb érdekeltekkel (munkavállalókkal, ügyfelekkel, beszállítókkal, területi képviseletekkel, fogyasztó- és környezetvédelmi szervezetekkel) folytatott párbeszéd fontosságát: „az önkéntes kötelezettségvállalás [a vállalkozások társadalmi felelőssége terén] és a felekkel történő párbeszéd folytatása elválaszthatatlan egymástól [...] A párbeszéd különösképpen fontos azoknak a feleknek a számára, akik az értékláncban részt vesznek.”

| 9.2 | Ebben a kontextusban az EGSZB megerősíti: „Európai szinten azokban a multinacionális vállalkozásokban, amelyeknek van Európai Üzemi Tanácsa, a vállalkozások társadalmi felelősségének tétjéről történő önkéntes és/vagy tárgyalásos lépés megtétele meghatározó állomás. Ezen kívül lehetővé teszi az új tagállamok bevonását ebbe a dinamikába. Az Európai Üzemi Tanácsoknak szerepük van a CSR-nek [vállalkozások társadalmi felelőssége] a vállalkozás politikájába történő beépítésében. Kiváltságos helyet jelentenek a belső felek számára, ugyanakkor tudvalevő, hogy a koherens CSR-politikának tekintetbe kell vennie a külső feleket is, nevezetesen a munkaközösség egészét (határozott időre alkalmazott munkavállalók, a munkaterületen jelen lévő alvállalkozók munkavállalói, kézművesek, vagy a vállalkozásban dolgozó más függetlenek), és a lehető legnagyobb mértékben az értéklánc egészét (alvállalkozók, beszállítók).” |
| --- | --- |

9.2

Ebben a kontextusban az EGSZB megerősíti: „Európai szinten azokban a multinacionális vállalkozásokban, amelyeknek van Európai Üzemi Tanácsa, a vállalkozások társadalmi felelősségének tétjéről történő önkéntes és/vagy tárgyalásos lépés megtétele meghatározó állomás. Ezen kívül lehetővé teszi az új tagállamok bevonását ebbe a dinamikába. Az Európai Üzemi Tanácsoknak szerepük van a CSR-nek [vállalkozások társadalmi felelőssége] a vállalkozás politikájába történő beépítésében. Kiváltságos helyet jelentenek a belső felek számára, ugyanakkor tudvalevő, hogy a koherens CSR-politikának tekintetbe kell vennie a külső feleket is, nevezetesen a munkaközösség egészét (határozott időre alkalmazott munkavállalók, a munkaterületen jelen lévő alvállalkozók munkavállalói, kézművesek, vagy a vállalkozásban dolgozó más függetlenek), és a lehető legnagyobb mértékben az értéklánc egészét (alvállalkozók, beszállítók).”

| 9.3 | A fenntartható fejlődési stratégiáról szóló közleményében (31) az Európai Bizottság felszólította a nyilvánosan jegyzett részvénytársaságokat, hogy éves beszámolóikban
  „hármas mérleget”
  tegyenek közzé, amely gazdasági, társadalmi és környezeti szempontból is méri eredményeiket. Ezeket az információkat az EÜT-knek is el kellene juttatni. |
| --- | --- |

9.3

A fenntartható fejlődési stratégiáról szóló közleményében (31) az Európai Bizottság felszólította a nyilvánosan jegyzett részvénytársaságokat, hogy éves beszámolóikban
  „hármas mérleget”
  tegyenek közzé, amely gazdasági, társadalmi és környezeti szempontból is méri eredményeiket. Ezeket az információkat az EÜT-knek is el kellene juttatni.

| 9.3.1 | Az európai szövetkezetről nemrég elfogadott irányelv az „Általános szabályok”-at tartalmazó melléklet második részében található b) pontban a társadalmi felelősséget a vállalkozások és a munkavállalók közötti konzultáció tárgyát képező témák közé sorolta. |
| --- | --- |

9.3.1

Az európai szövetkezetről nemrég elfogadott irányelv az „Általános szabályok”-at tartalmazó melléklet második részében található b) pontban a társadalmi felelősséget a vállalkozások és a munkavállalók közötti konzultáció tárgyát képező témák közé sorolta.

| 9.4 | Az EGSZB üdvözli, hogy e megközelítés szerint a vállalkozások nem pusztán gazdasági, hanem szociális szempontból is fontos szereplőknek tekinthetők, amelyek nagymértékben képesek elősegíteni minden közvetlen érintett, illetve a régiók életminőségének javítását. |
| --- | --- |

9.4

Az EGSZB üdvözli, hogy e megközelítés szerint a vállalkozások nem pusztán gazdasági, hanem szociális szempontból is fontos szereplőknek tekinthetők, amelyek nagymértékben képesek elősegíteni minden közvetlen érintett, illetve a régiók életminőségének javítását.

| 9.5 | Az EGSZB tudomásul veszi az Európai Bizottságnak a vállalkozások társadalmi felelősségéről szóló, a közelmúltban (2006. március 22-én) megjelent közleményében kifejtett álláspontját a munkavállalók és szakszervezeteik által a társadalmi felelősség gyakorlati megvalósításában játszott szerep fontosságát illetően (32).
  „Az utóbbi években javult a vállalkozások társadalmi felelősségével kapcsolatos tudatosság, megértés és a hozzá kapcsolódó gyakorlatok elterjedése, részben a CSR fórumnak és egyéb, Bizottság által támogatott tevékenységeknek köszönhetően. Ezzel egy időben a vállalatok és egyéb érdekeltek kezdeményezései európai és globális szinten is előbbre vitték a vállalkozások társadalmi felelősségének fejlődését. A vállalati társadalmi felelősséggel kapcsolatos kezdeményezések támogatásának hatékony eszköze a múltban is és ma is a – különösen ágazati szintű – szociális párbeszéd; a területet érintő követendő gyakorlatok kidolgozásában konstruktív szerepet játszottak az európai üzemi tanácsok is. Mindazonáltal elmondható, hogy tovább kell javítani a vállalati társadalmi felelősség európai vállalkozások körében történő elterjedését, alkalmazását és a vállalati stratégiába való beépítését. Növelni kell a munkavállalók, képviselőik és szakszervezeteik szerepét a vállalati társadalmi felelősséggel kapcsolatos gyakorlatok kidolgozásában és végrehajtásában. Erősíteni kell a közvetett érdekelt felek, többek között a nem kormányzati intézmények, a fogyasztók, valamint a befektetők szerepét a felelős vállalati magatartás ösztönzésében és előnyökhöz juttatásában. A hatóságoknak a közigazgatás minden szintjén tovább kell javítaniuk a fenntartható fejlődés, a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés támogatására szolgáló szakpolitikák összehangolását. Az EU hosszú távú növekedésre, szolidaritásra és biztonságra vonatkozó víziója nemzetközi szinten is érvényes. A Bizottság tudatában van a vállalkozások társadalmi felelősségének uniós, illetve nemzetközi szintű elterjedése közötti kapcsolatnak, és úgy véli, az európai vállalatoknak az európai értékek, valamint a nemzetközi szabályok és normák szellemében tevékenységük helyétől függetlenül felelősen kell viselkedniük.” |
| --- | --- |

9.5

Az EGSZB tudomásul veszi az Európai Bizottságnak a vállalkozások társadalmi felelősségéről szóló, a közelmúltban (2006. március 22-én) megjelent közleményében kifejtett álláspontját a munkavállalók és szakszervezeteik által a társadalmi felelősség gyakorlati megvalósításában játszott szerep fontosságát illetően (32).

„Az utóbbi években javult a vállalkozások társadalmi felelősségével kapcsolatos tudatosság, megértés és a hozzá kapcsolódó gyakorlatok elterjedése, részben a CSR fórumnak és egyéb, Bizottság által támogatott tevékenységeknek köszönhetően. Ezzel egy időben a vállalatok és egyéb érdekeltek kezdeményezései európai és globális szinten is előbbre vitték a vállalkozások társadalmi felelősségének fejlődését. A vállalati társadalmi felelősséggel kapcsolatos kezdeményezések támogatásának hatékony eszköze a múltban is és ma is a – különösen ágazati szintű – szociális párbeszéd; a területet érintő követendő gyakorlatok kidolgozásában konstruktív szerepet játszottak az európai üzemi tanácsok is. Mindazonáltal elmondható, hogy tovább kell javítani a vállalati társadalmi felelősség európai vállalkozások körében történő elterjedését, alkalmazását és a vállalati stratégiába való beépítését. Növelni kell a munkavállalók, képviselőik és szakszervezeteik szerepét a vállalati társadalmi felelősséggel kapcsolatos gyakorlatok kidolgozásában és végrehajtásában. Erősíteni kell a közvetett érdekelt felek, többek között a nem kormányzati intézmények, a fogyasztók, valamint a befektetők szerepét a felelős vállalati magatartás ösztönzésében és előnyökhöz juttatásában. A hatóságoknak a közigazgatás minden szintjén tovább kell javítaniuk a fenntartható fejlődés, a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés támogatására szolgáló szakpolitikák összehangolását. Az EU hosszú távú növekedésre, szolidaritásra és biztonságra vonatkozó víziója nemzetközi szinten is érvényes. A Bizottság tudatában van a vállalkozások társadalmi felelősségének uniós, illetve nemzetközi szintű elterjedése közötti kapcsolatnak, és úgy véli, az európai vállalatoknak az európai értékek, valamint a nemzetközi szabályok és normák szellemében tevékenységük helyétől függetlenül felelősen kell viselkedniük.”

| 9.6 | Az éves és összevont éves beszámolókról szóló irányelvet módosító 2003/51/EK irányelvben az Európai Unió kifejezetten úgy rendelkezik, hogy egy vállalkozás üzletmenetének megértése érdekében az elemzés nem pénzügyi jellegű mutatókat is használhat, különösen olyanokat, amelyek a környezetre és a munkavállalókra vonatkozó információkat tartalmaznak. Ilyen esetben az üzemi tanácsoknak pénzügyi, de egyben nem pénzügyi információkat is kapniuk kell, amelyek magukban foglalják a vállalkozások társadalmi felelősségének területét is. Az irányelv elismeri a környezeti és szociális kérdések relevanciáját a vállalatirányítás terén. |
| --- | --- |

9.6

Az éves és összevont éves beszámolókról szóló irányelvet módosító 2003/51/EK irányelvben az Európai Unió kifejezetten úgy rendelkezik, hogy egy vállalkozás üzletmenetének megértése érdekében az elemzés nem pénzügyi jellegű mutatókat is használhat, különösen olyanokat, amelyek a környezetre és a munkavállalókra vonatkozó információkat tartalmaznak. Ilyen esetben az üzemi tanácsoknak pénzügyi, de egyben nem pénzügyi információkat is kapniuk kell, amelyek magukban foglalják a vállalkozások társadalmi felelősségének területét is. Az irányelv elismeri a környezeti és szociális kérdések relevanciáját a vállalatirányítás terén.

| 9.7 | „A vállalkozások társadalmi felelőssége” című véleményében (33) az EGSZB a közös szabályozás rendszerének európai szintű alkalmazása mellett foglalt állást: „a kifejezetten az EU kontextusára alkalmazott CSR-t közös kezdeményezések és a szociális partnerek közötti önkéntes megállapodások keretében lehetne kidolgozni”. |
| --- | --- |

9.7

„A vállalkozások társadalmi felelőssége” című véleményében (33) az EGSZB a közös szabályozás rendszerének európai szintű alkalmazása mellett foglalt állást: „a kifejezetten az EU kontextusára alkalmazott CSR-t közös kezdeményezések és a szociális partnerek közötti önkéntes megállapodások keretében lehetne kidolgozni”.

| 9.8 | A szervezett civil társadalom – párbeszédre és együttműködésre épülő folyamat keretében – jelentősen hozzájárulhat e cél eléréséhez, részt vállalva a célkitűzések (emberi jogok, szociális normák, az egészségvédelmi és környezeti szempontok elsőbbsége stb.) meghatározásában és síkra szállva a vállalati tevékenység átláthatóságának és nyitottságának növelése mellett. A cél természetesen nem a szerepek felcserélése a vállalkozók, a szakszervezetek és az NGO-k között, hanem minden szereplő szempontjainak gazdagítása a közös témákról folytatott párbeszéd és együttgondolkodás gyakorlata révén. Ez az eljárás csak erősíti hagyományos szerepüket, valamint kedvező hatással van a már létező normatívákra anélkül, hogy akadályozná a fejlődést. |
| --- | --- |

9.8

A szervezett civil társadalom – párbeszédre és együttműködésre épülő folyamat keretében – jelentősen hozzájárulhat e cél eléréséhez, részt vállalva a célkitűzések (emberi jogok, szociális normák, az egészségvédelmi és környezeti szempontok elsőbbsége stb.) meghatározásában és síkra szállva a vállalati tevékenység átláthatóságának és nyitottságának növelése mellett. A cél természetesen nem a szerepek felcserélése a vállalkozók, a szakszervezetek és az NGO-k között, hanem minden szereplő szempontjainak gazdagítása a közös témákról folytatott párbeszéd és együttgondolkodás gyakorlata révén. Ez az eljárás csak erősíti hagyományos szerepüket, valamint kedvező hatással van a már létező normatívákra anélkül, hogy akadályozná a fejlődést.

| 9.9 | Az európai szociális modell jellemzője a legkiszolgáltatottabbak védelmén és a jólét biztosításán túlmenően a személy méltóságának tiszteletben tartása mindenhol, minden helyzetben. Az uniós polgársághoz kapcsolódó jogoknak a modern Európában mindenhol, így a munkahelyen is érvényesülniük kell. A munkavállalói jogok terén említett irányelvek és az európai üzemi tanácsokról szóló irányelv nagy erénye, hogy az uniós tagországok valamennyi munkavállalójának – legalábbis formálisan – egyenlő méltóságát elismerve harmonizálták ezeket a jogokat. A folyamat még nem ért véget: erősíteni és ösztönözni kell. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, méltányolja az utóbbi 12 év fejleményeit, és döntéseiben törekedjen az Unióhoz tartozás érzésének erősítésére a tagországokban. |
| --- | --- |

9.9

Az európai szociális modell jellemzője a legkiszolgáltatottabbak védelmén és a jólét biztosításán túlmenően a személy méltóságának tiszteletben tartása mindenhol, minden helyzetben. Az uniós polgársághoz kapcsolódó jogoknak a modern Európában mindenhol, így a munkahelyen is érvényesülniük kell. A munkavállalói jogok terén említett irányelvek és az európai üzemi tanácsokról szóló irányelv nagy erénye, hogy az uniós tagországok valamennyi munkavállalójának – legalábbis formálisan – egyenlő méltóságát elismerve harmonizálták ezeket a jogokat. A folyamat még nem ért véget: erősíteni és ösztönözni kell. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, méltányolja az utóbbi 12 év fejleményeit, és döntéseiben törekedjen az Unióhoz tartozás érzésének erősítésére a tagországokban.

Brüsszel, 2006. szeptember 13.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  COM (2006) 136 final.

1

(2)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „Az európai üzemi tanácsok létrehozásáról szóló 94/45/EK irányelv gyakorlati alkalmazása és esetleges felülvizsgálatra szoruló elemei” (előadó: Josly PIETTE), HL C 10., 2004.1.14., 11. o.

2

(3)  Az EP „A 5 028/2001” jelű dokumentuma.

3

(4)  Az Európai Parlament 2001. szeptember 4-i végleges jelentése (A5-0282/2001) az Európai Bizottság által a 94/45/EK tanácsi irányelv végrehajtásának állása tárgyában elfogadott közleményről.

4

(5)  Ld. a 2. lábjegyzetet.

5

(6)  Ld. a 2004. június 1-jei dokumentumot.

6

(7)  Ld. a CEEP 2004. június 18-i dokumentumát: válasz az európai szociális partnerekkel az európai üzemi tanácsokról szóló irányelv felülvizsgálatáról folytatott konzultáció első szakaszában feltett kérdésekre.

7

(8)  Ld. a 2004. június 1-jei dokumentumot.

8

(9)  Trade Union Memorandum to the Luxembourg Presidency of the European Union – ETUC March 2005.

9

(10)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „Az Európai Bizottság közleménye a Szociálpolitikai Menetrendről” (előadó: Ursula ENGELEN-KEFER), HL C 294., 2005.11.25., 14. o.

10

„Az Európai Bizottság közleménye a Szociálpolitikai Menetrendről”

(11)  Uo.

11

(12)  Jeremy Waddington, University of Manchester: The views of ewc representatives for ETUI, 2005. november.

12

The views of ewc representatives for ETUI

(13)  Mark Carley, Bargaining at European level, Joint texts negotiated by EWC, Dublin 2001.

13

Bargaining at European level, Joint texts negotiated by EWC

(14)  Kerckhofs and Pas EWC Database ETUI (2004. december).

14

(15)  COM (2005) 120 final.

15

(16)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „A szociális párbeszéd és a munkavállalók bevonása: kulcs az ipari szerkezetváltásra való felkészüléshez és a folyamat megfelelő mederben tartásához”, 2005. szeptember 29., (előadó: Gustav ZÖHRER), HL C 24., 2006.1.31., 90. o.

16

„A szociális párbeszéd és a munkavállalók bevonása: kulcs az ipari szerkezetváltásra való felkészüléshez és a folyamat megfelelő mederben tartásához”

(17)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „A vállalatáthelyezések hatóköre és hatásai” (előadó: RODRIGUEZ GARCIA CARO), HL C 294., 2005.11.25., 9. o., 4.5.10. pont.

17

„A vállalatáthelyezések hatóköre és hatásai”

(18)  Ld. az EKSz. 137. cikkét, melynek az alkotmányszerződésben a III-210. cikk felel meg.

18

(19)  Ilyenek például a munkavállalók csoportos létszámcsökkentés, illetve a vállalkozások átruházása esetén történő védelméről szóló 98/59/EK, illetve 2001/23/EK irányelv, a munkavállalók egészségvédelmére vonatkozó 2001/89/EK irányelv és a hozzá kapcsolódó egyedi irányelvek, az általános munkavállalói részvételről szóló 2002/14/EK irányelv és az egyes vállalkozási formákról szóló irányelvek (az európai részvénytársaság statútumának a munkavállalói részvétel tekintetében történő kiegészítéséről szóló 2001/86/EK irányelv és az európai szövetkezet statútumának a munkavállalói részvétel tekintetében történő kiegészítéséről szóló 2003/72/EK irányelv).

19

(20)  II-87. cikk, „A munkavállalók joga a vállalatnál a tájékoztatáshoz és konzultációhoz”, mely tartalmilag az Európa Tanács által elfogadott, 1996-ban átdolgozott Európai Szociális Charta 21. cikkére és az 1989. évi Közösségi Charta 17. és 18. pontjára épül.

20

(21)  A Bíróság 2001. március 29-i ítélete a 62/99. sz. Bofrost-ügyben, valamint 2002. július 11-i ítélete a 440/2000. sz. Kuehne-ügyben.

21

(22)  Ld. a 2002/14/EK irányelv (7) preambulumbekezdését.

22

(23)  Ld. a 2002/14/EK irányelv (9) preambulumbekezdését.

23

(24)  Ld. a 2001/86/EK, illetve a 2003/72/EK irányelv „Általános szabályok”-at tartalmazó mellékletének második részét.

24

(25)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „A szociális párbeszéd és a munkavállalók bevonása: kulcs az ipari szerkezetváltásra való felkészüléshez és a folyamat megfelelő mederben tartásához”, 2005. szeptember 29. (előadó: Gustav ZÖHRER), HL C 24., 2006.1.31., 90. o.

25

„A szociális párbeszéd és a munkavállalók bevonása: kulcs az ipari szerkezetváltásra való felkészüléshez és a folyamat megfelelő mederben tartásához”

(26)  Az európai üzemi tanácsok működéséből levont tanulságok, 2005. április 7., ETUC, UNICE, UEAPME és CEEP.

26

(27)  A munkavállalók csoportos létszámcsökkentés, illetve a vállalkozások átruházása esetén történő védelméről szóló irányelvek, valamint a 2002/14/EK irányelv alapján.

27

(28)  Az Infopoint által 2004 áprilisáig végzett elemzés alapján az európai üzemi tanácsok mindössze 51 %-a rendelkezett szűk körű koordinációs szervezet felállításáról. Ez gondot jelenthet, mert az EÜT-k nagy része, mintegy 70 %-a évente csak egy ülést tart. Az egyes cégek és országok munkavállalói érdekképviseleteivel, a vállalatvezetéssel és az európai szövetségekkel való kapcsolattartás folyamatosságát garantálni képes, szűkebb körű szervezet hiánya nagy hátrányt jelenthet magának az EÜT-nek a működése és hatékonysága szempontjából.

28

(29)  Az NSZZ Solidarnosc kutatása, A Matla, 2004.

29

(30)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „A vállalkozások társadalmi felelősségének vizsgálatához és méréséhez szükséges eszközök a globalizálódott gazdaságban”, (előadó: Evelyne PICHENOT), HL C 286., 2005.11.17., 12. o.

30

„A vállalkozások társadalmi felelősségének vizsgálatához és méréséhez szükséges eszközök a globalizálódott gazdaságban”

(31)  COM (2001) 264 final.

31

(32)  COM (2006) 136 final.

32

(33)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „A vállalkozások társadalmi felelőssége”, HL C 125., 2002.5.27.

33

„A vállalkozások társadalmi felelőssége”

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/147 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/147

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „A civil társadalom részvétele a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelemben”

(2006/C 318/26)

2005. október 28-án az Európai Bizottság az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 262. cikke értelmében feltáró vélemény kidolgozására kérte fel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot a következő tárgyban: „A civil társadalom részvétele a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelemben”

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció véleményét 2006. július 13-án elfogadta. Előadók: José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO, Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS és Miguel Ángel CABRA DE LUNA.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a 2006. szeptember 13–14-én tartott 429. plenáris ülésen (a 2006. szeptember 13-i ülésnapon) 182 szavazattal 6 ellenében, 11 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Bevezetés

| 1.1 | Margot Wallström, az Európai Bizottság alelnöke felkérte az EGSZB-t, hogy dolgozzon ki feltáró véleményt „A civil társadalom részvételének és az állami- és magánszektor közötti együttműködés szerepének a feltételei és prioritásai a szervezett bűnözés és terrorizmus elleni küzdelemben” címmel az Európában nagy politikai és társadalmi jelentőséggel bíró témakörben, amelyben az EGSZB kulcsfontosságú szereplőnek tekintendő. Jóllehet a terrorizmus és a szervezett bűnözés két különböző probléma, a vélemény az Európai Bizottság igényének megfelelően mindkét témakört érinti. |
| --- | --- |

1.1

Margot Wallström, az Európai Bizottság alelnöke felkérte az EGSZB-t, hogy dolgozzon ki feltáró véleményt „A civil társadalom részvételének és az állami- és magánszektor közötti együttműködés szerepének a feltételei és prioritásai a szervezett bűnözés és terrorizmus elleni küzdelemben” címmel az Európában nagy politikai és társadalmi jelentőséggel bíró témakörben, amelyben az EGSZB kulcsfontosságú szereplőnek tekintendő. Jóllehet a terrorizmus és a szervezett bűnözés két különböző probléma, a vélemény az Európai Bizottság igényének megfelelően mindkét témakört érinti.

| 1.2 | A hágai program az EU szabadsággal, biztonsággal és a jog érvényesülésével kapcsolatos politikáját meghatározó széles körű politikai keretrendszer. Az EGSZB elfogadott egy véleményt (1), amelyben kinyilvánította, hogy „olyan – hatékony – biztonságpolitikát szeretne látni, amely nyitott és szabad társadalmon belül, a jogra és az igazságosságra támaszkodva, a jogállamiság keretein belül védelmet biztosít a polgárok számára”, és hogy az európai biztonságpolitikának fenn kell tartania az egyensúlyt a szabadság és az alapvető jogok védelme között. |
| --- | --- |

1.2

A hágai program az EU szabadsággal, biztonsággal és a jog érvényesülésével kapcsolatos politikáját meghatározó széles körű politikai keretrendszer. Az EGSZB elfogadott egy véleményt (1), amelyben kinyilvánította, hogy „olyan – hatékony – biztonságpolitikát szeretne látni, amely nyitott és szabad társadalmon belül, a jogra és az igazságosságra támaszkodva, a jogállamiság keretein belül védelmet biztosít a polgárok számára”, és hogy az európai biztonságpolitikának fenn kell tartania az egyensúlyt a szabadság és az alapvető jogok védelme között.

| 1.3 | A pénzügyi tervben tartalékokat kell képezni a terrorizmus és bűnözés elleni küzdelem célját szolgáló fő programok kidolgozására. Az EGSZB elfogadott egy véleményt (2), amelyben hangsúlyozta, hogy „Az alapvető jogok, szabadságjogok és a biztonság védelme mindannyiunk feladata.” |
| --- | --- |

1.3

A pénzügyi tervben tartalékokat kell képezni a terrorizmus és bűnözés elleni küzdelem célját szolgáló fő programok kidolgozására. Az EGSZB elfogadott egy véleményt (2), amelyben hangsúlyozta, hogy „Az alapvető jogok, szabadságjogok és a biztonság védelme mindannyiunk feladata.”

| 1.4 | Az Európai Bizottság a közelmúltban kibocsátott egy közleményt „Terroristák toborzása: az erőszakos radikalizálódást elősegítő tényezők kezelése” címmel (3), amelyben meghatározza a terroristacsoportok általi toborzás megakadályozását célzó célkitűzéseket. |
| --- | --- |

1.4

Az Európai Bizottság a közelmúltban kibocsátott egy közleményt „Terroristák toborzása: az erőszakos radikalizálódást elősegítő tényezők kezelése” címmel (3), amelyben meghatározza a terroristacsoportok általi toborzás megakadályozását célzó célkitűzéseket.

| 1.5 | Amint azt Margot Wallström kérte, ez a vélemény a biztonságot a civil társadalom részvétele és az állami- és magánszektor közötti partnerségek szemszögéből vizsgálja, bár ez a kifejezés lehet, hogy nem pontos, hiszen a „civil társadalom” kifejezés olyan szociális szervezetekre utal, amelyek nem összevethetők a magánvállalatokkal. A magánvállalatok és –szereplők, valamint az állami szervek közötti együttműködés operatív és biztonsági szempontból alapvetően fontos. A civil társadalom alapvető szerepet játszik a jogállamiság értékeinek előmozdításában, és tevékenyen részt vesz a demokratikus életben. |
| --- | --- |

1.5

Amint azt Margot Wallström kérte, ez a vélemény a biztonságot a civil társadalom részvétele és az állami- és magánszektor közötti partnerségek szemszögéből vizsgálja, bár ez a kifejezés lehet, hogy nem pontos, hiszen a „civil társadalom” kifejezés olyan szociális szervezetekre utal, amelyek nem összevethetők a magánvállalatokkal. A magánvállalatok és –szereplők, valamint az állami szervek közötti együttműködés operatív és biztonsági szempontból alapvetően fontos. A civil társadalom alapvető szerepet játszik a jogállamiság értékeinek előmozdításában, és tevékenyen részt vesz a demokratikus életben.

2.   Következtetések

| 2.1 | A civil társadalom alapvető szerepet játszik a jogállamiság értékeinek előmozdításában, és tevékenyen részt vesz a demokratikus életben. Európában a civil szervezetek nagyon pozitív munkát végeznek a társadalmon belül, előmozdítják az aktív európai polgárság és a részvételi demokrácia fejlődését. Ezek a szervezetek azonban nem helyettesíthetik, és nem is kell helyettesíteniük a nemzeti és uniós kormányzatokat az operatív politikákban. |
| --- | --- |

2.1

A civil társadalom alapvető szerepet játszik a jogállamiság értékeinek előmozdításában, és tevékenyen részt vesz a demokratikus életben. Európában a civil szervezetek nagyon pozitív munkát végeznek a társadalmon belül, előmozdítják az aktív európai polgárság és a részvételi demokrácia fejlődését. Ezek a szervezetek azonban nem helyettesíthetik, és nem is kell helyettesíteniük a nemzeti és uniós kormányzatokat az operatív politikákban.

| 2.2 | Az EGSZB elfogadhatatlannak tartja, hogy a terroristák és a bűnözők el tudják kerülni az igazságszolgáltatást, mert az Unió belső határai akadályozzák a rendőri és igazságügyi fellépést, ezért sürgeti az uniós és tagállami intézményeket, hogy dolgozzanak ki és alkalmazzanak a terrorizmus elleni küzdelemre irányuló közös stratégiát, és hagyjanak fel a vészhelyzetben sebtében hozott döntések jelenlegi gyakorlatával. |
| --- | --- |

2.2

Az EGSZB elfogadhatatlannak tartja, hogy a terroristák és a bűnözők el tudják kerülni az igazságszolgáltatást, mert az Unió belső határai akadályozzák a rendőri és igazságügyi fellépést, ezért sürgeti az uniós és tagállami intézményeket, hogy dolgozzanak ki és alkalmazzanak a terrorizmus elleni küzdelemre irányuló közös stratégiát, és hagyjanak fel a vészhelyzetben sebtében hozott döntések jelenlegi gyakorlatával.

| 2.3 | Az EGSZB úgy véli, hogy a jelenlegi, egyszerű kormányközi együttműködésen alapuló állapot nagymértékben elégtelen és gyakran eredménytelen, ezért támogatja az Európai Parlament állásfoglalását, mely szerint a biztonsági politikák esetében az egyhangúság követelménye helyett a minősített többségi szavazást, és döntéshozatalkor a közösségi módszert alkalmazzák. A biztonságpolitikát tekintve „több Európára” van szükség. |
| --- | --- |

2.3

Az EGSZB úgy véli, hogy a jelenlegi, egyszerű kormányközi együttműködésen alapuló állapot nagymértékben elégtelen és gyakran eredménytelen, ezért támogatja az Európai Parlament állásfoglalását, mely szerint a biztonsági politikák esetében az egyhangúság követelménye helyett a minősített többségi szavazást, és döntéshozatalkor a közösségi módszert alkalmazzák. A biztonságpolitikát tekintve „több Európára” van szükség.

| 2.4 | Az EGSZB azt javasolja, hogy az Europol váljon európai szintű politikai vagy igazságszolgáltatási hatóság által ellenőrzött európai ügynökséggé, amely a jelenlegi helyzettel ellentétben már nem csak a koordinátor szerepét tölti be, és a lehető leghamarabb kapjon saját operatív hatáskört ahhoz, hogy a tagállamok rendőrhatóságaival együttműködve az egész Európai Unió területén nyomozást folytasson. |
| --- | --- |

2.4

Az EGSZB azt javasolja, hogy az Europol váljon európai szintű politikai vagy igazságszolgáltatási hatóság által ellenőrzött európai ügynökséggé, amely a jelenlegi helyzettel ellentétben már nem csak a koordinátor szerepét tölti be, és a lehető leghamarabb kapjon saját operatív hatáskört ahhoz, hogy a tagállamok rendőrhatóságaival együttműködve az egész Európai Unió területén nyomozást folytasson.

| 2.5 | Az EGSZB támogatja az Európai Parlament ajánlását, amely szerint a tagállamoknak módosítaniuk kell büntető törvénykezésüket oly módon, hogy a kerethatározat által lefedett terrorista bűncselekmények vonatkozásában elévülési idő ne legyen alkalmazható. Az EGSZB támogatását fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy ezen bűncselekmények esetében a Nemzetközi Büntetőtörvényszék rendelkezzen határozathozatali illetékességgel. |
| --- | --- |

2.5

Az EGSZB támogatja az Európai Parlament ajánlását, amely szerint a tagállamoknak módosítaniuk kell büntető törvénykezésüket oly módon, hogy a kerethatározat által lefedett terrorista bűncselekmények vonatkozásában elévülési idő ne legyen alkalmazható. Az EGSZB támogatását fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy ezen bűncselekmények esetében a Nemzetközi Büntetőtörvényszék rendelkezzen határozathozatali illetékességgel.

| 2.6 | Az EGSZB európai szintű iskolai programok és képzési tevékenységek kidolgozását javasolja a fiatalok számára, hogy olyan polgári nevelésben részesüljenek, amely előmozdítja közöttük a demokratikus értékeket, az egyenlőséget, a toleranciát és a kulturális sokféleség megértését, hogy olyan útravalót kapjanak, amelynek segítségével elkerülhető, hogy fennakadjanak a radikális és erőszakos nézeteket valló szervezetek hálójában. |
| --- | --- |

2.6

Az EGSZB európai szintű iskolai programok és képzési tevékenységek kidolgozását javasolja a fiatalok számára, hogy olyan polgári nevelésben részesüljenek, amely előmozdítja közöttük a demokratikus értékeket, az egyenlőséget, a toleranciát és a kulturális sokféleség megértését, hogy olyan útravalót kapjanak, amelynek segítségével elkerülhető, hogy fennakadjanak a radikális és erőszakos nézeteket valló szervezetek hálójában.

| 2.7 | Az erőszakos radikalizálódás elleni küzdelemben az EU és a tagállamok hatóságainak konzultálniuk kell azon civil szervezetekkel, amelyek tevékenyen dolgoznak a vallások és kultúrák közötti párbeszéd előmozdításán, és amelyek küzdenek a rasszizmus, az idegengyűlölet, az intolerancia és az erőszakos, szélsőséges nézetek ellen a radikalizmust és az erőszakot szító feszültségek csökkentése érdekében. Az állami és a magánszféra közötti helyi szintű együttműködési platformok létrehozása hasznos eszköz lehet többek között e kérdések megválaszolásában is. Az Európai Uniónak és a tagállamoknak ösztönözniük kell és elő kell segíteniük e platformok létrejöttét. |
| --- | --- |

2.7

Az erőszakos radikalizálódás elleni küzdelemben az EU és a tagállamok hatóságainak konzultálniuk kell azon civil szervezetekkel, amelyek tevékenyen dolgoznak a vallások és kultúrák közötti párbeszéd előmozdításán, és amelyek küzdenek a rasszizmus, az idegengyűlölet, az intolerancia és az erőszakos, szélsőséges nézetek ellen a radikalizmust és az erőszakot szító feszültségek csökkentése érdekében. Az állami és a magánszféra közötti helyi szintű együttműködési platformok létrehozása hasznos eszköz lehet többek között e kérdések megválaszolásában is. Az Európai Uniónak és a tagállamoknak ösztönözniük kell és elő kell segíteniük e platformok létrejöttét.

| 2.8 | Az EGSZB azt javasolja az uniós intézményeknek, hogy dolgozzanak ki egy minimumszabályokat tartalmazó jogi keretet, amely garantálná a terrorizmus áldozatainak védelmét és elismerését. Javasolja továbbá a terrorizmus áldozatainak védelmére vonatkozó normák, javaslatok, bevált gyakorlatok és iránymutatások kidolgozását, amelyeket figyelembe kellene venni a területen tett állami intézkedések esetében. |
| --- | --- |

2.8

Az EGSZB azt javasolja az uniós intézményeknek, hogy dolgozzanak ki egy minimumszabályokat tartalmazó jogi keretet, amely garantálná a terrorizmus áldozatainak védelmét és elismerését. Javasolja továbbá a terrorizmus áldozatainak védelmére vonatkozó normák, javaslatok, bevált gyakorlatok és iránymutatások kidolgozását, amelyeket figyelembe kellene venni a területen tett állami intézkedések esetében.

| 2.9 | Az EGSZB újra megismétli, hogy az Európai Uniónak szüksége van a bűncselekmények áldozatainak kártalanítását lehetővé tevő, közös jogszabályra. |
| --- | --- |

2.9

Az EGSZB újra megismétli, hogy az Európai Uniónak szüksége van a bűncselekmények áldozatainak kártalanítását lehetővé tevő, közös jogszabályra.

| 2.10 | Az EGSZB sürgeti, hogy késedelem nélkül alkalmazzák a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) pénzmosásról, illetve a terrorizmus finanszírozásáról szóló ajánlásait. Ennek érdekében szorgalmazza, hogy a tagállamok a megfelelő törvényes eszközökkel biztosítsák az említett ajánlások betartását. |
| --- | --- |

2.10

Az EGSZB sürgeti, hogy késedelem nélkül alkalmazzák a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) pénzmosásról, illetve a terrorizmus finanszírozásáról szóló ajánlásait. Ennek érdekében szorgalmazza, hogy a tagállamok a megfelelő törvényes eszközökkel biztosítsák az említett ajánlások betartását.

| 2.11 | Az EGSZB felhívja – különösen a közszolgálati – hírközlési médiumokat, hogy az áldozatok emberi méltóságának és magánéletük tiszteletben tartásának a garantálása, valamint a terroristacsoportok propagandaérdekeit szolgáló nézőpontoktól való tartózkodás céljából és a sajtószabadság tiszteletben tartása mellett dolgozzanak ki megfelelő magatartási szabályzatokat és működjenek együtt a hatóságokkal. |
| --- | --- |

2.11

Az EGSZB felhívja – különösen a közszolgálati – hírközlési médiumokat, hogy az áldozatok emberi méltóságának és magánéletük tiszteletben tartásának a garantálása, valamint a terroristacsoportok propagandaérdekeit szolgáló nézőpontoktól való tartózkodás céljából és a sajtószabadság tiszteletben tartása mellett dolgozzanak ki megfelelő magatartási szabályzatokat és működjenek együtt a hatóságokkal.

| 2.12 | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság által javasolt, az állami és a magánszféra közötti, európai együttműködési platform létrehozását, és úgy látja, hogy elengedhetetlen azon eszközök biztosítása, amelyek segítségével a lehető legjobban kihasználhatóak az állami szféra tagállamok közötti, valamint az EU és a tagállamok közötti együttműködései. Ezzel kapcsolatban úgy véli, hogy tág teret kell biztosítani az együttműködés megvalósításának a szervezett bűnözés és terrorizmus elleni harcban létrehozható szinergiák serkentése céljából, anélkül, hogy sértenék az EGSZB előjogait, amelynek – mint konzultatív testületnek – ez a küldetése. Jelen vélemény 13.4.2. pontjában soroljuk fel azokat az elsőbbséget élvező célkitűzéseket, amelyeknek az EGSZB megítélése szerint vezérelniük kell az állami és a magánszféra közötti együttműködést. |
| --- | --- |

2.12

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság által javasolt, az állami és a magánszféra közötti, európai együttműködési platform létrehozását, és úgy látja, hogy elengedhetetlen azon eszközök biztosítása, amelyek segítségével a lehető legjobban kihasználhatóak az állami szféra tagállamok közötti, valamint az EU és a tagállamok közötti együttműködései. Ezzel kapcsolatban úgy véli, hogy tág teret kell biztosítani az együttműködés megvalósításának a szervezett bűnözés és terrorizmus elleni harcban létrehozható szinergiák serkentése céljából, anélkül, hogy sértenék az EGSZB előjogait, amelynek – mint konzultatív testületnek – ez a küldetése. Jelen vélemény 13.4.2. pontjában soroljuk fel azokat az elsőbbséget élvező célkitűzéseket, amelyeknek az EGSZB megítélése szerint vezérelniük kell az állami és a magánszféra közötti együttműködést.

3.   Az Európai Unió értékei és elvei

| 3.1 | Az alkotmánytervezet meghatározza az Európai Unió értékeit, elveit és célkitűzéseit, az Európai Unió Alapjogi Chartája pedig biztosítja a biztonság és a szabadság közötti egyensúlyt, valamint a mindenkire érvényes jogokat, ideértve a személyes adatok védelméhez való jogot. |
| --- | --- |

3.1

Az alkotmánytervezet meghatározza az Európai Unió értékeit, elveit és célkitűzéseit, az Európai Unió Alapjogi Chartája pedig biztosítja a biztonság és a szabadság közötti egyensúlyt, valamint a mindenkire érvényes jogokat, ideértve a személyes adatok védelméhez való jogot.

| 3.2 | A demokratikus rendszereket veszélyeztető legnagyobb fenyegetést nem a külső támadások jelentetik, hanem az, ha maguk az intézmények elveszítik életképességüket, dinamizmusukat és társadalmi támogatottságukat. |
| --- | --- |

3.2

A demokratikus rendszereket veszélyeztető legnagyobb fenyegetést nem a külső támadások jelentetik, hanem az, ha maguk az intézmények elveszítik életképességüket, dinamizmusukat és társadalmi támogatottságukat.

| 3.3 | Európa nagy vívmánya, hogy sikeresen megalkotta a hatalom demokratikus megszervezését leghatékonyabban biztosító jogállamiságot. |
| --- | --- |

3.3

Európa nagy vívmánya, hogy sikeresen megalkotta a hatalom demokratikus megszervezését leghatékonyabban biztosító jogállamiságot.

| 3.4 | A szociális jogállamiság arra utal, hogy a hatalom gyakorlása a jogállamiság, a demokratikus legitimitás növekvő követelménye és az alapján történik, hogy az áruk és szolgáltatások egyenlő esélyek és elbánás mellett mindenki számára hozzáférhetők. |
| --- | --- |

3.4

A szociális jogállamiság arra utal, hogy a hatalom gyakorlása a jogállamiság, a demokratikus legitimitás növekvő követelménye és az alapján történik, hogy az áruk és szolgáltatások egyenlő esélyek és elbánás mellett mindenki számára hozzáférhetők.

4.   Terrorizmus és szervezett bűnözés: támadás a jogállamiság ellen

| 4.1 | Az egész világban a terrorizmus jelenti az egyik legnagyobb problémát. Jelenleg létfontosságú kérdés Európában is, és ennek mi, az európai polgárok fizetjük meg az árát. A terrorizmus alapját különféle ideológiai elgondolások képezik, az elmúlt években a – különösen veszélyes – nemzetközi radikális iszlám terrorizmus is felütötte a fejét. Ezért nagyon nehéz a terrorizmus nemzetközi meghatározása. Ebben a véleményben a Tanács által 2002. június 13-án elfogadott meghatározást (4) használjuk. |
| --- | --- |

4.1

Az egész világban a terrorizmus jelenti az egyik legnagyobb problémát. Jelenleg létfontosságú kérdés Európában is, és ennek mi, az európai polgárok fizetjük meg az árát. A terrorizmus alapját különféle ideológiai elgondolások képezik, az elmúlt években a – különösen veszélyes – nemzetközi radikális iszlám terrorizmus is felütötte a fejét. Ezért nagyon nehéz a terrorizmus nemzetközi meghatározása. Ebben a véleményben a Tanács által 2002. június 13-án elfogadott meghatározást (4) használjuk.

| 4.2 | Európában emellett sok befolyásos bűnözői hálózat (5) is működik. Ezek némelyike országos szinten tevékenykedik, de a legveszélyesebbek működési területe európai és nemzetközi léptékű. Az ENSZ ezzel a témakörrel kapcsolatosan 2002-ben, Palermóban nemzetközi egyezményt fogadott el (6). |
| --- | --- |

4.2

Európában emellett sok befolyásos bűnözői hálózat (5) is működik. Ezek némelyike országos szinten tevékenykedik, de a legveszélyesebbek működési területe európai és nemzetközi léptékű. Az ENSZ ezzel a témakörrel kapcsolatosan 2002-ben, Palermóban nemzetközi egyezményt fogadott el (6).

| 4.3 | A terrorizmus és a szervezett bűnözés magát az állam lényegét: a hatalomgyakorlás törvényes monopóliumát veszélyeztetik és gyengítik. Jóllehet az európaiak tudatában vannak annak, hogy a terrorizmus tényleges fenyegetést jelent, amellyel szemben fel kell venni a harcot, kevésbé ismerik fel az intézményekbe és a társadalomba beszivárgó, erős és bomlasztó befolyással rendelkező szervezett bűnözés kockázatait és azt, hogy mind gazdasági, mind társadalmi szempontból végzetes következményekkel jár. |
| --- | --- |

4.3

A terrorizmus és a szervezett bűnözés magát az állam lényegét: a hatalomgyakorlás törvényes monopóliumát veszélyeztetik és gyengítik. Jóllehet az európaiak tudatában vannak annak, hogy a terrorizmus tényleges fenyegetést jelent, amellyel szemben fel kell venni a harcot, kevésbé ismerik fel az intézményekbe és a társadalomba beszivárgó, erős és bomlasztó befolyással rendelkező szervezett bűnözés kockázatait és azt, hogy mind gazdasági, mind társadalmi szempontból végzetes következményekkel jár.

| 4.4 | Mind a terrorista, mind a bűnözői szervezetek hasonló módszereket alkalmaznak a többek között a pénzügyi és ingatlanpiaci ágazatokon keresztüli pénzmosásra, és az utóbbiak erős, korrumpáló befolyással rendelkeznek politikai és közigazgatási hatóságok, valamint alkalmanként a civil szervezetek felett, és megpróbálják ezt ki is használni. |
| --- | --- |

4.4

Mind a terrorista, mind a bűnözői szervezetek hasonló módszereket alkalmaznak a többek között a pénzügyi és ingatlanpiaci ágazatokon keresztüli pénzmosásra, és az utóbbiak erős, korrumpáló befolyással rendelkeznek politikai és közigazgatási hatóságok, valamint alkalmanként a civil szervezetek felett, és megpróbálják ezt ki is használni.

| 4.5 | Nemzetközi szinten vannak átfedő területek a szervezett bűnözés és a terrorizmus között: az illegális fegyver- és kábítószer-kereskedelem. Az egyik olyan terület például, ahol a terrorizmus és a szervezett bűnözés összefut, a zsarolás jelensége. Terrorista csoportok gyakran tevékenykednek maffiajellegű szervezetekként, amelyek barbár tetteiket bűncselekményekből finanszírozzák: kábítószer-, fegyver- és emberkereskedelemből, hitelkártyacsalásokból, útonállásból, rablásból, szakemberek és üzletemberek megzsarolásából, illegális szerencsejátékokból és más bűncselekményekből. |
| --- | --- |

4.5

Nemzetközi szinten vannak átfedő területek a szervezett bűnözés és a terrorizmus között: az illegális fegyver- és kábítószer-kereskedelem. Az egyik olyan terület például, ahol a terrorizmus és a szervezett bűnözés összefut, a zsarolás jelensége. Terrorista csoportok gyakran tevékenykednek maffiajellegű szervezetekként, amelyek barbár tetteiket bűncselekményekből finanszírozzák: kábítószer-, fegyver- és emberkereskedelemből, hitelkártyacsalásokból, útonállásból, rablásból, szakemberek és üzletemberek megzsarolásából, illegális szerencsejátékokból és más bűncselekményekből.

| 4.6 | A terrorizmus és a szervezett bűnözés két külön probléma: a terrorizmusnak politikai céljai vannak, és az európai társadalmakra azok történelmének bizonyos időszakaiban sújt le, a szervezett bűnözés pedig közrendi, a társadalmat folyamatosan érintő probléma. |
| --- | --- |

4.6

A terrorizmus és a szervezett bűnözés két külön probléma: a terrorizmusnak politikai céljai vannak, és az európai társadalmakra azok történelmének bizonyos időszakaiban sújt le, a szervezett bűnözés pedig közrendi, a társadalmat folyamatosan érintő probléma.

| 4.7 | Annak ellenére, hogy a terrorizmus és a szervezett bűnözés gyökerei és célkitűzései eltérőek, közös érdekük, hogy céljaik elérése érdekében lerombolják vagy gyengítsék a jogállamiságot. |
| --- | --- |

4.7

Annak ellenére, hogy a terrorizmus és a szervezett bűnözés gyökerei és célkitűzései eltérőek, közös érdekük, hogy céljaik elérése érdekében lerombolják vagy gyengítsék a jogállamiságot.

| 4.7.1 | Bizonyos európai országokban tevékenykedő terroristaszervezetek célja politikai akaratuk terrorcselekményeken, bűncselekményeken, fenyegetéseken és zsaroláson keresztüli érvényre juttatása. Ugyanakkor tudatában vannak annak, hogy totalitárius terveik csak akkor válhatnak valóra, ha sikerült lerombolniuk vagy meggyengíteniük a jogállamiságot. |
| --- | --- |

4.7.1

Bizonyos európai országokban tevékenykedő terroristaszervezetek célja politikai akaratuk terrorcselekményeken, bűncselekményeken, fenyegetéseken és zsaroláson keresztüli érvényre juttatása. Ugyanakkor tudatában vannak annak, hogy totalitárius terveik csak akkor válhatnak valóra, ha sikerült lerombolniuk vagy meggyengíteniük a jogállamiságot.

| 4.7.2 | A szervezett bűnözés célja a jogállamiság hatókörének csökkentése és korlátozása, valamint a büntetlenség és törvényen kívüliség kiterjesztése. Célja a törvény és igazságszolgáltatás hatókörén kívüli, maffiák és bűnözői hálózatok által irányított párhuzamos társadalom létrehozása. |
| --- | --- |

4.7.2

A szervezett bűnözés célja a jogállamiság hatókörének csökkentése és korlátozása, valamint a büntetlenség és törvényen kívüliség kiterjesztése. Célja a törvény és igazságszolgáltatás hatókörén kívüli, maffiák és bűnözői hálózatok által irányított párhuzamos társadalom létrehozása.

| 4.7.3 | A jogállamiságot a büntetlenségtől elkülönítő határvonalak bizonyos esetekben tisztázatlanok lehetnek. Európa bizonyos részeiben mind a terroristák és azok társadalmi hálózatai, mind a szervezett bűnözők elérték az állam meggyengítését a terror és a korrupció magvainak a politikai rendszerben való elhintésével. |
| --- | --- |

4.7.3

A jogállamiságot a büntetlenségtől elkülönítő határvonalak bizonyos esetekben tisztázatlanok lehetnek. Európa bizonyos részeiben mind a terroristák és azok társadalmi hálózatai, mind a szervezett bűnözők elérték az állam meggyengítését a terror és a korrupció magvainak a politikai rendszerben való elhintésével.

| 4.7.4 | A terrorizmus és a szervezett bűnözés által előidézett problémák megoldására a válasz a jogállamiság, amely biztosítja a szabadság és biztonság egyensúlyát, a rendőrség és az igazságügyi szervek közös fellépését, az európai és nemzetközi együttműködést, valamint a polgárok és a civil társadalom részéről az aktív kötelezettségvállalást. |
| --- | --- |

4.7.4

A terrorizmus és a szervezett bűnözés által előidézett problémák megoldására a válasz a jogállamiság, amely biztosítja a szabadság és biztonság egyensúlyát, a rendőrség és az igazságügyi szervek közös fellépését, az európai és nemzetközi együttműködést, valamint a polgárok és a civil társadalom részéről az aktív kötelezettségvállalást.

| 4.7.5 | A társadalomnak és a hatóságoknak nem szabad feladniuk a terroristák és a szervezett bűnözés elleni harcot, és nem szabad engedniük sem. A terrorista szervezetek mozgatórugója céljaik elérésének a lehetősége, és ezért a társadalomnak és a hatóságoknak eltökélten annak megakadályozására kell törekedniük. |
| --- | --- |

4.7.5

A társadalomnak és a hatóságoknak nem szabad feladniuk a terroristák és a szervezett bűnözés elleni harcot, és nem szabad engedniük sem. A terrorista szervezetek mozgatórugója céljaik elérésének a lehetősége, és ezért a társadalomnak és a hatóságoknak eltökélten annak megakadályozására kell törekedniük.

5.   A civil társadalom válasza a terrorizmus és a szervezett bűnözés jelenségeire

| 5.1 | A terrorizmus az emberi jogok igen súlyos megsértése, mivel közvetlen támadást intéz az élet és szabadság ellen. |
| --- | --- |

5.1

A terrorizmus az emberi jogok igen súlyos megsértése, mivel közvetlen támadást intéz az élet és szabadság ellen.

| 5.2 | A terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem operatív része az állam feladata (különösen a rendőrségé és az igazságügyi szerveké), amelynek garantálnia kell polgárai szabadságát és biztonságát. Az állami intézkedéseknek meg kell őrizniük a szabadság és a biztonság közötti egyensúlyt, tiszteletben kell tartaniuk az alapvető értékeket (emberi jogok és egyetemes szabadságjogok) és a demokratikus értékeket (jogállamiság), mivel amint az EGSZB már egy másik véleményében (7) kifejtette, „történelmi példákból tudjuk, hogy a nyitott és szabad társadalmak hatékonyabban meg tudják őrizni a biztonságot”. |
| --- | --- |

5.2

A terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem operatív része az állam feladata (különösen a rendőrségé és az igazságügyi szerveké), amelynek garantálnia kell polgárai szabadságát és biztonságát. Az állami intézkedéseknek meg kell őrizniük a szabadság és a biztonság közötti egyensúlyt, tiszteletben kell tartaniuk az alapvető értékeket (emberi jogok és egyetemes szabadságjogok) és a demokratikus értékeket (jogállamiság), mivel amint az EGSZB már egy másik véleményében (7) kifejtette, „történelmi példákból tudjuk, hogy a nyitott és szabad társadalmak hatékonyabban meg tudják őrizni a biztonságot”.

| 5.3 | A civil társadalom folyamatosan megerősíti a demokráciát és a jogállamiság értékeit, és ezáltal küzd a társadalmon belüli terrorizmus és szervezett bűnözés ellen azért, hogy megakadályozza azoknak a kialakulását, és csökkentse azok hatásait. A civil szervezetek azonban nem helyettesíthetik, és nem is kell helyettesíteniük a nemzeti és uniós kormányzatokat az operatív politikákban. |
| --- | --- |

5.3

A civil társadalom folyamatosan megerősíti a demokráciát és a jogállamiság értékeit, és ezáltal küzd a társadalmon belüli terrorizmus és szervezett bűnözés ellen azért, hogy megakadályozza azoknak a kialakulását, és csökkentse azok hatásait. A civil szervezetek azonban nem helyettesíthetik, és nem is kell helyettesíteniük a nemzeti és uniós kormányzatokat az operatív politikákban.

| 5.4 | A bűnözést, terrorizmust és zsarolást semmiféle ideológia vagy indok nem igazolhatja. Politikai célok elérésére a terrorizmus felhasználása semmiféle legitimitással nem rendelkezik. A terrorizmusnak nincsenek indokai, mert a terrorizmus jogosságát semmi nem igazolja. Fontos, hogy lankadatlanul folytassuk a küzdelmet a terrorizmus politikai és társadalmi legitimációjával, az olyan radikalizálódott politikai nézetekkel szemben, amelyek a terrorizmust a politikai fellépés alternatív eszközének tekintik. |
| --- | --- |

5.4

A bűnözést, terrorizmust és zsarolást semmiféle ideológia vagy indok nem igazolhatja. Politikai célok elérésére a terrorizmus felhasználása semmiféle legitimitással nem rendelkezik. A terrorizmusnak nincsenek indokai, mert a terrorizmus jogosságát semmi nem igazolja. Fontos, hogy lankadatlanul folytassuk a küzdelmet a terrorizmus politikai és társadalmi legitimációjával, az olyan radikalizálódott politikai nézetekkel szemben, amelyek a terrorizmust a politikai fellépés alternatív eszközének tekintik.

| 5.5 | Sok európai polgár nem érzékeli a terrorista fenyegetettség súlyosságát, és a társadalom bizonyos rétegei még kételkednek is benne. A polgároknak joguk van a biztonsági kockázatokról szóló megfelelő tájékoztatáshoz, valamint ahhoz, hogy nyomást gyakoroljanak az állami hatóságokra, hogy azok eredményesebben harcoljanak a terrorizmus és a szervezett bűnözés ellen. |
| --- | --- |

5.5

Sok európai polgár nem érzékeli a terrorista fenyegetettség súlyosságát, és a társadalom bizonyos rétegei még kételkednek is benne. A polgároknak joguk van a biztonsági kockázatokról szóló megfelelő tájékoztatáshoz, valamint ahhoz, hogy nyomást gyakoroljanak az állami hatóságokra, hogy azok eredményesebben harcoljanak a terrorizmus és a szervezett bűnözés ellen.

| 5.6 | Európában a civil szervezetek nagyon pozitív munkát végeznek a társadalmon belül, előmozdítják az aktív európai polgárság és a fokozottabb részvételi demokrácia fejlődését. |
| --- | --- |

5.6

Európában a civil szervezetek nagyon pozitív munkát végeznek a társadalmon belül, előmozdítják az aktív európai polgárság és a fokozottabb részvételi demokrácia fejlődését.

| 5.7 | A politikai rendszerek életképességét saját belső életerejük határozza meg. Az európai életerő forrása a társadalom demokratikus jellegéből fakad. A politikai rendszereket és intézményeket a társadalomnak folyamatosan ösztökélnie kell; a polgároknak és a civil társadalomnak védeniük és támogatniuk kell a jogállamiságot, mivel annak kell garantálnia azok szabadságát és szociális jólétét. |
| --- | --- |

5.7

A politikai rendszerek életképességét saját belső életerejük határozza meg. Az európai életerő forrása a társadalom demokratikus jellegéből fakad. A politikai rendszereket és intézményeket a társadalomnak folyamatosan ösztökélnie kell; a polgároknak és a civil társadalomnak védeniük és támogatniuk kell a jogállamiságot, mivel annak kell garantálnia azok szabadságát és szociális jólétét.

| 5.8 | Ugyanakkor azonban a XX. századi európai történelem bebizonyította, hogy a demokrácia politikai értékei kifejezetten sebezhetők. A polgároknak és a civil szervezeteknek meg kell védeniük azokat az értékeket és elveket, amelyekre az európai demokrácia építkezik. |
| --- | --- |

5.8

Ugyanakkor azonban a XX. századi európai történelem bebizonyította, hogy a demokrácia politikai értékei kifejezetten sebezhetők. A polgároknak és a civil szervezeteknek meg kell védeniük azokat az értékeket és elveket, amelyekre az európai demokrácia építkezik.

| 5.9 | A részvételi demokrácia, valamint a jogállamiság nem tartható fenn és nem alakítható át a polgárok és szervezeteik támogatása nélkül. A civil társadalom szervezeteinek tevékenysége révén a relativizmussal és a radikalizmussal szembeszállva folyamatosan megújítja a szociális és demokratikus jogállamiságot. |
| --- | --- |

5.9

A részvételi demokrácia, valamint a jogállamiság nem tartható fenn és nem alakítható át a polgárok és szervezeteik támogatása nélkül. A civil társadalom szervezeteinek tevékenysége révén a relativizmussal és a radikalizmussal szembeszállva folyamatosan megújítja a szociális és demokratikus jogállamiságot.

| 5.10 | A társadalom bizonyos rétegei nem eléggé elkötelezettek: bizonyos mértékű „tolerancia” tapasztalható a prostitúció, a kábítószer-kereskedelem, a pénzmosás, a fogyasztói termékek hamisítása stb. iránt. |
| --- | --- |

5.10

A társadalom bizonyos rétegei nem eléggé elkötelezettek: bizonyos mértékű „tolerancia” tapasztalható a prostitúció, a kábítószer-kereskedelem, a pénzmosás, a fogyasztói termékek hamisítása stb. iránt.

| 5.11 | A polgárok és a civil szervezetek aktívabban részt vehetnek a politikai rendszerek felett erős korrumpáló befolyással rendelkező szervezett bűnözés elleni küzdelemben. |
| --- | --- |

5.11

A polgárok és a civil szervezetek aktívabban részt vehetnek a politikai rendszerek felett erős korrumpáló befolyással rendelkező szervezett bűnözés elleni küzdelemben.

6.   Európa: a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség

| 6.1 | A hágai program meghatározza az EU célkitűzéseit a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggé válás vonatkozásában, de ennek a célnak az eléréséig még hosszú az út. |
| --- | --- |

6.1

A hágai program meghatározza az EU célkitűzéseit a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggé válás vonatkozásában, de ennek a célnak az eléréséig még hosszú az út.

| 6.2 | Eközben a bűnözők és a terroristák kihasználják Európa gyengeségét az igazságszolgáltatás elkerülése érdekében. Az emberek, a tőke és az áruk szabad mozgása azt eredményezi, hogy a bűnözők élvezik a határok „folytonossági hiányainak” az előnyeit; a politikai és igazságszolgáltatási fellépések terén a határok azonban továbbra is fennállnak. |
| --- | --- |

6.2

Eközben a bűnözők és a terroristák kihasználják Európa gyengeségét az igazságszolgáltatás elkerülése érdekében. Az emberek, a tőke és az áruk szabad mozgása azt eredményezi, hogy a bűnözők élvezik a határok „folytonossági hiányainak” az előnyeit; a politikai és igazságszolgáltatási fellépések terén a határok azonban továbbra is fennállnak.

| 6.3 | Az EGSZB elfogadhatatlannak tartja, hogy a terroristák és a bűnözők el tudják kerülni az igazságszolgáltatást, mert a rendőri és igazságügyi hatóságok fellépése szempontjából az Unió régi belső határai továbbra is fennállnak. |
| --- | --- |

6.3

Az EGSZB elfogadhatatlannak tartja, hogy a terroristák és a bűnözők el tudják kerülni az igazságszolgáltatást, mert a rendőri és igazságügyi hatóságok fellépése szempontjából az Unió régi belső határai továbbra is fennállnak.

| 6.4 | A terrorizmus elleni küzdelemben az EU-nak közös stratégiát kell kidolgoznia. Az Európai Bizottságnak és a Tanácsnak állandó politikai készültségben kell lenniük, és fel kell hagyniuk a vészhelyzetben sebtében hozott döntések jelenleg alkalmazott gyakorlatával. Európában a politikai és igazságügyi együttműködés gyenge, mert a létező jogi és operatív eszközök elégtelennek bizonyulnak a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelemben. A legtöbb eszköz a tagállamok hatáskörébe, a Szerződésben az EU harmadik pillére alá, tehát kormányközi szintre tartozik. |
| --- | --- |

6.4

A terrorizmus elleni küzdelemben az EU-nak közös stratégiát kell kidolgoznia. Az Európai Bizottságnak és a Tanácsnak állandó politikai készültségben kell lenniük, és fel kell hagyniuk a vészhelyzetben sebtében hozott döntések jelenleg alkalmazott gyakorlatával. Európában a politikai és igazságügyi együttműködés gyenge, mert a létező jogi és operatív eszközök elégtelennek bizonyulnak a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelemben. A legtöbb eszköz a tagállamok hatáskörébe, a Szerződésben az EU harmadik pillére alá, tehát kormányközi szintre tartozik.

| 6.5 | Európai biztonsági stratégiát kell kidolgozni a Közösség keretein belül, és annak túl kell lépnie a jelenlegi, egyszerű kormányközi együttműködésen alapuló állapoton. Ezeknek a területeknek az EU harmadik pillérén belül tartása csökkenti azok hatékonyságát és átfogó hatókörét. Az EGSZB felkéri a Tanácsot, hogy hozzon létre egy átfogó, közös jogi keretrendszert, amely biztonságpolitikai szempontból következetes. Az EU-Szerződés 42. cikkét lehetne alkalmazni, ahogy azt az Európai Parlament javasolta (8), az egyhangú határozathozatal szabályának a minősített többségi elvvel történő felváltásával. |
| --- | --- |

6.5

Európai biztonsági stratégiát kell kidolgozni a Közösség keretein belül, és annak túl kell lépnie a jelenlegi, egyszerű kormányközi együttműködésen alapuló állapoton. Ezeknek a területeknek az EU harmadik pillérén belül tartása csökkenti azok hatékonyságát és átfogó hatókörét. Az EGSZB felkéri a Tanácsot, hogy hozzon létre egy átfogó, közös jogi keretrendszert, amely biztonságpolitikai szempontból következetes. Az EU-Szerződés 42. cikkét lehetne alkalmazni, ahogy azt az Európai Parlament javasolta (8), az egyhangú határozathozatal szabályának a minősített többségi elvvel történő felváltásával.

| 6.6 | A bűnözői szervezetek rendszeresen felhasználják törvénytelen tevékenységeikhez Európa külső határait. Az EU vámkódexét eredményesebben kellene alkalmazniuk a határellenőrzési szerveknek, elsősorban maguknak a vámhatóságoknak és a hozzájuk tartozó nemzetközi kölcsönös közigazgatási segítségnyújtási szerveknek. A kódexben elő kellene írni a vádemelési eljárások és a szankciók az egész közösségi vámterületen történő harmonizációját, a körözési jog általánossá tételét (a körözés határon túlra való kiterjesztése az Unión belül), valamint a jogerős ítéletek kölcsönös elismerését. Más véleményekben az EGSZB rámutatott az európai határrendészet létrehozásának a szükségességére (9). |
| --- | --- |

6.6

A bűnözői szervezetek rendszeresen felhasználják törvénytelen tevékenységeikhez Európa külső határait. Az EU vámkódexét eredményesebben kellene alkalmazniuk a határellenőrzési szerveknek, elsősorban maguknak a vámhatóságoknak és a hozzájuk tartozó nemzetközi kölcsönös közigazgatási segítségnyújtási szerveknek. A kódexben elő kellene írni a vádemelési eljárások és a szankciók az egész közösségi vámterületen történő harmonizációját, a körözési jog általánossá tételét (a körözés határon túlra való kiterjesztése az Unión belül), valamint a jogerős ítéletek kölcsönös elismerését. Más véleményekben az EGSZB rámutatott az európai határrendészet létrehozásának a szükségességére (9).

| 6.7 | A tagállamoknak meg kell valósítaniuk az információcserét az EU belső és külső fenyegetettsége tekintetében a titkosszolgálatok és a biztonsági szolgálatok között; közös rendszerbe kell foglalniuk a terrorista fenyegetésekről készített stratégiai elemzéseiket, és ki kell dolgozniuk az alapvető infrastruktúrák védelmét szolgáló közös terveket. |
| --- | --- |

6.7

A tagállamoknak meg kell valósítaniuk az információcserét az EU belső és külső fenyegetettsége tekintetében a titkosszolgálatok és a biztonsági szolgálatok között; közös rendszerbe kell foglalniuk a terrorista fenyegetésekről készített stratégiai elemzéseiket, és ki kell dolgozniuk az alapvető infrastruktúrák védelmét szolgáló közös terveket.

| 6.8 | Az információk rendelkezésre állásának elve a rendőrség hatékony működésének kulcsfontosságú tényezője. Ez az elv új fejezetet nyit az uniós rendvédelmi szervek határokon átnyúló információcseréjének fejlesztésében, amely arra alapul, hogy egy tagállam rendőre megkaphatja a nyomozáshoz szükséges összes információt egy másik tagállamból (10). Az együttműködés biztosítása érdekében az érintett tagállamok bűnüldöző/rendfenntartó hatóságai között igen erős bizalom szükséges. Az európai szintű együttműködés megvalósítása előtt tornyosuló legnagyobb akadályok egyike az egymás iránti bizalom hiánya, amelynek helyénvaló lenne elemezni és a civil társadalom elé tárni az okait. |
| --- | --- |

6.8

Az információk rendelkezésre állásának elve a rendőrség hatékony működésének kulcsfontosságú tényezője. Ez az elv új fejezetet nyit az uniós rendvédelmi szervek határokon átnyúló információcseréjének fejlesztésében, amely arra alapul, hogy egy tagállam rendőre megkaphatja a nyomozáshoz szükséges összes információt egy másik tagállamból (10). Az együttműködés biztosítása érdekében az érintett tagállamok bűnüldöző/rendfenntartó hatóságai között igen erős bizalom szükséges. Az európai szintű együttműködés megvalósítása előtt tornyosuló legnagyobb akadályok egyike az egymás iránti bizalom hiánya, amelynek helyénvaló lenne elemezni és a civil társadalom elé tárni az okait.

| 6.9 | Az EU szerepét meg kell erősíteni, és ki kell dolgozni az európai biztonsági stratégiát a Közösség keretein belül az eredményesség és az átláthatóság fokozása céljából. A biztonságpolitikát tekintve „több Európára” van szükség. Az EGSZB javasolta (11), hogy a közösségi módszert alkalmazzák a biztonság vonatkozásában, adják meg a kezdeményezés jogát az Európai Bizottságnak és az együttdöntési hatáskört a Parlamentnek. A Tanácsnak fel kellene hagynia az egyhangú határozathozatali szabály alkalmazásával, és többségi szavazással kellene határoznia, továbbá az Európai Bíróságot is saját hatáskörökkel kell felruházni. |
| --- | --- |

6.9

Az EU szerepét meg kell erősíteni, és ki kell dolgozni az európai biztonsági stratégiát a Közösség keretein belül az eredményesség és az átláthatóság fokozása céljából. A biztonságpolitikát tekintve „több Európára” van szükség. Az EGSZB javasolta (11), hogy a közösségi módszert alkalmazzák a biztonság vonatkozásában, adják meg a kezdeményezés jogát az Európai Bizottságnak és az együttdöntési hatáskört a Parlamentnek. A Tanácsnak fel kellene hagynia az egyhangú határozathozatali szabály alkalmazásával, és többségi szavazással kellene határoznia, továbbá az Európai Bíróságot is saját hatáskörökkel kell felruházni.

| 6.10 | Az Europol szerepének túl kell lépnie az együttműködés szintjén, operatív működési hatáskörrel kell rendelkeznie. Az EGSZB azt javasolja, hogy alakítsák át operatív hatáskörrel rendelkező ügynökséggé, amely az egész Európai Unió területén nyomozást folytathat. A hágai program felszólít a tagállamok rendőrségei, valamint igazságügyi és vámhatóságai egymás közötti, illetve az Europollal való fokozott, gyakorlati jellegű együttműködésre és koordinációra. A tagállamoknak támogatniuk kell az Europolt mint európai ügynökséget és azt, hogy az Eurojusttal együtt meghatározó szereplővé váljon a szervezett bűnözés és terrorizmus elleni küzdelemben. Elfogadhatatlan, hogy az Europol-egyezményt módosító jegyzőkönyvet még mindig nem ratifikálta és nem alkalmazza az összes tagállam (12). Igen sürgősen pótolni kell ezt, ha valóban meg akarjuk adni az Europolnak a szükséges támogatást és eszközöket ahhoz, hogy az európai rendőrségi együttműködés sarokköveként hatékonyan működhessen. 2006. január 1-jétől kezdődően az Europol által az Európai Unió bűnügyi helyzetéről készített jelentéseket a súlyos bűncselekményekről szóló „fenyegetettségi értékelések” váltják fel. |
| --- | --- |

6.10

Az Europol szerepének túl kell lépnie az együttműködés szintjén, operatív működési hatáskörrel kell rendelkeznie. Az EGSZB azt javasolja, hogy alakítsák át operatív hatáskörrel rendelkező ügynökséggé, amely az egész Európai Unió területén nyomozást folytathat. A hágai program felszólít a tagállamok rendőrségei, valamint igazságügyi és vámhatóságai egymás közötti, illetve az Europollal való fokozott, gyakorlati jellegű együttműködésre és koordinációra. A tagállamoknak támogatniuk kell az Europolt mint európai ügynökséget és azt, hogy az Eurojusttal együtt meghatározó szereplővé váljon a szervezett bűnözés és terrorizmus elleni küzdelemben. Elfogadhatatlan, hogy az Europol-egyezményt módosító jegyzőkönyvet még mindig nem ratifikálta és nem alkalmazza az összes tagállam (12). Igen sürgősen pótolni kell ezt, ha valóban meg akarjuk adni az Europolnak a szükséges támogatást és eszközöket ahhoz, hogy az európai rendőrségi együttműködés sarokköveként hatékonyan működhessen. 2006. január 1-jétől kezdődően az Europol által az Európai Unió bűnügyi helyzetéről készített jelentéseket a súlyos bűncselekményekről szóló „fenyegetettségi értékelések” váltják fel.

| 6.11 | Az Eurojust célja a nemzeti igazságügyi hatóságok közötti koordináció a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelem terén, a megalapítása óta elért eredmények ellenére azonban még messze áll a kitűzött célok elérésétől. Jogi eszközei és pénzügyi forrásai csekélyek; továbbá a tagállamok elkötelezettsége is eltérő, mivel egyes országokban a törvények nem ösztönzik megfelelő mértékben az igazságügyi együttműködést. |
| --- | --- |

6.11

Az Eurojust célja a nemzeti igazságügyi hatóságok közötti koordináció a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelem terén, a megalapítása óta elért eredmények ellenére azonban még messze áll a kitűzött célok elérésétől. Jogi eszközei és pénzügyi forrásai csekélyek; továbbá a tagállamok elkötelezettsége is eltérő, mivel egyes országokban a törvények nem ösztönzik megfelelő mértékben az igazságügyi együttműködést.

| 6.12 | Az EGSZB azt javasolja, hogy a bíróságok és az adóhatóságok az Eurojust segítségével végezzék hatékonyan a közös, a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni nyomozással kapcsolatos tevékenységeket. A nemzeti szintű nyomozásból származó információkat tovább kell adni az Eurojustnak, amelynek megfelelő európai adatbázist kell létrehoznia. |
| --- | --- |

6.12

Az EGSZB azt javasolja, hogy a bíróságok és az adóhatóságok az Eurojust segítségével végezzék hatékonyan a közös, a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni nyomozással kapcsolatos tevékenységeket. A nemzeti szintű nyomozásból származó információkat tovább kell adni az Eurojustnak, amelynek megfelelő európai adatbázist kell létrehoznia.

| 6.13 | Bűnügyekben az igazságügyi együttműködés lényeges követelmény. Jelenleg az igazságügyi hatóságok közötti kapcsolatokat az egymás iránti bizalom hiánya jellemzi. Nem létezik „európai igazságügyi kultúra”, sem pedig bűnügyekkel kapcsolatos minimális közös szabályrendszer. A polgároknak gondoskodniuk kell arról, hogy az EU-intézmények és a tagállamok teljesítsék az összes tagállam közötti maximális szintű igazságügyi együttműködésre irányuló kérésüket. A polgárok követelik, hogy egyetlen terrorista vagy bűnöző se kerülhesse el az igazságszolgáltatást félreértések vagy az együttműködési eljárások hiánya miatt. |
| --- | --- |

6.13

Bűnügyekben az igazságügyi együttműködés lényeges követelmény. Jelenleg az igazságügyi hatóságok közötti kapcsolatokat az egymás iránti bizalom hiánya jellemzi. Nem létezik „európai igazságügyi kultúra”, sem pedig bűnügyekkel kapcsolatos minimális közös szabályrendszer. A polgároknak gondoskodniuk kell arról, hogy az EU-intézmények és a tagállamok teljesítsék az összes tagállam közötti maximális szintű igazságügyi együttműködésre irányuló kérésüket. A polgárok követelik, hogy egyetlen terrorista vagy bűnöző se kerülhesse el az igazságszolgáltatást félreértések vagy az együttműködési eljárások hiánya miatt.

| 6.14 | Az EGSZB támogatja az Európai Parlament ajánlását, amely szerint a tagállamoknak módosítaniuk kell büntető törvénykezésüket oly módon, hogy a kerethatározat által lefedett terrorista bűncselekmények vonatkozásában elévülési idő ne legyen alkalmazható. Az EGSZB (13) határozottan támogatja azt az elképzelést, hogy a terrorista bűncselekmények esetében a Nemzetközi Büntetőtörvényszék rendelkezzen határozathozatali illetékességgel. |
| --- | --- |

6.14

Az EGSZB támogatja az Európai Parlament ajánlását, amely szerint a tagállamoknak módosítaniuk kell büntető törvénykezésüket oly módon, hogy a kerethatározat által lefedett terrorista bűncselekmények vonatkozásában elévülési idő ne legyen alkalmazható. Az EGSZB (13) határozottan támogatja azt az elképzelést, hogy a terrorista bűncselekmények esetében a Nemzetközi Büntetőtörvényszék rendelkezzen határozathozatali illetékességgel.

| 6.15 | A jelenlegi helyzet a polgárok szempontjából felfoghatatlan és elfogadhatatlan. Semmi értelme nincs annak, ha a kezdeményezések megvalósítását megakadályozzák azért, mert a tagállamok az államok előjogait a terrorizmus és szervezett bűnözés elleni közös küzdelem prioritásai elé helyezik. Az európai polgárok nem értik, miért van az EU-n belül ilyen sok, a terrorizmus és szervezett bűnözés elleni küzdelmet célzó okmány és eszköz. Sok egymással nem összehangolt szervezet munkálkodik ugyanannak a célnak az elérésén, például a Tanács terrorizmus elleni koordinátora, az igazságügyért, a szabadságjogokért és a biztonsági kérdésekért felelős biztos, az Europol, az Eurojust stb. |
| --- | --- |

6.15

A jelenlegi helyzet a polgárok szempontjából felfoghatatlan és elfogadhatatlan. Semmi értelme nincs annak, ha a kezdeményezések megvalósítását megakadályozzák azért, mert a tagállamok az államok előjogait a terrorizmus és szervezett bűnözés elleni közös küzdelem prioritásai elé helyezik. Az európai polgárok nem értik, miért van az EU-n belül ilyen sok, a terrorizmus és szervezett bűnözés elleni küzdelmet célzó okmány és eszköz. Sok egymással nem összehangolt szervezet munkálkodik ugyanannak a célnak az elérésén, például a Tanács terrorizmus elleni koordinátora, az igazságügyért, a szabadságjogokért és a biztonsági kérdésekért felelős biztos, az Europol, az Eurojust stb.

| 6.16 | Az erőforrások széttöredezettsége nem a legjobb módszer a hatékonyság eléréséhez. Az Eurojustnak és az Europolnak együttműködve meg kell oldaniuk a jelenlegi problémákat, és meg kell erősíteniük közös nyomozócsapataikat. A hírszerző szolgálatoknak javítaniuk kell az Europolon belüli információátadási eljárásokon. Az OLAF-nak együtt kell működnie az Europollal és az Eurojusttal a bűncselekmények kinyomozásában. A bűncselekmények elleni küzdelem hatékonyságának növelése érdekében fontos, hogy a különféle ügynökségek és hivatalok kicseréljék egymás között a nyomozásokról szóló adatokat. |
| --- | --- |

6.16

Az erőforrások széttöredezettsége nem a legjobb módszer a hatékonyság eléréséhez. Az Eurojustnak és az Europolnak együttműködve meg kell oldaniuk a jelenlegi problémákat, és meg kell erősíteniük közös nyomozócsapataikat. A hírszerző szolgálatoknak javítaniuk kell az Europolon belüli információátadási eljárásokon. Az OLAF-nak együtt kell működnie az Europollal és az Eurojusttal a bűncselekmények kinyomozásában. A bűncselekmények elleni küzdelem hatékonyságának növelése érdekében fontos, hogy a különféle ügynökségek és hivatalok kicseréljék egymás között a nyomozásokról szóló adatokat.

| 6.17 | Mivel a terrorizmus globális fenyegetés, a terrorizmus elleni küzdelem az EU külpolitikájának és biztonságpolitikájának is része, a hatékony multilateralizmus és a nemzetközi együttműködés pedig kulcsfontosságú szempont e küzdelemben. Az EGSZB úgy véli, hogy az EU terrorizmus és szervezett bűnözés elleni küzdelemre fordított erőfeszítéseinek ki kell egészítenie az EU-val közös értékeket és érdekeket magukénak valló regionális szervezetek erőfeszítéseit. Ezért fontos a szinergiák feltárása és az együttműködés módszereinek erősítése az olyan szervezetekkel, mint például az ENSZ, az EBESZ és az Európa Tanács azokon a területeken, amelyeken ezek a testületek az EU terrorizmus és szervezett bűnözés elleni politikáiban meghatározott célkitűzéseket értéknövelő módon egészíthetik ki. |
| --- | --- |

6.17

Mivel a terrorizmus globális fenyegetés, a terrorizmus elleni küzdelem az EU külpolitikájának és biztonságpolitikájának is része, a hatékony multilateralizmus és a nemzetközi együttműködés pedig kulcsfontosságú szempont e küzdelemben. Az EGSZB úgy véli, hogy az EU terrorizmus és szervezett bűnözés elleni küzdelemre fordított erőfeszítéseinek ki kell egészítenie az EU-val közös értékeket és érdekeket magukénak valló regionális szervezetek erőfeszítéseit. Ezért fontos a szinergiák feltárása és az együttműködés módszereinek erősítése az olyan szervezetekkel, mint például az ENSZ, az EBESZ és az Európa Tanács azokon a területeken, amelyeken ezek a testületek az EU terrorizmus és szervezett bűnözés elleni politikáiban meghatározott célkitűzéseket értéknövelő módon egészíthetik ki.

| 6.18 | A radikalizálódás kockázatának bizonyos mértékű csökkentése érdekében Európának olyan külpolitikát kell célul kitűznie, amely előmozdítja az olyan értékek érvényesülését, mint a demokrácia, a béke, a kultúrák közötti párbeszéd, a szegénység és a korrupció elleni küzdelem, a demokrácia megvalósításának és az emberi jogok érvényesítésének a kiterjesztése az egész világra, és nemzetközi együttműködés megvalósítása az ENSZ keretein belül. |
| --- | --- |

6.18

A radikalizálódás kockázatának bizonyos mértékű csökkentése érdekében Európának olyan külpolitikát kell célul kitűznie, amely előmozdítja az olyan értékek érvényesülését, mint a demokrácia, a béke, a kultúrák közötti párbeszéd, a szegénység és a korrupció elleni küzdelem, a demokrácia megvalósításának és az emberi jogok érvényesítésének a kiterjesztése az egész világra, és nemzetközi együttműködés megvalósítása az ENSZ keretein belül.

7.   A civil társadalom szerepe az erőszakos radikalizálódás megelőzésében

| 7.1 | A civil szervezetek a polgárok arra vonatkozó demokratikus jogait testesítik meg, hogy egyesületeket hozhatnak létre, és aktív szerepet játszhatnak például a társadalomban, a politikában vagy a kulturális életben. A civil szervezetek a társadalmi kohéziót előmozdító és az erőszakos radikalizálódáshoz hozzájáruló tényezőkkel szembeni tevékenységeik révén fontos szerepet játszanak a terrorizmus megelőzésében. Meg kell szerezniük az eszközöket ahhoz, hogy az európai értékekkel kapcsolatban növelhessék a tudatosságot. |
| --- | --- |

7.1

A civil szervezetek a polgárok arra vonatkozó demokratikus jogait testesítik meg, hogy egyesületeket hozhatnak létre, és aktív szerepet játszhatnak például a társadalomban, a politikában vagy a kulturális életben. A civil szervezetek a társadalmi kohéziót előmozdító és az erőszakos radikalizálódáshoz hozzájáruló tényezőkkel szembeni tevékenységeik révén fontos szerepet játszanak a terrorizmus megelőzésében. Meg kell szerezniük az eszközöket ahhoz, hogy az európai értékekkel kapcsolatban növelhessék a tudatosságot.

| 7.2 | A terroristák nem sorolhatók előre meghatározható kor- vagy társadalmi csoportba, ezért a társadalom bizonyos szegmensei sebezhetőkké válhatnak. A szegénység, az iskolai kudarcok, a munkalehetőségek hiánya, a hátrányos megkülönböztetés, a polgári értékek hiánya, az identitásválságok, a társadalmi kirekesztődés stb. mind a kudarcélmények kialakulásának a melegágya, ahol szekták, vallási fundamentalisták, terroristacsoportok és bűnözői szervezetek vetik ki hálóikat új tagok toborzása céljából. |
| --- | --- |

7.2

A terroristák nem sorolhatók előre meghatározható kor- vagy társadalmi csoportba, ezért a társadalom bizonyos szegmensei sebezhetőkké válhatnak. A szegénység, az iskolai kudarcok, a munkalehetőségek hiánya, a hátrányos megkülönböztetés, a polgári értékek hiánya, az identitásválságok, a társadalmi kirekesztődés stb. mind a kudarcélmények kialakulásának a melegágya, ahol szekták, vallási fundamentalisták, terroristacsoportok és bűnözői szervezetek vetik ki hálóikat új tagok toborzása céljából.

| 7.3 | Általánosságban az EGSZB egyetért az Európai Bizottság „Terroristák toborzása: az erőszakos radikalizálódást elősegítő tényezők kezelése” című közleményében (14) megállapított nézettel. Ez az a terület, amelyen a civil társadalom szervezetei tevékenykednek. |
| --- | --- |

7.3

Általánosságban az EGSZB egyetért az Európai Bizottság „Terroristák toborzása: az erőszakos radikalizálódást elősegítő tényezők kezelése” című közleményében (14) megállapított nézettel. Ez az a terület, amelyen a civil társadalom szervezetei tevékenykednek.

7.4   Az EGSZB rá kíván mutatni az alapvető fontosságú szempontokra.

| 7.4.1 | A programoknak különösen az iskoláskorú fiatalokat kell célba venniük annak megakadályozása érdekében, hogy a radikális, erőszakos gondolkodásmód hálójában fennakadjanak. Európai szintű iskolai programokat és képzési tevékenységeket kell kidolgozni a fiatalok számára, hogy olyan polgári nevelésben részesüljenek, amely előmozdítja közöttük a demokratikus értékeket, az egyenlőséget, a toleranciát és a kulturális sokféleség megértését. |
| --- | --- |

7.4.1

A programoknak különösen az iskoláskorú fiatalokat kell célba venniük annak megakadályozása érdekében, hogy a radikális, erőszakos gondolkodásmód hálójában fennakadjanak. Európai szintű iskolai programokat és képzési tevékenységeket kell kidolgozni a fiatalok számára, hogy olyan polgári nevelésben részesüljenek, amely előmozdítja közöttük a demokratikus értékeket, az egyenlőséget, a toleranciát és a kulturális sokféleség megértését.

| 7.4.2 | Az európai foglakoztatási stratégiának és a lisszaboni célkitűzéseknek erősíteniük kell a legsebezhetőbb személyek és kisebbségek munkaerő-piaci integrációját elősegítő politikákat. |
| --- | --- |

7.4.2

Az európai foglakoztatási stratégiának és a lisszaboni célkitűzéseknek erősíteniük kell a legsebezhetőbb személyek és kisebbségek munkaerő-piaci integrációját elősegítő politikákat.

| 7.4.3 | A civil társadalom az állami hatóságokkal együtt fontos szerepet játszik annak a biztosításában, hogy – származásától függetlenül – a teljes lakosság hozzáférjen az Európa demokratikus jogállamiságának alapját képező pluralizmust, lelkiismereti és vallásszabadságot, a nemek közötti egyenlőséget, a toleranciát és az állam világiasságát hirdető információkhoz és képzéshez. |
| --- | --- |

7.4.3

A civil társadalom az állami hatóságokkal együtt fontos szerepet játszik annak a biztosításában, hogy – származásától függetlenül – a teljes lakosság hozzáférjen az Európa demokratikus jogállamiságának alapját képező pluralizmust, lelkiismereti és vallásszabadságot, a nemek közötti egyenlőséget, a toleranciát és az állam világiasságát hirdető információkhoz és képzéshez.

| 7.4.4 | Az EGSZB számos javaslatot dogozott ki annak érdekében, hogy az integráció a Közösség bevándorlási politikájának prioritást élvező célkitűzésévé váljon (15). |
| --- | --- |

7.4.4

Az EGSZB számos javaslatot dogozott ki annak érdekében, hogy az integráció a Közösség bevándorlási politikájának prioritást élvező célkitűzésévé váljon (15).

| 7.4.5 | A véleményformálók és a média kiegyensúlyozott távlati tervek elfogadásával pozitív módon hozzájárulhatnak a beilleszkedés előmozdításához. |
| --- | --- |

7.4.5

A véleményformálók és a média kiegyensúlyozott távlati tervek elfogadásával pozitív módon hozzájárulhatnak a beilleszkedés előmozdításához.

| 7.4.6 | Az európai társadalmak napjainkban kulturális szempontból vegyes összetételűek és plurálisak, a nemzetiségi, etnikai vagy vallási kisebbségek faji előítélet, idegengyűlölet és hátrányos megkülönböztetés miatt azonban rengeteg problémával küszködnek. |
| --- | --- |

7.4.6

Az európai társadalmak napjainkban kulturális szempontból vegyes összetételűek és plurálisak, a nemzetiségi, etnikai vagy vallási kisebbségek faji előítélet, idegengyűlölet és hátrányos megkülönböztetés miatt azonban rengeteg problémával küszködnek.

| 7.4.7 | Európában a társadalmi szervezetek aktív tevékenységeket végeznek a vallások és kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása, valamint az egymással szembeni türelmetlenség, fajgyűlölet, idegengyűlölet és erőszakos szélsőséges megnyilvánulások felszámolása érdekében. |
| --- | --- |

7.4.7

Európában a társadalmi szervezetek aktív tevékenységeket végeznek a vallások és kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása, valamint az egymással szembeni türelmetlenség, fajgyűlölet, idegengyűlölet és erőszakos szélsőséges megnyilvánulások felszámolása érdekében.

| 7.4.8 | A hatóságoknak konzultálniuk kell ezekkel a szervezetekkel, és együttműködési rendszereket kell létrehozniuk a radikalizmusnak és erőszaknak tápot adó feszültségek csökkentése érdekében. A képzés nyújtásában, az integrálódás elősegítésében és a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemben az üzleti vállalkozások, a szakszervezetek és a civil szervezetek kulcsfontosságú szerepet játszanak. |
| --- | --- |

7.4.8

A hatóságoknak konzultálniuk kell ezekkel a szervezetekkel, és együttműködési rendszereket kell létrehozniuk a radikalizmusnak és erőszaknak tápot adó feszültségek csökkentése érdekében. A képzés nyújtásában, az integrálódás elősegítésében és a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemben az üzleti vállalkozások, a szakszervezetek és a civil szervezetek kulcsfontosságú szerepet játszanak.

| 7.5 | Az EGSZB támogatja az erőszakos radikalizálódásban, terrorizmusban és szervezett bűnözésben szerepet játszó szociális folyamatok kutatását és elemzését célzó programok kidolgozását, és javasolja, hogy az Európai Bizottság pénzeszközök rendelkezésre bocsátásával támogassa a kutatócsoportokat, egyetemeket és kutatóközpontokat. |
| --- | --- |

7.5

Az EGSZB támogatja az erőszakos radikalizálódásban, terrorizmusban és szervezett bűnözésben szerepet játszó szociális folyamatok kutatását és elemzését célzó programok kidolgozását, és javasolja, hogy az Európai Bizottság pénzeszközök rendelkezésre bocsátásával támogassa a kutatócsoportokat, egyetemeket és kutatóközpontokat.

8.   Az áldozatokkal kapcsolatos szempontok

| 8.1 | Az áldozatok a saját bőrükön tapasztalják az erőszakot, amely az egész társadalom és az általa képviselt értékek ellen irányul. Az áldozatok jelentik a terrorizmus igazi valóságát; és ők azok, akik a társadalomból közvetlenül kapcsolatba kerülnek a terrorizmussal. Az áldozatoknak alapvető szerepük van a társadalom terrorizmussal szembeni eltökéltségének serkentésében és a civil válasz kidolgozásában. Ők jelentik a terrorizmus politikai és morális törvényen kívül helyezésének és elszigetelésének legbiztosabb eszközét. |
| --- | --- |

8.1

Az áldozatok a saját bőrükön tapasztalják az erőszakot, amely az egész társadalom és az általa képviselt értékek ellen irányul. Az áldozatok jelentik a terrorizmus igazi valóságát; és ők azok, akik a társadalomból közvetlenül kapcsolatba kerülnek a terrorizmussal. Az áldozatoknak alapvető szerepük van a társadalom terrorizmussal szembeni eltökéltségének serkentésében és a civil válasz kidolgozásában. Ők jelentik a terrorizmus politikai és morális törvényen kívül helyezésének és elszigetelésének legbiztosabb eszközét.

| 8.2 | Az áldozatok elismerésének és a róluk való megemlékezésnek a legjobb módszere a demokrácia és a jogállamiság megvédése, aminek köszönhetően Európa szabad és nyitott társadalommá válhat. |
| --- | --- |

8.2

Az áldozatok elismerésének és a róluk való megemlékezésnek a legjobb módszere a demokrácia és a jogállamiság megvédése, aminek köszönhetően Európa szabad és nyitott társadalommá válhat.

| 8.3 | Az áldozatok képviselik ilyen vagy olyan módon azt, amit a terroristák és szervezett bűnözők nem képesek elfogadni: a jogállamiságon nyugvó legitim és demokratikus hatalmat. A civil társadalomnak hirdetnie kell ezt a szociális és politikai leckét, hogy az áldozatok megkaphassák a szükséges társadalmi és politikai elismerést, valamint a demokrácia és a jogállamiság újraéledhessen. |
| --- | --- |

8.3

Az áldozatok képviselik ilyen vagy olyan módon azt, amit a terroristák és szervezett bűnözők nem képesek elfogadni: a jogállamiságon nyugvó legitim és demokratikus hatalmat. A civil társadalomnak hirdetnie kell ezt a szociális és politikai leckét, hogy az áldozatok megkaphassák a szükséges társadalmi és politikai elismerést, valamint a demokrácia és a jogállamiság újraéledhessen.

| 8.4 | Az áldozatok védelme a megelőzés egyik hatékony eszköze. A terrorizmus áldozatai megérdemlik a teljes körű tiszteletet, támogatást és segítséget a polgárok és intézmények részéről. Az általuk megtapasztalt igazságtalanságot és a támadás következményeit a civil társadalom és a tagállamok hatóságai, valamint az EU-hatóságok általi határozott intézkedéssel kell ellensúlyozni szükségleteik kielégítése, valamint szenvedéseiknek a lehető legkisebb mértékűre korlátozása érdekében. |
| --- | --- |

8.4

Az áldozatok védelme a megelőzés egyik hatékony eszköze. A terrorizmus áldozatai megérdemlik a teljes körű tiszteletet, támogatást és segítséget a polgárok és intézmények részéről. Az általuk megtapasztalt igazságtalanságot és a támadás következményeit a civil társadalom és a tagállamok hatóságai, valamint az EU-hatóságok általi határozott intézkedéssel kell ellensúlyozni szükségleteik kielégítése, valamint szenvedéseiknek a lehető legkisebb mértékűre korlátozása érdekében.

| 8.5 | Az EGSZB a következő intézkedések megtételét javasolja a terrorizmus áldozatainak és azok családtagjainak a védelmére és elismerésére. |
| --- | --- |

8.5

Az EGSZB a következő intézkedések megtételét javasolja a terrorizmus áldozatainak és azok családtagjainak a védelmére és elismerésére.

| 8.5.1 | Elő kell írni az emberi méltóság megőrzésének a jogát, a magánélet és családi élet tiszteletben tartását, pénzügyi kárpótláshoz való jogot, az orvosi, pszichológiai és szociális ellátásra való jogosultságot, az igazságszolgáltatás valódi hozzáférhetőségét és igazságügyi védelmet, valamint a munkalehetőségek terén az esélyegyenlőség biztosítása érdekében a szakmai és társadalmi visszailleszkedés, illetve a szakmai és felsőoktatási képzésben való részvétel jogát garantáló minimális normák jogi kereteit. |
| --- | --- |

8.5.1

Elő kell írni az emberi méltóság megőrzésének a jogát, a magánélet és családi élet tiszteletben tartását, pénzügyi kárpótláshoz való jogot, az orvosi, pszichológiai és szociális ellátásra való jogosultságot, az igazságszolgáltatás valódi hozzáférhetőségét és igazságügyi védelmet, valamint a munkalehetőségek terén az esélyegyenlőség biztosítása érdekében a szakmai és társadalmi visszailleszkedés, illetve a szakmai és felsőoktatási képzésben való részvétel jogát garantáló minimális normák jogi kereteit.

| 8.5.2 | A terrorizmus áldozatainak védelmére vonatkozó normákat, javaslatokat, bevált gyakorlatokat és iránymutatásokat kell kidolgozni, amelyeket figyelembe kell venni a területen tett állami intézkedések esetében. Az Európai Bizottságnak rendelkezésre kell bocsátania a terrorizmus áldozatainak egyesületei számára az európai hálózatok létrehozásához szükséges pénzeszközöket. |
| --- | --- |

8.5.2

A terrorizmus áldozatainak védelmére vonatkozó normákat, javaslatokat, bevált gyakorlatokat és iránymutatásokat kell kidolgozni, amelyeket figyelembe kell venni a területen tett állami intézkedések esetében. Az Európai Bizottságnak rendelkezésre kell bocsátania a terrorizmus áldozatainak egyesületei számára az európai hálózatok létrehozásához szükséges pénzeszközöket.

| 8.6 | Szintén lényeges, hogy más, kevésbé ismert és kisebb sajtóvisszhangot kapó cselekmények áldozatai se legyenek elhanyagolva. Ezek az emberi jogokat a terrorista támadásokéval megegyező mértékben megsértő bűnszervezetek áldozatai: zsarolások, rablások, kábítószer-kereskedelem, emberkereskedelem, prostitúció és leánykereskedelem, valamint törvénytelen munkahelyi kizsákmányolás áldozatai. |
| --- | --- |

8.6

Szintén lényeges, hogy más, kevésbé ismert és kisebb sajtóvisszhangot kapó cselekmények áldozatai se legyenek elhanyagolva. Ezek az emberi jogokat a terrorista támadásokéval megegyező mértékben megsértő bűnszervezetek áldozatai: zsarolások, rablások, kábítószer-kereskedelem, emberkereskedelem, prostitúció és leánykereskedelem, valamint törvénytelen munkahelyi kizsákmányolás áldozatai.

| 8.7 | Minden bűncselekmény áldozata megérdemli mind a hatóságok, mind a civil társadalom részéről a megkülönböztetett figyelmet. Az EGSZB közzétett olyan véleményeket (16), amelyekben közös EU-jogszabály megalkotására tett javaslatot a bűncselekmények áldozatainak kártalanítása érdekében. A biztosító társaságoknak és közös biztosító társulásoknak új kötelezettségvállalásokat kell tenniük, és a kötvényekbe bele kell építeniük az áldozatok számára jobb fedezetet nyújtó megfelelő klauzulákat. |
| --- | --- |

8.7

Minden bűncselekmény áldozata megérdemli mind a hatóságok, mind a civil társadalom részéről a megkülönböztetett figyelmet. Az EGSZB közzétett olyan véleményeket (16), amelyekben közös EU-jogszabály megalkotására tett javaslatot a bűncselekmények áldozatainak kártalanítása érdekében. A biztosító társaságoknak és közös biztosító társulásoknak új kötelezettségvállalásokat kell tenniük, és a kötvényekbe bele kell építeniük az áldozatok számára jobb fedezetet nyújtó megfelelő klauzulákat.

9.   A terrorizmus és a szervezett bűnözés finanszírozása

| 9.1 | Az EGSZB az állami és a magánszektor közötti partnerség javítására vonatkozó javaslatokat tartalmazó különféle véleményeket (17) tett közzé a terrorizmus és a bűnözői szervezetek finanszírozása elleni küzdelem előmozdítása érdekében. A legnagyobb kötelezettségvállalásokat azonban a pénzügyi testületeknek kell megtenniük. |
| --- | --- |

9.1

Az EGSZB az állami és a magánszektor közötti partnerség javítására vonatkozó javaslatokat tartalmazó különféle véleményeket (17) tett közzé a terrorizmus és a bűnözői szervezetek finanszírozása elleni küzdelem előmozdítása érdekében. A legnagyobb kötelezettségvállalásokat azonban a pénzügyi testületeknek kell megtenniük.

| 9.2 | Az EGSZB a közelmúltban két véleményt (18) bocsátott ki a pénzügyi testületeknek a pénzügyi tranzakciók jobb átláthatóságát biztosító kötelezettségeiről a törvényellenes cselekmények elkövetésének nehezebbé tétele céljából. Az EGSZB szorgalmazza, hogy a tagállamok a megfelelő törvényes eszközökkel biztosítsák, hogy a magánszektorhoz tartozó olyan testületek és nonprofit szervezetek, amelyek a terroristák pénzeinek a mozgatását elősegítő hálózat részei lehetnek, betartsák a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) (19) pénzmosásról, illetve a terrorizmus finanszírozásáról és a pénzmosásról szóló ajánlásait. Ez azonban nem vezethet ahhoz, hogy minden, civil szervezetben részt vevő polgárt eleve gyanúsnak tekintsenek. |
| --- | --- |

9.2

Az EGSZB a közelmúltban két véleményt (18) bocsátott ki a pénzügyi testületeknek a pénzügyi tranzakciók jobb átláthatóságát biztosító kötelezettségeiről a törvényellenes cselekmények elkövetésének nehezebbé tétele céljából. Az EGSZB szorgalmazza, hogy a tagállamok a megfelelő törvényes eszközökkel biztosítsák, hogy a magánszektorhoz tartozó olyan testületek és nonprofit szervezetek, amelyek a terroristák pénzeinek a mozgatását elősegítő hálózat részei lehetnek, betartsák a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) (19) pénzmosásról, illetve a terrorizmus finanszírozásáról és a pénzmosásról szóló ajánlásait. Ez azonban nem vezethet ahhoz, hogy minden, civil szervezetben részt vevő polgárt eleve gyanúsnak tekintsenek.

| 9.3 | Az ingatlanpiaci ágazatot egyre növekvő mértékben használják terrorista és szervezett bűnözői hálózatokból származó pénzek elrejtésére. Bizonyos esetekben ezek a csoportok korrumpálják helyi hatóságokat. Ingatlanpiaci cégeknek, nagy építési vállalkozásoknak és az ágazatban tevékenykedő egyéb üzemeltetőknek együtt kell működniük az országos hatóságokkal az ágazat nem egyenes úton megszerzett pénzek elrejtésére történő felhasználásának a megakadályozása és a terroristák, valamint bűnöző szervezetek által megszerzett pénzek tisztára mosásának a megakadályozása érdekében. |
| --- | --- |

9.3

Az ingatlanpiaci ágazatot egyre növekvő mértékben használják terrorista és szervezett bűnözői hálózatokból származó pénzek elrejtésére. Bizonyos esetekben ezek a csoportok korrumpálják helyi hatóságokat. Ingatlanpiaci cégeknek, nagy építési vállalkozásoknak és az ágazatban tevékenykedő egyéb üzemeltetőknek együtt kell működniük az országos hatóságokkal az ágazat nem egyenes úton megszerzett pénzek elrejtésére történő felhasználásának a megakadályozása és a terroristák, valamint bűnöző szervezetek által megszerzett pénzek tisztára mosásának a megakadályozása érdekében.

| 9.4 | A nemzetközi műtárgy- bélyeg- és régiségpiacot egyre növekvő mértékben használják a szervezett bűnözőhálózatokból származó pénzek elrejtésére. Az ilyen árukkal kereskedő cégeknek aktívabban együtt kell működniük a hatóságokkal a piac átláthatóbbá tétele érdekében. |
| --- | --- |

9.4

A nemzetközi műtárgy- bélyeg- és régiségpiacot egyre növekvő mértékben használják a szervezett bűnözőhálózatokból származó pénzek elrejtésére. Az ilyen árukkal kereskedő cégeknek aktívabban együtt kell működniük a hatóságokkal a piac átláthatóbbá tétele érdekében.

| 9.5 | Az EU-nak közös jogi és közigazgatási eszközökre van szüksége, amelyek lehetővé teszik, hogy a tagállamokkal együtt intézkedhessen az ilyen jogellenes cselekményekkel szembeni küzdelemben. Az EU Tanácsának gondoskodnia kell arról, hogy minden egyes tagállam rendelkezzen az EU legalapvetőbb rendeleteivel összhangban lévő, a terrorizmus és szervezett bűnözés finanszírozása elleni fellépést célzó megfelelő büntetőjogi jogszabályokkal. |
| --- | --- |

9.5

Az EU-nak közös jogi és közigazgatási eszközökre van szüksége, amelyek lehetővé teszik, hogy a tagállamokkal együtt intézkedhessen az ilyen jogellenes cselekményekkel szembeni küzdelemben. Az EU Tanácsának gondoskodnia kell arról, hogy minden egyes tagállam rendelkezzen az EU legalapvetőbb rendeleteivel összhangban lévő, a terrorizmus és szervezett bűnözés finanszírozása elleni fellépést célzó megfelelő büntetőjogi jogszabályokkal.

| 9.6 | Az EU terrorizmus elleni küzdelemről szóló cselekvési terve (20) tartalmaz adóügyi és pénzügyi felderítő szolgálatok összehangolására vonatkozó intézkedéseket, és ezeket tovább kell erősíteni. A hatékony cselekvés és a Tanácson belüli megfelelő mértékű összehangolásnak az elérése az összes tagállam feladata. |
| --- | --- |

9.6

Az EU terrorizmus elleni küzdelemről szóló cselekvési terve (20) tartalmaz adóügyi és pénzügyi felderítő szolgálatok összehangolására vonatkozó intézkedéseket, és ezeket tovább kell erősíteni. A hatékony cselekvés és a Tanácson belüli megfelelő mértékű összehangolásnak az elérése az összes tagállam feladata.

10.   Internet és mobiltelefon használata

| 10.1 | Az internet- és mobiltelefon-szolgáltatóknak együtt kell működniük a hatóságokkal, és be kell tartaniuk az internetforgalmi adatok tárolását előíró törvények rendelkezéseit (az üzenetek tartalmának a tárolására ez nem vonatkozik). |
| --- | --- |

10.1

Az internet- és mobiltelefon-szolgáltatóknak együtt kell működniük a hatóságokkal, és be kell tartaniuk az internetforgalmi adatok tárolását előíró törvények rendelkezéseit (az üzenetek tartalmának a tárolására ez nem vonatkozik).

| 10.2 | Szintén együtt kell működni a mobiltelefon-kártyák megvásárlásakor szolgáltatott személyi adatok megszerzése terén: terrorista csoportok gyakran bújnak meg e-mail-szolgáltatások vagy előre fizetett telefonkártyák névtelensége mögött, és ily módon a felfedezés veszélye nélkül kapcsolatot tarthatnak fenn egymással, sőt, távvezérelt robbantásokat is előidézhetnek. Az EGSZB ezzel a témakörrel kapcsolatosan véleményeket (21) bocsátott ki. A Parlament szintén kibocsátott egy jelentést (22), amelynek tartalmával az EGSZB egyetért. |
| --- | --- |

10.2

Szintén együtt kell működni a mobiltelefon-kártyák megvásárlásakor szolgáltatott személyi adatok megszerzése terén: terrorista csoportok gyakran bújnak meg e-mail-szolgáltatások vagy előre fizetett telefonkártyák névtelensége mögött, és ily módon a felfedezés veszélye nélkül kapcsolatot tarthatnak fenn egymással, sőt, távvezérelt robbantásokat is előidézhetnek. Az EGSZB ezzel a témakörrel kapcsolatosan véleményeket (21) bocsátott ki. A Parlament szintén kibocsátott egy jelentést (22), amelynek tartalmával az EGSZB egyetért.

| 10.3 | Az európai társadalom kifejezetten ki van téve a kiberbűnözés veszélyeinek, és az internetet egyre nagyobb mértékben használják fel bűnözői szervezetek törvényellenes cselekményeik elkövetésében. |
| --- | --- |

10.3

Az európai társadalom kifejezetten ki van téve a kiberbűnözés veszélyeinek, és az internetet egyre nagyobb mértékben használják fel bűnözői szervezetek törvényellenes cselekményeik elkövetésében.

| 10.4 | Az internet egyre növekvő mértékben szükséges szolgáltatássá válik az európai társadalmak, cégek és magánszemélyek, kulcsfontosságú szolgáltatók és állami hatóságok, a rendőrség és az igazságügyi szolgálatok számára. Európa új kockázattal szembesül: ez a kiberterrorizmus, amely megbéníthatja a társadalmat. |
| --- | --- |

10.4

Az internet egyre növekvő mértékben szükséges szolgáltatássá válik az európai társadalmak, cégek és magánszemélyek, kulcsfontosságú szolgáltatók és állami hatóságok, a rendőrség és az igazságügyi szolgálatok számára. Európa új kockázattal szembesül: ez a kiberterrorizmus, amely megbéníthatja a társadalmat.

| 10.5 | Az internetszolgáltatóknak javítaniuk kell biztonsági rendszereiket, és együtt kell működniük a rendőrséggel és az igazságügyi hatóságokkal ezen új bűncselekmények elkövetőinek az elfogásában. |
| --- | --- |

10.5

Az internetszolgáltatóknak javítaniuk kell biztonsági rendszereiket, és együtt kell működniük a rendőrséggel és az igazságügyi hatóságokkal ezen új bűncselekmények elkövetőinek az elfogásában.

11.   A média

| 11.1 | A média joga és kötelessége, hogy valós információkat közöljön, és kerülje a terrorszervezetek érdekeit szolgáló nézőpontokat. A médiának továbbá tartózkodnia kell az áldozatok magánéletét és emberi méltóságát sértő képanyagok és információk közlésétől. Különösen a fiatalokat kell védeni e kockázatokkal szemben. Ebben a közszolgálati médiának jó példával kell elöl járnia. |
| --- | --- |

11.1

A média joga és kötelessége, hogy valós információkat közöljön, és kerülje a terrorszervezetek érdekeit szolgáló nézőpontokat. A médiának továbbá tartózkodnia kell az áldozatok magánéletét és emberi méltóságát sértő képanyagok és információk közlésétől. Különösen a fiatalokat kell védeni e kockázatokkal szemben. Ebben a közszolgálati médiának jó példával kell elöl járnia.

| 11.2 | Az áldozatok emberi méltóságának és magánéletük tiszteletben tartásának a garantálása, valamint a terroristacsoportok propagandaérdekeit szolgáló nézőpontoktól való tartózkodás céljából a média kidolgozhatna megfelelő magatartási szabályzatokat, és együttműködhetne a hatóságokkal. |
| --- | --- |

11.2

Az áldozatok emberi méltóságának és magánéletük tiszteletben tartásának a garantálása, valamint a terroristacsoportok propagandaérdekeit szolgáló nézőpontoktól való tartózkodás céljából a média kidolgozhatna megfelelő magatartási szabályzatokat, és együttműködhetne a hatóságokkal.

| 11.3 | Az Európai Bizottság a főbb médiaszereplők részvételével európai konferenciát szervez. Az EGSZB úgy véli, hogy ez jó lehetőség volna a legjobb gyakorlatokkal kapcsolatos tapasztalatok kicserélésére, önszabályozó rendszerek kidolgozására, az európai közvélemény formálására és az Európai Unióról alkotott konstruktív jövőkép kialakítására. |
| --- | --- |

11.3

Az Európai Bizottság a főbb médiaszereplők részvételével európai konferenciát szervez. Az EGSZB úgy véli, hogy ez jó lehetőség volna a legjobb gyakorlatokkal kapcsolatos tapasztalatok kicserélésére, önszabályozó rendszerek kidolgozására, az európai közvélemény formálására és az Európai Unióról alkotott konstruktív jövőkép kialakítására.

12.   Kritikus jelentőségű infrastruktúrák

| 12.1 | A terroristák stratégiai jelentőségű infrastruktúrák és kulcsfontosságú közműszolgáltatások megtámadása révén is megkísérlik elérni céljaikat. Célpontjaik között szerepelnek közlekedési eszközök és hálózatok, energiaelosztó hálózatok és üzemeltetők, vízkészletek, telefon- és kommunikációs szolgáltatók, általában forgalmas területek stb. |
| --- | --- |

12.1

A terroristák stratégiai jelentőségű infrastruktúrák és kulcsfontosságú közműszolgáltatások megtámadása révén is megkísérlik elérni céljaikat. Célpontjaik között szerepelnek közlekedési eszközök és hálózatok, energiaelosztó hálózatok és üzemeltetők, vízkészletek, telefon- és kommunikációs szolgáltatók, általában forgalmas területek stb.

| 12.2 | Újabb terrorveszélyek fenyegetik az európai társadalmakat: a legtöbb szakértő egyetért abban, hogy tényleges és aktuális veszélyt jelent a radioaktív, nukleáris, vegyi, biológiai vagy bakteriológiai támadás lehetősége. Az ilyen termékeket használó ágazatokban ezért javítani kell a biztonsági rendszereket, és hatékonyan együtt kell működni a bűnüldöző hatóságokkal. |
| --- | --- |

12.2

Újabb terrorveszélyek fenyegetik az európai társadalmakat: a legtöbb szakértő egyetért abban, hogy tényleges és aktuális veszélyt jelent a radioaktív, nukleáris, vegyi, biológiai vagy bakteriológiai támadás lehetősége. Az ilyen termékeket használó ágazatokban ezért javítani kell a biztonsági rendszereket, és hatékonyan együtt kell működni a bűnüldöző hatóságokkal.

| 12.3 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság kitűnő biztonsági kutatási programját (SRC 06), és reményét fejezi ki, hogy az EU biztonságának a fokozása érdekében az Európai Bizottság folytatja az állami és a magánszektor közötti együttműködés közös kutatóprogramjainak a finanszírozását. |
| --- | --- |

12.3

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság kitűnő biztonsági kutatási programját (SRC 06), és reményét fejezi ki, hogy az EU biztonságának a fokozása érdekében az Európai Bizottság folytatja az állami és a magánszektor közötti együttműködés közös kutatóprogramjainak a finanszírozását.

| 12.4 | Ugyanakkor ezt a programot az európai szomszédsági politika keretében ki kell terjeszteni Európa keleti és déli (földközi-tengeri) határain található partnereire is. |
| --- | --- |

12.4

Ugyanakkor ezt a programot az európai szomszédsági politika keretében ki kell terjeszteni Európa keleti és déli (földközi-tengeri) határain található partnereire is.

| 12.5 | A magánszektornak fel kell készülnie arra, hogy válságos időszakokban bocsássa eszközeit a hatóságok rendelkezésére terrortámadások potenciálisan katasztrofális következményei kezelhetőségének a biztosítása érdekében. Ezért szükséges lesz azoknak a területeknek a feltárása, amelyeken a szervezett civil társadalom további értéknövelő szolgáltatásokat nyújthatna válsághelyzetek bekövetkezésekor, valamint hatékony közös válságkezelő hálózatoknak a kiépítésére vonatkozó megállapodásokat és egyezményeket is ki kell dolgozni. |
| --- | --- |

12.5

A magánszektornak fel kell készülnie arra, hogy válságos időszakokban bocsássa eszközeit a hatóságok rendelkezésére terrortámadások potenciálisan katasztrofális következményei kezelhetőségének a biztosítása érdekében. Ezért szükséges lesz azoknak a területeknek a feltárása, amelyeken a szervezett civil társadalom további értéknövelő szolgáltatásokat nyújthatna válsághelyzetek bekövetkezésekor, valamint hatékony közös válságkezelő hálózatoknak a kiépítésére vonatkozó megállapodásokat és egyezményeket is ki kell dolgozni.

| 12.6 | A megelőző- és reagálóképesség a tájékozottságnak, az ismeretek hatékony kezelésének és az esetleges jövőbeli helyzetek előrelátásához szükséges képességnek a függvénye. Mindenkinek aktív szerepet kell vállalnia a terrorizmus és a szervezett bűnözés kihívásainak a megválaszolásában, és az információkat ezért az érintett felek számára megfelelő módon el kell juttatni. |
| --- | --- |

12.6

A megelőző- és reagálóképesség a tájékozottságnak, az ismeretek hatékony kezelésének és az esetleges jövőbeli helyzetek előrelátásához szükséges képességnek a függvénye. Mindenkinek aktív szerepet kell vállalnia a terrorizmus és a szervezett bűnözés kihívásainak a megválaszolásában, és az információkat ezért az érintett felek számára megfelelő módon el kell juttatni.

| 12.7 | Az üzleti vállalkozások és a civil szervezetek vezetőinek (különösen a stratégiai fontosságú területeken) meg kell kapniuk a szakterületüket vagy ellenőrzésük alatt álló területeket érintő, terrorizmussal és szervezett bűnözéssel kapcsolatos rendelkezésre álló információkat, hogy felkészülhessenek és felmérhessék a fenyegetettség mértékét. |
| --- | --- |

12.7

Az üzleti vállalkozások és a civil szervezetek vezetőinek (különösen a stratégiai fontosságú területeken) meg kell kapniuk a szakterületüket vagy ellenőrzésük alatt álló területeket érintő, terrorizmussal és szervezett bűnözéssel kapcsolatos rendelkezésre álló információkat, hogy felkészülhessenek és felmérhessék a fenyegetettség mértékét.

13.   Az állami- és magánszektor közötti partnerség európai platformja

| 13.1 | Az Európai Bizottság jelenleg a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelem vonatkozásában létesülő, az állami és a magánszektor közötti partnerségről szóló közlemény kidolgozását végzi, amely tartalmazza az állami- és magánszektor közötti partnerség cselekvési tervét is. Ennek az együttműködésnek a kulcsfontosságú eleme, ahogy arra az Európai Bizottság is utalt, az úgynevezett állami és magánszektor közötti partnerség szervezett bűnözés és terrorizmus elleni platformja. Ez az év végére elkészülő platform érdemes arra, hogy összetételét, fellépésének módozatait, valamint működési szabályait meghatározzák. A platform rendszeres időközönként üléseket tart majd a közös érdekeket érintő kérdések megvitatása, politikai és jogalkotási intézkedési területek meghatározása, megelőzési stratégiák kidolgozása, bevált gyakorlatok és információk kicserélése stb. céljából. |
| --- | --- |

13.1

Az Európai Bizottság jelenleg a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelem vonatkozásában létesülő, az állami és a magánszektor közötti partnerségről szóló közlemény kidolgozását végzi, amely tartalmazza az állami- és magánszektor közötti partnerség cselekvési tervét is. Ennek az együttműködésnek a kulcsfontosságú eleme, ahogy arra az Európai Bizottság is utalt, az úgynevezett állami és magánszektor közötti partnerség szervezett bűnözés és terrorizmus elleni platformja. Ez az év végére elkészülő platform érdemes arra, hogy összetételét, fellépésének módozatait, valamint működési szabályait meghatározzák. A platform rendszeres időközönként üléseket tart majd a közös érdekeket érintő kérdések megvitatása, politikai és jogalkotási intézkedési területek meghatározása, megelőzési stratégiák kidolgozása, bevált gyakorlatok és információk kicserélése stb. céljából.

| 13.2 | A platform a tagállamok, valamint önkéntes alapon európai munkáltatói szervezetek, szakszervezetek, a szervezett bűnözés és terrorizmus elleni küzdelemben érintett civil szervezetek stb. képviselőiből fog állni. Célja az ilyen partnerség eredményeként keletkező előnyök és szinergiák kihasználása. A kezdeményezés végcélja az európai szervezett bűnözés és terrorizmus hatásainak a csökkentése Európa minden eddiginél biztonságosabbá tétele érdekében az állami cselekvés, a polgárok és a gazdasági tevékenységek számára. |
| --- | --- |

13.2

A platform a tagállamok, valamint önkéntes alapon európai munkáltatói szervezetek, szakszervezetek, a szervezett bűnözés és terrorizmus elleni küzdelemben érintett civil szervezetek stb. képviselőiből fog állni. Célja az ilyen partnerség eredményeként keletkező előnyök és szinergiák kihasználása. A kezdeményezés végcélja az európai szervezett bűnözés és terrorizmus hatásainak a csökkentése Európa minden eddiginél biztonságosabbá tétele érdekében az állami cselekvés, a polgárok és a gazdasági tevékenységek számára.

13.3   A civil társadalom részvételének feltételei

| 13.3.1 | A civil társadalom reméli, hogy az EU és a tagállamok intézményei figyelembe veszik a polgáraik által feléjük kifejezett aggodalmakat. A polgárok a terrorizmus és szervezett bűnözés elleni küzdelem hatékonyságát sürgetik. A polgárok nem akarnak a bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelemből fakadó problémák félresöprését megindokoló nemzeti, politikai vagy jogi természetű kifogásokat hallani, nekik megoldásokra van szükségük, és ennek a fórumnak kell megadnia a választ az általuk felemlített aggodalmakra. |
| --- | --- |

13.3.1

A civil társadalom reméli, hogy az EU és a tagállamok intézményei figyelembe veszik a polgáraik által feléjük kifejezett aggodalmakat. A polgárok a terrorizmus és szervezett bűnözés elleni küzdelem hatékonyságát sürgetik. A polgárok nem akarnak a bűnözés és a terrorizmus elleni küzdelemből fakadó problémák félresöprését megindokoló nemzeti, politikai vagy jogi természetű kifogásokat hallani, nekik megoldásokra van szükségük, és ennek a fórumnak kell megadnia a választ az általuk felemlített aggodalmakra.

| 13.3.2 | Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság által javasolt állami- és magánszektor közötti platform létrehozása előrelépést jelent ugyan, de ez a lépés nem elegendő. |
| --- | --- |

13.3.2

Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság által javasolt állami- és magánszektor közötti platform létrehozása előrelépést jelent ugyan, de ez a lépés nem elegendő.

| 13.3.3 | Az EGSZB-nek részt kell vennie ennek a platformnak a létrehozásában és kiértékelésében. |
| --- | --- |

13.3.3

Az EGSZB-nek részt kell vennie ennek a platformnak a létrehozásában és kiértékelésében.

| 13.3.4 | A Szerződés értelmében az EU-ban a szervezett civil társadalom képviseletét az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság látja el. Bár nyilvánvalóan az egyéni érdekeket képviselő egyéb szereplőknek is részt kell venniük, az EGSZB-t mint az általános érdekek képviselőjét ezen a platformon három tagjának (minden csoportból egy főnek) kell képviselnie. |
| --- | --- |

13.3.4

A Szerződés értelmében az EU-ban a szervezett civil társadalom képviseletét az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság látja el. Bár nyilvánvalóan az egyéni érdekeket képviselő egyéb szereplőknek is részt kell venniük, az EGSZB-t mint az általános érdekek képviselőjét ezen a platformon három tagjának (minden csoportból egy főnek) kell képviselnie.

| 13.3.5 | Az EGSZB sürgeti a tagállamokat, hogy ösztönözzék az állami és magánszféra közötti helyi és települési szintű platformok létrehozását a közösségi szinten létrehozni tervezett platforméval megegyező részvételi és együttműködési célkitűzésekkel. |
| --- | --- |

13.3.5

Az EGSZB sürgeti a tagállamokat, hogy ösztönözzék az állami és magánszféra közötti helyi és települési szintű platformok létrehozását a közösségi szinten létrehozni tervezett platforméval megegyező részvételi és együttműködési célkitűzésekkel.

13.4   Az állami és a magánszektor közötti partnerségek a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelemben

| 13.4.1 | Az EGSZB úgy véli, hogy tág teret kell biztosítani az állami és a magánszektor közötti partnerség megvalósításának a bűnözés és a terrorizmus elleni harcban létrehozható szinergiák serkentése és erősítése céljából. |
| --- | --- |

13.4.1

Az EGSZB úgy véli, hogy tág teret kell biztosítani az állami és a magánszektor közötti partnerség megvalósításának a bűnözés és a terrorizmus elleni harcban létrehozható szinergiák serkentése és erősítése céljából.

| 13.4.2 | E partnerség kulcsfontosságú célkitűzései:






  a) | a civil társadalom elsődleges célkitűzése nemcsak a terrorizmus és szervezett bűnözés törvénytelen cselekményeinek a megakadályozása, hanem annak megelőzése, hogy sebezhető emberek és csoportok terroristák vagy bűnözők hálójában fennakadjanak; |
| --- | --- | --- |

13.4.2

E partnerség kulcsfontosságú célkitűzései:

a)

a civil társadalom elsődleges célkitűzése nemcsak a terrorizmus és szervezett bűnözés törvénytelen cselekményeinek a megakadályozása, hanem annak megelőzése, hogy sebezhető emberek és csoportok terroristák vagy bűnözők hálójában fennakadjanak;

| b) | a bűnbandák által leginkább veszélyeztetett területek feltárása, valamint az önvédelemnek és a szervezett bűnözés és terrorizmus felszámolásában tevékenykedő erőkkel való kapcsolatok létrehozásának az előmozdítása; |
| --- | --- |

b)

a bűnbandák által leginkább veszélyeztetett területek feltárása, valamint az önvédelemnek és a szervezett bűnözés és terrorizmus felszámolásában tevékenykedő erőkkel való kapcsolatok létrehozásának az előmozdítása;

| c) | információáramlás és tapasztalatcserék serkentése a bűnelkövetési lehetőségek csökkentése céljából; |
| --- | --- |

c)

információáramlás és tapasztalatcserék serkentése a bűnelkövetési lehetőségek csökkentése céljából;

| d) | a civil társadalom különféle rétegei aggodalmainak a továbbítása az uniós és a nemzeti intézmények felé, hogy az intézmények a bűnözés és terrorizmus elleni küzdelemnek a polgárokat leginkább foglalkoztató területeire összpontosíthassanak; |
| --- | --- |

d)

a civil társadalom különféle rétegei aggodalmainak a továbbítása az uniós és a nemzeti intézmények felé, hogy az intézmények a bűnözés és terrorizmus elleni küzdelemnek a polgárokat leginkább foglalkoztató területeire összpontosíthassanak;

| e) | az EU üzleti vállalkozásainak és szervezeteinek a szervezett bűnözés elleni védelemmel kapcsolatos fő elvárásainak a továbbítása az uniós és a nemzeti intézmények felé; a bűnözők támadásai elleni védekezés legjobb módszereinek és a bűnözés elleni küzdelemnek a megvitatása ezen intézményekkel; |
| --- | --- |

e)

az EU üzleti vállalkozásainak és szervezeteinek a szervezett bűnözés elleni védelemmel kapcsolatos fő elvárásainak a továbbítása az uniós és a nemzeti intézmények felé; a bűnözők támadásai elleni védekezés legjobb módszereinek és a bűnözés elleni küzdelemnek a megvitatása ezen intézményekkel;

| f) | az egyes szektorokat érintő tapasztalatcserék területeinek a meghatározása, különösen a szervezett bűnözés gyakori előfordulási területei tekintetében. Az elsőbbséget élvező szektorok a pénzügyi, a közlekedési, a hírközlési és az energiaszektor; |
| --- | --- |

f)

az egyes szektorokat érintő tapasztalatcserék területeinek a meghatározása, különösen a szervezett bűnözés gyakori előfordulási területei tekintetében. Az elsőbbséget élvező szektorok a pénzügyi, a közlekedési, a hírközlési és az energiaszektor;

| g) | európai megelőzési platformok ösztönzése; |
| --- | --- |

g)

európai megelőzési platformok ösztönzése;

| h) | vitafórumként való működés a lefedettség szintjének kielemzése és a terrorizmus és szervezett bűnözés áldozatai szükségleteinek és elvárásainak a figyelembevétele céljából; |
| --- | --- |

h)

vitafórumként való működés a lefedettség szintjének kielemzése és a terrorizmus és szervezett bűnözés áldozatai szükségleteinek és elvárásainak a figyelembevétele céljából;

| i) | a Közösség terrorizmussal és szervezett bűnözéssel kapcsolatos stratégiáinak és politikáinak a meghatározása a szervezett civil társadalom szemszögéből nézve; |
| --- | --- |

i)

a Közösség terrorizmussal és szervezett bűnözéssel kapcsolatos stratégiáinak és politikáinak a meghatározása a szervezett civil társadalom szemszögéből nézve;

| j) | kapcsolat létesítése mindkét szektor szakértői között annak érdekében, hogy a védekezéssel, valamint a szervezett bűnözés és terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos ismereteket és tapasztalatokat a lehető leghatékonyabban fel lehessen használni; |
| --- | --- |

j)

kapcsolat létesítése mindkét szektor szakértői között annak érdekében, hogy a védekezéssel, valamint a szervezett bűnözés és terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos ismereteket és tapasztalatokat a lehető leghatékonyabban fel lehessen használni;

| k) | részvétel a platform létrehozásában és kiértékelésében. |
| --- | --- |

k)

részvétel a platform létrehozásában és kiértékelésében.

13.5   Partnerségi rendszerek

| 13.5.1 | Az Európai Bizottság által javasolthoz hasonló eszközön alapuló, az állami és a magánszektor közötti partnerségi rendszer ideális megoldás lenne a két szektor összekapcsolásának a megkezdéséhez. Ha a platformon belül magas szintű a képviselet, akkor az állami és a magánszektor közötti partnerség nagyobb hatást képes kifejteni, és ennek eredményeképpen a terrorizmus és szervezett bűnözés elleni küzdelem hatékonyabbá válik. |
| --- | --- |

13.5.1

Az Európai Bizottság által javasolthoz hasonló eszközön alapuló, az állami és a magánszektor közötti partnerségi rendszer ideális megoldás lenne a két szektor összekapcsolásának a megkezdéséhez. Ha a platformon belül magas szintű a képviselet, akkor az állami és a magánszektor közötti partnerség nagyobb hatást képes kifejteni, és ennek eredményeképpen a terrorizmus és szervezett bűnözés elleni küzdelem hatékonyabbá válik.

| 13.5.2 | A partnerségi rendszernek lehetővé kell tennie ágazatonkénti vagy meghatározott területekre szakosodott, az adott témakörnek megfelelő és konkrétan az állami és a magánszektor közötti partnerséghez felépített szerkezethez kapcsolódó munkacsoportok létrehozását. |
| --- | --- |

13.5.2

A partnerségi rendszernek lehetővé kell tennie ágazatonkénti vagy meghatározott területekre szakosodott, az adott témakörnek megfelelő és konkrétan az állami és a magánszektor közötti partnerséghez felépített szerkezethez kapcsolódó munkacsoportok létrehozását.

| 13.5.3 | A partnerségi platform üléseire meghívhatók szervezetek, üzleti vállalkozások, szakértők, az EU és a tagállamok hatóságai minden egyéb érdekelttel együtt, akikkel információikat kicserélhetik vagy tapasztalataikat megoszthatják, vagy akik értéknöveléssel járulhatnak hozzá a terrorizmus és szervezett bűnözés elleni küzdelemhez. |
| --- | --- |

13.5.3

A partnerségi platform üléseire meghívhatók szervezetek, üzleti vállalkozások, szakértők, az EU és a tagállamok hatóságai minden egyéb érdekelttel együtt, akikkel információikat kicserélhetik vagy tapasztalataikat megoszthatják, vagy akik értéknöveléssel járulhatnak hozzá a terrorizmus és szervezett bűnözés elleni küzdelemhez.

Brüsszel, 2006. szeptember 13.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Az EGSZB 2005. december 15-i véleménye a következő tárgyban: „A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek – A hágai program: Tíz prioritás a következő öt évre Partnerség Európának a szabadság, biztonság és jog területén való megújulásáért” Előadó: Luis Miguel Pariza Castańos (HL C 65., 2006.3.17.).

1

A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek – A hágai program: Tíz prioritás a következő öt évre Partnerség Európának a szabadság, biztonság és jog területén való megújulásáért

(2)  Az EGSZB 2005. december 14-i véleménye a következő tárgyban: Javaslat tanácsi határozatra a 2007–2013 közötti időszakra – A terrorizmus megelőzése, arra való felkészültség és következményeinek kezelése elnevezésű, egyedi program létrehozásáról – Biztonság és a szabadságjogok védelme elnevezésű általános program Előadó: Miguel Ángel Cabra de Luna (HL C 65., 2006.3.17.).

2

(3)  COM(2005) 313 final, 2005.09.21.

3

(4)  Lásd COM(2005) 313 final, 1. lábjegyzet, amely kijelenti, hogy „minden tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket a kifejezetten meghatározott kilenc bűncselekményként felsorolt, a nemzeti jogban bűncselekményként meghatározott azon szándékos cselekmények terrorista bűncselekményekké nyilvánítására, amelyek az elkövetés módja vagy összefüggéseik folytán egy államot vagy nemzetközi szervezetet komolyan károsíthatnak, ha azokat azzal a céllal követik el, hogy a lakosságot komolyan megfélemlítsék, vagy állami szervet vagy nemzetközi szervezetet jogellenesen arra kényszerítsenek, hogy valamely intézkedést megtegyen vagy ne tegyen meg, vagy egy állam vagy nemzetközi szervezet alapvető politikai, alkotmányos, gazdasági vagy társadalmi rendjét súlyosan megzavarják vagy lerombolják”.

4

(5)  Ezek illegális fegyver- és kábítószer-kereskedéssel, emberkereskedelemmel, rablással, prostitúcióval, illegális szerencsejátékokkal, kalóztermékekkel stb. foglalkoznak.

5

(6)  Az Egyesült Nemzetek nemzetközi szervezett bűnözésről szóló egyezménye. Lásd

6

http://www.uncjin.org/Documents/Conventions/dcatoc/final_documents_2/convention_eng.pdf

(7)  Az EGSZB 2005. december 15-i véleménye a következő tárgyban: „A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek – A hágai program: Tíz prioritás a következő öt évre – Partnerség Európának a szabadság, biztonság és jog területén való megújulásáért” Előadó: Luis Miguel Pariza Castańos (HL C 65., 2006.3.17.).

7

A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek – A hágai program: Tíz prioritás a következő öt évre – Partnerség Európának a szabadság, biztonság és jog területén való megújulásáért

(8)  Az Európai Parlament állásfoglalása a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség (SZBJT) létrehozása terén 2004-ben elért eredményekről. P6_TA(2005)0227, 2005. június 8.

8

(9)  Lásd különösen az EGSZB 2004. október 27-i véleményét a következő tárgyban: „Javaslat tanácsi határozatra a külső határok, vízumok, menekültügy és bevándorlás terén folytatott közigazgatási együttműködés területén megvalósuló cselekvési program (ARGO-program) elfogadásáról szóló 2002/463/EK határozat módosításáról”. Előadó: Luis Miguel Pariza Castańos (HL C 120., 2005.5.20.).

9

(10)  2005. október 12-én az Európai Bizottság javaslatot tett tanácsi kerethatározatra a hozzáférhetőség elve alapján történő információcseréről, COM(2005) 490 final, 2005. október 12.

10

(11)  Az EGSZB 2005. december 14-i véleménye a következő tárgyban: „Javaslat tanácsi határozatra a 2007–2013 közötti időszakra – A terrorizmus megelőzése, arra való felkészültség és következményeinek kezelése elnevezésű, egyedi program létrehozásáról – Biztonság és a szabadságjogok védelme elnevezésű általános program” Előadó: Miguel Ángel Cabra de Luna (HL C 65., 2006.3.17.).

11

(12)  Már csak két tagállam: Írország és Hollandia nem ratifikálta.

12

(13)  Az EGSZB 2005. december 15-i véleménye a következő tárgyban: „A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek – A hágai program: Tíz prioritás a következő öt évre – Partnerség Európának a szabadság, biztonság és jog területén való megújulásáért” Előadó: Luis Miguel Pariza Castaños (HL C 65., 2006.3.17.).

13

(14)  COM(2005) 313 final.

14

(15)  Ld. az EGSZB következő véleményeit: 2002. március 21, „Bevándorlás, integráció és a szervezett civil társadalom szerepe”, előadó: Luis Miguel Pariza Castańos (HL C 125., 2002.5.27.); 2003. december 10., „A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Bevándorlás, integráció és foglalkoztatás”, előadó: Luis Miguel Pariza Castańos, (HL C 80., 2004.3.30.); valamint 2006. szeptember 13., „Bevándorlás az EU-ban és a beilleszkedési politikák: a regionális és helyi önkormányzatok és a civil társadalmi szervezetek együttműködése”, előadó: Luis Miguel Pariza Castańos.

15

(16)  Az EGSZB 2002. március 20-i véleménye a „Bűncselekmények áldozatainak kártalanítása” című zöld könyvről Előadó: Vitor Melícias (HL C 125., 2002.5.27.).

16

Az EGSZB 2003. február 26-i véleménye a bűncselekmények áldozatainak kártalanításáról szóló tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatról. Előadó: Christoforos Koryfídis (HL C 95., 2003.4.23.).

(17)  Például lásd az EGSZB 2005. május 11-i véleményét a pénzügyi rendszerek pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzését célzó irányelvre vonatkozó javaslatról. Előadó: John Simpson (HL C 267., 2005.10.27.).

17

(18)  Az EGSZB 2006. április 21-i véleménye a következő tárgyban: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a pénzeszközök átutalását kísérő megbízói információkról” Előadó: Umberto Burani (HL C 185., 2006.8.8.).

18

Az EGSZB 2005. május 11-i véleménye a pénzügyi rendszerek pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzését célzó irányelvre vonatkozó javaslatról. Előadó: John Simpson (HL C 267., 2005.10.27.).

(19)  A G8-ak által létrehozott csoport.

19

(20)  Lásd a Tanács által 2006. február 13-án elfogadott tervet.

20

(21)  Lásd az EGSZB 2006. január 19-i véleményét a következő tárgyban: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a nyilvános elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása keretében feldolgozott adatok megőrzéséről és a 2002/58/EK irányelv módosításáról” Előadó: Bernardo Hernández Bataller (HL C 69., 2006.3.21.).

21

(22)  Lásd az EP 2005. november 28-i A6(2005) 365. sz. jelentését.

22

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/157 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/157

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „A munkával töltött évek minősége, termelékenység és foglalkoztatás a globalizáció és a demográfiai változások tükrében”

(2006/C 318/27)

2005. november 17-én a finn elnökség úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét „A munkával töltött évek minősége, termelékenység és foglalkoztatás a globalizáció és a demográfiai változások tükrében”.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció véleményét 2006. július 13-án elfogadta. (Előadó: Ursula ENGELEN-KEFER)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. szeptember 13–14-én tartott 429. plenáris ülésén (a szeptember 13-i ülésnapon) 116 szavazattal 3 ellenében, 8 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | A lisszaboni menetrend Európa válasza a globalizáció kihívásaira. Cél, hogy a gazdasági, foglalkoztatási, szociális és környezetvédelmi politika hathatós együttműködése javítsa Európa nemzetközi versenyhelyzetét. Ennélfogva az európai gazdaság számára az a tét, hogy kihasználja a globalizáció nyújtotta esélyeket, amennyiben új foglalkoztatási területeket tár fel a jövőképes gazdasági ágazatokban, és az innovációk segítségével fokozza a növekedést. Európának ezért rá kell eszmélnie erős oldalaira. Ilyennek tekinthető termékeinek és szolgáltatásainak kiváló minősége, jól képzett munkaereje és társadalmi modellje. Globális konkurenseivel a minőségért kellene folytatnia versenyt, nem pedig a legalacsonyabb bérekért és szociális normákért. Ezen a téren Európa ugyanis csak vesztes lehet. A minőségért folytatott verseny átfogó innovációpolitikai megközelítést feltételez, amely a mikrogazdasági szintet, azaz a vállalati struktúrákat és a munkával töltött évek minőségét is felöleli. |
| --- | --- |

1.1

A lisszaboni menetrend Európa válasza a globalizáció kihívásaira. Cél, hogy a gazdasági, foglalkoztatási, szociális és környezetvédelmi politika hathatós együttműködése javítsa Európa nemzetközi versenyhelyzetét. Ennélfogva az európai gazdaság számára az a tét, hogy kihasználja a globalizáció nyújtotta esélyeket, amennyiben új foglalkoztatási területeket tár fel a jövőképes gazdasági ágazatokban, és az innovációk segítségével fokozza a növekedést. Európának ezért rá kell eszmélnie erős oldalaira. Ilyennek tekinthető termékeinek és szolgáltatásainak kiváló minősége, jól képzett munkaereje és társadalmi modellje. Globális konkurenseivel a minőségért kellene folytatnia versenyt, nem pedig a legalacsonyabb bérekért és szociális normákért. Ezen a téren Európa ugyanis csak vesztes lehet. A minőségért folytatott verseny átfogó innovációpolitikai megközelítést feltételez, amely a mikrogazdasági szintet, azaz a vállalati struktúrákat és a munkával töltött évek minőségét is felöleli.

| 1.2 | A lisszaboni menetrend céljai között nemcsak az szerepel, hogy több munkahely jöjjön létre, hanem az is, hogy a munkahelyek jobbak legyenek. Ezt a minőségi szempontot azonban a lisszaboni célok megvalósításáról folytatott eddigi viták elhanyagolták. A K+F-beruházások, valamint az egyéb beruházások és a tudásalapú és információs társadalom követelményeinek megfelelő képzési és továbbképzési beruházások mellett a munkával töltött évek minőségének javítása is kulcs a vállalkozások termelékenységének és innovációs képességének növekedéséhez. Ezt olyan tanulmányok bizonyítják, amelyek tudományosan vizsgálták a munka színvonala és a termelékenység közötti összefüggést, valamint az érintett munkavállaló szempontjából „jó munka” jelentőségét a munkához való hozzáállás és a teljesítőkészség szempontjából. |
| --- | --- |

1.2

A lisszaboni menetrend céljai között nemcsak az szerepel, hogy több munkahely jöjjön létre, hanem az is, hogy a munkahelyek jobbak legyenek. Ezt a minőségi szempontot azonban a lisszaboni célok megvalósításáról folytatott eddigi viták elhanyagolták. A K+F-beruházások, valamint az egyéb beruházások és a tudásalapú és információs társadalom követelményeinek megfelelő képzési és továbbképzési beruházások mellett a munkával töltött évek minőségének javítása is kulcs a vállalkozások termelékenységének és innovációs képességének növekedéséhez. Ezt olyan tanulmányok bizonyítják, amelyek tudományosan vizsgálták a munka színvonala és a termelékenység közötti összefüggést, valamint az érintett munkavállaló szempontjából „jó munka” jelentőségét a munkához való hozzáállás és a teljesítőkészség szempontjából.

| 1.3 | A munka színvonalának több vetülete van. Ilyenek az egészségi kockázatok, a munkaszervezés a munkahelyen, a szociális biztonság – beleértve a megfelelő jövedelmet is – a kompetenciák és képzettségek továbbfejlesztésének lehetősége, valamint a munka és a család jobb összeegyeztethetősége. Bármely említett terület optimalizálása kedvezően hat a munka termelékenységére – ez az eredménye a dublini székhelyű Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért elnevezésű szervezet – az EGSZB-nek is bemutatott – tanulmányainak. Ennek során kiemelt jelentősége van az önkéntes üzemi egészségmegőrzésnek. A biztos munkahelyek, az egészséges munkakörülmények és a munkaszervezés olyan formái, amelyek a foglalkoztatottaknak több mozgásteret biztosítanak munkájukban, fontos tényezői a termelékenység, következésképpen a – társadalmi körülmények által is befolyásolt – innovációs képesség fokozásának. Ezért az EGSZB úgy véli, hogy a vállalati struktúráknak és a vállalati kultúrának ezt figyelembe kellene vennie. A lisszaboni stratégiát ezért vállalkozási szinten is meg kell valósítani, amennyiben össze kell kapcsolni a gazdasági és szociális célokat. Ennek során fontos szerepet kap a szociális párbeszéd. |
| --- | --- |

1.3

A munka színvonalának több vetülete van. Ilyenek az egészségi kockázatok, a munkaszervezés a munkahelyen, a szociális biztonság – beleértve a megfelelő jövedelmet is – a kompetenciák és képzettségek továbbfejlesztésének lehetősége, valamint a munka és a család jobb összeegyeztethetősége. Bármely említett terület optimalizálása kedvezően hat a munka termelékenységére – ez az eredménye a dublini székhelyű Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért elnevezésű szervezet – az EGSZB-nek is bemutatott – tanulmányainak. Ennek során kiemelt jelentősége van az önkéntes üzemi egészségmegőrzésnek. A biztos munkahelyek, az egészséges munkakörülmények és a munkaszervezés olyan formái, amelyek a foglalkoztatottaknak több mozgásteret biztosítanak munkájukban, fontos tényezői a termelékenység, következésképpen a – társadalmi körülmények által is befolyásolt – innovációs képesség fokozásának. Ezért az EGSZB úgy véli, hogy a vállalati struktúráknak és a vállalati kultúrának ezt figyelembe kellene vennie. A lisszaboni stratégiát ezért vállalkozási szinten is meg kell valósítani, amennyiben össze kell kapcsolni a gazdasági és szociális célokat. Ennek során fontos szerepet kap a szociális párbeszéd.

| 1.4 | A munka színvonalának javítása átfogó koncepciót igényel, amely figyelembe veszi a munka világában zajló változásokat, és alkalmazkodik az idősebbek különleges szükségleteihez. A „munkahelyi jólétnek” az Európai Bizottság által a munkahelyi biztonságról és egészségügyről szóló közösségi stratégiában is követett koncepciója értelmében főként az egészségügyi kockázatok elkerülését és az üzemi balesetek, illetve a foglalkozási ártalmak folyamatos csökkentését kell előtérbe helyezni. Különleges figyelmet kell fordítani a kedvezőtlen, csekély szociális védelmet biztosító foglalkoztatási körülményekre. Gondolni kell azonban a munka megszervezésének olyan új formáira is, amelyek elősegítik az elégedett munkavégzést és a teljesítménykészséget. A lapos hierarchiákkal és nagyobb önállósággal járó, együttműködésen alapuló munkaformák, például a csoport- és csapatmunkák lehetővé teszik az emberek ismereteinek és képességeinek széles körű kihasználását, egyben tekintettel vannak a gazdaság megnövekedett rugalmassági követelményeire. A jó munkakörülmények és a munka megszervezésének olyan formái, amelyek mozgásteret és részvételi lehetőséget kínálnak, egyben alapvető feltételeknek tekinthetők a munka termelékenységének javulása és a vállalkozások innovációs képessége fokozásának szempontjából. Az EGSZB ezért támogatja a „flexicurity”, vagyis a rugalmasság és a szociális biztonság kiegyensúlyozott viszonyának rendszerét, amelyet a szociális és munkaügyi miniszterek tanácsának 2006. június 1–2-i ülésén fogadtak el. |
| --- | --- |

1.4

A munka színvonalának javítása átfogó koncepciót igényel, amely figyelembe veszi a munka világában zajló változásokat, és alkalmazkodik az idősebbek különleges szükségleteihez. A „munkahelyi jólétnek” az Európai Bizottság által a munkahelyi biztonságról és egészségügyről szóló közösségi stratégiában is követett koncepciója értelmében főként az egészségügyi kockázatok elkerülését és az üzemi balesetek, illetve a foglalkozási ártalmak folyamatos csökkentését kell előtérbe helyezni. Különleges figyelmet kell fordítani a kedvezőtlen, csekély szociális védelmet biztosító foglalkoztatási körülményekre. Gondolni kell azonban a munka megszervezésének olyan új formáira is, amelyek elősegítik az elégedett munkavégzést és a teljesítménykészséget. A lapos hierarchiákkal és nagyobb önállósággal járó, együttműködésen alapuló munkaformák, például a csoport- és csapatmunkák lehetővé teszik az emberek ismereteinek és képességeinek széles körű kihasználását, egyben tekintettel vannak a gazdaság megnövekedett rugalmassági követelményeire. A jó munkakörülmények és a munka megszervezésének olyan formái, amelyek mozgásteret és részvételi lehetőséget kínálnak, egyben alapvető feltételeknek tekinthetők a munka termelékenységének javulása és a vállalkozások innovációs képessége fokozásának szempontjából. Az EGSZB ezért támogatja a „flexicurity”, vagyis a rugalmasság és a szociális biztonság kiegyensúlyozott viszonyának rendszerét, amelyet a szociális és munkaügyi miniszterek tanácsának 2006. június 1–2-i ülésén fogadtak el.

| 1.5 | Az EGSZB további tanulmányok megrendelését szorgalmazza a munka színvonala és a termelékenység összefüggéséről. A Dublini Alapítvány például alkalmas lenne erre a feladatra. Ezen túlmenően az EGSZB olyan – rendszeresen frissülő és megjelenő – európai munkaszínvonal-index kidolgozását javasolja, amely idevágó tanulmányok alapján a „jó munka” különféle kritériumait gyűjti össze. Egy ilyen index hozzájárulhatna ahhoz, hogy láthatóvá váljanak a változások és előrelépések, egyben alapját képezhetné a munkával töltött évek minősége javítását szolgáló kezdeményezéseknek. Fontos, hogy a szociális partnerek részt vegyenek az értékelésben, és rendszeresen kifejthessék véleményüket. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB további tanulmányok megrendelését szorgalmazza a munka színvonala és a termelékenység összefüggéséről. A Dublini Alapítvány például alkalmas lenne erre a feladatra. Ezen túlmenően az EGSZB olyan – rendszeresen frissülő és megjelenő – európai munkaszínvonal-index kidolgozását javasolja, amely idevágó tanulmányok alapján a „jó munka” különféle kritériumait gyűjti össze. Egy ilyen index hozzájárulhatna ahhoz, hogy láthatóvá váljanak a változások és előrelépések, egyben alapját képezhetné a munkával töltött évek minősége javítását szolgáló kezdeményezéseknek. Fontos, hogy a szociális partnerek részt vegyenek az értékelésben, és rendszeresen kifejthessék véleményüket.

2.   Érvelések és megjegyzések

2.1   A vélemény háttere

| 2.1.1 | Elébe menve a finn tanácsi elnökségnek 2006 második felében, a finn kormány arra kérte az EGSZB-t, hogy feltáró véleményt dolgozzon ki a munkával töltött évek minősége, a termelékenység és a foglalkoztatás közötti összefüggésről, mivel ez a kérdés a politikai vita egyik súlypontja lesz. |
| --- | --- |

2.1.1

Elébe menve a finn tanácsi elnökségnek 2006 második felében, a finn kormány arra kérte az EGSZB-t, hogy feltáró véleményt dolgozzon ki a munkával töltött évek minősége, a termelékenység és a foglalkoztatás közötti összefüggésről, mivel ez a kérdés a politikai vita egyik súlypontja lesz.

| 2.1.2 | Ennélfogva jelen feltáró vélemény azt vizsgálja, hogy a munka színvonala mennyiben tekinthető a termelékenység és a gazdasági növekedés fokozását segítő tényezőnek, és hogy a munka színvonalának emelése hogyan járulhat hozzá az információs és tudásalapú társadalom kialakulásához – és ezáltal a lisszaboni célok eléréséhez. A globalizáció, valamint a demográfiai változás az elemzés során keretfeltételként jelenik meg. |
| --- | --- |

2.1.2

Ennélfogva jelen feltáró vélemény azt vizsgálja, hogy a munka színvonala mennyiben tekinthető a termelékenység és a gazdasági növekedés fokozását segítő tényezőnek, és hogy a munka színvonalának emelése hogyan járulhat hozzá az információs és tudásalapú társadalom kialakulásához – és ezáltal a lisszaboni célok eléréséhez. A globalizáció, valamint a demográfiai változás az elemzés során keretfeltételként jelenik meg.

2.2   Bevezető

| 2.2.1 | A globalizáció kockázatokat rejt magában, de új esélyeket is kínál. Kockázatot jelent, hogy az európai gazdaságban a kiéleződött nemzetközi verseny és a nemzetközi munkamegosztás átszerveződése miatt a vállalatátalakítások és -áthelyezések következményeképpen munkahelyek vesznek el, ha nem sikerül új foglalkoztatási területeket feltárni. Ugyanakkor egyre nagyobb nyomás nehezedik Európa szociális normáira és az európai társadalmi modell egészére, mivel egy egységes valutaövezetben a bér- és szociális költségek döntő tényezői a versenynek. Az Eurostat (2006. márciusi) tanulmánya azonban azt mutatja, hogy a munkaerőköltségek az EU-25-ben 2005 folyamán lassabban növekedtek, mint az Egyesült Államokban. A lisszaboni stratégia Európa válasza a globalizáció kihívásaira. Cél, hogy a gazdasági, foglalkoztatási, szociális és környezetvédelmi politika hathatós együttműködése javítsa Európa nemzetközi versenyhelyzetét. |
| --- | --- |

2.2.1

A globalizáció kockázatokat rejt magában, de új esélyeket is kínál. Kockázatot jelent, hogy az európai gazdaságban a kiéleződött nemzetközi verseny és a nemzetközi munkamegosztás átszerveződése miatt a vállalatátalakítások és -áthelyezések következményeképpen munkahelyek vesznek el, ha nem sikerül új foglalkoztatási területeket feltárni. Ugyanakkor egyre nagyobb nyomás nehezedik Európa szociális normáira és az európai társadalmi modell egészére, mivel egy egységes valutaövezetben a bér- és szociális költségek döntő tényezői a versenynek. Az Eurostat (2006. márciusi) tanulmánya azonban azt mutatja, hogy a munkaerőköltségek az EU-25-ben 2005 folyamán lassabban növekedtek, mint az Egyesült Államokban. A lisszaboni stratégia Európa válasza a globalizáció kihívásaira. Cél, hogy a gazdasági, foglalkoztatási, szociális és környezetvédelmi politika hathatós együttműködése javítsa Európa nemzetközi versenyhelyzetét.

| 2.2.2 | Egy olyan alkalmazkodási stratégiával azonban, amely egyoldalúan a munkaerőpiac rugalmassá tételében, a szociális normák leépítésében és a szociális juttatások csökkentésében gondolkodik, nem érhető el ez a cél. Sokkal ésszerűbb, ha az európai gazdaság él a globalizáció nyújtotta esélyekkel – annál is inkább, mivel Európa vonzó telephely, amely a következőkkel tűnik ki:






  — | az euróövezet vonzereje; |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Egy olyan alkalmazkodási stratégiával azonban, amely egyoldalúan a munkaerőpiac rugalmassá tételében, a szociális normák leépítésében és a szociális juttatások csökkentésében gondolkodik, nem érhető el ez a cél. Sokkal ésszerűbb, ha az európai gazdaság él a globalizáció nyújtotta esélyekkel – annál is inkább, mivel Európa vonzó telephely, amely a következőkkel tűnik ki:

—

az euróövezet vonzereje;

| — | stabil demokráciák és társadalmi béke; |
| --- | --- |

—

stabil demokráciák és társadalmi béke;

| — | megbízhatóság; |
| --- | --- |

—

megbízhatóság;

| — | hatékony közszolgálatok; |
| --- | --- |

—

hatékony közszolgálatok;

| — | fejlett infrastruktúrák. |
| --- | --- |

—

fejlett infrastruktúrák.

Az EGSZB szerint az a legfontosabb, hogy a rugalmasság és a szociális biztonság az ún. „flexicurity” (rugalmas biztonság) megközelítés értelmében kiegyensúlyozott viszonyban álljon egymással. A munkaerő-piaci rugalmasság és szociális biztonság közötti megfelelő egyensúly létrejöttéhez négy előfeltétel lényeges: „szerződéses megállapodások, aktív munkaerőpiaci politikák, hiteles egész életen át tartó tanulási rendszerek és korszerű szociális biztonsági rendszerek.” (1) A szociális és munkaügyi miniszterek tanácsa által 2006. június 1–2-án elfogadott állásfoglalás részletesebben ismerteti a rugalmas biztonság rendszerét. A szerződéses megállapodásokat eszerint „a biztonsági és aktivációs ajánlatokkal kiegyensúlyozott kombinációban” kell kialakítani. Hangsúlyozzák annak fontosságát, hogy „a munkavállalóknak valamennyi szerződéstípus keretén belül megfelelő jogokat biztosítsanak”. A szociális biztonsági rendszerek korszerűsítése során „fokozott figyelmet kell fordítani az új munkavállalási formákra”, és biztosítani kell, hogy „a nők felépíthessék saját nyugdíjjogosultságukat”. A munkanélküliségi biztosításnak garantálnia kell, hogy „mindenki elegendő jövedelemhez jusson”. Ugyanakkor „fontos, hogy ösztönzőleg hassanak és segítséget nyújtsanak a munkakeresésben”. Továbbá: „Az aktív munkaerőpiaci politikák, az egész életen át tartó tanulás és a vállalaton belüli képzés fontosak ahhoz, hogy a munkahelyi biztonság biztos foglalkoztatottsággá alakuljon.” (2) Az EGSZB ebben az összefüggésben üdvözli, hogy a rugalmas biztonságra vonatkozó politika további kialakításába előreláthatólag bevonják a szociális partnereket csakúgy mint más érdekelt feleket.

| 2.2.3 | A globalizáció nyújtotta esélyek abban rejlenek, hogy a jövőképes gazdasági területekre és innovációkra összpontosítunk, hogy a globális konkurenciával a szociális dömping helyett a minőségért folytatunk versenyt, és hogy új, színvonalas munkahelyeket teremtünk. Bár a magas szociális normákat a nemzetközi versenyben költségtényezőnek kell tekinteni, egyúttal helyzeti előnyt is jelentenek, mivel alapvető feltételét képezik a társadalmak kohéziójának, és ösztönzik a foglalkoztatottak innovációs képességét és produktivitását. A szociális politikának e termékeny szerepe jellemző az európai szociális modellre, amely olyan közös értékeken alapul, „mint például a szolidaritás és kohézió, az esélyegyenlőség, a megkülönböztetés valamennyi formája ellen folytatott harc, a megfelelő egészség- és munkavédelem a munkahelyen, az általános hozzáférés az oktatáshoz és az egészségügyi ellátáshoz, az életszínvonal és a színvonalas munka, a fenntartható fejlődés, valamint a civil társadalom bevonása. Itt kell említeni a közszolgálatok szerepét is a társadalmi kohézió és a szociális párbeszéd érdekében. Ezek az értékek Európának a szociális piacgazdaság melletti választását képviselik.” (3) Ezért ahhoz, hogy Európa helytállhasson a nemzetközi versenyben, szociális modelljének ezen erős oldalait kell kihangsúlyoznia. (4) |
| --- | --- |

2.2.3

A globalizáció nyújtotta esélyek abban rejlenek, hogy a jövőképes gazdasági területekre és innovációkra összpontosítunk, hogy a globális konkurenciával a szociális dömping helyett a minőségért folytatunk versenyt, és hogy új, színvonalas munkahelyeket teremtünk. Bár a magas szociális normákat a nemzetközi versenyben költségtényezőnek kell tekinteni, egyúttal helyzeti előnyt is jelentenek, mivel alapvető feltételét képezik a társadalmak kohéziójának, és ösztönzik a foglalkoztatottak innovációs képességét és produktivitását. A szociális politikának e termékeny szerepe jellemző az európai szociális modellre, amely olyan közös értékeken alapul, „mint például a szolidaritás és kohézió, az esélyegyenlőség, a megkülönböztetés valamennyi formája ellen folytatott harc, a megfelelő egészség- és munkavédelem a munkahelyen, az általános hozzáférés az oktatáshoz és az egészségügyi ellátáshoz, az életszínvonal és a színvonalas munka, a fenntartható fejlődés, valamint a civil társadalom bevonása. Itt kell említeni a közszolgálatok szerepét is a társadalmi kohézió és a szociális párbeszéd érdekében. Ezek az értékek Európának a szociális piacgazdaság melletti választását képviselik.” (3) Ezért ahhoz, hogy Európa helytállhasson a nemzetközi versenyben, szociális modelljének ezen erős oldalait kell kihangsúlyoznia. (4)

| 2.2.4 | Az Unió csak akkor lesz képes elérni a lisszaboni stratégiában önmaga számára kitűzött célokat, ha aktív szociális politikákkal erősíti a szociális kohéziót, az információs és kommunikációs technológiák (IKT) fokozott alkalmazásával gyorsítja a termelékenység növekedését, és ehhez kapcsolódóan növeli a foglalkoztatottak munkájának színvonalát, illetve motivációjukat és elégedettségüket mint az innováció alapvető feltételeit. Az innováció nem csak egy új termékekben és gyártási eljárásokban lecsapódó, technikai jellegű jelenség. Az innováció sokkal inkább társadalmi folyamat, amely az emberektől, azok tudásától, képesítésétől és képességeitől függ. E célok elérése ezért a munka megszervezésének olyan új formáit igényli, amelyek lehetővé teszik, hogy az emberek kamatoztassák ismereteiket és képességeiket, és közösen döntsenek, pl. a csoport- és csapatmunka bevezetésével, valamint a vezetők és a munkavállalók közötti jobb együttműködés révén. Különleges kihívást jelent ennek kapcsán a demográfiai változás, amely a dolgozó népesség életkori felépítésének megváltozásához vezet. Egyfelől tehát arról van szó, hogy az idősebbeknek szóló célzott képesítési kínálattal megteremtsük az alkalmazkodás feltételeit a technikai-szerkezeti változásokon alapuló új munkakövetelményekhez. Másfelől – a munkaformák életkornak megfelelő kialakításával – figyelembe kell venni az idősebb munkavállalók teljesítményének megváltozott jellegét. Mindkét esetben előfeltétel, hogy a vállalkozások megváltoztassák eddigi személyzeti politikájukat és jobb foglalkoztatási esélyeket nyújtsanak az idősödő munkavállalóknak (5). |
| --- | --- |

2.2.4

Az Unió csak akkor lesz képes elérni a lisszaboni stratégiában önmaga számára kitűzött célokat, ha aktív szociális politikákkal erősíti a szociális kohéziót, az információs és kommunikációs technológiák (IKT) fokozott alkalmazásával gyorsítja a termelékenység növekedését, és ehhez kapcsolódóan növeli a foglalkoztatottak munkájának színvonalát, illetve motivációjukat és elégedettségüket mint az innováció alapvető feltételeit. Az innováció nem csak egy új termékekben és gyártási eljárásokban lecsapódó, technikai jellegű jelenség. Az innováció sokkal inkább társadalmi folyamat, amely az emberektől, azok tudásától, képesítésétől és képességeitől függ. E célok elérése ezért a munka megszervezésének olyan új formáit igényli, amelyek lehetővé teszik, hogy az emberek kamatoztassák ismereteiket és képességeiket, és közösen döntsenek, pl. a csoport- és csapatmunka bevezetésével, valamint a vezetők és a munkavállalók közötti jobb együttműködés révén. Különleges kihívást jelent ennek kapcsán a demográfiai változás, amely a dolgozó népesség életkori felépítésének megváltozásához vezet. Egyfelől tehát arról van szó, hogy az idősebbeknek szóló célzott képesítési kínálattal megteremtsük az alkalmazkodás feltételeit a technikai-szerkezeti változásokon alapuló új munkakövetelményekhez. Másfelől – a munkaformák életkornak megfelelő kialakításával – figyelembe kell venni az idősebb munkavállalók teljesítményének megváltozott jellegét. Mindkét esetben előfeltétel, hogy a vállalkozások megváltoztassák eddigi személyzeti politikájukat és jobb foglalkoztatási esélyeket nyújtsanak az idősödő munkavállalóknak (5).

| 2.2.5 | Az innovációk támogatása mint a lisszaboni célok elérésének lényeges eleme a kutatásba és fejlesztésbe történő beruházások erősítése mellett további intézkedéseket tesz szükségessé mind tagállami, mind vállalati szinten. Ilyen intézkedés az új technológiák alkalmazására való képesség továbbfejlesztése, de a vállalati munkafolyamatok szerkezetének módosítása is a munkaszervezés olyan új formáinak bevezetésével, amelyek több egyéni mozgásteret biztosítanak és javítják a vezetői szinttel való együttműködést. További fontos elem a nők foglalkoztatási arányának növelése a vezetői szinten is, valamint a lehetőségek bővítése a munka és a család összeegyeztetésére. Végtére is a cél a munkafeltételek összességének javítása annak érdekében, hogy megelőzhető legyen a stressz és a foglalkozási ártalmak kialakulása, ezáltal meg lehessen őrizni a munkavállalók – különösen az idősödők – munkaképességét és biztosíthatók legyenek az életkornak megfelelő munkafeltételek. Ebben az összefüggésben az EGSZB utal az üzemi egészségmegőrzés fontosságára, amelyet a vállalkozások önkéntes alapon kínálnak munkavállalóiknak. Ennek további, közpénzekből történő támogatása hozzájárulhatna ahhoz, hogy ezt az eszközt gyakrabban alkalmazzák, főként a kkv-k esetében. Hasonlóan fontos a fiatalok integrációja, mivel az életkor szempontjából vegyes csapatokban a fiatalok kompetenciái találkoznak az idősebbek tapasztalaton alapuló tudásával, ami kedvez a legjobb, leginkább innovatív ötletek megszületésének. |
| --- | --- |

2.2.5

Az innovációk támogatása mint a lisszaboni célok elérésének lényeges eleme a kutatásba és fejlesztésbe történő beruházások erősítése mellett további intézkedéseket tesz szükségessé mind tagállami, mind vállalati szinten. Ilyen intézkedés az új technológiák alkalmazására való képesség továbbfejlesztése, de a vállalati munkafolyamatok szerkezetének módosítása is a munkaszervezés olyan új formáinak bevezetésével, amelyek több egyéni mozgásteret biztosítanak és javítják a vezetői szinttel való együttműködést. További fontos elem a nők foglalkoztatási arányának növelése a vezetői szinten is, valamint a lehetőségek bővítése a munka és a család összeegyeztetésére. Végtére is a cél a munkafeltételek összességének javítása annak érdekében, hogy megelőzhető legyen a stressz és a foglalkozási ártalmak kialakulása, ezáltal meg lehessen őrizni a munkavállalók – különösen az idősödők – munkaképességét és biztosíthatók legyenek az életkornak megfelelő munkafeltételek. Ebben az összefüggésben az EGSZB utal az üzemi egészségmegőrzés fontosságára, amelyet a vállalkozások önkéntes alapon kínálnak munkavállalóiknak. Ennek további, közpénzekből történő támogatása hozzájárulhatna ahhoz, hogy ezt az eszközt gyakrabban alkalmazzák, főként a kkv-k esetében. Hasonlóan fontos a fiatalok integrációja, mivel az életkor szempontjából vegyes csapatokban a fiatalok kompetenciái találkoznak az idősebbek tapasztalaton alapuló tudásával, ami kedvez a legjobb, leginkább innovatív ötletek megszületésének.

| 2.2.6 | A munkafeltételek kollektív szerződésekkel történő szabályozása a szociális partnerek egyik alapvető feladatköre. Ezért a munkával töltött évek minőségének javításában a szociális párbeszédnek minden szinten kiemelkedő jelentősége van. Az egészséges munkakörülmények megteremtéséhez és a több egyéni mozgásteret és döntési lehetőséget biztosító munkaszervezési formákon alapuló innovációbarát vállalati légkörhöz partneri együttműködésre van szükség a munkavállalókkal és azok vállalati érdekképviseletével. A jobb munkahelyek megteremtésének lisszaboni célja csak akkor elérhető, ha az érintettek és érdekképviseleteik is részt vesznek a folyamatban. Az így értelmezett partnerségnek a váltás és a színvonalasabb munka érdekében vállalati szinten kell kezdődnie és ágazati, illetve ágazatközi szinten, a szociális párbeszéd keretében folytatódnia. Az EGSZB üdvözli a tényt, hogy a szociális és munkaügyi miniszterek tanácsának informális ülését megelőzően a szociális partnerek között előzetes véleménycserére került sor, amelyen a civil társadalom egy képviselője is részt vehetett. Az EGSZB reményét fejezi ki, hogy a rugalmas biztonság rendszerével összefüggő, a munkaminőségről, a termelékenységről és a foglalkoztatásról szóló vitát illetően a szociális partnerek közös álláspontot tudnak kialakítani. |
| --- | --- |

2.2.6

A munkafeltételek kollektív szerződésekkel történő szabályozása a szociális partnerek egyik alapvető feladatköre. Ezért a munkával töltött évek minőségének javításában a szociális párbeszédnek minden szinten kiemelkedő jelentősége van. Az egészséges munkakörülmények megteremtéséhez és a több egyéni mozgásteret és döntési lehetőséget biztosító munkaszervezési formákon alapuló innovációbarát vállalati légkörhöz partneri együttműködésre van szükség a munkavállalókkal és azok vállalati érdekképviseletével. A jobb munkahelyek megteremtésének lisszaboni célja csak akkor elérhető, ha az érintettek és érdekképviseleteik is részt vesznek a folyamatban. Az így értelmezett partnerségnek a váltás és a színvonalasabb munka érdekében vállalati szinten kell kezdődnie és ágazati, illetve ágazatközi szinten, a szociális párbeszéd keretében folytatódnia. Az EGSZB üdvözli a tényt, hogy a szociális és munkaügyi miniszterek tanácsának informális ülését megelőzően a szociális partnerek között előzetes véleménycserére került sor, amelyen a civil társadalom egy képviselője is részt vehetett. Az EGSZB reményét fejezi ki, hogy a rugalmas biztonság rendszerével összefüggő, a munkaminőségről, a termelékenységről és a foglalkoztatásról szóló vitát illetően a szociális partnerek közös álláspontot tudnak kialakítani.

2.3   Növekedés, termelékenység és foglalkoztatás

| 2.3.1 | Nem titok, hogy az Európai Tanács által 2000 márciusában, viszonylag kedvező gazdasági körülmények között megállapított ambiciózus növekedési és foglalkoztatási célokat ez idáig korántsem sikerült megvalósítani. „Az Unió gazdasága” – fogalmaz a gazdaságpolitikára vonatkozó átfogó iránymutatás (2005. július 12.) – „ma több szempontból is távolabb áll attól a célkitűzésétől, hogy a világ legversenyképesebb gazdaságává váljon, mint 2000 márciusában.” (6) Ennek oka egyrészt a munkanélküliség tartósan magas szintje, melyet a foglalkoztatási ráta elenyésző emelkedése is tükröz (2003-ban 63 %-ra emelkedett, tehát messze elmarad a 2010-re kitűzött 70 %-os céltól), másrészt pedig a termelékenység növekedésének alacsony szintje. Erre a jelenségre már a lisszaboni stratégiát tanulmányozó, Wim Kok vezette munkabizottság 2004. novemberi jelentése is felhívta a figyelmet. A termelékenység (teljesített munkaórában számolt) növekedési mutatójának visszaesése az EU-ban a 90-es évek közepe óta „nagyjából egyformán tulajdonítható az egy alkalmazottra jutó befektetések csökkenésének és a technológiai fejlődés lelassulásának” (7). Ez a lassulás, ugyancsak a munkabizottság jelentése szerint, „ugyanazzal az okkal hozható összefüggésbe, ami miatt Európa nem teljesíti a lisszaboni célkitűzéseket: elégtelen befektetések a K+F-be és az oktatásba; a kutatás nem kellő hatékonyságú átalakítása értékesíthető termékké és folyamatokká, valamint az európai ICT-t előállító iparágak [...] és az európai ICT-t felhasználó szolgáltatások [...] alacsonyabb termelékenysége, az ICT elterjedésének lassabb üteme miatt.” (8) Az európai gazdaságból tehát nyilvánvalóan hiányoznak a jövőorientált termékek és technológiák, valamint az innovációs képesség, amely befektetéseket is igényel az emberek képesítési lehetőségeibe. A célkitűzéshez (2010-re a GDP 3 %-a) képest csekély mértékű, kutatásra és fejlesztésre fordított kiadás is erre a jelenségre utal. Ráadásul a kutatási kiadásokból az Unióban csak 55 %-ot finanszírozott a magánszféra, ami az USA és az EU közötti innovációs rés egyik lényeges okának tekinthető (9). |
| --- | --- |

2.3.1

Nem titok, hogy az Európai Tanács által 2000 márciusában, viszonylag kedvező gazdasági körülmények között megállapított ambiciózus növekedési és foglalkoztatási célokat ez idáig korántsem sikerült megvalósítani. „Az Unió gazdasága” – fogalmaz a gazdaságpolitikára vonatkozó átfogó iránymutatás (2005. július 12.) – „ma több szempontból is távolabb áll attól a célkitűzésétől, hogy a világ legversenyképesebb gazdaságává váljon, mint 2000 márciusában.” (6) Ennek oka egyrészt a munkanélküliség tartósan magas szintje, melyet a foglalkoztatási ráta elenyésző emelkedése is tükröz (2003-ban 63 %-ra emelkedett, tehát messze elmarad a 2010-re kitűzött 70 %-os céltól), másrészt pedig a termelékenység növekedésének alacsony szintje. Erre a jelenségre már a lisszaboni stratégiát tanulmányozó, Wim Kok vezette munkabizottság 2004. novemberi jelentése is felhívta a figyelmet. A termelékenység (teljesített munkaórában számolt) növekedési mutatójának visszaesése az EU-ban a 90-es évek közepe óta „nagyjából egyformán tulajdonítható az egy alkalmazottra jutó befektetések csökkenésének és a technológiai fejlődés lelassulásának” (7). Ez a lassulás, ugyancsak a munkabizottság jelentése szerint, „ugyanazzal az okkal hozható összefüggésbe, ami miatt Európa nem teljesíti a lisszaboni célkitűzéseket: elégtelen befektetések a K+F-be és az oktatásba; a kutatás nem kellő hatékonyságú átalakítása értékesíthető termékké és folyamatokká, valamint az európai ICT-t előállító iparágak [...] és az európai ICT-t felhasználó szolgáltatások [...] alacsonyabb termelékenysége, az ICT elterjedésének lassabb üteme miatt.” (8) Az európai gazdaságból tehát nyilvánvalóan hiányoznak a jövőorientált termékek és technológiák, valamint az innovációs képesség, amely befektetéseket is igényel az emberek képesítési lehetőségeibe. A célkitűzéshez (2010-re a GDP 3 %-a) képest csekély mértékű, kutatásra és fejlesztésre fordított kiadás is erre a jelenségre utal. Ráadásul a kutatási kiadásokból az Unióban csak 55 %-ot finanszírozott a magánszféra, ami az USA és az EU közötti innovációs rés egyik lényeges okának tekinthető (9).

| 2.3.2 | Az Európai Tanács 2006. márciusi tavaszi ülésszakához intézett közleményében az Európai Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az erőfeszítések ellenére „az EU valószínűleg nem teljesíti azt a célját, hogy 2010-ig a GDP 3 %-ára futtatja fel a kutatási kiadásokat” (10). Ebben az összefüggésben kiemeli, hogy szükség van a magánberuházások megerősítésére, amihez a belső piaci politikának egyben jobb keretfeltételeket is kell teremtenie. A növekedésre és a foglalkoztatásra irányuló makrogazdasági politika mellett csak egy ilyen, az innovációk támogatását célzó stratégia vezethet magasabb és színvonalasabb foglalkoztatási szinthez. Ezt az Európai Tanács tavaszi csúcsának következtetései is kiemelik: az Európai Tanács „az innovációs politikára vonatkozó átfogó megközelítést” követel, amely mindenekelőtt az általános és szakképzésbe történő beruházásokat is magába foglalja. (11) A tudásba és az innovációba, valamint az ezzel összefüggő nemzeti és európai intézkedésekbe való beruházások szükségességét az Európai Tanács 2006. június 15–16-i ülésén ismételten hangsúlyozta (12). |
| --- | --- |

2.3.2

Az Európai Tanács 2006. márciusi tavaszi ülésszakához intézett közleményében az Európai Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az erőfeszítések ellenére „az EU valószínűleg nem teljesíti azt a célját, hogy 2010-ig a GDP 3 %-ára futtatja fel a kutatási kiadásokat” (10). Ebben az összefüggésben kiemeli, hogy szükség van a magánberuházások megerősítésére, amihez a belső piaci politikának egyben jobb keretfeltételeket is kell teremtenie. A növekedésre és a foglalkoztatásra irányuló makrogazdasági politika mellett csak egy ilyen, az innovációk támogatását célzó stratégia vezethet magasabb és színvonalasabb foglalkoztatási szinthez. Ezt az Európai Tanács tavaszi csúcsának következtetései is kiemelik: az Európai Tanács „az innovációs politikára vonatkozó átfogó megközelítést” követel, amely mindenekelőtt az általános és szakképzésbe történő beruházásokat is magába foglalja. (11) A tudásba és az innovációba, valamint az ezzel összefüggő nemzeti és európai intézkedésekbe való beruházások szükségességét az Európai Tanács 2006. június 15–16-i ülésén ismételten hangsúlyozta (12).

2.4   Beruházások az emberi erőforrásba: a tudásalapú, innovatív gazdaság feltétele

| 2.4.1 | A tudásalapú gazdaság és társadalom az IK-technológiák, innovatív termékek és gyártási eljárások segítségével folyamatosan újítja a termelési és szolgáltatási struktúrákat. Ez együtt jár a termelésben és az irányításban végzett munkák szervezésének módosulásával. A termelésben és irányításban végbemenő technikai és szervezési szerkezetváltás a munkakövetelmények megváltozását vonja maga után, amire mind az iskolai képzésben, az első szakképesítés megszerzésekor, mind pedig a szakmai továbbképzés során tekintettel kell lenni. Ahhoz, hogy meg lehessen felelni az új munkakövetelményeknek, kulcsfontosságú tényezővé válik az informatikai tudás és az IK-technológiák alkalmazása (médiakompetencia), de a szociális kompetencia is, például a kommunikációs és a csapatmunkára való képesség, valamint az idegen nyelvek ismerete. Az ilyen kulcskompetenciák közvetítésére az oktatási rendszer minden ágazatában tekintettel kell lenni, mert ez is hozzájárul a vállalkozások innovációs képességének erősítéséhez a foglalkoztatottak jobb képzettsége által. |
| --- | --- |

2.4.1

A tudásalapú gazdaság és társadalom az IK-technológiák, innovatív termékek és gyártási eljárások segítségével folyamatosan újítja a termelési és szolgáltatási struktúrákat. Ez együtt jár a termelésben és az irányításban végzett munkák szervezésének módosulásával. A termelésben és irányításban végbemenő technikai és szervezési szerkezetváltás a munkakövetelmények megváltozását vonja maga után, amire mind az iskolai képzésben, az első szakképesítés megszerzésekor, mind pedig a szakmai továbbképzés során tekintettel kell lenni. Ahhoz, hogy meg lehessen felelni az új munkakövetelményeknek, kulcsfontosságú tényezővé válik az informatikai tudás és az IK-technológiák alkalmazása (médiakompetencia), de a szociális kompetencia is, például a kommunikációs és a csapatmunkára való képesség, valamint az idegen nyelvek ismerete. Az ilyen kulcskompetenciák közvetítésére az oktatási rendszer minden ágazatában tekintettel kell lenni, mert ez is hozzájárul a vállalkozások innovációs képességének erősítéséhez a foglalkoztatottak jobb képzettsége által.

| 2.4.2 | Már a foglalkoztatási munkacsoport 2003 novemberében készült jelentése utal arra, hogy a foglalkoztatás kiterjesztéséhez alapvetően fontos a képzési szint megemelése és az, hogy a képesítések folyamatosan igazodjanak a tudásalapú gazdaság követelményeihez. Nemcsak az általános képzési szint megemelése fontos, hanem a folyamatos továbbképzéshez való hozzáférés megkönnyítése is a különféle szakmai profilok számára mind a köz-, mind pedig a magánszférában. Alapvető, hogy ennek során a leginkább rászorultak részesüljenek előnyben, azaz az alacsony végzettségűek, az idősebb munkavállalók, valamint a kis- és középvállalkozásokban (a KKV-kban) foglalkoztatottak. A foglalkoztatási munkacsoport különösen a gazdaság felelősségét hangsúlyozza, és felszólítja a munkavállalókat, hogy több felelősséget vállaljanak foglalkoztatottjaik folyamatos továbbképzéséért (13). A jogszabályi előírások és az önkéntes szabályozások kombinációjának szavatolnia kellene, hogy a munkaadók elegendő mértékben ruháznak be a továbbképzésbe, és a költségek igazságosan oszlanak meg (például az ágazati és regionális továbbképzési alapok, az adókedvezmények, vagy a pl. Franciaországban alkalmazott továbbképzési hozzájárulás segítségével). (14) Az EGSZB véleménye szerint fontos, hogy minden munkavállaló esélyt kapjon a továbbképzésre. |
| --- | --- |

2.4.2

Már a foglalkoztatási munkacsoport 2003 novemberében készült jelentése utal arra, hogy a foglalkoztatás kiterjesztéséhez alapvetően fontos a képzési szint megemelése és az, hogy a képesítések folyamatosan igazodjanak a tudásalapú gazdaság követelményeihez. Nemcsak az általános képzési szint megemelése fontos, hanem a folyamatos továbbképzéshez való hozzáférés megkönnyítése is a különféle szakmai profilok számára mind a köz-, mind pedig a magánszférában. Alapvető, hogy ennek során a leginkább rászorultak részesüljenek előnyben, azaz az alacsony végzettségűek, az idősebb munkavállalók, valamint a kis- és középvállalkozásokban (a KKV-kban) foglalkoztatottak. A foglalkoztatási munkacsoport különösen a gazdaság felelősségét hangsúlyozza, és felszólítja a munkavállalókat, hogy több felelősséget vállaljanak foglalkoztatottjaik folyamatos továbbképzéséért (13). A jogszabályi előírások és az önkéntes szabályozások kombinációjának szavatolnia kellene, hogy a munkaadók elegendő mértékben ruháznak be a továbbképzésbe, és a költségek igazságosan oszlanak meg (például az ágazati és regionális továbbképzési alapok, az adókedvezmények, vagy a pl. Franciaországban alkalmazott továbbképzési hozzájárulás segítségével). (14) Az EGSZB véleménye szerint fontos, hogy minden munkavállaló esélyt kapjon a továbbképzésre.

| 2.4.3 | Az EU szociálpolitikájának jövőjével foglalkozó szakértői csoport is azt ajánlja, hogy az Unió az európai foglalkoztatási stratégia keretében a tudásalapú gazdaság feltételeinek megteremtésére összpontosítson a teljes képzési rendszer bevonásával és továbbfejlesztésével (15). A szakértői csoport számos javaslatot tesz, amelyek az iskolai és a szakmai képzés minden szintjét érintik. Kiemelt jelentőséget tulajdonítanak a szakmai továbbképzésnek. A szakértői csoport azt javasolja, hogy a kollektív szerződésbe vagy a munkaszerződésbe építsenek bele egy megegyezést a továbbképzéshez való általános jogosultságról. Ezen túlmenően a vállalkozásoknak minden egyes dolgozójuk számára személyes fejlődési tervet kellene kidolgozniuk, és a cégen belül ki kellene építeniük egy továbbképzési és kompetenciakezelő központot. Jó javaslatokban nincs tehát hiány – csak a megvalósítás marad el. |
| --- | --- |

2.4.3

Az EU szociálpolitikájának jövőjével foglalkozó szakértői csoport is azt ajánlja, hogy az Unió az európai foglalkoztatási stratégia keretében a tudásalapú gazdaság feltételeinek megteremtésére összpontosítson a teljes képzési rendszer bevonásával és továbbfejlesztésével (15). A szakértői csoport számos javaslatot tesz, amelyek az iskolai és a szakmai képzés minden szintjét érintik. Kiemelt jelentőséget tulajdonítanak a szakmai továbbképzésnek. A szakértői csoport azt javasolja, hogy a kollektív szerződésbe vagy a munkaszerződésbe építsenek bele egy megegyezést a továbbképzéshez való általános jogosultságról. Ezen túlmenően a vállalkozásoknak minden egyes dolgozójuk számára személyes fejlődési tervet kellene kidolgozniuk, és a cégen belül ki kellene építeniük egy továbbképzési és kompetenciakezelő központot. Jó javaslatokban nincs tehát hiány – csak a megvalósítás marad el.

2.5   A munka színvonalának javítása az innovációs képesség fokozása érdekében és az idősebb munkavállalók integrációjának javítása

2.5.1   A munkával töltött évek minősége és a termelékenység

| 2.5.1.1 | Az innovációképes, tudásalapú gazdaságra való átállás új kezdeményezéseket tesz szükségessé a munka színvonalának javítására. Az egészséges munkafeltételek és a munka egyenjogú együttműködést és együttdöntést, valamint a középvezetés, a vállalatvezetés és a többi szint szorosabb együttműködését lehetővé tévő megszervezése elősegítik, hogy a munkavállaló elégedett legyen munkahelyével és jól érezze magát ott, és ezzel hozzájárulnak a vállalkozás gazdasági sikeréhez. A megterhelő és betegséget okozó munkafeltételek viszont a következmények költségeivel terhelik a társadalmat, az életminőség romlásához és a termelékenység csökkenéséhez vezetnek, ami kedvezőtlenül hat a gazdaság innovációs képességére. Mindezt idevágó tudományos vizsgálatok bizonyítják – amelyekből egyébként túlságosan kevés áll rendelkezésre. |
| --- | --- |

2.5.1.1

Az innovációképes, tudásalapú gazdaságra való átállás új kezdeményezéseket tesz szükségessé a munka színvonalának javítására. Az egészséges munkafeltételek és a munka egyenjogú együttműködést és együttdöntést, valamint a középvezetés, a vállalatvezetés és a többi szint szorosabb együttműködését lehetővé tévő megszervezése elősegítik, hogy a munkavállaló elégedett legyen munkahelyével és jól érezze magát ott, és ezzel hozzájárulnak a vállalkozás gazdasági sikeréhez. A megterhelő és betegséget okozó munkafeltételek viszont a következmények költségeivel terhelik a társadalmat, az életminőség romlásához és a termelékenység csökkenéséhez vezetnek, ami kedvezőtlenül hat a gazdaság innovációs képességére. Mindezt idevágó tudományos vizsgálatok bizonyítják – amelyekből egyébként túlságosan kevés áll rendelkezésre.

| 2.5.1.2 | Az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség egyik (2004-es) tanulmánya közelebbről vizsgálja a munka színvonala és a termelékenység közötti összefüggést (16). A vizsgálat egyik sarkalatos eredménye, hogy egy vállalkozás sikere a mai, kiéleződött versenykörülmények között nem mérhető kizárólag vállalati gazdasági mutatókkal. Egyre fontosabb szerepet játszanak az olyan tényezők, mint az ügyfelek elégedettsége, a cégen belüli kapcsolatok optimalizálása, az innovációs képesség és a rugalmas szervezeti felépítés. A forráselemzésen alapuló vizsgálati eredmények alátámasztják, hogy a jó munkakörülmények és az adott vállalkozás gazdasági sikere szorosan összefüggnek egymással. A munka színvonala erőteljesen befolyásolja a termelékenységet és a jövedelmezőséget. A tanulmány egy vállalkozás sikerének tényezőit konkrétan a következőképpen határozza meg:






  — | a vállalkozás céljainak összekapcsolása a személyzetnek a célok jobb elérését segítő fejlesztésére vonatkozó koncepciókkal; |
| --- | --- | --- |

2.5.1.2

Az Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség egyik (2004-es) tanulmánya közelebbről vizsgálja a munka színvonala és a termelékenység közötti összefüggést (16). A vizsgálat egyik sarkalatos eredménye, hogy egy vállalkozás sikere a mai, kiéleződött versenykörülmények között nem mérhető kizárólag vállalati gazdasági mutatókkal. Egyre fontosabb szerepet játszanak az olyan tényezők, mint az ügyfelek elégedettsége, a cégen belüli kapcsolatok optimalizálása, az innovációs képesség és a rugalmas szervezeti felépítés. A forráselemzésen alapuló vizsgálati eredmények alátámasztják, hogy a jó munkakörülmények és az adott vállalkozás gazdasági sikere szorosan összefüggnek egymással. A munka színvonala erőteljesen befolyásolja a termelékenységet és a jövedelmezőséget. A tanulmány egy vállalkozás sikerének tényezőit konkrétan a következőképpen határozza meg:

—

a vállalkozás céljainak összekapcsolása a személyzetnek a célok jobb elérését segítő fejlesztésére vonatkozó koncepciókkal;

| — | az egészségmegőrzés átfogó megközelítése, amely nemcsak a közvetlen munkafeltételekkel foglalkozik, hanem a motivált munkavégzéssel és a vezetői hozzáállással is; |
| --- | --- |

—

az egészségmegőrzés átfogó megközelítése, amely nemcsak a közvetlen munkafeltételekkel foglalkozik, hanem a motivált munkavégzéssel és a vezetői hozzáállással is;

| — | az egészségügyi kockázatok elkerülésére irányuló egészségmegőrzési koncepciók; |
| --- | --- |

—

az egészségügyi kockázatok elkerülésére irányuló egészségmegőrzési koncepciók;

| — | a munkafolyamatok és a munka megszervezésének tökéletesítése technikai innovációk segítségével. |
| --- | --- |

—

a munkafolyamatok és a munka megszervezésének tökéletesítése technikai innovációk segítségével.

| 2.5.1.3 | A különböző tagállamokban és különféle ágazatokban végzett esettanulmányok alapján ugyanez a tanulmány a következő tényezőket nevezi meg a termelékenység javításával kapcsolatban:






  — | fontos szerepet játszik a magas színvonalú munka, beleértve a család és a munka összeegyeztethetőségének megfelelő feltételeit is; |
| --- | --- | --- |

2.5.1.3

A különböző tagállamokban és különféle ágazatokban végzett esettanulmányok alapján ugyanez a tanulmány a következő tényezőket nevezi meg a termelékenység javításával kapcsolatban:

—

fontos szerepet játszik a magas színvonalú munka, beleértve a család és a munka összeegyeztethetőségének megfelelő feltételeit is;

| — | a vezetőség együttműködő hozzáállása elősegíti a termelékenység növekedését; |
| --- | --- |

—

a vezetőség együttműködő hozzáállása elősegíti a termelékenység növekedését;

| — | kedvezően hatnak a munka megszervezésének olyan formái, amelyek a foglalkoztatottnak munkája végzésében több önállóságot és felelősséget biztosítanak; |
| --- | --- |

—

kedvezően hatnak a munka megszervezésének olyan formái, amelyek a foglalkoztatottnak munkája végzésében több önállóságot és felelősséget biztosítanak;

| — | a fizikailag megterhelő tevékenységeknél a munkamódszerek és a munkahely kialakításának tökéletesítése hozzájárul az igénybevétel csökkenéséhez és nagyobb termelékenységet tesz lehetővé. Ezért az ilyen jellegű beruházások megtérülnek; |
| --- | --- |

—

a fizikailag megterhelő tevékenységeknél a munkamódszerek és a munkahely kialakításának tökéletesítése hozzájárul az igénybevétel csökkenéséhez és nagyobb termelékenységet tesz lehetővé. Ezért az ilyen jellegű beruházások megtérülnek;

| — | a specifikus megterhelések kreatív megoldásokat igényelnek, hogy elkerülhetők legyenek az üzemi balesetek. A betegségből eredő hiányzások csökkenése közvetlen és kedvező hatással van a termelékenységre. |
| --- | --- |

—

a specifikus megterhelések kreatív megoldásokat igényelnek, hogy elkerülhetők legyenek az üzemi balesetek. A betegségből eredő hiányzások csökkenése közvetlen és kedvező hatással van a termelékenységre.

| 2.5.1.4 | A munkahelyeken a terhelés spektruma – nem utolsósorban az IK-technológia használata folytán – eltolódott. Bár továbbra is vannak olyan területek, főként az ipari gyártásban, ahol a fizikai megterhelés dominál, de összességében – a munkaintenzitás növekedése, az egyre szorosabb határidők és az IK-technológiák alkalmazása következményeképpen – inkább a pszichoszociális terhek növekedése figyelhető meg. Minden tevékenységi és gazdasági területen a munkából eredő stressz tekinthető az uralkodó terhelési tényezőnek, a megelőzés szempontjából pedig a legfontosabb kihívásnak. Az európai ügynökség tanulmánya azt a következtetést vonja le, hogy a stressz megelőzése nemcsak a költségeket csökkenti, hanem a motiváltabb munkavégzésnek és a jobb munkahelyi légkörnek köszönhetően a termelékenység növekedését is eredményezi. |
| --- | --- |

2.5.1.4

A munkahelyeken a terhelés spektruma – nem utolsósorban az IK-technológia használata folytán – eltolódott. Bár továbbra is vannak olyan területek, főként az ipari gyártásban, ahol a fizikai megterhelés dominál, de összességében – a munkaintenzitás növekedése, az egyre szorosabb határidők és az IK-technológiák alkalmazása következményeképpen – inkább a pszichoszociális terhek növekedése figyelhető meg. Minden tevékenységi és gazdasági területen a munkából eredő stressz tekinthető az uralkodó terhelési tényezőnek, a megelőzés szempontjából pedig a legfontosabb kihívásnak. Az európai ügynökség tanulmánya azt a következtetést vonja le, hogy a stressz megelőzése nemcsak a költségeket csökkenti, hanem a motiváltabb munkavégzésnek és a jobb munkahelyi légkörnek köszönhetően a termelékenység növekedését is eredményezi.

| 2.5.1.5 | A nagyobb fokú önállósággal és laposabb hierarchiával járó minősített tevékenységek részaránya különösen a „New Economy”-ban emelkedett. Ezzel együtt azonban megnövekedett a munka mennyisége. A munkanap határai egyre inkább elmosódnak, ami az egészség megrendülésének új formáit, például a „Burn Out” szindrómát vonja maga után, és összességében rontja az életminőséget. Egyes területeken ugyanakkor ellentétes irányú tendencia figyelhető meg. A költségek és a konkurencia növekedő nyomása alatt a munka kialakításának emberséges formáit, például a gépjárműgyártásban a csoportmunkát visszavonták, és újra bevezették a szigorúan megosztott munkafolyamatok szerkezetét, ami egyoldalú terheléshez és az ezzel járó egészségügyi kockázatokhoz vezet. |
| --- | --- |

2.5.1.5

A nagyobb fokú önállósággal és laposabb hierarchiával járó minősített tevékenységek részaránya különösen a „New Economy”-ban emelkedett. Ezzel együtt azonban megnövekedett a munka mennyisége. A munkanap határai egyre inkább elmosódnak, ami az egészség megrendülésének új formáit, például a „Burn Out” szindrómát vonja maga után, és összességében rontja az életminőséget. Egyes területeken ugyanakkor ellentétes irányú tendencia figyelhető meg. A költségek és a konkurencia növekedő nyomása alatt a munka kialakításának emberséges formáit, például a gépjárműgyártásban a csoportmunkát visszavonták, és újra bevezették a szigorúan megosztott munkafolyamatok szerkezetét, ami egyoldalú terheléshez és az ezzel járó egészségügyi kockázatokhoz vezet.

| 2.5.1.6 | A kedvezőtlen foglalkoztatási formák – a nem kívánt részmunkaidős, a határozott idejű, vagy az átmenetileg más munkáltatónál végzett munkák – részaránya növekszik, és az ezen a téren foglalkoztatottak többnyire különösen megterhelő körülmények között dolgoznak: monoton tevékenységnek, komoly fizikai megterhelésnek vagy egészséget veszélyeztető környezeti hatásoknak vannak kitéve. A kedvezőtlen munkakörülmények gyakran kevéssé színvonalas munkával járnak együtt, ami különösen szükségessé teszi a munka- és egészségvédelmi, valamint a munka kialakítására vonatkozó intézkedéseket. |
| --- | --- |

2.5.1.6

A kedvezőtlen foglalkoztatási formák – a nem kívánt részmunkaidős, a határozott idejű, vagy az átmenetileg más munkáltatónál végzett munkák – részaránya növekszik, és az ezen a téren foglalkoztatottak többnyire különösen megterhelő körülmények között dolgoznak: monoton tevékenységnek, komoly fizikai megterhelésnek vagy egészséget veszélyeztető környezeti hatásoknak vannak kitéve. A kedvezőtlen munkakörülmények gyakran kevéssé színvonalas munkával járnak együtt, ami különösen szükségessé teszi a munka- és egészségvédelmi, valamint a munka kialakítására vonatkozó intézkedéseket.

| 2.5.1.7 | Az Internationales Institut für empirische Sozialökonomie [Nemzetközi Empirikus Társadalomgazdaságtani Intézet, INIFES] által a németországi munkavállalók körében végzett reprezentatív közvélemény-kutatás (17) kimutatta, hogy maguk a foglalkoztatottak milyen követelményeket támasztanak a „jó munkával” szemben. A nem önálló foglalkoztatottak esetében a kiértékelésből az derült ki, hogy első helyen a jövedelem és a foglalkoztatás biztonságának szempontjai állnak. Ezeket követik a minőségi szempontok (például az értelmes és változatos munka). A harmadik helyen olyan szociális szempontok állnak, mint például a vezetőség együttműködő hozzáállása és a kölcsönös támogatás. Az érintettek szerint a következő (fontossági sorrendben felsorolt) szempontok befolyásolják leginkább teljesítőkészségüket és azt, hogy elégedettek-e munkájukkal:






  1. | állandó, megbízható jövedelem, |
| --- | --- | --- |

2.5.1.7

Az Internationales Institut für empirische Sozialökonomie [Nemzetközi Empirikus Társadalomgazdaságtani Intézet, INIFES] által a németországi munkavállalók körében végzett reprezentatív közvélemény-kutatás (17) kimutatta, hogy maguk a foglalkoztatottak milyen követelményeket támasztanak a „jó munkával” szemben. A nem önálló foglalkoztatottak esetében a kiértékelésből az derült ki, hogy első helyen a jövedelem és a foglalkoztatás biztonságának szempontjai állnak. Ezeket követik a minőségi szempontok (például az értelmes és változatos munka). A harmadik helyen olyan szociális szempontok állnak, mint például a vezetőség együttműködő hozzáállása és a kölcsönös támogatás. Az érintettek szerint a következő (fontossági sorrendben felsorolt) szempontok befolyásolják leginkább teljesítőkészségüket és azt, hogy elégedettek-e munkájukkal:

1.

állandó, megbízható jövedelem,

| 2. | biztos munkahely, |
| --- | --- |

2.

biztos munkahely,

| 3. | szórakoztató munka, |
| --- | --- |

3.

szórakoztató munka,

| 4. | emberi bánásmód a felettesek részéről, |
| --- | --- |

4.

emberi bánásmód a felettesek részéről,

| 5. | határozatlan időre szóló munkaviszony, |
| --- | --- |

5.

határozatlan időre szóló munkaviszony,

| 6. | a kollegialitás támogatása, |
| --- | --- |

6.

a kollegialitás támogatása,

| 7. | munkahelyi egészségvédelem, |
| --- | --- |

7.

munkahelyi egészségvédelem,

| 8. | értelmes munka, |
| --- | --- |

8.

értelmes munka,

| 9. | sokoldalú, változatos munka, |
| --- | --- |

9.

sokoldalú, változatos munka,

| 10. | a munkavégző befolyása a munkavégzés módjára. |
| --- | --- |

10.

a munkavégző befolyása a munkavégzés módjára.

Az összes felsorolt szempont legalább 70–90 %-os támogatottságot élvezett. A jó munka további, szintén túlnyomó (60 %-ot meghaladó) mértékben támogatott kritériumai annak lehetőségét érintették, hogy a dolgozók továbbfejleszthessék képességeiket, illetve a felettessel szemben azt a követelményt támasztották, hogy támogassa a szaktudásbeli és szakmai fejlődést. A vizsgálat azt is kimutatta, hogy az olyan magas színvonalú munka, amely messzemenően megfelel a jó munka szubjektív kritériumainak, elégedettebb és örömtelibb munkavégzéshez és fokozottabb teljesítőkészséghez vezet. A következtetés nyilvánvaló: mindez a munka termelékenységére is kedvezően hat, akkor is, ha ez az összefüggés nem képezte kifejezetten a vizsgálat tárgyát.

2.5.2   A munka életkornak megfelelő kialakítása

| 2.5.2.1 | Az idősebb (55–65 év közötti) munkavállalók foglalkoztatási aránya az Unióban továbbra sem elégséges, és nem teljesül az a lisszaboni célkitűzés sem, hogy a keresők aránya 2010-re 50 %-kal növekedjen. Legfőbb oka annak, hogy az idősebb munkavállalók idő előtt elhagyják a munkaerőpiacot, egyfelől az egészség megrendülésében keresendő a megterhelő munkakörülmények és a munka nagyfokú intenzitása miatt, másfelől pedig a magas munkanélküliségben. Az elmúlt években a munkahelyi személyzeti politika arra próbálta rávenni az idősebbeket, hogy mielőbb hagyják ott munkahelyüket. Ez egyféle „kiszorító” folyamatot indított el, amely a szociális biztonsági rendszereket is jelentősen megterheli. |
| --- | --- |

2.5.2.1

Az idősebb (55–65 év közötti) munkavállalók foglalkoztatási aránya az Unióban továbbra sem elégséges, és nem teljesül az a lisszaboni célkitűzés sem, hogy a keresők aránya 2010-re 50 %-kal növekedjen. Legfőbb oka annak, hogy az idősebb munkavállalók idő előtt elhagyják a munkaerőpiacot, egyfelől az egészség megrendülésében keresendő a megterhelő munkakörülmények és a munka nagyfokú intenzitása miatt, másfelől pedig a magas munkanélküliségben. Az elmúlt években a munkahelyi személyzeti politika arra próbálta rávenni az idősebbeket, hogy mielőbb hagyják ott munkahelyüket. Ez egyféle „kiszorító” folyamatot indított el, amely a szociális biztonsági rendszereket is jelentősen megterheli.

| 2.5.2.2 | Az EGSZB szerint nem elég az ambiciózus célokat megfogalmazni: meg kell teremteni a cél eléréséhez szükséges feltételeket is. A jelentős munkahelyhiányra tekintettel elsődlegesen azzal kell foglalkozni, hogy az üzemekben és hivatalokban csökkenjen a teljesítménykényszer, és a munkakörülményeket és teljesítményelvárásokat úgy kell kialakítani, hogy azok a munkával töltött évek teljes (az eddiginél hosszabb) ideje alatt elfogadhatók legyenek. Ez számos munkahelyen a személyzeti állomány kibővítését igényli a teljesítménykényszer csökkentése és az egészségromlás megelőzése végett. A cél eléréséhez döntő jelentőségű, hogy a munka kialakítására és megszervezésére vonatkozó megfelelő intézkedések segítségével javuljon a munka színvonala, valamint hogy elegendő legyen a személyzet létszáma. Ennélfogva nem a törvényes nyugdíjkorhatár megemelésére kell irányítani a figyelmet, hanem arra, hogy a nyugdíjba vonulás valódi időpontja közelebb kerüljön a törvényben meghatározott időponthoz. Ez mindenekelőtt a munka kialakítására irányuló intézkedéseket és a munkahelyi személyzeti politika megváltozását teszi szükségessé. |
| --- | --- |

2.5.2.2

Az EGSZB szerint nem elég az ambiciózus célokat megfogalmazni: meg kell teremteni a cél eléréséhez szükséges feltételeket is. A jelentős munkahelyhiányra tekintettel elsődlegesen azzal kell foglalkozni, hogy az üzemekben és hivatalokban csökkenjen a teljesítménykényszer, és a munkakörülményeket és teljesítményelvárásokat úgy kell kialakítani, hogy azok a munkával töltött évek teljes (az eddiginél hosszabb) ideje alatt elfogadhatók legyenek. Ez számos munkahelyen a személyzeti állomány kibővítését igényli a teljesítménykényszer csökkentése és az egészségromlás megelőzése végett. A cél eléréséhez döntő jelentőségű, hogy a munka kialakítására és megszervezésére vonatkozó megfelelő intézkedések segítségével javuljon a munka színvonala, valamint hogy elegendő legyen a személyzet létszáma. Ennélfogva nem a törvényes nyugdíjkorhatár megemelésére kell irányítani a figyelmet, hanem arra, hogy a nyugdíjba vonulás valódi időpontja közelebb kerüljön a törvényben meghatározott időponthoz. Ez mindenekelőtt a munka kialakítására irányuló intézkedéseket és a munkahelyi személyzeti politika megváltozását teszi szükségessé.

| 2.5.2.3 | Az EU szociálpolitikájának jövőjével foglalkozó szakértői csoport ebben az összefüggésben három szinten ajánl intézkedéseket. A szükséges intézkedések súlypontját nemcsak a szociális biztonsági rendszereknek a munkaerőpiac idő előtti elhagyása ösztönzőit csökkenteni hivatott reformjában látja, hanem a vállalkozások szintjén is. Szükség van az idősebbek nagyobb fokú részvételére a továbbképzési intézkedésekben, a munkakörülmények javítására és a munka megszervezésének korszerűsítésére. A munka megszervezésének új formái jobban meg kell, hogy feleljenek az idősebb munkavállalók képességeinek és kompetenciáinak, különösen az életkornak megfelelő munkahelyek kialakításával és a munkahelyen belüli tevékenységváltás megkönnyítésével (18). Ezen túlmenően mentalitásváltozásra is szükség van, hogy a társadalom újra értékelni tudja a tapasztalaton alapuló tudást és a kereső tevékenység során szerzett kompetenciákat. |
| --- | --- |

2.5.2.3

Az EU szociálpolitikájának jövőjével foglalkozó szakértői csoport ebben az összefüggésben három szinten ajánl intézkedéseket. A szükséges intézkedések súlypontját nemcsak a szociális biztonsági rendszereknek a munkaerőpiac idő előtti elhagyása ösztönzőit csökkenteni hivatott reformjában látja, hanem a vállalkozások szintjén is. Szükség van az idősebbek nagyobb fokú részvételére a továbbképzési intézkedésekben, a munkakörülmények javítására és a munka megszervezésének korszerűsítésére. A munka megszervezésének új formái jobban meg kell, hogy feleljenek az idősebb munkavállalók képességeinek és kompetenciáinak, különösen az életkornak megfelelő munkahelyek kialakításával és a munkahelyen belüli tevékenységváltás megkönnyítésével (18). Ezen túlmenően mentalitásváltozásra is szükség van, hogy a társadalom újra értékelni tudja a tapasztalaton alapuló tudást és a kereső tevékenység során szerzett kompetenciákat.

Brüsszel, 2006. szeptember 13.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  A 2006. június 1–2-i Tanács következtetései, 17. o. http://www.consilium.europa.eu/cms3_applications/Applications/newsRoom/LoadDocument.asp?directory=en/lsa/&filename=89830.pdf.

1

(2)  Rugalmas biztonság – A Foglalkoztatási Bizottság és a szociális védelemmel foglalkozó bizottság közös hozzászólása; elfogadva a szociális és munkaügyi miniszterek tanácsának 2006. június 1–2-i ülésén. http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/06/st09/st09633.en06.pdf.

2

(3)  Az Európai Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Európai értékek a globalizált világban – A Bizottság hozzájárulása az állam- és kormányfők októberi üléséhez (COM(2005) 525 final/2, 2005. november 3., 5. o.).

3

(4)  Lásd az EGSZB 2006. július 6-án elfogadott véleményét a következő tárgyban: „Társadalmi kohézió: az európai szociális modell részletes kidolgozása”, előadó: Ernst Erik EHNMARK http://eescopinions.eesc.europa.eu/viewdoc.aspx?doc=//esppub1/esp_public/ces/soc/soc237/en/ces973-2006_ac_hu.doc.

4

Társadalmi kohézió: az európai szociális modell részletes kidolgozása

(5)  Lásd az EGSZB következő véleményeit:

5

Tárgy: „Az Európai Bizottság Közleménye a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához – Az idősebb munkavállalók foglalkoztatottságának emelése és a munkaerőpiacról történő kivonulás késleltetése” (HL C 157., 2005.6.28., 120–129. o.; előadó: Gérard DANTIN).

Az Európai Bizottság Közleménye a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához – Az idősebb munkavállalók foglalkoztatottságának emelése és a munkaerőpiacról történő kivonulás késleltetése

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2005:157:0120:0129:HU:PDF.

Tárgy: „Az Európai Bizottság Közleménye az Európai Parlamenthez – Termelékenység: kulcs az európai nemzetgazdaságok és vállalkozások versenyképességéhez”, előadó: MORGAN/ SIRKEINEN; társelőadó: Ernst Erik EHNMARK (HL C 85., 2003.4.8., 95–100. o.;).

Az Európai Bizottság Közleménye az Európai Parlamenthez – Termelékenység: kulcs az európai nemzetgazdaságok és vállalkozások versenyképességéhez

http://europa.eu/eur-lex/pri/de/oj/dat/2003/c_085/c_08520030408de00950100.pdf.

(6)  „A Tanács ajánlása (2005. július 12.) a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikájára vonatkozó átfogó iránymutatásokról (2005–2008)” (HL L 205., 2005.8.6., 28–37. o.).

6

http://europa.eu/eur-lex/lex/LexUriServ/site/hu/oj/2005/l_205/l_20520050806hu00280037.pdf.

(7)  „Szembenézni a kihívással – A lisszaboni növekedési és foglalkoztatási stratégia” – a Wim Kok vezetése alatt álló magas szintű munkabizottság jelentése (Kok-jelentés), 2004. november, 18. o.

7

http://europa.eu/growthandjobs/pdf/kok_report_hu.pdf.

(8)  Ugyanott.

8

(9)  Lásd az EGSZB 2004. szeptember 15-i véleményét a következő tárgyban: „7. Kutatási Keretprogram: Kutatási igény a demográfiai változás keretében – időskori életminőség és technológiai igény”, előadó: Renate HEINISCH (HL C 74., 2005.3.2., 44–54. o.)

9

7. Kutatási Keretprogram: Kutatási igény a demográfiai változás keretében – időskori életminőség és technológiai igény

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/hu/oj/2005/c_074/c_07420050323hu00440054.pdf.

(10)  A Bizottság közleménye az Európai Tanács tavaszi ülésszakának: „Ideje magasabb sebességbe kapcsolni – Az új növekedési és foglalkoztatási partnerség” (COM(2006) 30 final – 1. RÉSZ, 2006. január 25., 19. o.).

10

(11)  Európai Tanács (Brüsszel), 2006. március 23–24., Elnökségi következtetések, 18. pont és a következő oldalak

11

http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/HU/ec/89025.pdf.

(12)  Elnökségi következtetések, 20. és 21. pont

12

http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/90111.pdf.

(13)  Lásd: „Állást, állást, állást – Több munkahelyet Európában”, a Wim KOK vezette foglalkoztatási munkacsoport jelentése, 2003. november, 49. o.

13

http://europa.eu/comm/employment_social/employment_strategy/pdf/etf_en.pdf.

(14)  Ugyanott, 51. o.

14

(15)  A kibővült Európai Unió szociálpolitikájának jövőjével foglalkozó magas szintű szakértői csoport jelentése, 2004. május;

15

http://europa.eu/comm/employment_social/publications/2005/ke6104202_en.pdf.

(16)  European Agency for Safety and Health at Work: Quality of the Working Environment and Productivity – Working Paper (2004).

16

URL: http://osha.eu.int/publications/reports/211/quality_productivity_en.pdf (csak angolul).

(17)  „Was ist gute Arbeit? Anforderungen aus Sicht von Erwerbstätigen” [„Mi a jó munka? Követelmények a munkavállalók szemszögéből”] – rövidített változat INIFES, 2005. november (csak német nyelven).

17

Was ist gute Arbeit? Anforderungen aus Sicht von Erwerbstätigen

http://www.inqa.de/Inqa/Redaktion/Projekte/Was-ist-gute-Arbeit/gute-arbeit-endfassung,property=pdf,bereich=inqa, sprache= de,rwb=truepdf.

(18)  A kibővült Európai Unió szociálpolitikájának jövőjével foglalkozó magas szintű szakértői csoport jelentése, 2004. május, 37. o. (német nyelvű)

18

URL: http://europa.eu/comm/employment_social/publications/2005/ke6104202_de.pdf.

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/163 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/163

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Európai polgárság: hogyan tehetjük érzékelhetővé és kézzelfoghatóvá?”

(2006/C 318/28)

2006. január 19-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy a Működési Szabályzat 29. cikkének (2) bekezdésében foglaltak értelmében véleményt bocsát ki a következő tárgyban „Európai polgárság: hogyan tehetjük érzékelhetővé és kézzelfoghatóvá?”.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció véleményét 2006. július 13-án elfogadta (előadó: Bruno VEVER).

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. szeptember 13–14-én tartott, 429. plenáris ülésén (a szeptember 14-i ülésnapon) 111 szavazattal, 22 ellenében, 13 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt:

1.   Összefoglalás

| 1.1 | Az európai polgári jogoknak a legutóbbi Szerződésekben történő formális rögzítése nem volt elég ahhoz, hogy megállítsa az euroszkepticizmus terjedését a közvéleményben. Európa – ahogyan maguk az európaiak látják – egyszerre több hiányossággal küzd. Ezek közül a legfontosabbak: az érzékelhetőség, az azonosulás, az információ, a párbeszéd és a hatékonyság hiánya. Összességében véve a bizalom hiánya áll fenn. Ennek az alkotmányszerződés ratifikációs folyamata fizette meg az árát, és fennáll annak a veszélye, hogy maga az elutasítás ténye csak tovább szítja az euroszkepticizmust. |
| --- | --- |

1.1

Az európai polgári jogoknak a legutóbbi Szerződésekben történő formális rögzítése nem volt elég ahhoz, hogy megállítsa az euroszkepticizmus terjedését a közvéleményben. Európa – ahogyan maguk az európaiak látják – egyszerre több hiányossággal küzd. Ezek közül a legfontosabbak: az érzékelhetőség, az azonosulás, az információ, a párbeszéd és a hatékonyság hiánya. Összességében véve a bizalom hiánya áll fenn. Ennek az alkotmányszerződés ratifikációs folyamata fizette meg az árát, és fennáll annak a veszélye, hogy maga az elutasítás ténye csak tovább szítja az euroszkepticizmust.

| 1.2 | Sürgős válaszlépéseket kell tehát tenni: most az elsődleges feladat nem annyira új jogi nyilatkozatok kidolgozása, mint inkább olyan konkrét cselekvések elindítása, amelyek lehetővé teszik, hogy az európai polgárság a maga teljességében kibontakozhasson. Ehhez az Európai Bizottság részéről tettre kész és „újult erejű” elköteleződés szükséges, magatartási kódexet kell összeállítani az intézmények felelősségteljesebb irányítására, meg kell akadályozni, hogy az Európával kapcsolatos törekvések és az ehhez rendelkezésre bocsátott csekély eszközök közötti szakadék tovább nőjön, megerősített együttműködésre van szükség azok között a tagállamok között, akik készek az együttes előrehaladásra, a civil társadalom szereplői részéről pedig nagyobb nyomás és több kezdeményezés szükséges. |
| --- | --- |

1.2

Sürgős válaszlépéseket kell tehát tenni: most az elsődleges feladat nem annyira új jogi nyilatkozatok kidolgozása, mint inkább olyan konkrét cselekvések elindítása, amelyek lehetővé teszik, hogy az európai polgárság a maga teljességében kibontakozhasson. Ehhez az Európai Bizottság részéről tettre kész és „újult erejű” elköteleződés szükséges, magatartási kódexet kell összeállítani az intézmények felelősségteljesebb irányítására, meg kell akadályozni, hogy az Európával kapcsolatos törekvések és az ehhez rendelkezésre bocsátott csekély eszközök közötti szakadék tovább nőjön, megerősített együttműködésre van szükség azok között a tagállamok között, akik készek az együttes előrehaladásra, a civil társadalom szereplői részéről pedig nagyobb nyomás és több kezdeményezés szükséges.

| 1.3 | Az EGSZB mindenekelőtt a különösen indokolatlan európai hiányosságok orvoslását javasolja, azaz:






  — | újra napirendre kell tűzni és mihamarabb el kell fogadni az egyesületek európai jogállását, |
| --- | --- | --- |

1.3

Az EGSZB mindenekelőtt a különösen indokolatlan európai hiányosságok orvoslását javasolja, azaz:

—

újra napirendre kell tűzni és mihamarabb el kell fogadni az egyesületek európai jogállását,

| — | hasonlóan kell eljárni a segélyegyletek európai státusza ügyében, |
| --- | --- |

—

hasonlóan kell eljárni a segélyegyletek európai státusza ügyében,

| — | a kkv-k számára is elérhető egyszerűsített európai jogi státuszt kell teremteni, |
| --- | --- |

—

a kkv-k számára is elérhető egyszerűsített európai jogi státuszt kell teremteni,

| — | be kell vezetni a közösségi szabadalmi rendszert azon tagállamok között, akik ratifikálták, |
| --- | --- |

—

be kell vezetni a közösségi szabadalmi rendszert azon tagállamok között, akik ratifikálták,

| — | mindenfajta kettős adózást el kell törölni, legalább az euróövezetben, |
| --- | --- |

—

mindenfajta kettős adózást el kell törölni, legalább az euróövezetben,

| — | biztosítani kell a szociális juttatások megkülönböztetésmentes hordozhatóságát. |
| --- | --- |

—

biztosítani kell a szociális juttatások megkülönböztetésmentes hordozhatóságát.

| 1.4 | Az EGSZB továbbá az Unió polgárközpontúbb irányításának kialakítását javasolja, azaz:






  — | orvosolni kell azt a hiányt, hogy a tömegtájékoztatási eszközök nem hívják fel a figyelmet eléggé Európára: ehhez egy Európai Audiovizuális Ügynökség támogatásával ösztönözni kell a legjobb gyakorlatok átvételét, |
| --- | --- | --- |

1.4

Az EGSZB továbbá az Unió polgárközpontúbb irányításának kialakítását javasolja, azaz:

—

orvosolni kell azt a hiányt, hogy a tömegtájékoztatási eszközök nem hívják fel a figyelmet eléggé Európára: ehhez egy Európai Audiovizuális Ügynökség támogatásával ösztönözni kell a legjobb gyakorlatok átvételét,

| — | át kell értékelni a projektek előkészítésének konzultációs szakaszát, és jobban meg kell bizonyosodni arról, hogy azok valóban többletértéket jelentenek-e a polgárok számára, |
| --- | --- |

—

át kell értékelni a projektek előkészítésének konzultációs szakaszát, és jobban meg kell bizonyosodni arról, hogy azok valóban többletértéket jelentenek-e a polgárok számára,

| — | meg kell határozni annak okait, hogy a Tanács miért fékezi, illetve az Európai Bizottság miért vonja vissza a polgárok európai jogairól szóló jogszabálytervezeteket, majd ezt nyilvánosan meg kell indokolni, |
| --- | --- |

—

meg kell határozni annak okait, hogy a Tanács miért fékezi, illetve az Európai Bizottság miért vonja vissza a polgárok európai jogairól szóló jogszabálytervezeteket, majd ezt nyilvánosan meg kell indokolni,

| — | a civil társadalmat közvetlenül érintő összes területen támogatni kell az ön- és társszabályozás társadalmi-szakmai megközelítéseit, |
| --- | --- |

—

a civil társadalmat közvetlenül érintő összes területen támogatni kell az ön- és társszabályozás társadalmi-szakmai megközelítéseit,

| — | az egységes piacot támogató különböző ügynökségekkel együttműködésben pontosan meg kell határozni az európai közszolgáltatás fogalmát, mely záros határidőn belül a közösségi szintű külső vámokat is tartalmazza majd, |
| --- | --- |

—

az egységes piacot támogató különböző ügynökségekkel együttműködésben pontosan meg kell határozni az európai közszolgáltatás fogalmát, mely záros határidőn belül a közösségi szintű külső vámokat is tartalmazza majd,

| — | interaktívabb módszereket kell kialakítani az Európáról szóló tájékoztatáshoz, |
| --- | --- |

—

interaktívabb módszereket kell kialakítani az Európáról szóló tájékoztatáshoz,

| — | a társadalmi-szakmai szereplőket be kell vonni a strukturális alapok nyújtotta támogatás helyszíni felhasználásába. |
| --- | --- |

—

a társadalmi-szakmai szereplőket be kell vonni a strukturális alapok nyújtotta támogatás helyszíni felhasználásába.

| 1.5 | Végül az EGSZB a jelentős identitástartalmú közös kezdeményezések támogatását javasolja. Ilyenek a következők:






  — | még előbbre kell helyezni a nagyszabású, különleges jelentőségű európai projektek (transzeurópai hálózatok, kutatás, csúcstechnológia) közösségi költségvetésből történő finanszírozását, |
| --- | --- | --- |

1.5

Végül az EGSZB a jelentős identitástartalmú közös kezdeményezések támogatását javasolja. Ilyenek a következők:

—

még előbbre kell helyezni a nagyszabású, különleges jelentőségű európai projektek (transzeurópai hálózatok, kutatás, csúcstechnológia) közösségi költségvetésből történő finanszírozását,

| — | nagyra törő európai oktatási és képzési programokba – ideértve a nyelvoktatást is –, többek közt egy, a fiatalok számára vonzó európai önkéntes polgári szolgálat kialakításába kell beruházni, |
| --- | --- |

—

nagyra törő európai oktatási és képzési programokba – ideértve a nyelvoktatást is –, többek közt egy, a fiatalok számára vonzó európai önkéntes polgári szolgálat kialakításába kell beruházni,

| — | fel kell kérni neves személyiségeket, hogy tanúskodjanak „európai” identitásukról, |
| --- | --- |

—

fel kell kérni neves személyiségeket, hogy tanúskodjanak „európai” identitásukról,

| — | nem kevésbé nagyra törő kulturális és médiaprogramokba is be kell ruházni – ehhez közös alapítványi és pártolói jogállásra van szükség, |
| --- | --- |

—

nem kevésbé nagyra törő kulturális és médiaprogramokba is be kell ruházni – ehhez közös alapítványi és pártolói jogállásra van szükség,

| — | konkrét előrehaladást kell elérni az euróövezet gazdasági és társadalmi integrációja terén. |
| --- | --- |

—

konkrét előrehaladást kell elérni az euróövezet gazdasági és társadalmi integrációja terén.

| — | nagy politikai jelentőségű döntéseket kell hozni – például hogy mindenkinek ugyanazon a napon kelljen szavazni az Európai Parlament képviselőire, május 9-ét európai ünnepnappá kell nyilvánítani, és elő kell készíteni a népi kezdeményezés európai jogának bevezetését. |
| --- | --- |

—

nagy politikai jelentőségű döntéseket kell hozni – például hogy mindenkinek ugyanazon a napon kelljen szavazni az Európai Parlament képviselőire, május 9-ét európai ünnepnappá kell nyilvánítani, és elő kell készíteni a népi kezdeményezés európai jogának bevezetését.

| 1.6 | Összességében véve az EGSZB meg van győződve arról, hogy az effajta kezdeményezések lehetővé tennék Európa lakói számára, hogy mélyebben átérezhessék európai polgárságukat, és hatékonyabban gyakorolhassák az általa nyert szabadságjogokat, így Európa visszanyerhetné identitását, dinamizmusát, versenyképességét és a kohéziót, amelyet a tagállamok ma csak nagy kínkeservesen tudnak elérni. |
| --- | --- |

1.6

Összességében véve az EGSZB meg van győződve arról, hogy az effajta kezdeményezések lehetővé tennék Európa lakói számára, hogy mélyebben átérezhessék európai polgárságukat, és hatékonyabban gyakorolhassák az általa nyert szabadságjogokat, így Európa visszanyerhetné identitását, dinamizmusát, versenyképességét és a kohéziót, amelyet a tagállamok ma csak nagy kínkeservesen tudnak elérni.

| 1.7 | Ehhez a célhoz az EGSZB-nek úgy kellene hozzájárulnia, hogy létrehoz egy aktív európai polgársággal foglalkozó állandó csoportot, és legközelebb szimpóziumot szervez e témában. |
| --- | --- |

1.7

Ehhez a célhoz az EGSZB-nek úgy kellene hozzájárulnia, hogy létrehoz egy aktív európai polgársággal foglalkozó állandó csoportot, és legközelebb szimpóziumot szervez e témában.

2.   Bevezetés

| 2.1 | Bármilyen kellemetlen érzésekkel tölt el minket a széles körben elterjedt euroszkepticizmus, vitathatatlan, hogy az európaiak szorosan kötődnek az európai építkezés legfontosabb vívmányaihoz, és ezeket természetesnek és visszafordíthatatlannak érzik:






  — | a béke és a tagállamok közötti együttműködés, |
| --- | --- | --- |

2.1

Bármilyen kellemetlen érzésekkel tölt el minket a széles körben elterjedt euroszkepticizmus, vitathatatlan, hogy az európaiak szorosan kötődnek az európai építkezés legfontosabb vívmányaihoz, és ezeket természetesnek és visszafordíthatatlannak érzik:

—

a béke és a tagállamok közötti együttműködés,

| — | a demokratikus jogok teljes körű gyakorlása, |
| --- | --- |

—

a demokratikus jogok teljes körű gyakorlása,

| — | a személyek és áruk szabad mozgása, |
| --- | --- |

—

a személyek és áruk szabad mozgása,

| — | a globális kihívásokkal szembeni egységes fellépés szándéka. |
| --- | --- |

—

a globális kihívásokkal szembeni egységes fellépés szándéka.

| 2.2 | Az európai polgárok nagyon is igényesek az ilyen értelemben vett európai építkezéssel szemben. Valós hozzáadott értéket várnak el tőle, mégpedig az alábbi területeken:






  — | politikai, polgári, részvételi, gazdasági és szociális jogaik megfelelő érvényesülése, |
| --- | --- | --- |

2.2

Az európai polgárok nagyon is igényesek az ilyen értelemben vett európai építkezéssel szemben. Valós hozzáadott értéket várnak el tőle, mégpedig az alábbi területeken:

—

politikai, polgári, részvételi, gazdasági és szociális jogaik megfelelő érvényesülése,

| — | identitásuk és életszínvonaluk hathatósabb támogatása a világméretű változások közepette, |
| --- | --- |

—

identitásuk és életszínvonaluk hathatósabb támogatása a világméretű változások közepette,

| — | nagyobb növekedés, több munkahely és gyorsabb gazdasági és szociális fejlődés, |
| --- | --- |

—

nagyobb növekedés, több munkahely és gyorsabb gazdasági és szociális fejlődés,

| — | közös érdekeik hatékonyabb érvényesítése a világban. |
| --- | --- |

—

közös érdekeik hatékonyabb érvényesítése a világban.

| 2.3 | Sok európai polgár úgy érzi, ezek a mindennapi élettel és a jövővel kapcsolatos elvárásai távolról sem érvényesülnek. Az alkotmányszerződés francia és holland szavazók általi elutasítása különösen sokat mond erről a rosszérzésről és a közvéleményben felmerülő kérdésekről, még ha kétségtelen az is, hogy az elutasítás okai között az európai építkezéstől független megfontolások is szerepeltek. |
| --- | --- |

2.3

Sok európai polgár úgy érzi, ezek a mindennapi élettel és a jövővel kapcsolatos elvárásai távolról sem érvényesülnek. Az alkotmányszerződés francia és holland szavazók általi elutasítása különösen sokat mond erről a rosszérzésről és a közvéleményben felmerülő kérdésekről, még ha kétségtelen az is, hogy az elutasítás okai között az európai építkezéstől független megfontolások is szerepeltek.

| 2.4 | Az uniós polgársággal kapcsolatos – a Maastrichti Szerződés által bevezetett – valódi előrelépések azonban az utóbbi időben kötött szerződésekben (ld. Amszterdami Szerződés, Nizzai Szerződés), az Alapjogi Chartában, valamint a népszavazásra bocsátott alkotmányszerződés szövegében is szerepeltek (ez utóbbi ruházta volna fel jogerővel az Alapjogi Chartát, azáltal, hogy a szerződés részévé tette). Az alkotmányszerződést előkészítő Konvent, amely valódi újítást jelentett azáltal, hogy küldötteket tömörített, és nyitott a civil társadalom felé, e jogok megerősítése mellett kötelezte el magát, politikai, polgári, gazdasági és szociális szinten egyaránt. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, túl azon, hogy részt vett a Konvent munkájában, az utóbbi években újra és újra kiállt az európai polgárok jogainak teljes körű elismerése és az őket foglalkoztató problémák figyelembevétele mellett. Azt is el kell azonban ismerni, hogy e jogoknak a Szerződésekben történő formális rögzítése nem volt elég ahhoz, hogy megállítsa az euroszkepticizmus terjedését a közvéleményben. A Jean Monnet-tól származó idézet – „Embereket egyesítünk, nem államokat” – nem igazán érezhető manapság az Európai Unió működési módját meghatározó valóságként. |
| --- | --- |

2.4

Az uniós polgársággal kapcsolatos – a Maastrichti Szerződés által bevezetett – valódi előrelépések azonban az utóbbi időben kötött szerződésekben (ld. Amszterdami Szerződés, Nizzai Szerződés), az Alapjogi Chartában, valamint a népszavazásra bocsátott alkotmányszerződés szövegében is szerepeltek (ez utóbbi ruházta volna fel jogerővel az Alapjogi Chartát, azáltal, hogy a szerződés részévé tette). Az alkotmányszerződést előkészítő Konvent, amely valódi újítást jelentett azáltal, hogy küldötteket tömörített, és nyitott a civil társadalom felé, e jogok megerősítése mellett kötelezte el magát, politikai, polgári, gazdasági és szociális szinten egyaránt. Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, túl azon, hogy részt vett a Konvent munkájában, az utóbbi években újra és újra kiállt az európai polgárok jogainak teljes körű elismerése és az őket foglalkoztató problémák figyelembevétele mellett. Azt is el kell azonban ismerni, hogy e jogoknak a Szerződésekben történő formális rögzítése nem volt elég ahhoz, hogy megállítsa az euroszkepticizmus terjedését a közvéleményben. A Jean Monnet-tól származó idézet – „Embereket egyesítünk, nem államokat” – nem igazán érezhető manapság az Európai Unió működési módját meghatározó valóságként.

| 2.5 | Jelenleg több okból is fennáll a veszély, hogy a közvéleményben megfogalmazódó aggodalmak tovább erősödnek: |
| --- | --- |

2.5

Jelenleg több okból is fennáll a veszély, hogy a közvéleményben megfogalmazódó aggodalmak tovább erősödnek:

| 2.5.1 | az alkotmányszerződés ratifikációjának elmaradása a működés szempontjából kemény próbatétel lesz a kibővített Unió számára: a Nizzai Szerződésből fakadó nehézkesség és bonyodalmak, melyeket az új szerződés volt hivatott orvosolni, rövid időn belül negatív következményekkel járnak majd; |
| --- | --- |

2.5.1

az alkotmányszerződés ratifikációjának elmaradása a működés szempontjából kemény próbatétel lesz a kibővített Unió számára: a Nizzai Szerződésből fakadó nehézkesség és bonyodalmak, melyeket az új szerződés volt hivatott orvosolni, rövid időn belül negatív következményekkel járnak majd;

| 2.5.2 | a szakadék tovább nő az Európával kapcsolatos törekvések és az igazgatási eszközök gyengesége között, mind politikai értelemben (a döntéshozatal nehézségei 27 tag esetén), mind költségvetési szinten (a 2007–2013 közötti időszakra előirányzott források szűkössége miatt); |
| --- | --- |

2.5.2

a szakadék tovább nő az Európával kapcsolatos törekvések és az igazgatási eszközök gyengesége között, mind politikai értelemben (a döntéshozatal nehézségei 27 tag esetén), mind költségvetési szinten (a 2007–2013 közötti időszakra előirányzott források szűkössége miatt);

| 2.5.3 | az európai polgároknak az alkotmányszerződésben rögzített új jogait – melynek a teljes Alapjogi Charta is része – nem lehet majd hivatalossá tenni; |
| --- | --- |

2.5.3

az európai polgároknak az alkotmányszerződésben rögzített új jogait – melynek a teljes Alapjogi Charta is része – nem lehet majd hivatalossá tenni;

| 2.5.4 | fennáll a veszély, hogy ezek miatt a kedvezőtlen körülmények miatt a helyzet nem javul, és Európa megreked a bűnbak hálátlan szerepében, amelynek túl sok polgár már most is tekinti. |
| --- | --- |

2.5.4

fennáll a veszély, hogy ezek miatt a kedvezőtlen körülmények miatt a helyzet nem javul, és Európa megreked a bűnbak hálátlan szerepében, amelynek túl sok polgár már most is tekinti.

| 2.6 | Ahogyan azt az EGSZB az Európai Tanács 2006. június 15–16-i ülésére készített véleményében (1) is hangsúlyozta, az alkotmányszerződéssel kapcsolatos elakadás következtében életre hívott gondolkodási időszak nem lehet ürügy arra, hogy tovább halogassuk a polgárok európai ügyekbe való bevonását. Éppen ellenkezőleg, sürgős feladatnak tűnik az Európáról a közvéleményben kialakult kép stabilizálása, ellenkező esetben az elutasított, elvetélt és elakadt tervek láncolatával kellhet szembenéznünk, ami beláthatatlan következményekkel járhat. Teljesen illuzórikus lenne ilyen vagy olyan gyógyírt javasolni az alkotmányszerződés ratifikációjának kudarcára anélkül, hogy meg ne próbálnánk előbb elérni, hogy az európaiak jobban magukénak érezzék Európát. Ehhez pedig először elemeznünk kell, mennyiben és miért nem eléggé érzékelhető és vonzó Európa polgárainak jelentős része számára. |
| --- | --- |

2.6

Ahogyan azt az EGSZB az Európai Tanács 2006. június 15–16-i ülésére készített véleményében (1) is hangsúlyozta, az alkotmányszerződéssel kapcsolatos elakadás következtében életre hívott gondolkodási időszak nem lehet ürügy arra, hogy tovább halogassuk a polgárok európai ügyekbe való bevonását. Éppen ellenkezőleg, sürgős feladatnak tűnik az Európáról a közvéleményben kialakult kép stabilizálása, ellenkező esetben az elutasított, elvetélt és elakadt tervek láncolatával kellhet szembenéznünk, ami beláthatatlan következményekkel járhat. Teljesen illuzórikus lenne ilyen vagy olyan gyógyírt javasolni az alkotmányszerződés ratifikációjának kudarcára anélkül, hogy meg ne próbálnánk előbb elérni, hogy az európaiak jobban magukénak érezzék Európát. Ehhez pedig először elemeznünk kell, mennyiben és miért nem eléggé érzékelhető és vonzó Európa polgárainak jelentős része számára.

3.   Az alig érzékelhető uniós polgárság

| 3.1 | A „polgárság” – intuitívan és érzelmileg – már azelőtt érezhető, hogy jogok és kötelességek formájában fogalmaznánk meg. Magát az „európai” polgárságot úgy kellene tekinteni, mint többletértéket, amely nem eltörli az állampolgárságot, hanem kiegészíti, csupán „új határokat” teremt, mindez pedig több joggal, szabadsággal és felelősséggel jár. Mindezek vonatkozásában – a párbeszéd terén elért valódi eredmények ellenére – az európai polgárság még nem sokat bizonyított. Sőt: néha az az érzésünk, hogy szinte mindent megtettek azért, hogy elkedvetlenítsék. Erről néhány egyszerű állítás révén győződhetünk meg. Valamennyi európai polgár, mindenekelőtt az „utca embere” számára Európával kapcsolatban négy hiányosság szembetűnő: |
| --- | --- |

3.1

A „polgárság” – intuitívan és érzelmileg – már azelőtt érezhető, hogy jogok és kötelességek formájában fogalmaznánk meg. Magát az „európai” polgárságot úgy kellene tekinteni, mint többletértéket, amely nem eltörli az állampolgárságot, hanem kiegészíti, csupán „új határokat” teremt, mindez pedig több joggal, szabadsággal és felelősséggel jár. Mindezek vonatkozásában – a párbeszéd terén elért valódi eredmények ellenére – az európai polgárság még nem sokat bizonyított. Sőt: néha az az érzésünk, hogy szinte mindent megtettek azért, hogy elkedvetlenítsék. Erről néhány egyszerű állítás révén győződhetünk meg. Valamennyi európai polgár, mindenekelőtt az „utca embere” számára Európával kapcsolatban négy hiányosság szembetűnő:

| 3.1.1 | a láthatóság és érzékelhetőség hiánya: az európai építkezés célkitűzései és kontúrjai elmosódtak – geopolitikai értelemben is (milyen határokról is beszélünk?) –, mind magával az integráció céljával kapcsolatos politikai véleménykülönbségek, mind az állandósulni látszó bővítési folyamat világos kritériumainak hiánya miatt; |
| --- | --- |

3.1.1

a láthatóság és érzékelhetőség hiánya: az európai építkezés célkitűzései és kontúrjai elmosódtak – geopolitikai értelemben is (milyen határokról is beszélünk?) –, mind magával az integráció céljával kapcsolatos politikai véleménykülönbségek, mind az állandósulni látszó bővítési folyamat világos kritériumainak hiánya miatt;

| 3.1.2 | az azonosulás és a közelség hiánya: a kivívott szabadságok és jogok ellenére Európa elsősorban a politikusok, a diplomaták és a szakértők ügyének látszik, amelybe a polgárokat csak másodsorban és korlátozott értelemben vonják be; a nemzeti és helyi közigazgatási szervek maguk is „Európán kívülinek” érzik magukat, és Európát gyakran idegen dolognak tekintik; |
| --- | --- |

3.1.2

az azonosulás és a közelség hiánya: a kivívott szabadságok és jogok ellenére Európa elsősorban a politikusok, a diplomaták és a szakértők ügyének látszik, amelybe a polgárokat csak másodsorban és korlátozott értelemben vonják be; a nemzeti és helyi közigazgatási szervek maguk is „Európán kívülinek” érzik magukat, és Európát gyakran idegen dolognak tekintik;

| 3.1.3 | az információ és a párbeszéd hiánya: az európaiak rosszul ismerik jogaikat, a közös piac működési feltételeit; Az Európáról megfogalmazott kérdéseiket is gyakran rosszul értelmezik, nem veszik igazán komolyan és nem válaszolják meg kielégítő módon. A maguk részéről a kormányok hajlamosak arra, hogy Európából azt mutassák nekik, ami számukra praktikus, és letagadják vagy elfedik, ami hátrányos, még akkor is, ha ezáltal az így bemutatott Európa hitelességével űznek veszélyes játékot. A nagy, elsősorban nemzeti hírközlő szervek (rádió, TV) is azt a benyomást keltik, hogy igen kevéssé ismerik ezeket az újságírók által – az erre a szakterületre vonatkozó nem megfelelő szakképzésüknek köszönhetően – bonyolultnak ítélt kérdéseket. Eltekintve néhány kiragadott, gyakran elnagyolt és pontatlan híradásról – az európai média fejlődését az (egyes tagállamok közvéleményének nehézkes összegzésében kimerülő) „európai” közvélemény hiánya sem könnyíti meg, és persze ez fordítva is igaz; |
| --- | --- |

3.1.3

az információ és a párbeszéd hiánya: az európaiak rosszul ismerik jogaikat, a közös piac működési feltételeit; Az Európáról megfogalmazott kérdéseiket is gyakran rosszul értelmezik, nem veszik igazán komolyan és nem válaszolják meg kielégítő módon. A maguk részéről a kormányok hajlamosak arra, hogy Európából azt mutassák nekik, ami számukra praktikus, és letagadják vagy elfedik, ami hátrányos, még akkor is, ha ezáltal az így bemutatott Európa hitelességével űznek veszélyes játékot. A nagy, elsősorban nemzeti hírközlő szervek (rádió, TV) is azt a benyomást keltik, hogy igen kevéssé ismerik ezeket az újságírók által – az erre a szakterületre vonatkozó nem megfelelő szakképzésüknek köszönhetően – bonyolultnak ítélt kérdéseket. Eltekintve néhány kiragadott, gyakran elnagyolt és pontatlan híradásról – az európai média fejlődését az (egyes tagállamok közvéleményének nehézkes összegzésében kimerülő) „európai” közvélemény hiánya sem könnyíti meg, és persze ez fordítva is igaz;

| 3.1.4 | a gazdasági és társadalmi hatékonyság hiánya: a globalizáció tükrében sokan úgy érzik, hogy Európa sem erős motor (a növekedésben, a munkahelyteremtésben és a munkahelyek minőségének javulásában elért elégtelen eredményeit tekintve), sem pedig erős pajzs (a kívülről jövő egyre erősödő konkurenciával – amelyet gyakran túlzottnak, sőt tisztességtelennek tartanak – és a vállalatáthelyezésekkel szemben), ha azt a feszültséget tekintjük, amelyet a kibővített Unión belüli termelési költségek mindeddig példátlan különbségnövekedése okozta. |
| --- | --- |

3.1.4

a gazdasági és társadalmi hatékonyság hiánya: a globalizáció tükrében sokan úgy érzik, hogy Európa sem erős motor (a növekedésben, a munkahelyteremtésben és a munkahelyek minőségének javulásában elért elégtelen eredményeit tekintve), sem pedig erős pajzs (a kívülről jövő egyre erősödő konkurenciával – amelyet gyakran túlzottnak, sőt tisztességtelennek tartanak – és a vállalatáthelyezésekkel szemben), ha azt a feszültséget tekintjük, amelyet a kibővített Unión belüli termelési költségek mindeddig példátlan különbségnövekedése okozta.

| 3.2 | Azok az európai polgárok, akik – kapcsolataik, szakmájuk, utazásaik révén – jobban ismerik Európa működését, nemcsak az imént említett négy hiányosságot érzik ugyanígy, de további, nem kevésbé nyilvánvalóakkal is szembesülnek. Ezek a következők: |
| --- | --- |

3.2

Azok az európai polgárok, akik – kapcsolataik, szakmájuk, utazásaik révén – jobban ismerik Európa működését, nemcsak az imént említett négy hiányosságot érzik ugyanígy, de további, nem kevésbé nyilvánvalóakkal is szembesülnek. Ezek a következők:

| 3.2.1 | a kohézió hiánya a bővítések elkerülhetetlen következményeként tovább mélyült: a közigazgatási, kulturális és szociális különbségek erősen megnövekedtek, a fejlettségi szintek közötti eltérések pedig néhol megháromszorozódtak; ehhez még hozzáadódnak a gazdasági és pénzügyi integrációs különbségek az euróövezettel szemben, amely jelenleg 12 tagra korlátozódik; |
| --- | --- |

3.2.1

a kohézió hiánya a bővítések elkerülhetetlen következményeként tovább mélyült: a közigazgatási, kulturális és szociális különbségek erősen megnövekedtek, a fejlettségi szintek közötti eltérések pedig néhol megháromszorozódtak; ehhez még hozzáadódnak a gazdasági és pénzügyi integrációs különbségek az euróövezettel szemben, amely jelenleg 12 tagra korlátozódik;

| 3.2.2 | a befejezetlenség, amely erősen érezteti hatását az egységes piac működésén: itt továbbra is erős a széttagoltság a szolgáltatások (a GDP kétharmada), a közbeszerzések (a GDP 16 %-a) és az adózás terén, valamint az új tagállamok polgárainak szabad mozgását illetően, akiknek még mindig átmeneti korlátozásokkal kell szembenézniük: az egységes piac a legjobb esetben is csak félgőzzel működik; |
| --- | --- |

3.2.2

a befejezetlenség, amely erősen érezteti hatását az egységes piac működésén: itt továbbra is erős a széttagoltság a szolgáltatások (a GDP kétharmada), a közbeszerzések (a GDP 16 %-a) és az adózás terén, valamint az új tagállamok polgárainak szabad mozgását illetően, akiknek még mindig átmeneti korlátozásokkal kell szembenézniük: az egységes piac a legjobb esetben is csak félgőzzel működik;

| 3.2.3 | az egyszerűsítés hiánya, amely minden európai polgár mint valamely rendelet hatálya alá tartozó személy számára világos: a közösségi irányelvek és egyéb rendelkezések, amelyekről azt gondolnák, hogy életüket egyszerűsíteni hivatottak, túl sokszor csak tovább gazdagítják a nemzeti rendelkezések egyre burjánzóbb kínálatát; |
| --- | --- |

3.2.3

az egyszerűsítés hiánya, amely minden európai polgár mint valamely rendelet hatálya alá tartozó személy számára világos: a közösségi irányelvek és egyéb rendelkezések, amelyekről azt gondolnák, hogy életüket egyszerűsíteni hivatottak, túl sokszor csak tovább gazdagítják a nemzeti rendelkezések egyre burjánzóbb kínálatát;

| 3.2.4 | az eszközök hiánya – amely együtt jár az általános érdekek és az európai közhatalom hiányával. Ez is minden szemlélő előtt világos: pénzügyi síkon a közösségi költségvetés, amely csupán a GDP körülbelül 1 %-át teszi ki (szemben az Egyesült Államok költségvetésének 20 %-val, igaz, a háttér teljesen más), és amelynek legutóbbi, a 2007–2013 közötti időszakra szóló tervét fáradságos és bonyodalmaktól sem mentes tárgyalások előzték meg, messze nem fedezi az Európa számára kiszabott feladatok számláját; intézményi síkon pedig a döntéshozatalt általában megnehezíti, hogy a folyamatban számos partner vesz részt, illetve sok esetben az, hogy továbbra is fennmaradnak a tagállamok egyhangú egyetértését megkövetelő szabályok és gyakorlatok; |
| --- | --- |

3.2.4

az eszközök hiánya – amely együtt jár az általános érdekek és az európai közhatalom hiányával. Ez is minden szemlélő előtt világos: pénzügyi síkon a közösségi költségvetés, amely csupán a GDP körülbelül 1 %-át teszi ki (szemben az Egyesült Államok költségvetésének 20 %-val, igaz, a háttér teljesen más), és amelynek legutóbbi, a 2007–2013 közötti időszakra szóló tervét fáradságos és bonyodalmaktól sem mentes tárgyalások előzték meg, messze nem fedezi az Európa számára kiszabott feladatok számláját; intézményi síkon pedig a döntéshozatalt általában megnehezíti, hogy a folyamatban számos partner vesz részt, illetve sok esetben az, hogy továbbra is fennmaradnak a tagállamok egyhangú egyetértését megkövetelő szabályok és gyakorlatok;

| 3.2.5 | a transznacionális infrastruktúrák (közlekedés, energia, távközlés) hiánya, amely együtt jár a költségvetési eszközök hiányával: az Európai Tanács 2005. decemberi ülésén született megállapodás ráadásul felével (a költségvetés közel 4 %-áról alig 2 %-ra) csökkentette az Európai Bizottság által a 2007–2013-as időszakra javasolt keretet – még ha az Európai Parlamenttel folytatott későbbi tárgyalások némileg lehetővé is tették ezeknek a korlátozásoknak az enyhítését; |
| --- | --- |

3.2.5

a transznacionális infrastruktúrák (közlekedés, energia, távközlés) hiánya, amely együtt jár a költségvetési eszközök hiányával: az Európai Tanács 2005. decemberi ülésén született megállapodás ráadásul felével (a költségvetés közel 4 %-áról alig 2 %-ra) csökkentette az Európai Bizottság által a 2007–2013-as időszakra javasolt keretet – még ha az Európai Parlamenttel folytatott későbbi tárgyalások némileg lehetővé is tették ezeknek a korlátozásoknak az enyhítését;

| 3.2.6 | a közösségi fegyelem hiánya túl sok tagállam részéről, amely az Európai Bizottság jelentéseiből (az irányelvek átültetése, a közösségi jog megsértésével kapcsolatos eljárások) nyilvánvaló. |
| --- | --- |

3.2.6

a közösségi fegyelem hiánya túl sok tagállam részéről, amely az Európai Bizottság jelentéseiből (az irányelvek átültetése, a közösségi jog megsértésével kapcsolatos eljárások) nyilvánvaló.

| 3.2.7 | a kommunikációs hiány és a lisszaboni stratégia végrehajtásának hiánya zárja a felsorolást: a stratégia, amely kezdetben korántsem arra irányult, hogy megtérüljenek a kutatásra, az innovációra, a közös infrastruktúrahálózatokra és a képzésre fordított beruházások, valójában messze elmaradt a kitűzött célok megvalósítása és a szükséges mozgósítás tekintetében (ezt a 2007–2013-as időszakra szóló, mindezeken a területeken szűkre szabott költségvetési terv is jól mutatja). |
| --- | --- |

3.2.7

a kommunikációs hiány és a lisszaboni stratégia végrehajtásának hiánya zárja a felsorolást: a stratégia, amely kezdetben korántsem arra irányult, hogy megtérüljenek a kutatásra, az innovációra, a közös infrastruktúrahálózatokra és a képzésre fordított beruházások, valójában messze elmaradt a kitűzött célok megvalósítása és a szükséges mozgósítás tekintetében (ezt a 2007–2013-as időszakra szóló, mindezeken a területeken szűkre szabott költségvetési terv is jól mutatja).

| 3.3 | Az Európa működésében tapasztalható hiányosságok – összességében megdöbbentő – egymásra halmozódása nem kevés európai polgárban – eléggé logikusan – a bizalom hiányának érzetét kelti. Ennek orvoslására az összes működési hiányossággal elszántan szembe kell szállni. Hogy ebben részt vehessünk, túl kell lépni azon, hogy folyton csak foltozgassuk a jogok európai listáját – azt a listát, mely hangzatos ugyan, mégis rosszul ismerik és rosszul érvényesítik. Immár világossá kell tenni és egyszerűsíteni kell az európai polgárok számára Európa megközelítésének módját: kezükbe kell adni az érzékelhetőbb és kézzelfoghatóbb közös polgárság kulcsait. |
| --- | --- |

3.3

Az Európa működésében tapasztalható hiányosságok – összességében megdöbbentő – egymásra halmozódása nem kevés európai polgárban – eléggé logikusan – a bizalom hiányának érzetét kelti. Ennek orvoslására az összes működési hiányossággal elszántan szembe kell szállni. Hogy ebben részt vehessünk, túl kell lépni azon, hogy folyton csak foltozgassuk a jogok európai listáját – azt a listát, mely hangzatos ugyan, mégis rosszul ismerik és rosszul érvényesítik. Immár világossá kell tenni és egyszerűsíteni kell az európai polgárok számára Európa megközelítésének módját: kezükbe kell adni az érzékelhetőbb és kézzelfoghatóbb közös polgárság kulcsait.

| 3.4 | Az első jelentős lépéseket csak akkor tudjuk megtenni, ha ez a megközelítés nagyobb támogatást kap Európa főszereplőitől. Ennek feltételei a következők: |
| --- | --- |

3.4

Az első jelentős lépéseket csak akkor tudjuk megtenni, ha ez a megközelítés nagyobb támogatást kap Európa főszereplőitől. Ennek feltételei a következők:

| 3.4.1 | az Európai Bizottság részéről tettre kész és „újult erejű” – azaz merészebb, sőt, rendíthetetlenebb – elköteleződés ezek iránt az igények iránt, mégpedig kezdeményező hatáskörének és konzultációs módszereinek kihasználása révén; |
| --- | --- |

3.4.1

az Európai Bizottság részéről tettre kész és „újult erejű” – azaz merészebb, sőt, rendíthetetlenebb – elköteleződés ezek iránt az igények iránt, mégpedig kezdeményező hatáskörének és konzultációs módszereinek kihasználása révén;

| 3.4.2 | az európai intézmények jobb működése, mégpedig a polgárok iránti valódi elkötelezettség által, mint például a felelősségteljesebb kormányzás magatartási kódexe, valamint rendelkezés annak elismeréséről, hogy maguknak az európai polgároknak is több felelősséget kell vállalniuk az őket közvetlenül érintő európai ügyekben; |
| --- | --- |

3.4.2

az európai intézmények jobb működése, mégpedig a polgárok iránti valódi elkötelezettség által, mint például a felelősségteljesebb kormányzás magatartási kódexe, valamint rendelkezés annak elismeréséről, hogy maguknak az európai polgároknak is több felelősséget kell vállalniuk az őket közvetlenül érintő európai ügyekben;

| 3.4.3 | Európát kedvezőbb színben feltüntető nyelvezet a politikai vezetők részéről, hogy már ne haszontalanul mártír, illetve túlzottan technokrata képet fessenek, miközben egyoldalúan maguknak tartogatják a pozitív szerepeket; valamint ezzel egyidejűleg nevelőbb jellegű megközelítés a média részéről; |
| --- | --- |

3.4.3

Európát kedvezőbb színben feltüntető nyelvezet a politikai vezetők részéről, hogy már ne haszontalanul mártír, illetve túlzottan technokrata képet fessenek, miközben egyoldalúan maguknak tartogatják a pozitív szerepeket; valamint ezzel egyidejűleg nevelőbb jellegű megközelítés a média részéről;

| 3.4.4 | hasonlóképpen felelősségteljes hozzáállás e vezetők részéről, akik hajlandóak lesznek megadni az általuk együtt épített Európának azokat a minimális eszközöket (döntéshozatali, költségvetési és fegyelmi téren), amelyek végre a hivatalosan az Unió elé kitűzött célok nagyságrendjéhez mérhetők. |
| --- | --- |

3.4.4

hasonlóképpen felelősségteljes hozzáállás e vezetők részéről, akik hajlandóak lesznek megadni az általuk együtt épített Európának azokat a minimális eszközöket (döntéshozatali, költségvetési és fegyelmi téren), amelyek végre a hivatalosan az Unió elé kitűzött célok nagyságrendjéhez mérhetők.

| 3.4.5 | „megerősített együttműködés” azok között a tagállamok között, akik – anélkül, hogy a közösségi módszer elsőbbségét megkérdőjeleznék – készek az előrehaladásra, hogy a többiek előtt megnyissák az utat, ha az egyhangúság követelménye az európai polgárok által alapvetőnek tartott irányokban túl nagy akadályt gördítene a haladás elé; |
| --- | --- |

3.4.5

„megerősített együttműködés” azok között a tagállamok között, akik – anélkül, hogy a közösségi módszer elsőbbségét megkérdőjeleznék – készek az előrehaladásra, hogy a többiek előtt megnyissák az utat, ha az egyhangúság követelménye az európai polgárok által alapvetőnek tartott irányokban túl nagy akadályt gördítene a haladás elé;

| 3.4.6 | még nagyobb nyomás és több kezdeményezés a szociális partnerek részéről és a civil társadalom szereplőitől: az ő aktív és folyamatos közreműködésük nélkül hiábavaló lenne azt remélni, hogy kialakul az érzékelhető és kézzelfogható európai polgárság. |
| --- | --- |

3.4.6

még nagyobb nyomás és több kezdeményezés a szociális partnerek részéről és a civil társadalom szereplőitől: az ő aktív és folyamatos közreműködésük nélkül hiábavaló lenne azt remélni, hogy kialakul az érzékelhető és kézzelfogható európai polgárság.

| 3.5 | Mint azt az EGSZB az „Aktív polgárság” cselekvési tervről
   (2) szóló véleményében is hangsúlyozta, az Európai Bizottság által ismertetett, a 2007–2013-as időszakra szóló „polgárok Európáért” program hátránya rendkívül szűk vonatkozása és költségvetési kerete (235 millió euró, amely azóta már 190 millió euróra csökkent, azaz lakosonként kevesebb mint 50 cent erre az időszakra). Üdvözlendő szándékai ellenére nincs módja rá, hogy elérje célját, azaz hogy „a polgárokat helyezze a központba” az európai építkezésben. A legjobb esetben is csak mellékszerepet tölthet majd be. |
| --- | --- |

3.5

Mint azt az EGSZB az „Aktív polgárság” cselekvési tervről
   (2) szóló véleményében is hangsúlyozta, az Európai Bizottság által ismertetett, a 2007–2013-as időszakra szóló „polgárok Európáért” program hátránya rendkívül szűk vonatkozása és költségvetési kerete (235 millió euró, amely azóta már 190 millió euróra csökkent, azaz lakosonként kevesebb mint 50 cent erre az időszakra). Üdvözlendő szándékai ellenére nincs módja rá, hogy elérje célját, azaz hogy „a polgárokat helyezze a központba” az európai építkezésben. A legjobb esetben is csak mellékszerepet tölthet majd be.

| 3.6 | Most az elsődleges feladat nem annyira új jogi nyilatkozatok kidolgozása vagy pontos támogatási összegek odaítélése, mint inkább olyan határozott cselekvések elindítása, amelyek lehetővé teszik, hogy az európai polgárság a maga teljességében kibontakozhasson. Ahhoz, hogy ebben az irányban előrehaladhassunk, a Gazdasági és Szociális Bizottság három téren javasolja új kezdeményezések kidolgozását:






  — | a különösen indokolatlan európai hiányosságok orvoslása; |
| --- | --- | --- |

3.6

Most az elsődleges feladat nem annyira új jogi nyilatkozatok kidolgozása vagy pontos támogatási összegek odaítélése, mint inkább olyan határozott cselekvések elindítása, amelyek lehetővé teszik, hogy az európai polgárság a maga teljességében kibontakozhasson. Ahhoz, hogy ebben az irányban előrehaladhassunk, a Gazdasági és Szociális Bizottság három téren javasolja új kezdeményezések kidolgozását:

—

a különösen indokolatlan európai hiányosságok orvoslása;

| — | az Unió polgárközpontúbb irányításának kialakítása; |
| --- | --- |

—

az Unió polgárközpontúbb irányításának kialakítása;

| — | a jelentős identitástartalmú közös kezdeményezések támogatása. |
| --- | --- |

—

a jelentős identitástartalmú közös kezdeményezések támogatása.

4.   A különösen indokolatlan európai hiányosságok orvoslása

| 4.1 | Az európai polgárok joggal csodálkozhatnak azon, hogy olyan kulcsfontosságú területeken hiányoznak a közös eszközök és az európai szabadságjogok, amelyeknek pedig pontosan az ő Unióhoz tartozásukat kellene kiemelniük. Ez a helyzet az olyan különösen indokolatlan hiányosságok esetében, mint az egyesületek, a kölcsönös segélyegyletek és a kisvállalkozások európai jogállása, az egységes közösségi szabadalmi rendszer, illetve európai védelmi rendszer a kettős adózás elkerülésére (a szociális juttatásokat és a nyugdíjrendszert is ideértve). Ezeket a hiányosságokat később részletesen is kifejtjük. |
| --- | --- |

4.1

Az európai polgárok joggal csodálkozhatnak azon, hogy olyan kulcsfontosságú területeken hiányoznak a közös eszközök és az európai szabadságjogok, amelyeknek pedig pontosan az ő Unióhoz tartozásukat kellene kiemelniük. Ez a helyzet az olyan különösen indokolatlan hiányosságok esetében, mint az egyesületek, a kölcsönös segélyegyletek és a kisvállalkozások európai jogállása, az egységes közösségi szabadalmi rendszer, illetve európai védelmi rendszer a kettős adózás elkerülésére (a szociális juttatásokat és a nyugdíjrendszert is ideértve). Ezeket a hiányosságokat később részletesen is kifejtjük.

| 4.2 | Eléggé ellentmondásos, hogy fél évszázaddal a közös piac létrehozása óta az a több ezer egyesület, amely mind azért jött létre, hogy tagjainak európai érdekeit védje, még mindig nem rendelkezik európai jogi státusszal, és kénytelen a működési helyének megfelelő nemzeti – többnyire belga – jogrendszert választani. |
| --- | --- |

4.2

Eléggé ellentmondásos, hogy fél évszázaddal a közös piac létrehozása óta az a több ezer egyesület, amely mind azért jött létre, hogy tagjainak európai érdekeit védje, még mindig nem rendelkezik európai jogi státusszal, és kénytelen a működési helyének megfelelő nemzeti – többnyire belga – jogrendszert választani.

| 4.2.1 | Az erre az európai jogállásra irányuló javaslattervezetet az Európai Bizottság 2005 októberében visszavonta – mintegy hatvan másikkal együtt, amelyeknek feldolgozását a jogszabályok egyszerűsítése, valamint az elfogadási kilátások hiánya miatt kellett megszakítani. Az Európai Bizottság azzal, hogy a státusztervezetet az érintettek megkérdezése nélkül visszavonta, sajnos „a terítéket is a kukába dobta”. |
| --- | --- |

4.2.1

Az erre az európai jogállásra irányuló javaslattervezetet az Európai Bizottság 2005 októberében visszavonta – mintegy hatvan másikkal együtt, amelyeknek feldolgozását a jogszabályok egyszerűsítése, valamint az elfogadási kilátások hiánya miatt kellett megszakítani. Az Európai Bizottság azzal, hogy a státusztervezetet az érintettek megkérdezése nélkül visszavonta, sajnos „a terítéket is a kukába dobta”.

| 4.2.2 | Az európai polgárság újbóli megerősítésére az első gesztus az lehetne, ha az Európai Bizottság tévedését beismerve újra előterjesztené a tervezetet. Nyilvánvaló, hogy a Parlamentnek és a Tanácsnak is el kellene köteleznie magát, hogy azt mihamarabb elfogadja, miután elmagyarázták – és megindokolták – hogy miért is kellett befagyasztani a javaslatot. |
| --- | --- |

4.2.2

Az európai polgárság újbóli megerősítésére az első gesztus az lehetne, ha az Európai Bizottság tévedését beismerve újra előterjesztené a tervezetet. Nyilvánvaló, hogy a Parlamentnek és a Tanácsnak is el kellene köteleznie magát, hogy azt mihamarabb elfogadja, miután elmagyarázták – és megindokolták – hogy miért is kellett befagyasztani a javaslatot.

| 4.3 | Ugyanezt a megközelítést kellene alkalmazni a segélyegyletek olyan európai jogi státuszára vonatkozóan, amelynek tervezetét – helytelenül – úgyszintén visszavonta az Európai Bizottság. Már egy ilyen jogi státusz is hozzájárulna az új európai kezdeményezések előmozdításához, és egyben a vállalkozások sokrétűségének elismerését is megerősítené Európában. |
| --- | --- |

4.3

Ugyanezt a megközelítést kellene alkalmazni a segélyegyletek olyan európai jogi státuszára vonatkozóan, amelynek tervezetét – helytelenül – úgyszintén visszavonta az Európai Bizottság. Már egy ilyen jogi státusz is hozzájárulna az új európai kezdeményezések előmozdításához, és egyben a vállalkozások sokrétűségének elismerését is megerősítené Európában.

| 4.4 | Egy másik paradoxon, hogy továbbra sincs olyan egységes és egyszerűsített európai jogi státusz, amely megkönnyítené a kis- és középvállalkozások életét, pedig többéves programok, nyilatkozatok tömege született – a Kkv-k Chartájáról nem is beszélve – a vállalkozók számára igazán észrevehető változások nélkül. |
| --- | --- |

4.4

Egy másik paradoxon, hogy továbbra sincs olyan egységes és egyszerűsített európai jogi státusz, amely megkönnyítené a kis- és középvállalkozások életét, pedig többéves programok, nyilatkozatok tömege született – a Kkv-k Chartájáról nem is beszélve – a vállalkozók számára igazán észrevehető változások nélkül.

| 4.4.1 | Az EGSZB egyhangúlag elfogadta, és 2002-ben előterjesztette egy ilyen jogállásra vonatkozó ajánlásait (3). Ezeket az Európai Bizottság részéről mindmáig semmilyen javaslat nem követte. Miközben egymást követik a vállalkozóbb kedvű és versenyképesebb Európára buzdító újabb és újabb hivatalos közlemények, ez a helyzet napról napra tarthatatlanabbá válik. |
| --- | --- |

4.4.1

Az EGSZB egyhangúlag elfogadta, és 2002-ben előterjesztette egy ilyen jogállásra vonatkozó ajánlásait (3). Ezeket az Európai Bizottság részéről mindmáig semmilyen javaslat nem követte. Miközben egymást követik a vállalkozóbb kedvű és versenyképesebb Európára buzdító újabb és újabb hivatalos közlemények, ez a helyzet napról napra tarthatatlanabbá válik.

| 4.4.2 | Az EGSZB ezért megismétli az Európai Bizottsághoz intézett kérését, hogy a lehető leghamarabb nyújtson be egy ilyen jogi státuszra vonatkozó rendeletjavaslatot. |
| --- | --- |

4.4.2

Az EGSZB ezért megismétli az Európai Bizottsághoz intézett kérését, hogy a lehető leghamarabb nyújtson be egy ilyen jogi státuszra vonatkozó rendeletjavaslatot.

| 4.5 | Különösen szimbolikus a közösségi szabadalmi rendszer kudarca, amelyet 1975-ös aláírása óta még mindig nem ratifikált az összes tagállam. |
| --- | --- |

4.5

Különösen szimbolikus a közösségi szabadalmi rendszer kudarca, amelyet 1975-ös aláírása óta még mindig nem ratifikált az összes tagállam.

| 4.5.1 | Az Európai Tanács hiába szólította fel újra és újra a tagállamokat – azaz saját magát –, hogy jussanak végre dűlőre. Az európai feltalálóknak továbbra is egy bonyolult és költséges rendszeren kell átverekedniük magukat, hogy hatékonyan védhessék jogaikat. Abban az Európai Unióban, amelynek eltökélt szándéka, hogy 2010-ig a világ legdinamikusabb és legversenyképesebb tudásalapú gazdaságává váljék, ez az egy helyben topogás rémes tehetetlenségről tanúskodik. |
| --- | --- |

4.5.1

Az Európai Tanács hiába szólította fel újra és újra a tagállamokat – azaz saját magát –, hogy jussanak végre dűlőre. Az európai feltalálóknak továbbra is egy bonyolult és költséges rendszeren kell átverekedniük magukat, hogy hatékonyan védhessék jogaikat. Abban az Európai Unióban, amelynek eltökélt szándéka, hogy 2010-ig a világ legdinamikusabb és legversenyképesebb tudásalapú gazdaságává váljék, ez az egy helyben topogás rémes tehetetlenségről tanúskodik.

| 4.5.2 | Ha az egyhangú jóváhagyás továbbra is elérhetetlennek bizonyul, az EGSZB azt javasolja, hogy azok között a tagállamok között, amelyek már ratifikálták, egyszerű, hatékony és versenyképes szabályok alapján máris lépjen életbe ez a közösségi szabadalmi rendszer. |
| --- | --- |

4.5.2

Ha az egyhangú jóváhagyás továbbra is elérhetetlennek bizonyul, az EGSZB azt javasolja, hogy azok között a tagállamok között, amelyek már ratifikálták, egyszerű, hatékony és versenyképes szabályok alapján máris lépjen életbe ez a közösségi szabadalmi rendszer.

| 4.6 | A tagállamok közötti kettős adózás elkerülését továbbra is az egyes országok között megkötött több száz kétoldalú egyezmény egyszerre bonyolult és korántsem teljes körű jogi gubanca szabályozza, amelyben a polgárok ki vannak szolgáltatva az adóhatóságok kényének-kedvének, akik pedig sokszor maguk is alig ismerik a hatályos rendelkezéseket. |
| --- | --- |

4.6

A tagállamok közötti kettős adózás elkerülését továbbra is az egyes országok között megkötött több száz kétoldalú egyezmény egyszerre bonyolult és korántsem teljes körű jogi gubanca szabályozza, amelyben a polgárok ki vannak szolgáltatva az adóhatóságok kényének-kedvének, akik pedig sokszor maguk is alig ismerik a hatályos rendelkezéseket.

| 4.6.1 | Az Európai Bizottság által ennek a problémának a rendezésére benyújtott egységes és egyszerűsített rendelettervezet nem vezetett célra, mivel a tagállamok nem tudtak egyhangúlag megegyezni. |
| --- | --- |

4.6.1

Az Európai Bizottság által ennek a problémának a rendezésére benyújtott egységes és egyszerűsített rendelettervezet nem vezetett célra, mivel a tagállamok nem tudtak egyhangúlag megegyezni.

| 4.6.2 | Már az is jelentős előrelépés lenne, ha azok a tagállamok, amelyeknek módjukban áll, már most megegyezésre jutnának ezekkel a rendelkezésekkel kapcsolatban, és végre is hajtanák azokat. Különösen az lenne logikus, ha az euróövezet tagállamai egyezségre jutnának a rendelet elfogadásáról. |
| --- | --- |

4.6.2

Már az is jelentős előrelépés lenne, ha azok a tagállamok, amelyeknek módjukban áll, már most megegyezésre jutnának ezekkel a rendelkezésekkel kapcsolatban, és végre is hajtanák azokat. Különösen az lenne logikus, ha az euróövezet tagállamai egyezségre jutnának a rendelet elfogadásáról.

| 4.6.3 | Az EGSZB ezenkívül hangsúlyozza, hogy a közösségen belüli mobilitás keretében biztosítani kell a szociális juttatások tényleges hordozhatóságát, mégpedig fiskális megkülönböztetések nélkül. Az EGSZB emlékeztet „A kiegészítő nyugdíjjogosultságok hordozhatósága” című véleményére (4), melyben a kiegészítő rendszerek adózásának harmonizálását sürgeti, amely azonban az irányelvtervezetből kimaradt: az adózási módszerek az egyes tagállamokban ugyanis annyira eltérőek, hogy az már komolyan akadályozza a mobilitást, mivel előfordulhat, hogy a munkavállalóknak kétszer kell adót fizetniük a hozzájárulások és a szolgáltatások után. |
| --- | --- |

4.6.3

Az EGSZB ezenkívül hangsúlyozza, hogy a közösségen belüli mobilitás keretében biztosítani kell a szociális juttatások tényleges hordozhatóságát, mégpedig fiskális megkülönböztetések nélkül. Az EGSZB emlékeztet „A kiegészítő nyugdíjjogosultságok hordozhatósága” című véleményére (4), melyben a kiegészítő rendszerek adózásának harmonizálását sürgeti, amely azonban az irányelvtervezetből kimaradt: az adózási módszerek az egyes tagállamokban ugyanis annyira eltérőek, hogy az már komolyan akadályozza a mobilitást, mivel előfordulhat, hogy a munkavállalóknak kétszer kell adót fizetniük a hozzájárulások és a szolgáltatások után.

5.   Az Unió polgárközpontúbb irányításának kialakítása

| 5.1 | Európa építését még mindig túl gyakran az államok ügyének fogják fel, amelyben a polgároknak csak másodlagos szerep jut. Ennek orvoslására polgárközpontúbb irányítást, vagyis a polgárok javát egyértelműbben szem előtt tartó működési módot kell kialakítani az Európai Unióban: ösztönözni kell, hogy a média Európát fokozottabban a középpontba állító megközelítést alkalmazzon, alaposabban ki kell elemezni a polgárok érdekében kidolgozott jogszabálytervezeteket, jobban ki kell használni a párbeszédre és a konzultációra irányuló eljárásokat, meg kell indokolni a befagyasztásokat és a visszavonásokat, nagyobb mértékben kell támogatni az ön- és társszabályozási megközelítéseket, elő kell segíteni, hogy határokon átnyúló, kollektív tárgyalások alakuljanak ki a szociális partnerek között, olyan közszolgáltatást kell megvalósítani, amely közösségileg meghatározott külső vámokkal támogatja az egységes piacot, ki kell alakítani a tájékoztatás interaktívabb formáját, valamint a szociális partnereket és a civil társadalom résztvevőinek más képviselőt be kell vonni a közösség számára kedvező programok végrehajtásába. Ezeket a követelményeket később részletesen is kifejtjük. |
| --- | --- |

5.1

Európa építését még mindig túl gyakran az államok ügyének fogják fel, amelyben a polgároknak csak másodlagos szerep jut. Ennek orvoslására polgárközpontúbb irányítást, vagyis a polgárok javát egyértelműbben szem előtt tartó működési módot kell kialakítani az Európai Unióban: ösztönözni kell, hogy a média Európát fokozottabban a középpontba állító megközelítést alkalmazzon, alaposabban ki kell elemezni a polgárok érdekében kidolgozott jogszabálytervezeteket, jobban ki kell használni a párbeszédre és a konzultációra irányuló eljárásokat, meg kell indokolni a befagyasztásokat és a visszavonásokat, nagyobb mértékben kell támogatni az ön- és társszabályozási megközelítéseket, elő kell segíteni, hogy határokon átnyúló, kollektív tárgyalások alakuljanak ki a szociális partnerek között, olyan közszolgáltatást kell megvalósítani, amely közösségileg meghatározott külső vámokkal támogatja az egységes piacot, ki kell alakítani a tájékoztatás interaktívabb formáját, valamint a szociális partnereket és a civil társadalom résztvevőinek más képviselőt be kell vonni a közösség számára kedvező programok végrehajtásába. Ezeket a követelményeket később részletesen is kifejtjük.

| 5.2 | Bár a tömegtájékoztatási eszközöket manapság „negyedik hatalomként” emlegetik a jogalkotás, a végrehajtás és az ítélkezés mellett, meglepően tapasztaljuk, hogy az európai dimenzió a másik háromtól eltérően a médiára még nem nyomta rá a bélyegét, pedig ez van a legjobban előtérben, és ez számunkra a legismertebb. Még nincs európai horderejű és jellegű nagy rádió-, illetve televíziócsatorna, és maga a többnyelvűség is csak „szegény rokon” a média szemében. A médiában az európai politikával kapcsolatos vita és közvetítés is viszonylag túl kevés. Az európai intézmények életét – az olykor-olykor előforduló nagy eseményektől (csúcstalálkozók, válsághelyzetek, új csatlakozások) eltekintve – egyáltalán nem kommentálják, így az „házon belül” marad. Példának okáért egy nemrégiben készült Eurobarométer-jelentés szerint a megkérdezettek alig 30 %-át érdeklik az európai ügyek – és a polgárok közül még ennél is kevesebben tudtak helyesen felelni három alapkérdésre: hány tagállam van, az európai parlamenti képviselőket kinevezik-e vagy választják, illetve az Európai Bizottságon belül minden nemzet képviselve van-e. Ezt a súlyos tájékozatlanságot orvosolni kell, ehhez pedig többek közt a következő intézkedésekre van szükség: |
| --- | --- |

5.2

Bár a tömegtájékoztatási eszközöket manapság „negyedik hatalomként” emlegetik a jogalkotás, a végrehajtás és az ítélkezés mellett, meglepően tapasztaljuk, hogy az európai dimenzió a másik háromtól eltérően a médiára még nem nyomta rá a bélyegét, pedig ez van a legjobban előtérben, és ez számunkra a legismertebb. Még nincs európai horderejű és jellegű nagy rádió-, illetve televíziócsatorna, és maga a többnyelvűség is csak „szegény rokon” a média szemében. A médiában az európai politikával kapcsolatos vita és közvetítés is viszonylag túl kevés. Az európai intézmények életét – az olykor-olykor előforduló nagy eseményektől (csúcstalálkozók, válsághelyzetek, új csatlakozások) eltekintve – egyáltalán nem kommentálják, így az „házon belül” marad. Példának okáért egy nemrégiben készült Eurobarométer-jelentés szerint a megkérdezettek alig 30 %-át érdeklik az európai ügyek – és a polgárok közül még ennél is kevesebben tudtak helyesen felelni három alapkérdésre: hány tagállam van, az európai parlamenti képviselőket kinevezik-e vagy választják, illetve az Európai Bizottságon belül minden nemzet képviselve van-e. Ezt a súlyos tájékozatlanságot orvosolni kell, ehhez pedig többek közt a következő intézkedésekre van szükség:

| 5.2.1 | a nemzeti médiákat rá kellene venni, hogy foglalkozzanak európai kérdésekkel: ösztönözni kellene őket, hogy több helyet biztosítsanak az Unió politikai életéről szóló információknak, |
| --- | --- |

5.2.1

a nemzeti médiákat rá kellene venni, hogy foglalkozzanak európai kérdésekkel: ösztönözni kellene őket, hogy több helyet biztosítsanak az Unió politikai életéről szóló információknak,

| 5.2.2 | az effajta kezdeményezések előmozdítása és koordinálása a médiákban. Ezt egy Európai Audiovizuális Ügynökség is támogathatná, a tagállamokban esetleg létező hasonló szervekkel együttműködve. |
| --- | --- |

5.2.2

az effajta kezdeményezések előmozdítása és koordinálása a médiákban. Ezt egy Európai Audiovizuális Ügynökség is támogathatná, a tagállamokban esetleg létező hasonló szervekkel együttműködve.

| 5.3 | Az európai intézmények működését tekintve a legutóbbi szerződésekben nagyobb hangsúlyt kapott az együttdöntési eljárás – ami által jogosan meg is nőtt az Európai Parlament hatásköre – a konzultációs módszerekkel szemben, ahol még sok javításra lenne szükség. |
| --- | --- |

5.3

Az európai intézmények működését tekintve a legutóbbi szerződésekben nagyobb hangsúlyt kapott az együttdöntési eljárás – ami által jogosan meg is nőtt az Európai Parlament hatásköre – a konzultációs módszerekkel szemben, ahol még sok javításra lenne szükség.

| 5.3.1 | A gyakorlatban – és különösen az Európai Bizottság 2002-ben kiadott, a jobb európai kormányzásról szóló fehér könyvét követően – már történt valódi előrelépés: több esetben folyamodnak a zöld könyv és a nyilvános, internetes konzultáció lehetőségéhez (akkor is, ha gyakorlati jelentőségük továbbra is eltérő), valamint az EGSZB is a döntési folyamat korábbi fázisában kap felkérést előzetes feltáró vélemény készítésére. |
| --- | --- |

5.3.1

A gyakorlatban – és különösen az Európai Bizottság 2002-ben kiadott, a jobb európai kormányzásról szóló fehér könyvét követően – már történt valódi előrelépés: több esetben folyamodnak a zöld könyv és a nyilvános, internetes konzultáció lehetőségéhez (akkor is, ha gyakorlati jelentőségük továbbra is eltérő), valamint az EGSZB is a döntési folyamat korábbi fázisában kap felkérést előzetes feltáró vélemény készítésére.

| 5.3.2 | Fontos megteendő lépés többek között, hogy az európai bizottsági tervezetekről rendszeresebben kellene előzetes hatásvizsgálatot végezni, amelyben különösen azt kellene feltérképezni, hogy a polgárok és a felhasználó szemszögéből mi a hozzáadott érték és valóban egyszerűbb lett-e a szabályozás, például mennyire kivitelezhetők a „klasszikus” szabályozással szemben az alternatív megközelítések, amelyeket minden esetben tartalmaznia kellene a tervezetnek. Különösen a szabályozás hatékony egyszerűsítését nem lehet megoldani a felhasználók magasabb szintű képviseletének bevonása nélkül, illetve nemzeti szintű, párhuzamosan futó egyszerűsítési programok nélkül. |
| --- | --- |

5.3.2

Fontos megteendő lépés többek között, hogy az európai bizottsági tervezetekről rendszeresebben kellene előzetes hatásvizsgálatot végezni, amelyben különösen azt kellene feltérképezni, hogy a polgárok és a felhasználó szemszögéből mi a hozzáadott érték és valóban egyszerűbb lett-e a szabályozás, például mennyire kivitelezhetők a „klasszikus” szabályozással szemben az alternatív megközelítések, amelyeket minden esetben tartalmaznia kellene a tervezetnek. Különösen a szabályozás hatékony egyszerűsítését nem lehet megoldani a felhasználók magasabb szintű képviseletének bevonása nélkül, illetve nemzeti szintű, párhuzamosan futó egyszerűsítési programok nélkül.

| 5.3.3 | Ügyelni kellene továbbá arra, hogy javuljon a konzultációk minősége: az Európai Bizottságnak igazolnia kellene a viták nyomon követését, valamint azokat az indokokat, amelyek miatt egyes opciókat és érveléseket figyelembe vettek, míg másokat elvetettek. A konzultációs szakasznak továbbra is mindenképpen el kell különülnie a(z együttes) döntéshozatali szakasztól; gyakran egyáltalán nem ez a helyzet. A korábban említett feltáró véleményektől eltekintve magának a Gazdasági és Szociális Bizottságnak is túl gyakran meg van kötve a keze a vele való konzultáció hatékonyságát illetően amiatt, hogy a döntéshozatali szerveknek a döntéshozatali folyamattal párhuzamosan, annak velejárójaként kell véleményalkotásra felkérniük. |
| --- | --- |

5.3.3

Ügyelni kellene továbbá arra, hogy javuljon a konzultációk minősége: az Európai Bizottságnak igazolnia kellene a viták nyomon követését, valamint azokat az indokokat, amelyek miatt egyes opciókat és érveléseket figyelembe vettek, míg másokat elvetettek. A konzultációs szakasznak továbbra is mindenképpen el kell különülnie a(z együttes) döntéshozatali szakasztól; gyakran egyáltalán nem ez a helyzet. A korábban említett feltáró véleményektől eltekintve magának a Gazdasági és Szociális Bizottságnak is túl gyakran meg van kötve a keze a vele való konzultáció hatékonyságát illetően amiatt, hogy a döntéshozatali szerveknek a döntéshozatali folyamattal párhuzamosan, annak velejárójaként kell véleményalkotásra felkérniük.

| 5.3.4 | A 2006. márciusi Európai Tanács – helyeselhető módon – azt kérte, hogy a szociális partnereknek és a lisszaboni stratégiában közvetlenül érintett egyéb civil társadalmi szereplőknek több beleszólásuk legyen a folyamatba. A Gazdasági és Szociális Bizottság üdvözli továbbá, hogy az Európai Tanács megújította a Régiók Bizottságával közös, a stratégia megvalósításának kiértékelésére és előmozdítására szóló megbízatását. Azok az információcsere-hálózatok, amelyeket az EGSZB e célból alakított ki a tagállamok gazdasági és szociális tanácsaival vagy ehhez hasonló szervezeteivel, hasznos közreműködői az Unió polgárközpontúbb irányításának. |
| --- | --- |

5.3.4

A 2006. márciusi Európai Tanács – helyeselhető módon – azt kérte, hogy a szociális partnereknek és a lisszaboni stratégiában közvetlenül érintett egyéb civil társadalmi szereplőknek több beleszólásuk legyen a folyamatba. A Gazdasági és Szociális Bizottság üdvözli továbbá, hogy az Európai Tanács megújította a Régiók Bizottságával közös, a stratégia megvalósításának kiértékelésére és előmozdítására szóló megbízatását. Azok az információcsere-hálózatok, amelyeket az EGSZB e célból alakított ki a tagállamok gazdasági és szociális tanácsaival vagy ehhez hasonló szervezeteivel, hasznos közreműködői az Unió polgárközpontúbb irányításának.

| 5.3.5 | Nemzeti szinten a kormányoknak és parlamenteknek rendszeresen konzultációt kellene folytatnia a szociális partnerekkel az Európai Tanács tavaszi és őszi ülése előtt, ezáltal bevonva őket az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások és a foglalkoztatáspolitikai iránymutatások elkészítésébe, valamint a lisszaboni stratégia megvalósításába. A tagállamok nemzeti jelentéseit kifejezetten ezekre a konzultációkra kellene alapozni. |
| --- | --- |

5.3.5

Nemzeti szinten a kormányoknak és parlamenteknek rendszeresen konzultációt kellene folytatnia a szociális partnerekkel az Európai Tanács tavaszi és őszi ülése előtt, ezáltal bevonva őket az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások és a foglalkoztatáspolitikai iránymutatások elkészítésébe, valamint a lisszaboni stratégia megvalósításába. A tagállamok nemzeti jelentéseit kifejezetten ezekre a konzultációkra kellene alapozni.

| 5.4 | Az európai intézményeknek nem kellene egyedül felelősséget vállalniuk a polgárokkal és az őket képviselő szervezetekkel az őket érintő jogszabálytervezetek vagy iránymutatások elfogadását megelőzően folytatott megfelelő konzultációért, viszont konzultációt kellene folytatniuk egy jogszabálytervezet tartós befagyasztása vagy visszavonása esetén, annak érdekében, hogy:






  — | kiderüljön, pontosan mi az oka és ki a felelős, ha a Tanács zárol, illetve az Európai Bizottság visszavon egy jogszabálytervezetet; |
| --- | --- | --- |

5.4

Az európai intézményeknek nem kellene egyedül felelősséget vállalniuk a polgárokkal és az őket képviselő szervezetekkel az őket érintő jogszabálytervezetek vagy iránymutatások elfogadását megelőzően folytatott megfelelő konzultációért, viszont konzultációt kellene folytatniuk egy jogszabálytervezet tartós befagyasztása vagy visszavonása esetén, annak érdekében, hogy:

—

kiderüljön, pontosan mi az oka és ki a felelős, ha a Tanács zárol, illetve az Európai Bizottság visszavon egy jogszabálytervezetet;

| — | megtudják a civil társadalom képviselőinek véleményét egy esetleges alternatív megközelítésről, hogy a tervezet zárolásából vagy visszavonásából eredő leghátrányosabb következményeket orvosolni lehessen. |
| --- | --- |

—

megtudják a civil társadalom képviselőinek véleményét egy esetleges alternatív megközelítésről, hogy a tervezet zárolásából vagy visszavonásából eredő leghátrányosabb következményeket orvosolni lehessen.

| 5.5 | Nagy lépés lenne továbbá az érzékelhető és kézzelfogható európai polgárság irányába, ha jelentősebben ösztönöznék a társ- és önszabályozási eljárásokat, amelyek alapján a társadalmi-szakmai szereplőket nemcsak megkérdezik, hanem egyenesen be is vonják az őket közvetlenül érintő gazdasági és szociális jogszabályok kidolgozásába. |
| --- | --- |

5.5

Nagy lépés lenne továbbá az érzékelhető és kézzelfogható európai polgárság irányába, ha jelentősebben ösztönöznék a társ- és önszabályozási eljárásokat, amelyek alapján a társadalmi-szakmai szereplőket nemcsak megkérdezik, hanem egyenesen be is vonják az őket közvetlenül érintő gazdasági és szociális jogszabályok kidolgozásába.

| 5.5.1 | Az európai szociális partnerek – az autonóm párbeszéd keretében, mind szakmaközi, mind ágazati téren történő – szerződéskötési jogának hivatalos elismerésével egészen az 1992. évi Maastrichti Szerződésig kellett várni. Egy újabb évtized kellett ahhoz, hogy 2003 decemberében a Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság európai intézményközi megállapodást kössön, amely polgárjogot biztosított a civil társadalmi szereplők más területeken alkalmazható ön- és társszabályozási eljárásainak, és kidolgozta ezek definícióit és szabályait. |
| --- | --- |

5.5.1

Az európai szociális partnerek – az autonóm párbeszéd keretében, mind szakmaközi, mind ágazati téren történő – szerződéskötési jogának hivatalos elismerésével egészen az 1992. évi Maastrichti Szerződésig kellett várni. Egy újabb évtized kellett ahhoz, hogy 2003 decemberében a Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság európai intézményközi megállapodást kössön, amely polgárjogot biztosított a civil társadalmi szereplők más területeken alkalmazható ön- és társszabályozási eljárásainak, és kidolgozta ezek definícióit és szabályait.

| 5.5.2 | Ezek a módszerek már jelentős mértékben fejlődtek, és – a társadalmi párbeszéden túl – különösen a műszaki szabványokat, a szakmai szabályokat, a szolgáltatásokat, a fogyasztókat, az energiamegtakarítást és a környezetvédelmet érintik (5). Még azonban távolról sem érték el azt a fejlettségi szintet, amelyet megérdemelnének, még úgy sem, ha ilyen-olyan jogcímen most már minden európai polgárt érintenek. |
| --- | --- |

5.5.2

Ezek a módszerek már jelentős mértékben fejlődtek, és – a társadalmi párbeszéden túl – különösen a műszaki szabványokat, a szakmai szabályokat, a szolgáltatásokat, a fogyasztókat, az energiamegtakarítást és a környezetvédelmet érintik (5). Még azonban távolról sem érték el azt a fejlettségi szintet, amelyet megérdemelnének, még úgy sem, ha ilyen-olyan jogcímen most már minden európai polgárt érintenek.

| 5.5.3 | Hasznos lenne az uniós határokon elhelyezkedő régiókban az európai polgárság gyakorlását jobban támogatni, a határokon átnyúló kollektív tárgyalások fejlődését elősegíteni, az Európai Bizottság 2005-ben kiadott, a szociális menetrendről szóló közleményében foglaltaknak megfelelően. |
| --- | --- |

5.5.3

Hasznos lenne az uniós határokon elhelyezkedő régiókban az európai polgárság gyakorlását jobban támogatni, a határokon átnyúló kollektív tárgyalások fejlődését elősegíteni, az Európai Bizottság 2005-ben kiadott, a szociális menetrendről szóló közleményében foglaltaknak megfelelően.

| 5.5.4 | Az ön- és társszabályozás kialakításának – a jogalkotók által hozott intézkedések kiegészítéseként és adott esetben az ő ellenőrzésük alatt – igen sok területen lehetővé kellene tennie Európa és az európai polgári jogok előrehaladását, például:






  — | a munkakapcsolatok több szempontja, amely vonatkozhat a foglalkoztatásra, a munkakörülményekre, a szakmai alap- és folyamatos képzésre, a részvételre vagy a szociális védelemre; |
| --- | --- | --- |

5.5.4

Az ön- és társszabályozás kialakításának – a jogalkotók által hozott intézkedések kiegészítéseként és adott esetben az ő ellenőrzésük alatt – igen sok területen lehetővé kellene tennie Európa és az európai polgári jogok előrehaladását, például:

—

a munkakapcsolatok több szempontja, amely vonatkozhat a foglalkoztatásra, a munkakörülményekre, a szakmai alap- és folyamatos képzésre, a részvételre vagy a szociális védelemre;

| — | a szolgáltatások igazi európai piacának megvalósítása; |
| --- | --- |

—

a szolgáltatások igazi európai piacának megvalósítása;

| — | a fogyasztók jogainak megerősítése az egységes piacon; |
| --- | --- |

—

a fogyasztók jogainak megerősítése az egységes piacon;

| — | a környezet javítása. |
| --- | --- |

—

a környezet javítása.

| 5.5.5 | Az EGSZB megkezdte az alternatív szabályozási eljárások – köztük a jogviták rendezésére vonatkozó rendelet – módszeres számbavételét és ösztönzését, különösen meghallgatásai, illetve korszerűsített PRISM–2 adatbázisa révén, amely az európai önszabályozási helyzettel kapcsolatos fő referencia. |
| --- | --- |

5.5.5

Az EGSZB megkezdte az alternatív szabályozási eljárások – köztük a jogviták rendezésére vonatkozó rendelet – módszeres számbavételét és ösztönzését, különösen meghallgatásai, illetve korszerűsített PRISM–2 adatbázisa révén, amely az európai önszabályozási helyzettel kapcsolatos fő referencia.

| 5.6 | Mind a klasszikus európai szabályozásnak (irányelvek, rendeletek), mind pedig az ön- és társszabályozásnak arra kellene törekednie, hogy mélyítse az egységes piacot és javítsa működését. Az európai polgároknak úgy kellene magukénak tekinteniük az egységes piacot, mint saját kezdeményezéseik és tevékenységeik természetes vetületét. |
| --- | --- |

5.6

Mind a klasszikus európai szabályozásnak (irányelvek, rendeletek), mind pedig az ön- és társszabályozásnak arra kellene törekednie, hogy mélyítse az egységes piacot és javítsa működését. Az európai polgároknak úgy kellene magukénak tekinteniük az egységes piacot, mint saját kezdeményezéseik és tevékenységeik természetes vetületét.

| 5.6.1 | Az egységes piacot – bár természetes versenykörnyezetet kínál a gazdasági szereplőknek – nem lenne szabad módszeresen szembeállítani a közszolgálat és az általános érdek elképzelésével – ezek is éppúgy érdemesek arra, hogy európai szinten érvényre jussanak. Így a különböző európai ügynökségeknek, amelyeket azért hoztak létre több tagállamban, hogy hozzájáruljanak az egységes piac működésének egyes szempontjaihoz, valódi „európai közszolgáltatási feladatokat” kellene kitűzniük maguk elé munkájuk keretében. Az ilyen értelmű iránymutatások hasznos szerepet játszhatnának a közszolgáltatások európai megnyitásáról folyó vitában. Elősegíthetnék annak az ellentétnek a feloldását, amely azok között áll fenn, akik szerint a közszolgáltatás csak nemzeti lehet, és azok között, akik az európai nyitást automatikusan a privatizációk folytatásához kötnék. |
| --- | --- |

5.6.1

Az egységes piacot – bár természetes versenykörnyezetet kínál a gazdasági szereplőknek – nem lenne szabad módszeresen szembeállítani a közszolgálat és az általános érdek elképzelésével – ezek is éppúgy érdemesek arra, hogy európai szinten érvényre jussanak. Így a különböző európai ügynökségeknek, amelyeket azért hoztak létre több tagállamban, hogy hozzájáruljanak az egységes piac működésének egyes szempontjaihoz, valódi „európai közszolgáltatási feladatokat” kellene kitűzniük maguk elé munkájuk keretében. Az ilyen értelmű iránymutatások hasznos szerepet játszhatnának a közszolgáltatások európai megnyitásáról folyó vitában. Elősegíthetnék annak az ellentétnek a feloldását, amely azok között áll fenn, akik szerint a közszolgáltatás csak nemzeti lehet, és azok között, akik az európai nyitást automatikusan a privatizációk folytatásához kötnék.

| 5.6.2 | Ugyanebben a szellemben az Unió külső határainak felügyeletét – a nemzeti közigazgatás helyett – érdemes lenne idővel egységes jelzést viselő, közösségi vámszervekre bízni. Az első lépés az európai határvédelmi ügynökséggel együttműködve egy európai felügyelőkből és határőrökből álló testület létrehozása lenne, ugyanakkor a vámtisztviselők összessége részére közös képzési törzsanyagot kellene biztosítani, a ma még túlságosan rendszertelen cserekapcsolatokat pedig tovább kellene fejleszteni. Hasonlóképpen szükség lenne a vádemelés és a szankciók összehangolására, ami együtt jár a rendes és közigazgatási bírósági döntések tagállamok közötti elismerésével és végrehajtásával. |
| --- | --- |

5.6.2

Ugyanebben a szellemben az Unió külső határainak felügyeletét – a nemzeti közigazgatás helyett – érdemes lenne idővel egységes jelzést viselő, közösségi vámszervekre bízni. Az első lépés az európai határvédelmi ügynökséggel együttműködve egy európai felügyelőkből és határőrökből álló testület létrehozása lenne, ugyanakkor a vámtisztviselők összessége részére közös képzési törzsanyagot kellene biztosítani, a ma még túlságosan rendszertelen cserekapcsolatokat pedig tovább kellene fejleszteni. Hasonlóképpen szükség lenne a vádemelés és a szankciók összehangolására, ami együtt jár a rendes és közigazgatási bírósági döntések tagállamok közötti elismerésével és végrehajtásával.

| 5.6.3 | Európának továbbá közös, mozgósítható és erőteljes polgári védelmi eszközzel kell rendelkeznie, amely gyorsan és hatékonyan képes a tagállamoknak és lakosaiknak támogatást nyújtani természeti csapások vagy terroristacselekmények esetén. |
| --- | --- |

5.6.3

Európának továbbá közös, mozgósítható és erőteljes polgári védelmi eszközzel kell rendelkeznie, amely gyorsan és hatékonyan képes a tagállamoknak és lakosaiknak támogatást nyújtani természeti csapások vagy terroristacselekmények esetén.

| 5.6.4 | Ami a polgárok tájékoztatását illeti az egységes piaccal összefüggő jogaikról és lehetőségeikről, az összes tagállamban ki kellene alakítani a jelenleg többnyire nem létező tájékoztatást a SOLVIT-központokról és más európai kapcsolattartási pontokról, amelyeket valamennyi tagállamban létrehoztak abból a célból, hogy segítsék a polgárokat a kereskedelmi forgalommal kapcsolatban esetleg még jelentkező problémáik megoldásában. A korábban említett európai ügynökségek létrehozásuk óta semmit sem tettek azért, hogy bekerüljenek a köztudatba. Ezen tájékoztatási kampányokkal lehetne segíteni. |
| --- | --- |

5.6.4

Ami a polgárok tájékoztatását illeti az egységes piaccal összefüggő jogaikról és lehetőségeikről, az összes tagállamban ki kellene alakítani a jelenleg többnyire nem létező tájékoztatást a SOLVIT-központokról és más európai kapcsolattartási pontokról, amelyeket valamennyi tagállamban létrehoztak abból a célból, hogy segítsék a polgárokat a kereskedelmi forgalommal kapcsolatban esetleg még jelentkező problémáik megoldásában. A korábban említett európai ügynökségek létrehozásuk óta semmit sem tettek azért, hogy bekerüljenek a köztudatba. Ezen tájékoztatási kampányokkal lehetne segíteni.

| 5.6.5 | Az Európa és az egységes piac működéséről szóló tájékoztatást – akárcsak a polgárok ezzel kapcsolatos jogainak és szabadságainak esetében – ugyancsak a párbeszédben részt vevők elvárásaihoz és nyelvezetéhez kell igazítani. Gyakorta fontos inkább az ő kérdéseikből és vágyaikból kiindulni – különösen ha a fiatalokról van szó –, nem pedig kész válaszokkal, ex cathedra kijelentésekkel előhozakodni. A kapcsolattartási és az Európáról szóló információs pontok létrehozásával egy időben valóban képesnek kell lenni arra, hogy a párbeszédben részt vevő felek nyelvezetét, megközelítését és nézőpontját teljes mértékben figyelembe vegyük, méghozzá egy olyan interaktív párbeszéd révén, amely lehetővé teszi, hogy az Európáról szóló tájékoztatást jobban testre lehessen szabni az egyének saját tulajdonságaihoz mérten. Az internet használata jól beleillik ebbe a feltételrendszerbe, és mind az európai intézményeknek, mind pedig a civil társadalom szervezeteinek teljes mértékben ki is kellene használniuk, hogy az európai polgárság hatékonyabb lehessen. |
| --- | --- |

5.6.5

Az Európa és az egységes piac működéséről szóló tájékoztatást – akárcsak a polgárok ezzel kapcsolatos jogainak és szabadságainak esetében – ugyancsak a párbeszédben részt vevők elvárásaihoz és nyelvezetéhez kell igazítani. Gyakorta fontos inkább az ő kérdéseikből és vágyaikból kiindulni – különösen ha a fiatalokról van szó –, nem pedig kész válaszokkal, ex cathedra kijelentésekkel előhozakodni. A kapcsolattartási és az Európáról szóló információs pontok létrehozásával egy időben valóban képesnek kell lenni arra, hogy a párbeszédben részt vevő felek nyelvezetét, megközelítését és nézőpontját teljes mértékben figyelembe vegyük, méghozzá egy olyan interaktív párbeszéd révén, amely lehetővé teszi, hogy az Európáról szóló tájékoztatást jobban testre lehessen szabni az egyének saját tulajdonságaihoz mérten. Az internet használata jól beleillik ebbe a feltételrendszerbe, és mind az európai intézményeknek, mind pedig a civil társadalom szervezeteinek teljes mértékben ki is kellene használniuk, hogy az európai polgárság hatékonyabb lehessen.

| 5.7 | Ezenkívül még sokat kell tenni annak érdekében, hogy az európai polgárok is részt vehessenek a strukturális alapokból finanszírozott támogatások felhasználásában. Míg az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) országoknak nyújtott közösségi támogatásokra vonatkozó rendelkezések egyértelműen előírják a civil társadalom szoros bevonását (ld. cotonoui megállapodás), a szociális partnereknek és az európai szervezett civil társadalom más képviselőinek az uniós kohéziós politikában való részvételével kapcsolatban paradox módon nyoma sincs ilyesminek. |
| --- | --- |

5.7

Ezenkívül még sokat kell tenni annak érdekében, hogy az európai polgárok is részt vehessenek a strukturális alapokból finanszírozott támogatások felhasználásában. Míg az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) országoknak nyújtott közösségi támogatásokra vonatkozó rendelkezések egyértelműen előírják a civil társadalom szoros bevonását (ld. cotonoui megállapodás), a szociális partnereknek és az európai szervezett civil társadalom más képviselőinek az uniós kohéziós politikában való részvételével kapcsolatban paradox módon nyoma sincs ilyesminek.

| 5.7.1 | Az Európai Bizottság 2007–2013-as időszakra kidolgozott stratégiai iránymutatásai csupán informálisan utalnak az ilyen jellegű konzultációra/részvételre, és nem irányoznak elő világosan megfogalmazott rendelkezéseket a javasolt szövegekben sem az iránymutatásokkal, sem a strukturális alapokra vonatkozó szabályozásokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

5.7.1

Az Európai Bizottság 2007–2013-as időszakra kidolgozott stratégiai iránymutatásai csupán informálisan utalnak az ilyen jellegű konzultációra/részvételre, és nem irányoznak elő világosan megfogalmazott rendelkezéseket a javasolt szövegekben sem az iránymutatásokkal, sem a strukturális alapokra vonatkozó szabályozásokkal kapcsolatban.

| 5.7.2 | Orvosolni kellene ezt a hiányosságot, és elérni, hogy ezek a dokumentumok a közösségi intézmények és a tagállamok által közvetlenül alkalmazandó rendelkezések révén előírják az ilyen jellegű részvételt. |
| --- | --- |

5.7.2

Orvosolni kellene ezt a hiányosságot, és elérni, hogy ezek a dokumentumok a közösségi intézmények és a tagállamok által közvetlenül alkalmazandó rendelkezések révén előírják az ilyen jellegű részvételt.

6.   A jelentős identitástartalmú közös kezdeményezések támogatása

| 6.1 | Az európai polgárok, akik Európától nemzeti, regionális és helyi identitásuk gazdagítását várják, a kelleténél többször azt észlelik, hogy ez az értéknövelési folyamat szerény, sőt, akár felszínes is. Kétségtelen, hogy Európa vezetői fokozatosan számottevő, egyre növekvő jelentőségű előrelépésekről határoztak: európai himnusz és zászló, európai útlevél, kölcsönös segítségnyújtás a követségeken és konzulátusokon, és persze az egységes pénz – az euró már 12 tagállamot köt össze. |
| --- | --- |

6.1

Az európai polgárok, akik Európától nemzeti, regionális és helyi identitásuk gazdagítását várják, a kelleténél többször azt észlelik, hogy ez az értéknövelési folyamat szerény, sőt, akár felszínes is. Kétségtelen, hogy Európa vezetői fokozatosan számottevő, egyre növekvő jelentőségű előrelépésekről határoztak: európai himnusz és zászló, európai útlevél, kölcsönös segítségnyújtás a követségeken és konzulátusokon, és persze az egységes pénz – az euró már 12 tagállamot köt össze.

| 6.1.1 | Ezek az eredmények azonban csak hosszadalmas folyamat után születtek meg, ráadásul más, gyakran nagyon közeli területeken ugyanakkor jelentős lemaradások vannak a közösségi identitás terén. E fogyatékosságok felszámolása érdekében a szubszidiaritás elvét nem módszeresen lefelé haladó irányban kellene megfogalmazni, hanem a különleges esetekre szabottan, amelyek esetében gyakran igenis szükség van európai beavatkozásra. |
| --- | --- |

6.1.1

Ezek az eredmények azonban csak hosszadalmas folyamat után születtek meg, ráadásul más, gyakran nagyon közeli területeken ugyanakkor jelentős lemaradások vannak a közösségi identitás terén. E fogyatékosságok felszámolása érdekében a szubszidiaritás elvét nem módszeresen lefelé haladó irányban kellene megfogalmazni, hanem a különleges esetekre szabottan, amelyek esetében gyakran igenis szükség van európai beavatkozásra.

| 6.1.2 | Ebben a szellemben támogatni kellene a jelentős identitástartalmú közös kezdeményezéseket, mégpedig: elsőbbséget kellene biztosítani a nagyszabású, különleges jelentőségű európai projektek finanszírozásának, nagyra törő európai oktatási és képzési programokba, többek közt a fiatalok számára egy európai önkéntes polgári szolgálat kialakításába kellene beruházni, fel kellene kérni neves személyiségeket, hogy tanúskodjanak „európai” identitásukról, be kellene ruházni továbbá nem kevésbé nagyra törő kulturális és médiaprogramokba is – ehhez közös alapítványi és pártolói jogállásra is szükség van –, valamint konkrét előrehaladást kellene elérni az euróövezet gazdasági és társadalmi integrációja terén. Emellett nagy politikai jelentőségű döntéseket kell hozni – például hogy mindenkinek ugyanazon a napon kelljen szavazni az Európai Parlament képviselőire, hivatalosan is ünnepnappá kell nyilvánítani Európa napját és azonnal ki kell mondani az európai népi kezdeményezés jogát. Ezeket az ajánlásokat az alábbiakban még részletezzük. |
| --- | --- |

6.1.2

Ebben a szellemben támogatni kellene a jelentős identitástartalmú közös kezdeményezéseket, mégpedig: elsőbbséget kellene biztosítani a nagyszabású, különleges jelentőségű európai projektek finanszírozásának, nagyra törő európai oktatási és képzési programokba, többek közt a fiatalok számára egy európai önkéntes polgári szolgálat kialakításába kellene beruházni, fel kellene kérni neves személyiségeket, hogy tanúskodjanak „európai” identitásukról, be kellene ruházni továbbá nem kevésbé nagyra törő kulturális és médiaprogramokba is – ehhez közös alapítványi és pártolói jogállásra is szükség van –, valamint konkrét előrehaladást kellene elérni az euróövezet gazdasági és társadalmi integrációja terén. Emellett nagy politikai jelentőségű döntéseket kell hozni – például hogy mindenkinek ugyanazon a napon kelljen szavazni az Európai Parlament képviselőire, hivatalosan is ünnepnappá kell nyilvánítani Európa napját és azonnal ki kell mondani az európai népi kezdeményezés jogát. Ezeket az ajánlásokat az alábbiakban még részletezzük.

| 6.2 | Az európai költségvetési eszközök szerény mértéke egy okkal több annak alátámasztására, hogy a hitelesen európainak tekinthető projektek finanszírozására jelentősebb arányban kellene költségvetési eszközöket fordítani. |
| --- | --- |

6.2

Az európai költségvetési eszközök szerény mértéke egy okkal több annak alátámasztására, hogy a hitelesen európainak tekinthető projektek finanszírozására jelentősebb arányban kellene költségvetési eszközöket fordítani.

| 6.2.1 | Az ilyen jellegű pénzügyi támogatások elsősorban az Európát összekapcsoló határ menti régióknak kedveznének, amelyek kohézióját a többi régiónál hátrányosabban érintik a tagállamok közötti harmonizáció hiányosságai. E határ menti területek társadalmi-szakmai szereplői központi szerepet érdemelnek az ilyen, határokon átnyúló programok megtervezésében és működtetésében. A közösségi költségvetésből számottevő – több éven át emelkedő – részarányt kellene számukra előirányozni. Különösképpen az EURES program költségvetési támogatását kellene megemelni, és tevékenységeiről hírt adni a regionális sajtóban, rádióban és televízióban. |
| --- | --- |

6.2.1

Az ilyen jellegű pénzügyi támogatások elsősorban az Európát összekapcsoló határ menti régióknak kedveznének, amelyek kohézióját a többi régiónál hátrányosabban érintik a tagállamok közötti harmonizáció hiányosságai. E határ menti területek társadalmi-szakmai szereplői központi szerepet érdemelnek az ilyen, határokon átnyúló programok megtervezésében és működtetésében. A közösségi költségvetésből számottevő – több éven át emelkedő – részarányt kellene számukra előirányozni. Különösképpen az EURES program költségvetési támogatását kellene megemelni, és tevékenységeiről hírt adni a regionális sajtóban, rádióban és televízióban.

| 6.2.2 | E közösségi támogatások – a köz- és a magánszféra partneri együttműködéseinek elősegítésével – a transzeurópai hálózatok (közlekedés, energia, távközlés) fejlesztését is segítenék, a hatékonyabb és jobban összekapcsolt Európa kialakítása érdekében. A tendencia iránya jelenleg azonban ezzel ellentétes, amint azt az Európai Tanács 2005. decemberi határozata is mutatja, amelynek értelmében az Európai Bizottság által e hálózatok számára kezdetben javasolthoz képest felével csökkenne a 2007–2013 közötti időszakra szánt költségkeret. Ezt a csökkentést egy, az Európai Parlamenttel kötött későbbi megállapodás szerény mértékben enyhítette. |
| --- | --- |

6.2.2

E közösségi támogatások – a köz- és a magánszféra partneri együttműködéseinek elősegítésével – a transzeurópai hálózatok (közlekedés, energia, távközlés) fejlesztését is segítenék, a hatékonyabb és jobban összekapcsolt Európa kialakítása érdekében. A tendencia iránya jelenleg azonban ezzel ellentétes, amint azt az Európai Tanács 2005. decemberi határozata is mutatja, amelynek értelmében az Európai Bizottság által e hálózatok számára kezdetben javasolthoz képest felével csökkenne a 2007–2013 közötti időszakra szánt költségkeret. Ezt a csökkentést egy, az Európai Parlamenttel kötött későbbi megállapodás szerény mértékben enyhítette.

| 6.2.3 | Több nagyszabású európai ipari és technológiai tervet kellene továbbá kidolgozni a közösségi költségvetés finanszírozásával, vagy a bennük részt venni kívánó tagállamok különleges hozzájárulásával. A repülésben és űrkutatásban elért sikerek mutatják a követendő utat. Az effajta sikerek jelentősen emelik az Európáról alkotott képet a közvélemény szemében, és erősítik a közös felelősség érzését, egyben pedig növelik Európa versenyképességét. Az ipari és technológiai együttműködés és integráció terén még igen sok a kimunkálnivaló, különösen a védelmi és a biztonsági ágazatban. |
| --- | --- |

6.2.3

Több nagyszabású európai ipari és technológiai tervet kellene továbbá kidolgozni a közösségi költségvetés finanszírozásával, vagy a bennük részt venni kívánó tagállamok különleges hozzájárulásával. A repülésben és űrkutatásban elért sikerek mutatják a követendő utat. Az effajta sikerek jelentősen emelik az Európáról alkotott képet a közvélemény szemében, és erősítik a közös felelősség érzését, egyben pedig növelik Európa versenyképességét. Az ipari és technológiai együttműködés és integráció terén még igen sok a kimunkálnivaló, különösen a védelmi és a biztonsági ágazatban.

| 6.3 | Nagyra törő kezdeményezéseket kell továbbá útjukra indítani annak érdekében, hogy az európai polgárság az oktatás és képzés, közte az Európáról szóló oktatás, révén is erősödjék. |
| --- | --- |

6.3

Nagyra törő kezdeményezéseket kell továbbá útjukra indítani annak érdekében, hogy az európai polgárság az oktatás és képzés, közte az Európáról szóló oktatás, révén is erősödjék.

| 6.3.1 | Európáról szóló közös törzsanyagot kellene biztosítani az oktatás minden szintjén: az általános és középiskolában, valamint az egyetemeken. Erőteljesen ösztönözni kellene a nyelvtanulást, és az elsajátítási szintek mércéjéül közös viszonyítási alapot kellene teremteni (vö.: a nyelvek európai portfoliójának létrehozásáról szóló Európa tanácsi kezdeményezés általánosítása). Európa kapuját nem annyira az oktatás, mint inkább csereprogramok, ösztöndíjak és külhoni élmények révén kellene megnyitni. Mindenekelőtt támogatni kell az ikerintézményi együttműködéseket, valamint az európai iskolai és egyetemi pályafutásokat. Az újságírói képzésben is jelentős részt kellene kapnia Európának. |
| --- | --- |

6.3.1

Európáról szóló közös törzsanyagot kellene biztosítani az oktatás minden szintjén: az általános és középiskolában, valamint az egyetemeken. Erőteljesen ösztönözni kellene a nyelvtanulást, és az elsajátítási szintek mércéjéül közös viszonyítási alapot kellene teremteni (vö.: a nyelvek európai portfoliójának létrehozásáról szóló Európa tanácsi kezdeményezés általánosítása). Európa kapuját nem annyira az oktatás, mint inkább csereprogramok, ösztöndíjak és külhoni élmények révén kellene megnyitni. Mindenekelőtt támogatni kell az ikerintézményi együttműködéseket, valamint az európai iskolai és egyetemi pályafutásokat. Az újságírói képzésben is jelentős részt kellene kapnia Európának.

| 6.3.2 | A fiataloknak lehetőséget kell adni, hogy vonzó és személyiségformáló európai önkéntes polgári szolgálatot teljesítsenek – nagyságrendileg sokkal többen, mint az első kísérletek alkalmával, amelyen mindmáig csupán néhány ezren vettek részt. Egy ilyen lehetőség hasznos kiegészítője lenne az Erasmus és a Leonardo diákcsereprogramoknak, amelyek valódi sikernek bizonyultak, hiszen már több millióan vettek részt bennük. |
| --- | --- |

6.3.2

A fiataloknak lehetőséget kell adni, hogy vonzó és személyiségformáló európai önkéntes polgári szolgálatot teljesítsenek – nagyságrendileg sokkal többen, mint az első kísérletek alkalmával, amelyen mindmáig csupán néhány ezren vettek részt. Egy ilyen lehetőség hasznos kiegészítője lenne az Erasmus és a Leonardo diákcsereprogramoknak, amelyek valódi sikernek bizonyultak, hiszen már több millióan vettek részt bennük.

| 6.3.3 | Az európai azonosságtudat erősítése érdekében a kulturális és sportvilág hírességeinek kommunikációs kampányokban kellene részt venniük, melyekben „európai származásúként” vonulnának fel, ezáltal személyiségük segítségével emelnék az európaiság érzésének és az európai identitásnak az értékét. |
| --- | --- |

6.3.3

Az európai azonosságtudat erősítése érdekében a kulturális és sportvilág hírességeinek kommunikációs kampányokban kellene részt venniük, melyekben „európai származásúként” vonulnának fel, ezáltal személyiségük segítségével emelnék az európaiság érzésének és az európai identitásnak az értékét.

| 6.4 | Ugyanebben a szellemben olyan nagyra törő kezdeményezéseket is támogatni kellene, amelyek az európai kultúrát kívánják népszerűsíteni, és terjesztését előmozdítani a médiában. |
| --- | --- |

6.4

Ugyanebben a szellemben olyan nagyra törő kezdeményezéseket is támogatni kellene, amelyek az európai kultúrát kívánják népszerűsíteni, és terjesztését előmozdítani a médiában.

| 6.4.1 | Jobban ki kellene használni Európa kultúrájának gazdagságát, egyrészt a közös eredet hangoztatása, másrészt a kifejezésmód változatossága érdekében. Támogatni kellene továbbá más tagállamok filmjeinek, alkotásainak, műsorainak eredeti nyelvű, feliratos változatban történő bemutatását, ami az európai polgárok idegennyelv-tanulását, illetve -gyakorlását is elősegítené. |
| --- | --- |

6.4.1

Jobban ki kellene használni Európa kultúrájának gazdagságát, egyrészt a közös eredet hangoztatása, másrészt a kifejezésmód változatossága érdekében. Támogatni kellene továbbá más tagállamok filmjeinek, alkotásainak, műsorainak eredeti nyelvű, feliratos változatban történő bemutatását, ami az európai polgárok idegennyelv-tanulását, illetve -gyakorlását is elősegítené.

| 6.4.2 | Az Európai Uniónak alapítania kellene egy európai filmművészeti iskolát, és az Oscar-díj mintájára támogatnia kellene a saját „csillagait”, így honorálva a legjobb alkotóit és művészeit. |
| --- | --- |

6.4.2

Az Európai Uniónak alapítania kellene egy európai filmművészeti iskolát, és az Oscar-díj mintájára támogatnia kellene a saját „csillagait”, így honorálva a legjobb alkotóit és művészeit.

| 6.4.3 | Egy nagyszabású, több gazdasági és társadalmi hatással járó európai kulturális program sikerét nagymértékben elősegítené az alapítványok és pártolók közös támogatása. Az effajta együttműködés fokozásához közvetlenül hozzájárulna, ha kidolgoznának számukra egy ezekre a területekre vonatkozó, vonzó európai státuszt. |
| --- | --- |

6.4.3

Egy nagyszabású, több gazdasági és társadalmi hatással járó európai kulturális program sikerét nagymértékben elősegítené az alapítványok és pártolók közös támogatása. Az effajta együttműködés fokozásához közvetlenül hozzájárulna, ha kidolgoznának számukra egy ezekre a területekre vonatkozó, vonzó európai státuszt.

| 6.5 | Végül az euró külön figyelmet érdemelne. Jelenleg úgy fest a helyzet, mintha azok az államok, amelyek bevezették az eurót, nem kiindulópontnak tekintenék ezt, hanem inkább úgy érzik, mintha már elérték volna a célt. Az eurózóna polgárainak érdemes lenne elgondolkodni erről. |
| --- | --- |

6.5

Végül az euró külön figyelmet érdemelne. Jelenleg úgy fest a helyzet, mintha azok az államok, amelyek bevezették az eurót, nem kiindulópontnak tekintenék ezt, hanem inkább úgy érzik, mintha már elérték volna a célt. Az eurózóna polgárainak érdemes lenne elgondolkodni erről.

| 6.5.1 | Gazdasági síkon vajon meddig várnak ezek az államok integrációjuk elmélyítésével, a pénzügyi cserék intenzívebbé tételével és a jobb adóharmonizáció kialakításával? A 12 pénzügyminisztert tömörítő Eurogroup miért van még olyan távol attól, hogy az euróövezet gazdasági kormányának csírája legyen, szemben a már föderális jellegű Európai Központi Bankkal? Miért nem tervezik az euróövezet államainak egységes gazdasági és pénzügyi képviseletét (FMI, G7 stb.), hogy az eurónak nagyobb súlya legyen főként a dollárral szemben? Az euróövezet államai miért nem kezdtek már szoros együttműködést költségvetéseikkel kapcsolatban? |
| --- | --- |

6.5.1

Gazdasági síkon vajon meddig várnak ezek az államok integrációjuk elmélyítésével, a pénzügyi cserék intenzívebbé tételével és a jobb adóharmonizáció kialakításával? A 12 pénzügyminisztert tömörítő Eurogroup miért van még olyan távol attól, hogy az euróövezet gazdasági kormányának csírája legyen, szemben a már föderális jellegű Európai Központi Bankkal? Miért nem tervezik az euróövezet államainak egységes gazdasági és pénzügyi képviseletét (FMI, G7 stb.), hogy az eurónak nagyobb súlya legyen főként a dollárral szemben? Az euróövezet államai miért nem kezdtek már szoros együttműködést költségvetéseikkel kapcsolatban?

| 6.5.2 | Miközben egyre nagyobbak az igények a lisszaboni stratégia hatékonyabb, következetesebb megvalósítása iránt, az Eurogroup miért korlátozódik a gazdasági és pénzügyminiszterekre, és miért nem hozták létre szociális miniszterekből álló megfelelőjét? Ha az Eurogroup a gazdasági és pénzügyminiszterek mellett a szociális, sőt, esetleg az ipari minisztereket is magában foglalná, nem tudna vajon hatékonyabb módszereket kialakítani a gazdasági és társadalmi reformokkal kapcsolatban? Nem mutathatna példát a kutatás támogatásában és a közösségi szabadalom megvalósításában? Nem készíthetne közös jelentést a lisszaboni stratégia végrehajtásáról a nemzeti jelentések kiegészítéseképpen? |
| --- | --- |

6.5.2

Miközben egyre nagyobbak az igények a lisszaboni stratégia hatékonyabb, következetesebb megvalósítása iránt, az Eurogroup miért korlátozódik a gazdasági és pénzügyminiszterekre, és miért nem hozták létre szociális miniszterekből álló megfelelőjét? Ha az Eurogroup a gazdasági és pénzügyminiszterek mellett a szociális, sőt, esetleg az ipari minisztereket is magában foglalná, nem tudna vajon hatékonyabb módszereket kialakítani a gazdasági és társadalmi reformokkal kapcsolatban? Nem mutathatna példát a kutatás támogatásában és a közösségi szabadalom megvalósításában? Nem készíthetne közös jelentést a lisszaboni stratégia végrehajtásáról a nemzeti jelentések kiegészítéseképpen?

| 6.5.3 | Az euróövezethez tartozó államok polgárainak véleményét ki kellene kérni ezekkel az alternatívákkal kapcsolatban, és be kellene vonni őket a döntésekbe, főként az őket képviselő egyesületek révén. Arra is ösztönözni kellene őket, hogy dolgozzanak ki az euróövezetre vonatkozó saját kezdeményezéseket. Így az euróövezet, amely egy fejlettebb gazdasági és társadalmi integráció laboratóriuma, az eltökéltebb európai polgárság laboratóriumává is válna. |
| --- | --- |

6.5.3

Az euróövezethez tartozó államok polgárainak véleményét ki kellene kérni ezekkel az alternatívákkal kapcsolatban, és be kellene vonni őket a döntésekbe, főként az őket képviselő egyesületek révén. Arra is ösztönözni kellene őket, hogy dolgozzanak ki az euróövezetre vonatkozó saját kezdeményezéseket. Így az euróövezet, amely egy fejlettebb gazdasági és társadalmi integráció laboratóriuma, az eltökéltebb európai polgárság laboratóriumává is válna.

| 6.5.4 | Nyilvánvalóan ezzel párhuzamosan ügyelni kell arra, hogy ne szenvedjen csorbát az Unió teljes kohéziója, azaz az euróövezeten kívüli tagállamokat is kellően tájékoztatni kell, ki kell kérni a véleményüket, valamint amennyire csak lehetséges, be kell őket vonni ebbe a megerősödött együttműködésbe, amelyben mindenképpen teljes mértékben részt kell majd venniük, amint bevezették az eurót. |
| --- | --- |

6.5.4

Nyilvánvalóan ezzel párhuzamosan ügyelni kell arra, hogy ne szenvedjen csorbát az Unió teljes kohéziója, azaz az euróövezeten kívüli tagállamokat is kellően tájékoztatni kell, ki kell kérni a véleményüket, valamint amennyire csak lehetséges, be kell őket vonni ebbe a megerősödött együttműködésbe, amelyben mindenképpen teljes mértékben részt kell majd venniük, amint bevezették az eurót.

| 6.6 | Végül pedig bizonyos tisztán politikai intézkedések hozzájárulnának ahhoz, hogy sokkal érzékelhetőbbé és hatékonyabbá váljon az európai polgárság: |
| --- | --- |

6.6

Végül pedig bizonyos tisztán politikai intézkedések hozzájárulnának ahhoz, hogy sokkal érzékelhetőbbé és hatékonyabbá váljon az európai polgárság:

| 6.6.1 | ha az európai parlamenti választásokat Európa-szerte ugyanazon a napon tartanák, teljesen más megvilágításba kerülnének a választást követő este a viták, a hozzászólások és a kommentárok, továbbá a politikai tét is valódi európai dimenziót öltene, nem csupán országos méretre korlátozódna – hamisan és tévesen –, többnyire ugyanis ez a helyzet jelenleg. |
| --- | --- |

6.6.1

ha az európai parlamenti választásokat Európa-szerte ugyanazon a napon tartanák, teljesen más megvilágításba kerülnének a választást követő este a viták, a hozzászólások és a kommentárok, továbbá a politikai tét is valódi európai dimenziót öltene, nem csupán országos méretre korlátozódna – hamisan és tévesen –, többnyire ugyanis ez a helyzet jelenleg.

| 6.6.2 | május 9-ét, Európa napját hivatalos ünneppé kellene nyilvánítani. Ez a nap megérdemelné, hogy európai ünnepnapként tiszteljék – bevezetése a tagállamok szabad választása szerint egy másik, addig ünnepnapként számon tartott nap helyett is történhet – és közvetlenül Európával kapcsolatos felvonulásokkal és kulturális programokkal ünnepeljék; |
| --- | --- |

6.6.2

május 9-ét, Európa napját hivatalos ünneppé kellene nyilvánítani. Ez a nap megérdemelné, hogy európai ünnepnapként tiszteljék – bevezetése a tagállamok szabad választása szerint egy másik, addig ünnepnapként számon tartott nap helyett is történhet – és közvetlenül Európával kapcsolatos felvonulásokkal és kulturális programokkal ünnepeljék;

| 6.6.3 | az európai népi kezdeményezés jogának érvényesítése, az alkotmányszerződésben előirányzott rendelkezéseket megelőlegezvén (egymillió aláírás összegyűjtése több tagállamból). Az Európai Bizottság így már most elkezdhetné megvizsgálni – és adott esetben át is vehetné – mindazokat a népi kezdeményezéseket, amelyek elérték ezt a küszöbértéket. Nekiláthatna továbbá nyilvánosságra hozni azokat a pontos indokokat, amelyek miatt esetleg úgy dönt, hogy mégsem viszi tovább a kezdeményezést. |
| --- | --- |

6.6.3

az európai népi kezdeményezés jogának érvényesítése, az alkotmányszerződésben előirányzott rendelkezéseket megelőlegezvén (egymillió aláírás összegyűjtése több tagállamból). Az Európai Bizottság így már most elkezdhetné megvizsgálni – és adott esetben át is vehetné – mindazokat a népi kezdeményezéseket, amelyek elérték ezt a küszöbértéket. Nekiláthatna továbbá nyilvánosságra hozni azokat a pontos indokokat, amelyek miatt esetleg úgy dönt, hogy mégsem viszi tovább a kezdeményezést.

7.   Következtetések

| 7.1 | Az érzékelhetőbb és hatékonyabb európai polgárság igen fontos, még a nyilatkozatokon és a chartákon is túlmenően, ám nem parancsolat. Ki kell érdemelni és gyakorolni kell. Fejlődőképes mozgatóerő. Csak úgy tud megszilárdulni, ha kifejezésre jut. És csak az európai építkezés ezen átfogó, részvételi dimenziójának kifejlesztése révén biztosíthatja az európai polgárság az építkezés folyamatának teljes elfogadását és a „vertikális” dimenzió tartósságát. |
| --- | --- |

7.1

Az érzékelhetőbb és hatékonyabb európai polgárság igen fontos, még a nyilatkozatokon és a chartákon is túlmenően, ám nem parancsolat. Ki kell érdemelni és gyakorolni kell. Fejlődőképes mozgatóerő. Csak úgy tud megszilárdulni, ha kifejezésre jut. És csak az európai építkezés ezen átfogó, részvételi dimenziójának kifejlesztése révén biztosíthatja az európai polgárság az építkezés folyamatának teljes elfogadását és a „vertikális” dimenzió tartósságát.

| 7.2 | Az aktív európai polgárságnak ma nem kijelentésekre, hanem gyakorlati eszközökre van szüksége – ezeknek ugyanis mindeddig túlságosan híján volt. Az európaiaknak most meg kell adni mindezeket az eszközöket, amelyekre szükségük van, és jól fel is tudják őket használni. Nem kétséges, hogy sikerrel járnak, és Európa visszanyerheti identitását, dinamizmusát, versenyképességét és a kohéziót, amelyet a tagállamok ma csak nagy kínkeservesen tudnak elérni. |
| --- | --- |

7.2

Az aktív európai polgárságnak ma nem kijelentésekre, hanem gyakorlati eszközökre van szüksége – ezeknek ugyanis mindeddig túlságosan híján volt. Az európaiaknak most meg kell adni mindezeket az eszközöket, amelyekre szükségük van, és jól fel is tudják őket használni. Nem kétséges, hogy sikerrel járnak, és Európa visszanyerheti identitását, dinamizmusát, versenyképességét és a kohéziót, amelyet a tagállamok ma csak nagy kínkeservesen tudnak elérni.

| 7.3 | Az itt ismertetett ajánlások nyomon követésének biztosítására és annak ösztönzésére, hogy az európai polgárok érdekében valódi haladás történjen, a Gazdasági és Szociális Bizottság egy „Aktív európai polgárság” állandó csoport kialakítását határozta el. A csoport feladatai többek közt:






  — | a haladások és lemaradások alakulásának nyomon követése e téren |
| --- | --- | --- |

7.3

Az itt ismertetett ajánlások nyomon követésének biztosítására és annak ösztönzésére, hogy az európai polgárok érdekében valódi haladás történjen, a Gazdasági és Szociális Bizottság egy „Aktív európai polgárság” állandó csoport kialakítását határozta el. A csoport feladatai többek közt:

—

a haladások és lemaradások alakulásának nyomon követése e téren

| — | a civil társadalom szereplőivel folytatott nyílt párbeszéd előmozdítása, |
| --- | --- |

—

a civil társadalom szereplőivel folytatott nyílt párbeszéd előmozdítása,

| — | a kezdeményezések és a bevált gyakorlatok ösztönzése és népszerűsítése. |
| --- | --- |

—

a kezdeményezések és a bevált gyakorlatok ösztönzése és népszerűsítése.

| 7.4 | A nyomon követés elindításának bejelentésére és az irányok kijelölésére a Gazdasági és Szociális Bizottság szimpóziumot szervez az aktív európai polgárságról, amint azt az „Aktív polgárság” cselekvési tervről
   (6) szóló korábbi véleményében már előirányozta. |
| --- | --- |

7.4

A nyomon követés elindításának bejelentésére és az irányok kijelölésére a Gazdasági és Szociális Bizottság szimpóziumot szervez az aktív európai polgárságról, amint azt az „Aktív polgárság” cselekvési tervről
   (6) szóló korábbi véleményében már előirányozta.

Brüsszel, 2006. szeptember 14.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  „Hozzájárulás az Európai Tanács 2006. június 15–16-i üléséhez – Gondolkodási időszak” című EGSZB-vélemény (előadó: Henri MALOSSE).

1

„Hozzájárulás az Európai Tanács 2006. június 15–16-i üléséhez – Gondolkodási időszak”

(2)  Az EGSZB 2005.10.26-i véleménye a következő tárgyban: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a 2007–2013. évi, aktív európai polgárságot támogató, »Európai polgárokat« című program létrehozásáról”, előadó: Daniel LE SCORNET (HL C 28., 2006.2.3).

2

(3)  Az EGSZB 2002.03.21-i véleménye a következő tárgyban: „Hogyan kaphatnának a KKV-k európai jogi státuszt”, előadó: Henri MALOSSE (HL C 125., 2002.5.27., 100. o.).

3

(4)  Az EGSZB 2006.4.20-i véleménye a következő tárgyban: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a kiegészítő nyugdíjjogosultságok hordozhatóságának javításáról”. Előadó: Ursula ENGELEN-KEFER.

4

(5)  Vö. az „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció által 2005.01.11-én, „Az együttszabályozás és az önszabályozás jelenlegi helyzete az egységes piacon” tárgyában elfogadott tájékoztató jelentéssel (előadó: Bruno VEVER).

5

(6)  Az EGSZB 2005.10.26-i véleménye a következő tárgyban: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a 2007–2013. évi, aktív európai polgárságot támogató, »Európai polgárokat« című program létrehozásáról”, előadó: Daniel LE SCORNET (HL C 28., 2006.2.3).

6

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/173 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/173

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó ütemterv 2006–2010”

COM(2006) 92 final

(2006/C 318/29)

2006. március 1-jén az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció véleményét 2006. július 13-án elfogadta. (Előadó: Grace Attard.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. szeptember 13–14-én tartott 429. plenáris ülésén (a szeptember 13-i ülésnapon) 175 szavazattal 11 ellenében, 9 tartózkodás mellett elfogadta a következő véleményt:

1.   Következtetések és javaslatok

| 1.1 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság politikai szándékát, miszerint a nemek közötti egyenlőség kérdésének központi szerepet szán a 2006–2010-es időszakra vonatkozó ütemtervben. Méltányolja Barroso elnök személyes elkötelezettségét az ütemterv elfogadása iránt, és egyetért annak fontosságával, hogy minden érintett fél vegyen részt a prioritások megvalósításában. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság politikai szándékát, miszerint a nemek közötti egyenlőség kérdésének központi szerepet szán a 2006–2010-es időszakra vonatkozó ütemtervben. Méltányolja Barroso elnök személyes elkötelezettségét az ütemterv elfogadása iránt, és egyetért annak fontosságával, hogy minden érintett fél vegyen részt a prioritások megvalósításában.

1.2   Az EGSZB

| — | elismeri, hogy a nők részvételi arányának növeléséhez közös prioritásokra van szükség a foglalkoztatáspolitikák összehangolása terén; |
| --- | --- |

—

elismeri, hogy a nők részvételi arányának növeléséhez közös prioritásokra van szükség a foglalkoztatáspolitikák összehangolása terén;

| — | megállapítja, hogy valamennyi tagállamban a nemzeti kormány, az egyenlőségért küzdő nemzeti szervezetek és a szociális partnerek egyértelmű kötelessége annak biztosítása, hogy az általuk bevezetett fizetési rendszerek ne eredményezzék a férfiak és a nők közötti megkülönböztetésen alapuló bérkülönbségek kialakulását; |
| --- | --- |

—

megállapítja, hogy valamennyi tagállamban a nemzeti kormány, az egyenlőségért küzdő nemzeti szervezetek és a szociális partnerek egyértelmű kötelessége annak biztosítása, hogy az általuk bevezetett fizetési rendszerek ne eredményezzék a férfiak és a nők közötti megkülönböztetésen alapuló bérkülönbségek kialakulását;

| — | javasolja, hogy a női vállalkozókkal kapcsolatos stratégiák arra irányuljanak, hogy a nők könnyebben hozzáférjenek a bankhitelekhez és a banki szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

—

javasolja, hogy a női vállalkozókkal kapcsolatos stratégiák arra irányuljanak, hogy a nők könnyebben hozzáférjenek a bankhitelekhez és a banki szolgáltatásokhoz;

| — | javasolja, hogy a nemzeti tantervek foglalják magukban a vállalkozói ismeretek oktatását a középfokú oktatás és a felnőttképzés szintjén, különösen a nők körében, és hogy tegyenek intézkedéseket annak érdekében, hogy több nő szerezzen oklevelet a természettudományok/műszaki tudományok terén, hogy megszűnjön a műszaki területeken, például a mérnöki tudományok és az IKT-val kapcsolatos szolgáltatások terén a nők és férfiak foglalkoztatásával kapcsolatban jelenleg meglévő szakadék; |
| --- | --- |

—

javasolja, hogy a nemzeti tantervek foglalják magukban a vállalkozói ismeretek oktatását a középfokú oktatás és a felnőttképzés szintjén, különösen a nők körében, és hogy tegyenek intézkedéseket annak érdekében, hogy több nő szerezzen oklevelet a természettudományok/műszaki tudományok terén, hogy megszűnjön a műszaki területeken, például a mérnöki tudományok és az IKT-val kapcsolatos szolgáltatások terén a nők és férfiak foglalkoztatásával kapcsolatban jelenleg meglévő szakadék;

| — | indítványozza, hogy erősíteni kell a szociális védelem terén a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos stratégiákat és a szegénység elleni küzdelmet annak biztosítása érdekében, hogy az adórendszerek és a szociális biztonsági rendszerek vegyék figyelembe a szegénység által veszélyeztetett nők, különösen az egyedülálló anyák szükségleteit; olyan konkrét politikai javaslatokra is szükség van, amelyeknek az a célja, hogy piacképes szakképzettség megszerzésére ösztönözzék az egyedülálló szülőket, és megkönnyítsék az álláshoz jutásukat; |
| --- | --- |

—

indítványozza, hogy erősíteni kell a szociális védelem terén a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos stratégiákat és a szegénység elleni küzdelmet annak biztosítása érdekében, hogy az adórendszerek és a szociális biztonsági rendszerek vegyék figyelembe a szegénység által veszélyeztetett nők, különösen az egyedülálló anyák szükségleteit; olyan konkrét politikai javaslatokra is szükség van, amelyeknek az a célja, hogy piacképes szakképzettség megszerzésére ösztönözzék az egyedülálló szülőket, és megkönnyítsék az álláshoz jutásukat;

| — | úgy véli, hogy a nemzeti egészségügyi és hosszú távú gondozási stratégiáknak magukban kell foglalniuk olyan integrált politikákat, amelyek foglalkoznak a nőkre vonatkozó munkahelyi egészségügyi előírásokkal; |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy a nemzeti egészségügyi és hosszú távú gondozási stratégiáknak magukban kell foglalniuk olyan integrált politikákat, amelyek foglalkoznak a nőkre vonatkozó munkahelyi egészségügyi előírásokkal;

| — | felszólít arra, hogy fokozottan vegyék figyelembe, tanulmányozzák és elemezzék a mások gondozásával kapcsolatos követelmények hatását, valamint a nők fizikai és mentális egészségének ebből következő kimerítő igénybevételét; |
| --- | --- |

—

felszólít arra, hogy fokozottan vegyék figyelembe, tanulmányozzák és elemezzék a mások gondozásával kapcsolatos követelmények hatását, valamint a nők fizikai és mentális egészségének ebből következő kimerítő igénybevételét;

| — | úgy gondolja, hogy a nyílt koordinációs módszert alkalmazni kellene az egészségügyi ellátás terén, és magában kellene foglalnia a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos célkitűzéseket; |
| --- | --- |

—

úgy gondolja, hogy a nyílt koordinációs módszert alkalmazni kellene az egészségügyi ellátás terén, és magában kellene foglalnia a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos célkitűzéseket;

| — | megerősíti a migráció elnőiesedésének jelenségét, és javasolja, hogy a nemek közötti egyenlőséget teljes mértékben érvényesítsék az EU politikájában és intézkedéseiben a migrációs folyamat minden egyes szakaszában; |
| --- | --- |

—

megerősíti a migráció elnőiesedésének jelenségét, és javasolja, hogy a nemek közötti egyenlőséget teljes mértékben érvényesítsék az EU politikájában és intézkedéseiben a migrációs folyamat minden egyes szakaszában;

| — | elismeri, hogy a gyermekek, valamint az eltartott idősek és a fogyatékossággal élők gondozásának biztosítása szempontjából fontos az intézkedések kidolgozása, többek között a pontos célok és mutatók meghatározása; |
| --- | --- |

—

elismeri, hogy a gyermekek, valamint az eltartott idősek és a fogyatékossággal élők gondozásának biztosítása szempontjából fontos az intézkedések kidolgozása, többek között a pontos célok és mutatók meghatározása;

| — | javasolja, hogy célokat és határidőket tűzzenek ki annak érdekében, hogy minden döntéshozatali formában növekedjen a nők részvételi aránya; |
| --- | --- |

—

javasolja, hogy célokat és határidőket tűzzenek ki annak érdekében, hogy minden döntéshozatali formában növekedjen a nők részvételi aránya;

| — | javasolja a nőkkel szembeni erőszakra vonatkozó európai cselekvési terv kidolgozását; |
| --- | --- |

—

javasolja a nőkkel szembeni erőszakra vonatkozó európai cselekvési terv kidolgozását;

| — | felhívja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre intézkedések annak biztosítására, hogy a szexuális kizsákmányolás céljából folytatott emberkereskedelem áldozatai több jogot és támogatást kapjanak; |
| --- | --- |

—

felhívja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre intézkedések annak biztosítására, hogy a szexuális kizsákmányolás céljából folytatott emberkereskedelem áldozatai több jogot és támogatást kapjanak;

| — | javasolja, hogy dolgozzanak ki páneurópai figyelemfelkeltő intézkedéseket a sértő szexista megnyilvánulásokra és a nők médiában való lealacsonyító ábrázolására vonatkozó zéró toleranciával kapcsolatban; |
| --- | --- |

—

javasolja, hogy dolgozzanak ki páneurópai figyelemfelkeltő intézkedéseket a sértő szexista megnyilvánulásokra és a nők médiában való lealacsonyító ábrázolására vonatkozó zéró toleranciával kapcsolatban;

| — | megállapítja, hogy a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az audiovizuális kereskedelmi hirdetések ne tartalmazzanak faj, nem vagy állampolgárság alapján történő megkülönböztetést, ahogy azt az Európai Bizottság által javasolt, a televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezések összehangolásáról szóló irányelv (1) ajánlja; |
| --- | --- |

—

megállapítja, hogy a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az audiovizuális kereskedelmi hirdetések ne tartalmazzanak faj, nem vagy állampolgárság alapján történő megkülönböztetést, ahogy azt az Európai Bizottság által javasolt, a televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezések összehangolásáról szóló irányelv (1) ajánlja;

| — | javasolja, hogy a médiával kapcsolatos képzést biztosító intézményekben a nemek egyenjogúságával foglalkozó modulokat vezessenek be, valamint erőteljes mechanizmusokat, amelyeknek az a célja, hogy a médiaipar valamennyi döntéshozatali szintjén kialakuljon a nemek kiegyensúlyozott részvétele; |
| --- | --- |

—

javasolja, hogy a médiával kapcsolatos képzést biztosító intézményekben a nemek egyenjogúságával foglalkozó modulokat vezessenek be, valamint erőteljes mechanizmusokat, amelyeknek az a célja, hogy a médiaipar valamennyi döntéshozatali szintjén kialakuljon a nemek kiegyensúlyozott részvétele;

| — | javasolja, hogy az EU az „EU Development Policywomen” keretében megfelelő hozzáféréssel rendelkezzen a főleg a női szervezetek által végrehajtott nemzeti projektek útján továbbított uniós pénzügyi támogatáshoz; |
| --- | --- |

—

javasolja, hogy az EU az „EU Development Policywomen” keretében megfelelő hozzáféréssel rendelkezzen a főleg a női szervezetek által végrehajtott nemzeti projektek útján továbbított uniós pénzügyi támogatáshoz;

| — | felszólít arra, hogy az Európai Bizottság Humanitárius Segélyek Hivatalának (ECHO) politikájában kiemelten kezeljék az összeütközések során szexuális erőszak áldozatává vált nőknek nyújtandó segélyt és pénzügyi támogatást; |
| --- | --- |

—

felszólít arra, hogy az Európai Bizottság Humanitárius Segélyek Hivatalának (ECHO) politikájában kiemelten kezeljék az összeütközések során szexuális erőszak áldozatává vált nőknek nyújtandó segélyt és pénzügyi támogatást;

| — | úgy véli, hogy a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó szabályozás fejlesztése döntő fontosságú az ütemterv sikere szempontjából; javasolja a szervezett civil társadalommal, különösen a nemzeti szintű női szervezetekkel való párbeszéd és konzultáció mechanizmusainak megerősítését; |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó szabályozás fejlesztése döntő fontosságú az ütemterv sikere szempontjából; javasolja a szervezett civil társadalommal, különösen a nemzeti szintű női szervezetekkel való párbeszéd és konzultáció mechanizmusainak megerősítését;

| — | sürgeti az Európai Bizottság Költségvetési Főigazgatóságán belüli, a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó költségvetési munkacsoport létrehozását, valamint, hogy évente készítsék el az EU-költségvetés nemekre gyakorolt hatásának külön vizsgálatát. |
| --- | --- |

—

sürgeti az Európai Bizottság Költségvetési Főigazgatóságán belüli, a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kérdésekkel foglalkozó költségvetési munkacsoport létrehozását, valamint, hogy évente készítsék el az EU-költségvetés nemekre gyakorolt hatásának külön vizsgálatát.

2.   Indokolás

2.1   Az európai bizottsági közlemény lényegi tartalma

| 2.1.1 | Az EU számottevő haladást ért el a nemek közötti egyenlőség megteremtésében, amelyben az egyenlő bánásmódról szóló jogszabályok, a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének elve, a nők helyzetének erősítését szolgáló különleges intézkedések, a cselekvési programok, a szociális párbeszéd és a civil társadalommal folytatott párbeszéd fontos szerepet játszott. Ugyanakkor az egyenlőtlenségek változatlanul jelen vannak, sőt, tovább mélyülhetnek, mivel a fokozódó globális gazdasági verseny rugalmasabb és mobilabb munkaerőt igényel. Ez a nőket hatványozottan érintheti, hiszen nekik gyakran választani kell a gyermekvállalás vagy a karrier között a rugalmas munkaszerződés-formák vagy a gondozási szolgáltatások hiánya, a nemekhez kötődő rögzült sztereotípiák, vagy a családi kötelezettségek férfiak és nők közötti egyenlőtlen megoszlása miatt. |
| --- | --- |

2.1.1

Az EU számottevő haladást ért el a nemek közötti egyenlőség megteremtésében, amelyben az egyenlő bánásmódról szóló jogszabályok, a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének elve, a nők helyzetének erősítését szolgáló különleges intézkedések, a cselekvési programok, a szociális párbeszéd és a civil társadalommal folytatott párbeszéd fontos szerepet játszott. Ugyanakkor az egyenlőtlenségek változatlanul jelen vannak, sőt, tovább mélyülhetnek, mivel a fokozódó globális gazdasági verseny rugalmasabb és mobilabb munkaerőt igényel. Ez a nőket hatványozottan érintheti, hiszen nekik gyakran választani kell a gyermekvállalás vagy a karrier között a rugalmas munkaszerződés-formák vagy a gondozási szolgáltatások hiánya, a nemekhez kötődő rögzült sztereotípiák, vagy a családi kötelezettségek férfiak és nők közötti egyenlőtlen megoszlása miatt.

| 2.1.2 | A Bizottság ütemterve a 2006–2010 közötti időszakra a nemek egyenlőségével kapcsolatos uniós intézkedések következő hat prioritási területét vázolja fel:






  — | a nők és a férfiak egyenlő mértékű gazdasági függetlensége; |
| --- | --- | --- |

2.1.2

A Bizottság ütemterve a 2006–2010 közötti időszakra a nemek egyenlőségével kapcsolatos uniós intézkedések következő hat prioritási területét vázolja fel:

—

a nők és a férfiak egyenlő mértékű gazdasági függetlensége;

| — | a szakmai és a magánélet összeegyeztetése; |
| --- | --- |

—

a szakmai és a magánélet összeegyeztetése;

| — | a két nem egyenlő arányú képviselete a döntéshozatalban; |
| --- | --- |

—

a két nem egyenlő arányú képviselete a döntéshozatalban;

| — | a szexuális erőszak valamennyi formájának felszámolása; |
| --- | --- |

—

a szexuális erőszak valamennyi formájának felszámolása;

| — | a nemekhez kötődő sztereotípiák leküzdése; |
| --- | --- |

—

a nemekhez kötődő sztereotípiák leküzdése;

| — | a nemek közötti egyenlőség előmozdítása a kül- és fejlesztési politikákban. |
| --- | --- |

—

a nemek közötti egyenlőség előmozdítása a kül- és fejlesztési politikákban.

Az ütemterv minden egyes területre vonatkozóan meghatározza az elsődleges célokat és intézkedéseket. Az Európai Bizottság azonban egyedül nem valósíthatja meg e célkitűzéseket, mivel számos olyan terület van, ahol a fellépések súlypontja a tagállamok szintjén található. Ez az ütemterv illusztrálja tehát azt az elkötelezettséget, amellyel az Európai Bizottság támogatja a nők és a férfiak közötti egyenlőségről szóló programot, és szorosabbra fűzi a tagállamokkal és egyéb szereplőkkel fenntartott partnerséget.

| 2.1.3 | Az Európai Bizottság a nemek egyenlőségére vonatkozó szabályozás fejlesztése érdekében számos kulcsfontosságú intézkedést is kidolgoz, és elkötelezi magát az iránt, hogy szorosan nyomon követi az előrehaladást. |
| --- | --- |

2.1.3

Az Európai Bizottság a nemek egyenlőségére vonatkozó szabályozás fejlesztése érdekében számos kulcsfontosságú intézkedést is kidolgoz, és elkötelezi magát az iránt, hogy szorosan nyomon követi az előrehaladást.

2.2   Általános megjegyzések

| 2.2.1 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság politikai szándékát, miszerint a nemek közötti egyenlőség kérdésének központi szerepet szán a 2006–2010-es időszakra vonatkozó ütemtervben. Méltányolja Barroso elnök személyes elkötelezettségét az ütemterv elfogadása iránt, és egyetért annak fontosságával, hogy minden érintett fél részt vegyen a prioritások megvalósításában. |
| --- | --- |

2.2.1

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság politikai szándékát, miszerint a nemek közötti egyenlőség kérdésének központi szerepet szán a 2006–2010-es időszakra vonatkozó ütemtervben. Méltányolja Barroso elnök személyes elkötelezettségét az ütemterv elfogadása iránt, és egyetért annak fontosságával, hogy minden érintett fél részt vegyen a prioritások megvalósításában.

| 2.2.2 | A nemek közötti egyenlőség alapvető jog, az Európai Unió és a tagállamok közös értéke, és a növekedéssel, foglalkoztatással és társadalmi kohézióval kapcsolatos uniós célkitűzések megvalósításának nélkülözhetetlen feltétele, amelyek egyúttal a lisszaboni menetrend főbb pilléreit alkotják. Az EGSZB támogatja az ütemtervben foglalt stratégiát, amely a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésének és a konkrét intézkedéseknek a kettős megközelítésén alapul. |
| --- | --- |

2.2.2

A nemek közötti egyenlőség alapvető jog, az Európai Unió és a tagállamok közös értéke, és a növekedéssel, foglalkoztatással és társadalmi kohézióval kapcsolatos uniós célkitűzések megvalósításának nélkülözhetetlen feltétele, amelyek egyúttal a lisszaboni menetrend főbb pilléreit alkotják. Az EGSZB támogatja az ütemtervben foglalt stratégiát, amely a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésének és a konkrét intézkedéseknek a kettős megközelítésén alapul.

| 2.2.3 | A nők által többek között a kulcsfontosságú területeken, például az oktatásban és kutatásban elért előrehaladás nem tükröződik teljes mértékben a nők munkaerő-piaci helyzetében. Az EU egyszerűen nem engedheti meg magának, hogy ne használja ki teljesen az emberi tőkében rejlő lehetőségeket. Ugyanakkor az alacsony születési arányt eredményező demográfiai változás és a csökkenő munkaerő olyan kihívásokat jelentenek, amelyek veszélyeztetik az EU politikai és gazdasági szerepét. |
| --- | --- |

2.2.3

A nők által többek között a kulcsfontosságú területeken, például az oktatásban és kutatásban elért előrehaladás nem tükröződik teljes mértékben a nők munkaerő-piaci helyzetében. Az EU egyszerűen nem engedheti meg magának, hogy ne használja ki teljesen az emberi tőkében rejlő lehetőségeket. Ugyanakkor az alacsony születési arányt eredményező demográfiai változás és a csökkenő munkaerő olyan kihívásokat jelentenek, amelyek veszélyeztetik az EU politikai és gazdasági szerepét.

| 2.2.4 | Az EGSZB az Európai Bizottság arra vonatkozó célkitűzését is üdvözli, hogy foglalkozzon a szexuális erőszak és szexuális célú emberkereskedelem problémájával és felszámolja azt. Ezek akadályozzák a nemek közötti egyenlőség megteremtését és sértik a nők emberi jogait. |
| --- | --- |

2.2.4

Az EGSZB az Európai Bizottság arra vonatkozó célkitűzését is üdvözli, hogy foglalkozzon a szexuális erőszak és szexuális célú emberkereskedelem problémájával és felszámolja azt. Ezek akadályozzák a nemek közötti egyenlőség megteremtését és sértik a nők emberi jogait.

| 2.2.5 | Ezenkívül az EGSZB támogatja az Európai Bizottságnak a globális kihívások megoldása, valamint a nők emberi jogainak védelme és az EU valamennyi releváns külső politikájába, intézkedésébe és programjába történő beépítése iránti elkötelezettségét. |
| --- | --- |

2.2.5

Ezenkívül az EGSZB támogatja az Európai Bizottságnak a globális kihívások megoldása, valamint a nők emberi jogainak védelme és az EU valamennyi releváns külső politikájába, intézkedésébe és programjába történő beépítése iránti elkötelezettségét.

2.3   Az I. résszel kapcsolatos részletes megjegyzések: a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó intézkedés kiemelt területei

| 2.3.1 | Az ütemtervben meghatározott kiemelt területekkel kapcsolatos kérdések sikeres megoldásához, valamint annak biztosítására, hogy a nemek egyenlőségének elve világosan megjelenjen valamennyi politikában az EU megfelelő szintjén és nemzeti szinten is integrált stratégiákra van szükség. A nemek egyenlőségének nemzeti szinten történő általános érvényesítésének biztosításához szükség van az EU mechanizmusainak megerősítésére és forrásainak bővítésére, ahogy azt a Tanács 2006. tavaszi ülésén elfogadott, a nemek egyenlőségének kérdésével foglalkozó paktum megállapítja. |
| --- | --- |

2.3.1

Az ütemtervben meghatározott kiemelt területekkel kapcsolatos kérdések sikeres megoldásához, valamint annak biztosítására, hogy a nemek egyenlőségének elve világosan megjelenjen valamennyi politikában az EU megfelelő szintjén és nemzeti szinten is integrált stratégiákra van szükség. A nemek egyenlőségének nemzeti szinten történő általános érvényesítésének biztosításához szükség van az EU mechanizmusainak megerősítésére és forrásainak bővítésére, ahogy azt a Tanács 2006. tavaszi ülésén elfogadott, a nemek egyenlőségének kérdésével foglalkozó paktum megállapítja.

| 2.3.2 | Az ütemterv tényleges nyomon követését a tagállamokkal együttműködve kell végrehajtani. Jóllehet az előrehaladás nyomon követésére szolgáló mutatók már rendelkezésre állnak, fontos beszerezni EU-szintű összehasonlítható adatokat is. |
| --- | --- |

2.3.2

Az ütemterv tényleges nyomon követését a tagállamokkal együttműködve kell végrehajtani. Jóllehet az előrehaladás nyomon követésére szolgáló mutatók már rendelkezésre állnak, fontos beszerezni EU-szintű összehasonlítható adatokat is.

2.3.3   A nők és a férfiak egyenlő mértékű gazdasági függetlenségének megvalósítása

2.3.3.1   A lisszaboni foglalkoztatási célok elérése

| 2.3.3.1.1 | A lisszaboni foglalkoztatási célok a nőkre vonatkozóan 60 %-os foglalkoztatási arány elérését írják elő 2010-re. A tagállamok által a lisszaboni stratégiával, a növekedésre és munkahelyteremtésre vonatkozó programmal kapcsolatban vállalt kötelezettségek, valamint a foglalkoztatás terén meglévő, a nemek egyenlőségére vonatkozó kötelező erejű EU-szabályok ellenére továbbra is komoly szakadékok vannak a nemek között. A nők foglalkoztatási aránya alacsonyabb (55,7 %, míg a férfiaké 70 %), és ez még sokkal alacsonyabb (31,7 %) az idősebb, 55 és 64 év közötti nők esetében. A munkanélküliség aránya is magasabb a nők körében, mint a férfiaké (9,7 % szemben a férfiak 7,8 %-ával). A munkahelyteremtésre és növekedésre vonatkozó lisszaboni stratégia nemekkel kapcsolatos dimenzióját meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

2.3.3.1.1

A lisszaboni foglalkoztatási célok a nőkre vonatkozóan 60 %-os foglalkoztatási arány elérését írják elő 2010-re. A tagállamok által a lisszaboni stratégiával, a növekedésre és munkahelyteremtésre vonatkozó programmal kapcsolatban vállalt kötelezettségek, valamint a foglalkoztatás terén meglévő, a nemek egyenlőségére vonatkozó kötelező erejű EU-szabályok ellenére továbbra is komoly szakadékok vannak a nemek között. A nők foglalkoztatási aránya alacsonyabb (55,7 %, míg a férfiaké 70 %), és ez még sokkal alacsonyabb (31,7 %) az idősebb, 55 és 64 év közötti nők esetében. A munkanélküliség aránya is magasabb a nők körében, mint a férfiaké (9,7 % szemben a férfiak 7,8 %-ával). A munkahelyteremtésre és növekedésre vonatkozó lisszaboni stratégia nemekkel kapcsolatos dimenzióját meg kell erősíteni.

| 2.3.3.1.2 | Az Európai Bizottság az egyenlő bánásmódra vonatkozó jogszabályok betartására, az új strukturális alapok hatékony felhasználására, valamint arra helyezi a hangsúlyt, hogy az adó- és a juttatási rendszerhez kapcsolódó jogoknak az egyéni sajátságokhoz való igazítása révén a munka kifizetődővé váljon. Az EGSZB üdvözli A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének létrehozását, amely hatékony működéséhez azonban megfelelő humán erőforrásokra és pénzügyi források szükségesek (2). |
| --- | --- |

2.3.3.1.2

Az Európai Bizottság az egyenlő bánásmódra vonatkozó jogszabályok betartására, az új strukturális alapok hatékony felhasználására, valamint arra helyezi a hangsúlyt, hogy az adó- és a juttatási rendszerhez kapcsolódó jogoknak az egyéni sajátságokhoz való igazítása révén a munka kifizetődővé váljon. Az EGSZB üdvözli A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének létrehozását, amely hatékony működéséhez azonban megfelelő humán erőforrásokra és pénzügyi források szükségesek (2).

| 2.3.3.1.3 | Az EGSZB elismeri, hogy a foglalkoztatáspolitikák összehangolása terén közös prioritásokra van szükség a nők részvételi arányának növelése érdekében. A nemzeti reformprogramok vizsgálata során az Európai Bizottságnak biztosítania kell, hogy a nemek közötti szakadék problémáját kiemelten kezeljék és megtegyék a szükséges intézkedést. |
| --- | --- |

2.3.3.1.3

Az EGSZB elismeri, hogy a foglalkoztatáspolitikák összehangolása terén közös prioritásokra van szükség a nők részvételi arányának növelése érdekében. A nemzeti reformprogramok vizsgálata során az Európai Bizottságnak biztosítania kell, hogy a nemek közötti szakadék problémáját kiemelten kezeljék és megtegyék a szükséges intézkedést.

| 2.3.3.1.4 | Az EGSZB úgy véli, hogy valamennyi tagállamban a nemzeti kormány, az egyenlőségért küzdő nemzeti szervezetek és a szociális partnerek egyértelmű kötelessége annak biztosítása, hogy az általuk bevezetett fizetési rendszerek ne eredményezzék a férfiak és a nők közötti megkülönböztetésen alapuló bérkülönbségek kialakulását; |
| --- | --- |

2.3.3.1.4

Az EGSZB úgy véli, hogy valamennyi tagállamban a nemzeti kormány, az egyenlőségért küzdő nemzeti szervezetek és a szociális partnerek egyértelmű kötelessége annak biztosítása, hogy az általuk bevezetett fizetési rendszerek ne eredményezzék a férfiak és a nők közötti megkülönböztetésen alapuló bérkülönbségek kialakulását;

| 2.3.3.1.5 | Az EGSZB-t aggasztja, hogy bizonyos új munkaszervezeti formák a munkavállalók kizsákmányolásához vezethetnek, valamint olyan bizonytalan álláshelyek kialakulásához, amelyeket gyakran nők töltenek be, és szilárd meggyőződése, hogy a rugalmasságnak és a biztonságnak kiegyensúlyozott viszonyban kell lenniük egymással.
  Az EGSZB úgy véli, hogy a fogyatékkal élő nők foglalkoztatását akadályozó tényezőkkel kapcsolatos, nemek szerinti, megbízható és összehasonlítható adatok rendkívül fontosak a munkaerő-piaci integrációjuk szempontjából. |
| --- | --- |

2.3.3.1.5

Az EGSZB-t aggasztja, hogy bizonyos új munkaszervezeti formák a munkavállalók kizsákmányolásához vezethetnek, valamint olyan bizonytalan álláshelyek kialakulásához, amelyeket gyakran nők töltenek be, és szilárd meggyőződése, hogy a rugalmasságnak és a biztonságnak kiegyensúlyozott viszonyban kell lenniük egymással.

Az EGSZB úgy véli, hogy a fogyatékkal élő nők foglalkoztatását akadályozó tényezőkkel kapcsolatos, nemek szerinti, megbízható és összehasonlítható adatok rendkívül fontosak a munkaerő-piaci integrációjuk szempontjából.

2.3.3.2   A férfi és női bérek közötti különbségek felszámolása

| 2.3.3.2.1 | Az egyenlő díjazásra vonatkozó EU-jogszabályok ellenére a nők az EU-ban átlagosan 15 %-kal keresnek kevesebbet, mint a férfiak (3), és ez a szakadék sokkal lassabb ütemben csökken a nemek foglalkoztatása terén meglévőnél. Ez a szakadék a nőkkel szembeni közvetlen és közvetett megkülönböztetés, valamint a strukturális egyenlőtlenségek – például ágazati, foglalkozási és munkarenddel kapcsolatos szegregáció, a szakmai előmenetel megszakítása gyermekgondozás vagy más családtag gondozása miatt, az oktatáshoz és képzéshez való hozzáférés, részrehajló értékelés és fizetési rendszerek, valamint sztereotípiák – következtében marad továbbra is fenn. A technikai, humán és pénzügyi erőforrások nem feltétlenül állnak rendelkezésre valamennyi tagállamban. |
| --- | --- |

2.3.3.2.1

Az egyenlő díjazásra vonatkozó EU-jogszabályok ellenére a nők az EU-ban átlagosan 15 %-kal keresnek kevesebbet, mint a férfiak (3), és ez a szakadék sokkal lassabb ütemben csökken a nemek foglalkoztatása terén meglévőnél. Ez a szakadék a nőkkel szembeni közvetlen és közvetett megkülönböztetés, valamint a strukturális egyenlőtlenségek – például ágazati, foglalkozási és munkarenddel kapcsolatos szegregáció, a szakmai előmenetel megszakítása gyermekgondozás vagy más családtag gondozása miatt, az oktatáshoz és képzéshez való hozzáférés, részrehajló értékelés és fizetési rendszerek, valamint sztereotípiák – következtében marad továbbra is fenn. A technikai, humán és pénzügyi erőforrások nem feltétlenül állnak rendelkezésre valamennyi tagállamban.

| 2.3.3.2.2 | Az Európai Bizottságnak a férfi- és női bérek közötti különbségekről és a szociális partnerek bevonásáról szóló, rövidesen elkészülő közleményében biztosítania kell, hogy az egyenlőségi jogokra vonatkozó nemzeti jogi rendelkezések egységesebbek legyenek, valamint hogy könnyen hozzá lehessen férni a jogorvoslati lehetőségekhez. |
| --- | --- |

2.3.3.2.2

Az Európai Bizottságnak a férfi- és női bérek közötti különbségekről és a szociális partnerek bevonásáról szóló, rövidesen elkészülő közleményében biztosítania kell, hogy az egyenlőségi jogokra vonatkozó nemzeti jogi rendelkezések egységesebbek legyenek, valamint hogy könnyen hozzá lehessen férni a jogorvoslati lehetőségekhez.

2.3.3.3   Női vállalkozók

| 2.3.3.3.1 | Az EU-ban átlagosan a vállalkozók 30 %-a nő. A vállalkozás elindításakor, valamint a finanszírozáshoz és a képzéshez való hozzáférés tekintetében gyakorta nagyobb nehézségekkel szembesülnek, mint a férfiak. Folytatni kell az EU vállalkozásokra vonatkozó cselekvési tervét, és annak még inkább érzékenynek kell lennie a nemek egyenlősége iránt. A vállalkozói szellem ösztönzése, az információs és kezdeti támogatás szükséges az új gazdasági társaságok létrehozásának és fejlesztésének különböző módszerekkel, többek között az induló vállalkozások finanszírozáshoz való könnyebb hozzáférése révén történő elősegítése érdekében. A stratégiáknak a nők bankhitelekhez és banki szolgáltatásokhoz való hozzáférését kell javítaniuk. Ezenkívül a női vállalkozók számára lehetővé kell tenni, hogy hálózaton keresztül kapcsolatba lépjenek pénzügyi intézményekkel annak érdekében, hogy személyre szabott támogatási csomagot alakítsanak ki, különös tekintettel a mikrofinanszírozásra. |
| --- | --- |

2.3.3.3.1

Az EU-ban átlagosan a vállalkozók 30 %-a nő. A vállalkozás elindításakor, valamint a finanszírozáshoz és a képzéshez való hozzáférés tekintetében gyakorta nagyobb nehézségekkel szembesülnek, mint a férfiak. Folytatni kell az EU vállalkozásokra vonatkozó cselekvési tervét, és annak még inkább érzékenynek kell lennie a nemek egyenlősége iránt. A vállalkozói szellem ösztönzése, az információs és kezdeti támogatás szükséges az új gazdasági társaságok létrehozásának és fejlesztésének különböző módszerekkel, többek között az induló vállalkozások finanszírozáshoz való könnyebb hozzáférése révén történő elősegítése érdekében. A stratégiáknak a nők bankhitelekhez és banki szolgáltatásokhoz való hozzáférését kell javítaniuk. Ezenkívül a női vállalkozók számára lehetővé kell tenni, hogy hálózaton keresztül kapcsolatba lépjenek pénzügyi intézményekkel annak érdekében, hogy személyre szabott támogatási csomagot alakítsanak ki, különös tekintettel a mikrofinanszírozásra.

| 2.3.3.3.2 | A nemzeti tanterveknek magukban kell foglalniuk a vállalkozói ismeretek oktatását a középfokú oktatás és a felnőttképzés szintjén, különösen a nők körében, annak ösztönzése érdekében, hogy ezen a területen a nők is részt vegyenek az innovatív ötletek létrehozásában. Nem minden nő akar azonban önálló vállalkozó lenni. A nemzeti tanterveknek ezért tájékoztatniuk kell a tanulókat a foglalkoztatással kapcsolatos jogaikról is, és arra kell ösztönözniük őket, hogy a „nem hagyományos” ágazatokban vállaljanak munkát. |
| --- | --- |

2.3.3.3.2

A nemzeti tanterveknek magukban kell foglalniuk a vállalkozói ismeretek oktatását a középfokú oktatás és a felnőttképzés szintjén, különösen a nők körében, annak ösztönzése érdekében, hogy ezen a területen a nők is részt vegyenek az innovatív ötletek létrehozásában. Nem minden nő akar azonban önálló vállalkozó lenni. A nemzeti tanterveknek ezért tájékoztatniuk kell a tanulókat a foglalkoztatással kapcsolatos jogaikról is, és arra kell ösztönözniük őket, hogy a „nem hagyományos” ágazatokban vállaljanak munkát.

| 2.3.3.3.3 | A női vállalkozókra vonatkozó egyedi, de integrált politika elsősorban arra szolgálna, hogy megszűnjön a műszaki területeken, például a mérnöki tudományok és az IKT-val kapcsolatos szolgáltatások, valamint a szakképzettséget igénylő munkakörök terén a nők és férfiak foglalkoztatásával kapcsolatban jelenleg meglévő szakadék. |
| --- | --- |

2.3.3.3.3

A női vállalkozókra vonatkozó egyedi, de integrált politika elsősorban arra szolgálna, hogy megszűnjön a műszaki területeken, például a mérnöki tudományok és az IKT-val kapcsolatos szolgáltatások, valamint a szakképzettséget igénylő munkakörök terén a nők és férfiak foglalkoztatásával kapcsolatban jelenleg meglévő szakadék.

2.3.3.4   A nemek egyenlősége a szociális védelem terén és a szegénység elleni küzdelem

| 2.3.3.4.1 | A szociális védelmi rendszereknek minden akadályozó tényezőt meg kellene szüntetnie annak érdekében, hogy a nők és a férfiak beléphessenek a munkaerőpiacra, és ott megmaradjanak, ezáltal lehetővé téve számukra, hogy önálló nyugdíjjogosultságot szerezzenek. A nőknek rendelkezniük kell nyugdíjjogosultsággal, és a nők jogosultságának garantálása céljából alternatív modelleket kell találni. A nők esetében még mindig valószínűbb, hogy szakmai karrierjük rövidebb és megszakított, és ezért kevesebb joggal rendelkeznek, mint a férfiak. Ez növeli a szegénység kockázatát, különösen az egyedülálló szülők, az idősebb nők vagy a családi vállalkozásokban, például a mezőgazdaság és halászat terén, valamint a kiskereskedelemben és a feldolgozó ágazatokban dolgozó nők esetében. A tagállamoknak a migráns nők kizsákmányolással szembeni védelmét is biztosítaniuk kell ezekben az ágazatokban. |
| --- | --- |

2.3.3.4.1

A szociális védelmi rendszereknek minden akadályozó tényezőt meg kellene szüntetnie annak érdekében, hogy a nők és a férfiak beléphessenek a munkaerőpiacra, és ott megmaradjanak, ezáltal lehetővé téve számukra, hogy önálló nyugdíjjogosultságot szerezzenek. A nőknek rendelkezniük kell nyugdíjjogosultsággal, és a nők jogosultságának garantálása céljából alternatív modelleket kell találni. A nők esetében még mindig valószínűbb, hogy szakmai karrierjük rövidebb és megszakított, és ezért kevesebb joggal rendelkeznek, mint a férfiak. Ez növeli a szegénység kockázatát, különösen az egyedülálló szülők, az idősebb nők vagy a családi vállalkozásokban, például a mezőgazdaság és halászat terén, valamint a kiskereskedelemben és a feldolgozó ágazatokban dolgozó nők esetében. A tagállamoknak a migráns nők kizsákmányolással szembeni védelmét is biztosítaniuk kell ezekben az ágazatokban.

| 2.3.3.4.2 | Erősíteni kell a stratégiákat annak biztosítása érdekében, hogy a szegénység által veszélyeztetett nők – attól függetlenül, hogy részesei-e a munkaerőpiacnak vagy sem – piacképes szakképzettséget szerezzenek, amely a jövőben garantálni fogja anyagi függetlenségüket (4). |
| --- | --- |

2.3.3.4.2

Erősíteni kell a stratégiákat annak biztosítása érdekében, hogy a szegénység által veszélyeztetett nők – attól függetlenül, hogy részesei-e a munkaerőpiacnak vagy sem – piacképes szakképzettséget szerezzenek, amely a jövőben garantálni fogja anyagi függetlenségüket (4).

| 2.3.3.4.3 | Az EGSZB javasolja, hogy a szociális védelem terén a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos stratégiákat és a szegénység elleni küzdelmet erősítsék annak biztosítása érdekében, hogy az adórendszerek és a szociális biztonsági rendszerek vegyék figyelembe a szegénység által veszélyeztetett nők, különösen az egyedülálló anyák szükségleteit. Olyan konkrét politikai javaslatokra is szükség van, amelyeknek az a célja, hogy piacképes szakképzettség megszerzésére ösztönözzék az egyedülálló szülőket, és megkönnyítsék az álláshoz jutásukat. Különösen annak felülvizsgálatára van szükség, helyes-e, hogy a munkanélküli ellátások és az eltartottak után járó kiegészítő juttatások összege, illetve a nemzeti minimálbér között jelenleg csekély a különbség. Ez egyes tagállamokban érezhető problémákat okoz. |
| --- | --- |

2.3.3.4.3

Az EGSZB javasolja, hogy a szociális védelem terén a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos stratégiákat és a szegénység elleni küzdelmet erősítsék annak biztosítása érdekében, hogy az adórendszerek és a szociális biztonsági rendszerek vegyék figyelembe a szegénység által veszélyeztetett nők, különösen az egyedülálló anyák szükségleteit. Olyan konkrét politikai javaslatokra is szükség van, amelyeknek az a célja, hogy piacképes szakképzettség megszerzésére ösztönözzék az egyedülálló szülőket, és megkönnyítsék az álláshoz jutásukat. Különösen annak felülvizsgálatára van szükség, helyes-e, hogy a munkanélküli ellátások és az eltartottak után járó kiegészítő juttatások összege, illetve a nemzeti minimálbér között jelenleg csekély a különbség. Ez egyes tagállamokban érezhető problémákat okoz.

| 2.3.3.4.4 | A gyakorlatban a munka vonzerejének növelése nem korlátozódhat kizárólag a javadalmazásra, hanem más, nem fiskális jellegű ösztönzőkre is ki kell terjednie, például a rugalmas munkavégzésre és az alacsonyan képzett munkavállalók számára biztosítandó képzési lehetőségekre. A szegénység által veszélyeztetett, két- vagy több gyermekes családok számára – függetlenül attól, hogy egy vagy két szülő van a családban – megfelelően támogatott gyermekgondozási lehetőségeket kell biztosítani. |
| --- | --- |

2.3.3.4.4

A gyakorlatban a munka vonzerejének növelése nem korlátozódhat kizárólag a javadalmazásra, hanem más, nem fiskális jellegű ösztönzőkre is ki kell terjednie, például a rugalmas munkavégzésre és az alacsonyan képzett munkavállalók számára biztosítandó képzési lehetőségekre. A szegénység által veszélyeztetett, két- vagy több gyermekes családok számára – függetlenül attól, hogy egy vagy két szülő van a családban – megfelelően támogatott gyermekgondozási lehetőségeket kell biztosítani.

| 2.3.3.4.5 | A szegénység veszélyének leginkább az egyszülős háztartások (az EU-átlag 35 %-a) vannak kitéve, amelyek 85 %-ában a nők töltik be a családfői szerepet. A 65 év feletti nők esetében szintén nagymértékű a szegénység kockázata. Az alacsonyan képzett nőket az a veszély fenyegeti, hogy a nyugdíjkorhatár elérése előtt elküldik őket a munkahelyükről. |
| --- | --- |

2.3.3.4.5

A szegénység veszélyének leginkább az egyszülős háztartások (az EU-átlag 35 %-a) vannak kitéve, amelyek 85 %-ában a nők töltik be a családfői szerepet. A 65 év feletti nők esetében szintén nagymértékű a szegénység kockázata. Az alacsonyan képzett nőket az a veszély fenyegeti, hogy a nyugdíjkorhatár elérése előtt elküldik őket a munkahelyükről.

2.3.3.5   A nemek társadalmi dimenziójának elismerése az egészségügy terén

| 2.3.3.5.1 | A nők és a férfiak az egészségüket befolyásoló jellegzetes egészségügyi kockázatokkal, betegségekkel, problémákkal és gyakorlatokkal találják szemben magukat. Ezek közé tartoznak például a környezeti problémák, például a REACH-javaslatban tárgyalt vegyi anyagok, valamint a gyakran szoptatás útján továbbadott peszticidek problémája. A jelenlegi orvosi kutatások, valamint az egészségügyi és biztonsági előírások inkább a többségében férfiak által betöltött álláshelyekre vonatkoznak. E téren a nők szemszögéből is ismereteket kell szerezni és további kutatásokat kell folytatni, valamint statisztikai adatokat kell gyűjteni és mutatókat kell kidolgozni. |
| --- | --- |

2.3.3.5.1

A nők és a férfiak az egészségüket befolyásoló jellegzetes egészségügyi kockázatokkal, betegségekkel, problémákkal és gyakorlatokkal találják szemben magukat. Ezek közé tartoznak például a környezeti problémák, például a REACH-javaslatban tárgyalt vegyi anyagok, valamint a gyakran szoptatás útján továbbadott peszticidek problémája. A jelenlegi orvosi kutatások, valamint az egészségügyi és biztonsági előírások inkább a többségében férfiak által betöltött álláshelyekre vonatkoznak. E téren a nők szemszögéből is ismereteket kell szerezni és további kutatásokat kell folytatni, valamint statisztikai adatokat kell gyűjteni és mutatókat kell kidolgozni.

| 2.3.3.5.2 | A nők munkahelyi egészségvédelmének és biztonságának azon területeken történő javítására irányuló intézkedés keretében, ahol a nők vannak többségben, a nemzeti egészségügyi és hosszú távú gondozási stratégiáknak integrált politikákat kell magukban foglalniuk, amelyek a női gazdálkodók munkahelyi egészségügyi előírásaival, és általában a gazdálkodó családok női tagjainak egészségével, valamint az ipari ágazatban jellemző ismétlődő jellegű terheléssel foglalkoznak. Ennek tartalmaznia kell az önérvényesítés képességének fejlesztésére irányuló tájékoztatást és oktatást is. |
| --- | --- |

2.3.3.5.2

A nők munkahelyi egészségvédelmének és biztonságának azon területeken történő javítására irányuló intézkedés keretében, ahol a nők vannak többségben, a nemzeti egészségügyi és hosszú távú gondozási stratégiáknak integrált politikákat kell magukban foglalniuk, amelyek a női gazdálkodók munkahelyi egészségügyi előírásaival, és általában a gazdálkodó családok női tagjainak egészségével, valamint az ipari ágazatban jellemző ismétlődő jellegű terheléssel foglalkoznak. Ennek tartalmaznia kell az önérvényesítés képességének fejlesztésére irányuló tájékoztatást és oktatást is.

| 2.3.3.5.3 | Továbbá az EGSZB felszólít arra, hogy fokozottan vegyék figyelembe, tanulmányozzák és elemezzék a mások gondozásával kapcsolatos követelmények hatását és a nők fizikai és mentális egészségének ebből következő kimerítő igénybevételét. |
| --- | --- |

2.3.3.5.3

Továbbá az EGSZB felszólít arra, hogy fokozottan vegyék figyelembe, tanulmányozzák és elemezzék a mások gondozásával kapcsolatos követelmények hatását és a nők fizikai és mentális egészségének ebből következő kimerítő igénybevételét.

| 2.3.3.5.4 | Az EGSZB egyetért az EU nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos célkitűzéseivel, és úgy gondolja, hogy a nyílt koordinációs módszert alkalmazni kellene az egészségügyi ellátás terén, és magában kellene foglalnia a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos célkitűzéseket, továbbá a megelőzési programok megerősítését is. Ezenkívül szükség van a nemek egyenlősége iránt érzékeny kezdeményezések fokozására, amelyek a nemi úton terjedő betegségekkel (többek között HIV/AIDS), valamint a szexuális és reproduktív egészségügyi problémákkal foglalkoznak. |
| --- | --- |

2.3.3.5.4

Az EGSZB egyetért az EU nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos célkitűzéseivel, és úgy gondolja, hogy a nyílt koordinációs módszert alkalmazni kellene az egészségügyi ellátás terén, és magában kellene foglalnia a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos célkitűzéseket, továbbá a megelőzési programok megerősítését is. Ezenkívül szükség van a nemek egyenlősége iránt érzékeny kezdeményezések fokozására, amelyek a nemi úton terjedő betegségekkel (többek között HIV/AIDS), valamint a szexuális és reproduktív egészségügyi problémákkal foglalkoznak.

2.3.3.6   A többszörös – különösen a bevándorló vagy etnikai kisebbséghez tartozó nőkkel szembeni –megkülönböztetés elleni küzdelem

| 2.3.3.6.1 | A hátrányos helyzetű csoportokhoz tartozó nők gyakran rosszabb helyzetben vannak, mint férfitársaik. Sokszor többszörös megkülönböztetésnek vannak kitéve. Ahhoz, hogy munkaerejük teljes kihasználása, valamint az oktatáshoz és képzéshez való hozzáférésük javítása érdekében biztosítani lehessen a nők jogait és polgári részvételét, a migráció és az integrációs politikák terén szükség van a nemek közötti egyenlőség előmozdítására. |
| --- | --- |

2.3.3.6.1

A hátrányos helyzetű csoportokhoz tartozó nők gyakran rosszabb helyzetben vannak, mint férfitársaik. Sokszor többszörös megkülönböztetésnek vannak kitéve. Ahhoz, hogy munkaerejük teljes kihasználása, valamint az oktatáshoz és képzéshez való hozzáférésük javítása érdekében biztosítani lehessen a nők jogait és polgári részvételét, a migráció és az integrációs politikák terén szükség van a nemek közötti egyenlőség előmozdítására.

| 2.3.3.6.2 | Az EGSZB fájlalja, hogy az Európai Tanács által elfogadott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben 2005–2010-ben megvalósítandó hágai célkitűzések nem foglalkoznak a migráns nők sajátos helyzetével. Megerősíti a migráció elnőiesedésének jelenségét, és javasolja, hogy a nemek közötti egyenlőséget teljes mértékben érvényesítsék az EU politikájában és intézkedéseiben a migrációs folyamat minden egyes szakaszában, különösen a befogadás és a befogadó társadalomba való beilleszkedés szakaszában. |
| --- | --- |

2.3.3.6.2

Az EGSZB fájlalja, hogy az Európai Tanács által elfogadott, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben 2005–2010-ben megvalósítandó hágai célkitűzések nem foglalkoznak a migráns nők sajátos helyzetével. Megerősíti a migráció elnőiesedésének jelenségét, és javasolja, hogy a nemek közötti egyenlőséget teljes mértékben érvényesítsék az EU politikájában és intézkedéseiben a migrációs folyamat minden egyes szakaszában, különösen a befogadás és a befogadó társadalomba való beilleszkedés szakaszában.

| 2.3.3.6.3 | A menedékjoggal kapcsolatos meglévő eszközök – különösen az ideiglenes védelem és a fogadási feltételekre vonatkozó minimumszabályok – átültetése és végrehajtása összhangban van az emberi jogokról szóló nemzetközi egyezményekből és az 1951. évi Genfi Egyezményből eredő kötelezettségekkel. Ezenkívül a menekültpolitikákban meg kell jelennie azon nők szexuális jellegű zaklatása problémájának, akik emiatt menekülnek el hazájukból. |
| --- | --- |

2.3.3.6.3

A menedékjoggal kapcsolatos meglévő eszközök – különösen az ideiglenes védelem és a fogadási feltételekre vonatkozó minimumszabályok – átültetése és végrehajtása összhangban van az emberi jogokról szóló nemzetközi egyezményekből és az 1951. évi Genfi Egyezményből eredő kötelezettségekkel. Ezenkívül a menekültpolitikákban meg kell jelennie azon nők szexuális jellegű zaklatása problémájának, akik emiatt menekülnek el hazájukból.

2.3.3.7   Az e területen az Európai Bizottság által meghatározott kulcsfontosságú intézkedések

| 2.3.3.7.1 | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság által meghatározott kulcsfontosságú intézkedéseket, különösen azokat, amelyek hangsúlyt helyeznek a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének nyomon követésére és megerősítésére. Egyetért a – többek között – a nyugdíjakat, a társadalmi integrációt, az egészségügyi és hosszú távú ellátást magában foglaló nyílt koordinációs módszer ésszerűsítésére irányuló kezdeményezésekkel. A súlyt e téren a férfiak és a nők közötti egyenlőség támogatására kell helyezni (5). |
| --- | --- |

2.3.3.7.1

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság által meghatározott kulcsfontosságú intézkedéseket, különösen azokat, amelyek hangsúlyt helyeznek a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének nyomon követésére és megerősítésére. Egyetért a – többek között – a nyugdíjakat, a társadalmi integrációt, az egészségügyi és hosszú távú ellátást magában foglaló nyílt koordinációs módszer ésszerűsítésére irányuló kezdeményezésekkel. A súlyt e téren a férfiak és a nők közötti egyenlőség támogatására kell helyezni (5).

2.3.4   A szakmai, magán- és családi élet összeegyeztethetőségének javítása

| 2.3.4.1 | Az EGSZB elismeri annak jelentőségét, hogy intézkedéseket dolgozzanak ki – többek között pontos célokat és mutatókat határozzanak meg – annak érdekében, hogy a születéstől a tanköteles korig gyermekgondozási lehetőségeket, valamint más eltartott személyek számára megfizethető és hozzáférhető gondozási szolgáltatásokat biztosítsanak, mivel ez közvetlen hatást gyakorol a nők fizetett munkában való részvételére. Ezenkívül a gyerekek iskolás évei alatt a szülők munkaidejéhez igazodó, az órák befejezése utáni szolgáltatásokat kell bevezetni. |
| --- | --- |

2.3.4.1

Az EGSZB elismeri annak jelentőségét, hogy intézkedéseket dolgozzanak ki – többek között pontos célokat és mutatókat határozzanak meg – annak érdekében, hogy a születéstől a tanköteles korig gyermekgondozási lehetőségeket, valamint más eltartott személyek számára megfizethető és hozzáférhető gondozási szolgáltatásokat biztosítsanak, mivel ez közvetlen hatást gyakorol a nők fizetett munkában való részvételére. Ezenkívül a gyerekek iskolás évei alatt a szülők munkaidejéhez igazodó, az órák befejezése utáni szolgáltatásokat kell bevezetni.

| 2.3.4.2 | Az EGSZB egyetért azzal, hogy fontos egyensúlyt kialakítani a magán- és a szakmai élet között, és elismeri, hogy a rugalmas munkaszerződés-formák előnyeit még nem használják ki olyan széles körben, mint ahogy kellene. Az EGSZB-t aggasztja, hogy bizonyos, új munkaszervezeti formák a munkavállalók kizsákmányolásához vezethetnek, valamint olyan bizonytalan álláshelyek kialakulásához, amelyeket gyakran nők töltenek be, és szilárd meggyőződése, hogy a rugalmasságnak és a biztonságnak kiegyensúlyozott viszonyban kell lenniük egymással. |
| --- | --- |

2.3.4.2

Az EGSZB egyetért azzal, hogy fontos egyensúlyt kialakítani a magán- és a szakmai élet között, és elismeri, hogy a rugalmas munkaszerződés-formák előnyeit még nem használják ki olyan széles körben, mint ahogy kellene. Az EGSZB-t aggasztja, hogy bizonyos, új munkaszervezeti formák a munkavállalók kizsákmányolásához vezethetnek, valamint olyan bizonytalan álláshelyek kialakulásához, amelyeket gyakran nők töltenek be, és szilárd meggyőződése, hogy a rugalmasságnak és a biztonságnak kiegyensúlyozott viszonyban kell lenniük egymással.

| 2.3.4.3 | Az EU elismerte, hogy a nők és a férfiak számára egyaránt fontos a magánélet és a hivatás egyensúlyának megteremtése (6). A férfiak és a nők közötti egyenlő teherelosztás megvalósítása érdekében az otthonokban meg kell változtatni a családi és gondozási feladatok nemek szerinti elosztását. A férfiaknak nagyobb szerepet kell vállalniuk a háztartásban. Továbbá a munkaidőről szóló irányelv felülvizsgálatával kapcsolatban folytatott jelenlegi tárgyalások keretében olyan munkaidő-beosztásokat kell meghatározni, amelyek társadalmi szempontból összeegyeztethetők a családi kötelezettségekkel.
  Az EGSZB elismeri, hogy a gyermekek, valamint az eltartott idősek és a fogyatékossággal élők gondozásának biztosítása szempontjából fontos az intézkedések kidolgozása, többek között a pontos célok és mutatók meghatározása. |
| --- | --- |

2.3.4.3

Az EU elismerte, hogy a nők és a férfiak számára egyaránt fontos a magánélet és a hivatás egyensúlyának megteremtése (6). A férfiak és a nők közötti egyenlő teherelosztás megvalósítása érdekében az otthonokban meg kell változtatni a családi és gondozási feladatok nemek szerinti elosztását. A férfiaknak nagyobb szerepet kell vállalniuk a háztartásban. Továbbá a munkaidőről szóló irányelv felülvizsgálatával kapcsolatban folytatott jelenlegi tárgyalások keretében olyan munkaidő-beosztásokat kell meghatározni, amelyek társadalmi szempontból összeegyeztethetők a családi kötelezettségekkel.

Az EGSZB elismeri, hogy a gyermekek, valamint az eltartott idősek és a fogyatékossággal élők gondozásának biztosítása szempontjából fontos az intézkedések kidolgozása, többek között a pontos célok és mutatók meghatározása.

2.3.5   A férfiak és a nők egyenlő arányú képviseletének elősegítése a döntéshozatalban

| 2.3.5.1 | Azt a problémát, hogy a nők alulreprezentáltak a politikában, a gazdasági döntéshozatalban, valamint a tudomány és a technológia terén, még nem sikerült eredményesen megoldani. Az Európai Bizottság által javasolt kulcsfontosságú intézkedéseknek az a célja, hogy orvosolják ezt az antidemokratikus helyzetet. A tagállamok részéről azonban egyelőre nagyon csekély elkötelezettség tapasztalható a szükséges intézkedések megtétele iránt. A szegregáció mind az állami, mind a magánszektorban megfigyelhető. A nők az állami és a magánszektorban is alulreprezentáltak a legfelső szinten és a döntéshozatali posztokon. |
| --- | --- |

2.3.5.1

Azt a problémát, hogy a nők alulreprezentáltak a politikában, a gazdasági döntéshozatalban, valamint a tudomány és a technológia terén, még nem sikerült eredményesen megoldani. Az Európai Bizottság által javasolt kulcsfontosságú intézkedéseknek az a célja, hogy orvosolják ezt az antidemokratikus helyzetet. A tagállamok részéről azonban egyelőre nagyon csekély elkötelezettség tapasztalható a szükséges intézkedések megtétele iránt. A szegregáció mind az állami, mind a magánszektorban megfigyelhető. A nők az állami és a magánszektorban is alulreprezentáltak a legfelső szinten és a döntéshozatali posztokon.

| 2.3.5.2 | Ezért az EGSZB a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elérésére vonatkozóan célok és határidők bevezetését javasolja a nők minden döntéshozatali formában való részvételi arányának növelése érdekében, mivel úgy véli, hogy ezek révén ténylegesen növelhető lenne a nők részvételi aránya a politikai vezetésben, a gazdasági döntéshozatalban, a tudomány és a technológia terén. |
| --- | --- |

2.3.5.2

Ezért az EGSZB a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elérésére vonatkozóan célok és határidők bevezetését javasolja a nők minden döntéshozatali formában való részvételi arányának növelése érdekében, mivel úgy véli, hogy ezek révén ténylegesen növelhető lenne a nők részvételi aránya a politikai vezetésben, a gazdasági döntéshozatalban, a tudomány és a technológia terén.

| 2.3.5.3 | Ezenkívül az európai intézményeknek az Európai Közösségek tisztviselőinek 2004. 05. 01-jei személyzeti szabályzata 1. d) (77) (96) cikkével összhangban minden olyan szinten határozott intézkedéseket kell végrehajtaniuk, ahol a nők alulreprezentáltak a döntéshozatalban (7). Az ilyen határozott intézkedések eredményét rendszeresen nyomon kell követni és közzé kell tenni. |
| --- | --- |

2.3.5.3

Ezenkívül az európai intézményeknek az Európai Közösségek tisztviselőinek 2004. 05. 01-jei személyzeti szabályzata 1. d) (77) (96) cikkével összhangban minden olyan szinten határozott intézkedéseket kell végrehajtaniuk, ahol a nők alulreprezentáltak a döntéshozatalban (7). Az ilyen határozott intézkedések eredményét rendszeresen nyomon kell követni és közzé kell tenni.

2.3.6   A szexuális erőszak és szexuális célú emberkereskedelem valamennyi formájának felszámolása

| 2.3.6.1 | Az Európai Bizottság elkötelezett az erőszak minden formája elleni küzdelem iránt. A szexuális erőszaknak leginkább a nők válnak áldozatául. Az EGSZB mostanában foglalkozott ezzel a problémával a nőkkel szembeni családon belüli erőszakról szóló saját kezdeményezésű véleményében (8). A nőkkel szemben elkövetett családon belüli erőszak akadályozza a társadalmi integrációjukat, különösen a munkaerő-piaci részvételüket, aminek marginalizáció, szegénység, valamint pénzügyi és anyagi függőség a következménye. A nőkkel szembeni erőszakra vonatkozóan európai cselekvési tervet kell kidolgozni. |
| --- | --- |

2.3.6.1

Az Európai Bizottság elkötelezett az erőszak minden formája elleni küzdelem iránt. A szexuális erőszaknak leginkább a nők válnak áldozatául. Az EGSZB mostanában foglalkozott ezzel a problémával a nőkkel szembeni családon belüli erőszakról szóló saját kezdeményezésű véleményében (8). A nőkkel szemben elkövetett családon belüli erőszak akadályozza a társadalmi integrációjukat, különösen a munkaerő-piaci részvételüket, aminek marginalizáció, szegénység, valamint pénzügyi és anyagi függőség a következménye. A nőkkel szembeni erőszakra vonatkozóan európai cselekvési tervet kell kidolgozni.

| 2.3.6.2 | Az emberkereskedelem problémája önmagában nem oldható meg. Ez a szervezett bűnözés szerves részét képezi, és valamennyi tagállamnak együtt kell működnie egy egységesebb biztonságpolitika és egy közös jogi keret kialakítása érdekében, hogy ezen a területen eredményesen lehessen fellépni. A hágai program (9) és az Egyesült Nemzetek nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezménye (10) meghatározza az EU e területtel kapcsolatos célkitűzéseit. Az EGSZB véleményt fogadott el, amely hangsúlyozza az olyan tényleges biztonság fontosságát, amely egy szabad és nyílt társadalomban a jogrend szerinti igazságosság keretében biztosít védelmet a polgárok számára (11). |
| --- | --- |

2.3.6.2

Az emberkereskedelem problémája önmagában nem oldható meg. Ez a szervezett bűnözés szerves részét képezi, és valamennyi tagállamnak együtt kell működnie egy egységesebb biztonságpolitika és egy közös jogi keret kialakítása érdekében, hogy ezen a területen eredményesen lehessen fellépni. A hágai program (9) és az Egyesült Nemzetek nemzetközi szervezett bűnözés elleni egyezménye (10) meghatározza az EU e területtel kapcsolatos célkitűzéseit. Az EGSZB véleményt fogadott el, amely hangsúlyozza az olyan tényleges biztonság fontosságát, amely egy szabad és nyílt társadalomban a jogrend szerinti igazságosság keretében biztosít védelmet a polgárok számára (11).

| 2.3.6.3 | Az emberkereskedelem áldozatává vált nők akaratuk ellenére nem utasíthatók ki, mivel ha visszatérésre kényszerítik őket, a saját hazájukban az emberkereskedők miatt veszélyben lehetnek. Ehelyett inkább biztosítani kell számukra a tartózkodási jogot abban az országban, ahová vitték őket, valamint az ilyen jog esetleges megsértésével szemben kellő biztosítékokat kell bevezetni. |
| --- | --- |

2.3.6.3

Az emberkereskedelem áldozatává vált nők akaratuk ellenére nem utasíthatók ki, mivel ha visszatérésre kényszerítik őket, a saját hazájukban az emberkereskedők miatt veszélyben lehetnek. Ehelyett inkább biztosítani kell számukra a tartózkodási jogot abban az országban, ahová vitték őket, valamint az ilyen jog esetleges megsértésével szemben kellő biztosítékokat kell bevezetni.

| 2.3.6.4 | Az EGSZB felhívja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre intézkedéseket annak biztosítására, hogy a szexuális kizsákmányolás céljából folytatott emberkereskedelem női áldozatai több jogot és támogatást kapjanak. Főleg a kliensekre irányuló figyelemfelkeltő kampány formájában lépéseket kell tenni a szexuális szolgáltatások iránti egyre növekvő igény csökkentésére. Ennek egy tágabb oktatási kezdeményezés részét kell képeznie, amely az emberek alternatív munkakörökhöz és finanszírozáshoz való hozzáférésének kiterjesztésére irányul. |
| --- | --- |

2.3.6.4

Az EGSZB felhívja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre intézkedéseket annak biztosítására, hogy a szexuális kizsákmányolás céljából folytatott emberkereskedelem női áldozatai több jogot és támogatást kapjanak. Főleg a kliensekre irányuló figyelemfelkeltő kampány formájában lépéseket kell tenni a szexuális szolgáltatások iránti egyre növekvő igény csökkentésére. Ennek egy tágabb oktatási kezdeményezés részét kell képeznie, amely az emberek alternatív munkakörökhöz és finanszírozáshoz való hozzáférésének kiterjesztésére irányul.

| 2.3.6.5 | A tagállamoknak figyelniük kell a szexuális szolgáltatások megvásárlásának kriminalizálódására, de legalább a szexkereskedelem, illetve emberkereskedelem áldozatává vált, vagy abban egyéb okból nem önként részt vevő szereplőinek fokozottabb védelmére. |
| --- | --- |

2.3.6.5

A tagállamoknak figyelniük kell a szexuális szolgáltatások megvásárlásának kriminalizálódására, de legalább a szexkereskedelem, illetve emberkereskedelem áldozatává vált, vagy abban egyéb okból nem önként részt vevő szereplőinek fokozottabb védelmére.

2.3.7   A nemekhez kötődő sztereotípiák leküzdése a társadalomban

| 2.3.7.1 | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a média kulcsszerepet játszik a viselkedési módok és a magatartás formálásában. A nemekhez kötődő sztereotípiáknak az oktatásban, a munkaerőpiacon és a médiában való leküzdését magukban foglaló, javasolt intézkedések ezekkel a kérdésekkel foglalkoznak és iránymutatást adnak a tagállamok számára. |
| --- | --- |

2.3.7.1

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a média kulcsszerepet játszik a viselkedési módok és a magatartás formálásában. A nemekhez kötődő sztereotípiáknak az oktatásban, a munkaerőpiacon és a médiában való leküzdését magukban foglaló, javasolt intézkedések ezekkel a kérdésekkel foglalkoznak és iránymutatást adnak a tagállamok számára.

| 2.3.7.2 | Elismerve, hogy a nők még mindig nem férnek hozzá kellőképpen a médiához, főleg a média döntéshozatali pozícióihoz, az EGSZB egyetért abban, hogy politikákat kell kialakítani a nemek közötti egyenlőség médiában való megvalósításával kapcsolatban. Ezért az EGSZB a következőket javasolja:






  (a) | Páneurópai figyelemfelkeltő intézkedések kidolgozása a sértő szexista megnyilvánulásokra és a nők médiában való lealacsonyító ábrázolására vonatkozó zéró toleranciával kapcsolatban. |
| --- | --- | --- |

2.3.7.2

Elismerve, hogy a nők még mindig nem férnek hozzá kellőképpen a médiához, főleg a média döntéshozatali pozícióihoz, az EGSZB egyetért abban, hogy politikákat kell kialakítani a nemek közötti egyenlőség médiában való megvalósításával kapcsolatban. Ezért az EGSZB a következőket javasolja:

(a)

Páneurópai figyelemfelkeltő intézkedések kidolgozása a sértő szexista megnyilvánulásokra és a nők médiában való lealacsonyító ábrázolására vonatkozó zéró toleranciával kapcsolatban.

| (b) | Ahogy azt az Európai Bizottság által javasolt, a televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezések összehangolásáról szóló irányelv javasolja, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az audiovizuális kereskedelmi hirdetések ne tartalmazzanak faj, nem vagy állampolgárság alapján történő megkülönböztetést (12). |
| --- | --- |

(b)

Ahogy azt az Európai Bizottság által javasolt, a televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezések összehangolásáról szóló irányelv javasolja, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az audiovizuális kereskedelmi hirdetések ne tartalmazzanak faj, nem vagy állampolgárság alapján történő megkülönböztetést (12).

| (c) | A médiával kapcsolatos képzést biztosító intézményekben a nemek egyenjogúságával foglalkozó modulok bevezetésének ösztönzése, valamint olyan erőteljes mechanizmusok kidolgozása, amelyeknek az a célja, hogy a médiaipar valamennyi döntéshozatali szintjén kialakuljon a nemek kiegyensúlyozott részvétele. |
| --- | --- |

(c)

A médiával kapcsolatos képzést biztosító intézményekben a nemek egyenjogúságával foglalkozó modulok bevezetésének ösztönzése, valamint olyan erőteljes mechanizmusok kidolgozása, amelyeknek az a célja, hogy a médiaipar valamennyi döntéshozatali szintjén kialakuljon a nemek kiegyensúlyozott részvétele.

| (d) | Olyan közcélú műsorszolgáltatás kialakítása, amely független tömegtájékoztatási eszközként működik, az emberi jogok és a nemek közötti egyenlőség védelmére irányuló közszolgálati feladatot látva el. |
| --- | --- |

(d)

Olyan közcélú műsorszolgáltatás kialakítása, amely független tömegtájékoztatási eszközként működik, az emberi jogok és a nemek közötti egyenlőség védelmére irányuló közszolgálati feladatot látva el.

| 2.3.7.3 | Az EGSZB egyetért azzal a javasolt intézkedéssel, amely az Európai Bizottság demokrácia, párbeszéd és vita érdekében kidolgozott terve (13) („D-terv”) segítségével a figyelemfelkeltésre irányul, továbbá egyetért az Európai Bizottság tagállamokban működő képviseletei által szervezett, ezzel kapcsolatos tevékenységekkel. |
| --- | --- |

2.3.7.3

Az EGSZB egyetért azzal a javasolt intézkedéssel, amely az Európai Bizottság demokrácia, párbeszéd és vita érdekében kidolgozott terve (13) („D-terv”) segítségével a figyelemfelkeltésre irányul, továbbá egyetért az Európai Bizottság tagállamokban működő képviseletei által szervezett, ezzel kapcsolatos tevékenységekkel.

2.3.8   A nemek közötti egyenlőség előmozdítása az EU-n kívül

| 2.3.8.1 | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság a nők jogainak nemzetközi szintű előmozdításával kapcsolatos szerepét. |
| --- | --- |

2.3.8.1

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság a nők jogainak nemzetközi szintű előmozdításával kapcsolatos szerepét.

| 2.3.8.2 | Az EU kül- és fejlesztési politikájának figyelembe kell vennie azt a tényt, hogy a nők döntő szerepet játszanak a szegénység felszámolásában, és hogy önérvényesítési képességük gazdasági, oktatási, politikai és szexuális szempontú fejlesztése nem csupán rájuk hat ki, hanem a családjukra és a közösségre is. |
| --- | --- |

2.3.8.2

Az EU kül- és fejlesztési politikájának figyelembe kell vennie azt a tényt, hogy a nők döntő szerepet játszanak a szegénység felszámolásában, és hogy önérvényesítési képességük gazdasági, oktatási, politikai és szexuális szempontú fejlesztése nem csupán rájuk hat ki, hanem a családjukra és a közösségre is.

| 2.3.8.3 | Az EU-nak ezenkívül garantálnia kell a nők igényeinek és kilátásainak általános figyelembevételét és nyomon követését nemzeti és EU-szinten egyaránt, valamint biztosítania kell, hogy a nők az EU fejlesztésisegély-politikájának keretében megfelelő hozzáféréssel rendelkezzenek a pénzügyi támogatáshoz. |
| --- | --- |

2.3.8.3

Az EU-nak ezenkívül garantálnia kell a nők igényeinek és kilátásainak általános figyelembevételét és nyomon követését nemzeti és EU-szinten egyaránt, valamint biztosítania kell, hogy a nők az EU fejlesztésisegély-politikájának keretében megfelelő hozzáféréssel rendelkezzenek a pénzügyi támogatáshoz.

| 2.3.8.4 | Olyan helyzetekben, amikor válság esetén közbe kell avatkozni, az 1325. sz. ENSZ-határozattal (14) és a nők békés konfliktusrendezésben való részvételéről szóló 2000. novemberi ENSZ-határozattal összhangban az európai biztonsági és védelmi politikában (EBVP) érvényesíteni kell a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó szemléletet. |
| --- | --- |

2.3.8.4

Olyan helyzetekben, amikor válság esetén közbe kell avatkozni, az 1325. sz. ENSZ-határozattal (14) és a nők békés konfliktusrendezésben való részvételéről szóló 2000. novemberi ENSZ-határozattal összhangban az európai biztonsági és védelmi politikában (EBVP) érvényesíteni kell a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó szemléletet.

| 2.3.8.5 | Az Európai Bizottság Humanitárius Segélyek Hivatalának (ECHO) politikájában kiemelten kell kezelni az összeütközések során szexuális erőszak áldozatává vált nőknek nyújtandó segélyt és pénzügyi támogatást, valamint a fegyveres összeütközéseket követően a nemzetközi jog mechanizmusain keresztül jogorvoslatra kell törekedni. |
| --- | --- |

2.3.8.5

Az Európai Bizottság Humanitárius Segélyek Hivatalának (ECHO) politikájában kiemelten kell kezelni az összeütközések során szexuális erőszak áldozatává vált nőknek nyújtandó segélyt és pénzügyi támogatást, valamint a fegyveres összeütközéseket követően a nemzetközi jog mechanizmusain keresztül jogorvoslatra kell törekedni.

2.4   II. rész: a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó szabályozás fejlesztése

| 2.4.1 | A nemek közötti egyenlőség csak akkor valósítható meg, ha ezzel kapcsolatban a legfelső politikai szinten egyértelmű elkötelezettség alakul ki. Az Európai Bizottság a saját alkalmazottai körében elősegíti a nemek közötti egyenlőség megvalósulását (15), és több, a nemek egyenlőségével kapcsolatos kérdéssel foglalkozó szervezetet támogat, amelyek jelentős előrehaladást értek el. Az ütemtervben meghatározott kulcsfontosságú területeken azonban még jelentős előrelépést kell tenni, és ehhez minden szinten megfelelőbb szabályozásra van szükség: az EU intézményeiben, a tagállamokban, a parlamentekben, a szociális partnerek és a civil társadalom szintjén. Nemzeti szinten elengedhetetlen a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó miniszterek támogatásának megszerzése. |
| --- | --- |

2.4.1

A nemek közötti egyenlőség csak akkor valósítható meg, ha ezzel kapcsolatban a legfelső politikai szinten egyértelmű elkötelezettség alakul ki. Az Európai Bizottság a saját alkalmazottai körében elősegíti a nemek közötti egyenlőség megvalósulását (15), és több, a nemek egyenlőségével kapcsolatos kérdéssel foglalkozó szervezetet támogat, amelyek jelentős előrehaladást értek el. Az ütemtervben meghatározott kulcsfontosságú területeken azonban még jelentős előrelépést kell tenni, és ehhez minden szinten megfelelőbb szabályozásra van szükség: az EU intézményeiben, a tagállamokban, a parlamentekben, a szociális partnerek és a civil társadalom szintjén. Nemzeti szinten elengedhetetlen a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó miniszterek támogatásának megszerzése.

| 2.4.2 | Az EGSZB javasolja a nemek közötti egyenlőség megvalósulásának előmozdítására irányuló, az Európai Bizottság szintjén meglévő struktúráknak a fokozottabb egységesség és fejlettebb hálózatrendszerek révén történő megerősítését, valamint a szervezett civil társadalommal való párbeszéd és konzultáció mechanizmusainak megerősítését. Nagyobb elismerést és támogatást kell biztosítani a nemzeti szintű női szervezetek számára, valamint a részvételi demokrácia elve alapján fokozott együttműködésre van szükség. |
| --- | --- |

2.4.2

Az EGSZB javasolja a nemek közötti egyenlőség megvalósulásának előmozdítására irányuló, az Európai Bizottság szintjén meglévő struktúráknak a fokozottabb egységesség és fejlettebb hálózatrendszerek révén történő megerősítését, valamint a szervezett civil társadalommal való párbeszéd és konzultáció mechanizmusainak megerősítését. Nagyobb elismerést és támogatást kell biztosítani a nemzeti szintű női szervezetek számára, valamint a részvételi demokrácia elve alapján fokozott együttműködésre van szükség.

| 2.4.3 | Az EGSZB támogatja továbbá a nemek közötti egyenlőség kötelező érvényesítését, valamint a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos problémák tudatosítására irányuló képzést az EU intézményi rendszerében. |
| --- | --- |

2.4.3

Az EGSZB támogatja továbbá a nemek közötti egyenlőség kötelező érvényesítését, valamint a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos problémák tudatosítására irányuló képzést az EU intézményi rendszerében.

| 2.4.4 | Ezenkívül az EGSZB javasolja, hogy az Európai Bizottság Költségvetési Főigazgatóságán belül jöjjön létre a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos költségvetési kérdésekkel foglalkozó munkacsoport, valamint hogy évente készítsék el az EU-költségvetés nemekre gyakorolt hatásának külön vizsgálatát. |
| --- | --- |

2.4.4

Ezenkívül az EGSZB javasolja, hogy az Európai Bizottság Költségvetési Főigazgatóságán belül jöjjön létre a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos költségvetési kérdésekkel foglalkozó munkacsoport, valamint hogy évente készítsék el az EU-költségvetés nemekre gyakorolt hatásának külön vizsgálatát.

| 2.4.5 | Az EGSZB úgy véli, hogy a végrehajtás nyomon követése döntő fontosságú annak biztosításához, hogy az ütemtervben meghatározott célkitűzések megvalósuljanak. A 2008-ban elvégzendő időközi felülvizsgálat arra is szolgál, hogy továbbfejlesszék a megfelelő intézkedéseket, illetve szükség esetén a politikai területeken addig meghatározottaktól eltérő intézkedéseket dolgozzanak ki, amelyek 2010-et és az ütemterv végrehajtásának ellenőrzését készítik elő. |
| --- | --- |

2.4.5

Az EGSZB úgy véli, hogy a végrehajtás nyomon követése döntő fontosságú annak biztosításához, hogy az ütemtervben meghatározott célkitűzések megvalósuljanak. A 2008-ban elvégzendő időközi felülvizsgálat arra is szolgál, hogy továbbfejlesszék a megfelelő intézkedéseket, illetve szükség esetén a politikai területeken addig meghatározottaktól eltérő intézkedéseket dolgozzanak ki, amelyek 2010-et és az ütemterv végrehajtásának ellenőrzését készítik elő.

Brüsszel, 2006. szeptember 13.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  A tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 89/552/EGK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat (COM(2005) 646 final).

1

URL: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2005:0646:FIN:HU:HTML.

(2)  Az EGSZB 2005.9.28-i véleménye „A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének létrehozásáról”, előadó: Dana Štechová (HL C 24., 2006.1.31., 29–33. o.).

2

URL: http://eescopinions.esc.eu.int/viewdoc.aspx?doc=//esppub1/esp_public/ces/soc/soc204/en/ces1066-2005_ac_en.doc.

(3)  Még meglévő szakadék.

3

(4)  Az EGSZB 2005.9.29-i véleménye „A nőket érintő szegénység Európában”, előadó: Brenda King (HL C 24., 2006.1.31., 95–101. o.).

4

URL: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/hu/oj/2006/c_024/c_02420060131hu00950101.pdf.

(5)  Lásd az EGSZB 2006. április 20-i„Stratégia a szociális védelem nyílt koordinációjához” című véleményének (előadó: Jan Olsson, CESE 596/2006) 5.2.2. pontját.

5

URL: http://eur-lex.europa.eu/JOIndex.do?year=2006&serie=C&textfield2=185&Submit=Search

(6)  A Tanács és a munkaügyi és szociális miniszterek 2000. június 29-i állásfoglalása a nőknek és férfiaknak a családi és szakmai életben való kiegyensúlyozott részvételéről (2000/C 218/02).

6

URL: http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2000/c_218/c_21820000731en00050007.pdf.

(7)  Ld.: http://www.europa.eu.int/comm/dgs/personnel_administration/statut/tocen100.pdf.

7

(8)  Az EGSZB 2006.3.16-i véleménye: „Családon belüli erőszak a nőkkel szemben”. Előadó: Renate Heinisch (a Hivatalos Lapban még nem jelent meg).

8

URL: http://eescopinions.esc.eu.int/EESCopinionDocument.aspx?identifier=ces\soc\soc218\ces416-2006_ac.doc&language=HU.

(9)  Ld. http://ec.europa.eu/justice_home/news/information_dossiers/the_hague_priorities/index_en.htm.

9

(10)  Ld. http://www.unodc.org/unodc/crime_cicp_convention.html.

10

(11)  Az EGSZB 2005.12.15-i véleménye: „A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: A hágai program: Tíz prioritás a következő öt évre – Partnerség Európának a szabadság, a biztonság és a jog területén való megújulásért”. Előadó: Luis Miguel Pariza Castaños (HL C 65., 2006.3.17., 120–130. o.).

11

URL: http://eescopinions.esc.eu.int/viewdoc.aspx?doc=//esppub1/esp_public/ces/soc/soc209/en/ces1504-2005_ac_en.doc.

(12)  COM (2005) 646 final. Ld. 2. lábjegyzet.

12

(13)  A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A Bizottság hozzájárulása az elméleti útkeresési szakasz munkájához, és azon túl: D-terv a Demokrácia, Dialógus és Diszkusszió érdekében (COM(2005) 494 final).

13

URL: http://europa.eu.int/eur-lex/lex/LexUriServ/site/en/com/2005/com2005_0494en01.pdf.

(14)  Ld.: http://www.peacewomen.org/un/sc/1325.html (2000. október 31-én fogadták el).

14

(15)  A közlemény III. melléklete.

15

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/180 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/180

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Páneurópai közlekedési folyosók 2004–2006”

(2006/C 318/30)

2004. december 16-án az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy Működési Szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján véleményt dolgoz ki: „Páneurópai közlekedési folyosók 2004–2006”.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció véleményét 2006. szeptember 4-én elfogadta. (Előadó: Karin ALLEWELDT.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. szeptember 13–14-én tartott 429. plenáris ülésén (a szeptember 13-i ülésnapon) 192 szavazattal 4 ellenében, 10 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Az állandó tanulmányozócsoport célja

| 1.1 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a hosszú folyosó-összeköttetések terveit megalapozó páneurópai közlekedéspolitika 1991-es kezdetei óta aktívan és meggyőződéssel vesz részt ebben az uniós határokon túlmutató kohéziós politikában. 2003-ban önálló kötetben tekintettük át az addigi 10 év munkáját (1). Állandó tanulmányozócsoportunk azóta megszakítás nélkül folytatja munkáját. A legutóbbi vélemény (2) a 2002–2004 közötti időszakot foglalta össze. Jelen vélemény a 2006 közepéig végbement folyamatokkal foglalkozik. |
| --- | --- |

1.1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság a hosszú folyosó-összeköttetések terveit megalapozó páneurópai közlekedéspolitika 1991-es kezdetei óta aktívan és meggyőződéssel vesz részt ebben az uniós határokon túlmutató kohéziós politikában. 2003-ban önálló kötetben tekintettük át az addigi 10 év munkáját (1). Állandó tanulmányozócsoportunk azóta megszakítás nélkül folytatja munkáját. A legutóbbi vélemény (2) a 2002–2004 közötti időszakot foglalta össze. Jelen vélemény a 2006 közepéig végbement folyamatokkal foglalkozik.

| 1.2 | Az állandó tanulmányozócsoport célja, hogy a közös páneurópai közlekedési infrastruktúra kialakítását kezdeteitől fogva és az uniós határokon túlmenően összekapcsolja a fenntartható és hatékony közlekedési rendszerre irányuló közlekedéspolitikai célkitűzésekkel, illetve a kohéziós célokkal. Így figyelembe kell venni különböző társadalmi, gazdasági, operatív, környezet- és biztonságpolitikai, valamint regionális kérdéseket, és be kell vonni a megfelelő érdekcsoportokat. Az állandó tanulmányozócsoport – a helyszínen végzett gyakorlati munkájával – ehhez szeretne önálló módon hozzájárulni. Jelen vélemény a 2004–2006 közötti időszak tevékenységeiről és tapasztalatairól számol be, egyben értékeli a szóban forgó területen végbement politikai változásokat is. |
| --- | --- |

1.2

Az állandó tanulmányozócsoport célja, hogy a közös páneurópai közlekedési infrastruktúra kialakítását kezdeteitől fogva és az uniós határokon túlmenően összekapcsolja a fenntartható és hatékony közlekedési rendszerre irányuló közlekedéspolitikai célkitűzésekkel, illetve a kohéziós célokkal. Így figyelembe kell venni különböző társadalmi, gazdasági, operatív, környezet- és biztonságpolitikai, valamint regionális kérdéseket, és be kell vonni a megfelelő érdekcsoportokat. Az állandó tanulmányozócsoport – a helyszínen végzett gyakorlati munkájával – ehhez szeretne önálló módon hozzájárulni. Jelen vélemény a 2004–2006 közötti időszak tevékenységeiről és tapasztalatairól számol be, egyben értékeli a szóban forgó területen végbement politikai változásokat is.

2.   Következtetések

| 2.1 | Az EGSZB kezdeményezésének középpontjában az áll, hogy összekapcsolódjon a közlekedési infrastruktúra fejlesztése és a központi közlekedéspolitikai célok, illetve operatív feladatok megvalósítása. A kezdeményezés a mai napig nem vesztett jelentőségéből, és továbbra is sürgető. Politikai szinten többen és ismételten kiálltak e kapcsolat létrehozása mellett, az előrelépés ennek ellenére csekély, mert nem készült külön megvalósítási eljárás. Az elmúlt években meghiúsult az a remény, hogy a közlekedéspolitikai célok gyakorlatilag maguktól összekapcsolódnak az infrastruktúra továbbfejlesztésével. A kulcsszerepet ebben a kérdésben a régiók játszhatnák, ahol konkrétan összefutnak a különféle kérdések, és ahol rendkívül nagy szükség van a páneurópai összefüggések megértésére. Az állandó tanulmányozócsoport az északkelet-lengyelországi regionális konferencia példáján egyértelműen be tudta mutatni, mennyire fontos a tervezett fő közlekedési tengelyek regionális kihatásainak figyelembe vétele. Az európai politikának ebben a kérdésben nagyobb felelősséget kell vállalnia. Nem elegendő mindössze a központi közlekedési tengelyek megvalósítását európai feladatnak tekinteni. |
| --- | --- |

2.1

Az EGSZB kezdeményezésének középpontjában az áll, hogy összekapcsolódjon a közlekedési infrastruktúra fejlesztése és a központi közlekedéspolitikai célok, illetve operatív feladatok megvalósítása. A kezdeményezés a mai napig nem vesztett jelentőségéből, és továbbra is sürgető. Politikai szinten többen és ismételten kiálltak e kapcsolat létrehozása mellett, az előrelépés ennek ellenére csekély, mert nem készült külön megvalósítási eljárás. Az elmúlt években meghiúsult az a remény, hogy a közlekedéspolitikai célok gyakorlatilag maguktól összekapcsolódnak az infrastruktúra továbbfejlesztésével. A kulcsszerepet ebben a kérdésben a régiók játszhatnák, ahol konkrétan összefutnak a különféle kérdések, és ahol rendkívül nagy szükség van a páneurópai összefüggések megértésére. Az állandó tanulmányozócsoport az északkelet-lengyelországi regionális konferencia példáján egyértelműen be tudta mutatni, mennyire fontos a tervezett fő közlekedési tengelyek regionális kihatásainak figyelembe vétele. Az európai politikának ebben a kérdésben nagyobb felelősséget kell vállalnia. Nem elegendő mindössze a központi közlekedési tengelyek megvalósítását európai feladatnak tekinteni.

| 2.2 | Az elmúlt két évben sok történt annak érdekében, hogy az európai infrastruktúra tervezése alkalmazkodjon az új politikai körülményekhez. Az unión belül újabb elsőbbséget élvező projektek születtek, új központi közlekedési tengelyeket határoztak meg a szomszédos államokkal, és továbbfejlesztették a Nyugat-Balkánra irányuló kezdeményezést. Az EGSZB alapvetően jónak tartja ezeket az új ötleteket és különösen örül annak, hogy fontos szempont volt az összeköttetés a szomszédos államokkal. Az új ötletek azonban továbbra is a régi koncepcióban gyökereznek: majdnem kizárólag közlekedési útvonalak tervezéséről van szó. Az intermodalitás kérdései, a környezetvédelmi hatások, valamint a helyi gazdasági és társadalmi érdekek nem vagy alig jelennek meg a fejtegetésekben. Az EGSZB ezt igen sajnálatosnak tartja. |
| --- | --- |

2.2

Az elmúlt két évben sok történt annak érdekében, hogy az európai infrastruktúra tervezése alkalmazkodjon az új politikai körülményekhez. Az unión belül újabb elsőbbséget élvező projektek születtek, új központi közlekedési tengelyeket határoztak meg a szomszédos államokkal, és továbbfejlesztették a Nyugat-Balkánra irányuló kezdeményezést. Az EGSZB alapvetően jónak tartja ezeket az új ötleteket és különösen örül annak, hogy fontos szempont volt az összeköttetés a szomszédos államokkal. Az új ötletek azonban továbbra is a régi koncepcióban gyökereznek: majdnem kizárólag közlekedési útvonalak tervezéséről van szó. Az intermodalitás kérdései, a környezetvédelmi hatások, valamint a helyi gazdasági és társadalmi érdekek nem vagy alig jelennek meg a fejtegetésekben. Az EGSZB ezt igen sajnálatosnak tartja.

| 2.3 | Az európai infrastruktúratervezés átdolgozásának egyik oka a megvalósítás akadozó menete volt, melynek hátterében gyakran a pénzügyi eszközök nem elegendő volta állt. A fő cél ezért a mindössze néhány projektre való összpontosítás volt. Az EGSZB szerint az európai támogatásoknak is növekedniük kell. Az EGSZB más helyen már javasolt néhány lehetőséget további pénzügyi eszközök előteremtésére. Mindenekelőtt jobban ki kellene aknázni az EU-n belüli projektek esetében igénybe vehető 20 %-os, uniós eszközökkel történő társfinanszírozást. A támogatások növekedése esetén az infrastrukturális projektekre, például a környezetvédelemre, az intermodalitásra vagy a biztonságra vonatkozó követelményeket is kötelezőbb érvénnyel kell és lehet megfogalmazni. |
| --- | --- |

2.3

Az európai infrastruktúratervezés átdolgozásának egyik oka a megvalósítás akadozó menete volt, melynek hátterében gyakran a pénzügyi eszközök nem elegendő volta állt. A fő cél ezért a mindössze néhány projektre való összpontosítás volt. Az EGSZB szerint az európai támogatásoknak is növekedniük kell. Az EGSZB más helyen már javasolt néhány lehetőséget további pénzügyi eszközök előteremtésére. Mindenekelőtt jobban ki kellene aknázni az EU-n belüli projektek esetében igénybe vehető 20 %-os, uniós eszközökkel történő társfinanszírozást. A támogatások növekedése esetén az infrastrukturális projektekre, például a környezetvédelemre, az intermodalitásra vagy a biztonságra vonatkozó követelményeket is kötelezőbb érvénnyel kell és lehet megfogalmazni.

| 2.4 | Az EGSZB több közös vonás mellett száll síkra a tagállamok közlekedési minisztériumai által létrehozott, határokon átnyúló testületek (például a folyosókkal foglalkozó irányítóbizottságok) és az Európai Bizottság által ezen a területen létrehozott testületek között. A koordináció önmagában nem elégséges, illetve a gyakorlati politikában eljátssza a továbblépés egyes fontos esélyeit. Egyre nehezebb átlátni, ki milyen felelősséget vállal az átfogó közlekedéspolitikai célokért. Az első három páneurópai közlekedési konferencia (1991-ben, 1994-ben és 1997-ben) fontos irányokat adott meg. Az 1997-es helsinki nyilatkozat átfogó jellege folytán még mindig kitűnő alapot szolgáltat az együttműködésre. Annak idején az volt a szándék, hogy az előrelépéseket rendszeresen felülvizsgálják. Mára a felülvizsgálat szinte kizárólag az építési tervek megvalósítását érinti. |
| --- | --- |

2.4

Az EGSZB több közös vonás mellett száll síkra a tagállamok közlekedési minisztériumai által létrehozott, határokon átnyúló testületek (például a folyosókkal foglalkozó irányítóbizottságok) és az Európai Bizottság által ezen a területen létrehozott testületek között. A koordináció önmagában nem elégséges, illetve a gyakorlati politikában eljátssza a továbblépés egyes fontos esélyeit. Egyre nehezebb átlátni, ki milyen felelősséget vállal az átfogó közlekedéspolitikai célokért. Az első három páneurópai közlekedési konferencia (1991-ben, 1994-ben és 1997-ben) fontos irányokat adott meg. Az 1997-es helsinki nyilatkozat átfogó jellege folytán még mindig kitűnő alapot szolgáltat az együttműködésre. Annak idején az volt a szándék, hogy az előrelépéseket rendszeresen felülvizsgálják. Mára a felülvizsgálat szinte kizárólag az építési tervek megvalósítását érinti.

| 2.5 | A białystoki EGSZB-konferencia nagy siker volt (3). Nemcsak Európát vezette be a régióba, hanem azt is tolmácsolta, milyen igényeket támasztanak az ottani emberek a sikeres páneurópai közlekedési politikával szemben. Az EGSZB jövőbeli tevékenységeiben a szóban forgó területen központi szerepet játszik majd az, hogy képes ilyen jellegű új gondolatok felvetésére. Emellett továbbra is ésszerű, hogy fenntartsa a szoros együttműködést a folyosókkal foglalkozó irányítóbizottságokkal, a délkelet-európai struktúrákkal (lásd SEETO: Közlekedési Megfigyelő Állomás) és természetesen az Európai Bizottsággal a koordinációs munkák keretében. A regionális kezdeményezések mellett a jövőben nagyobb nyomatékkal kell megvizsgálni és értékelni a közlekedési eszközökre vonatkozó kérdéseket a fő tengelyek mentén, valamint a TEN-T hálózaton belüli, prioritást élvező projekteket. |
| --- | --- |

2.5

A białystoki EGSZB-konferencia nagy siker volt (3). Nemcsak Európát vezette be a régióba, hanem azt is tolmácsolta, milyen igényeket támasztanak az ottani emberek a sikeres páneurópai közlekedési politikával szemben. Az EGSZB jövőbeli tevékenységeiben a szóban forgó területen központi szerepet játszik majd az, hogy képes ilyen jellegű új gondolatok felvetésére. Emellett továbbra is ésszerű, hogy fenntartsa a szoros együttműködést a folyosókkal foglalkozó irányítóbizottságokkal, a délkelet-európai struktúrákkal (lásd SEETO: Közlekedési Megfigyelő Állomás) és természetesen az Európai Bizottsággal a koordinációs munkák keretében. A regionális kezdeményezések mellett a jövőben nagyobb nyomatékkal kell megvizsgálni és értékelni a közlekedési eszközökre vonatkozó kérdéseket a fő tengelyek mentén, valamint a TEN-T hálózaton belüli, prioritást élvező projekteket.

3.   Új keretfeltételek a páneurópai közlekedési politikában

| 3.1 | Az utóbbi két évben Európa jelentős folyamatok színtere volt. 2004 májusában tíz új tagállam csatlakozott az Európai Unióhoz. Európa megújította és megerősítette elkötelezettségét a Nyugat-Balkán államaival szemben, és új szomszédsági politikát dolgozott ki. Az Európai Bizottságnak a transzeurópai hálózatok felülvizsgálatát, valamint a folyosók továbbfejlesztését szolgáló kezdeményezése egyfelől befelé fordult, amennyiben figyelembe vette a 2004-es bővítést, és a folyosókkal kapcsolatos tapasztalatok elemei az EU-n belül bekerültek a TEN-T politikába (4); másfelől a központi közlekedési összeköttetések bővítése is fontos volt, hogy kivitelezhető legyen az európai szomszédsági – sőt: az ezen túlmutató – politika. |
| --- | --- |

3.1

Az utóbbi két évben Európa jelentős folyamatok színtere volt. 2004 májusában tíz új tagállam csatlakozott az Európai Unióhoz. Európa megújította és megerősítette elkötelezettségét a Nyugat-Balkán államaival szemben, és új szomszédsági politikát dolgozott ki. Az Európai Bizottságnak a transzeurópai hálózatok felülvizsgálatát, valamint a folyosók továbbfejlesztését szolgáló kezdeményezése egyfelől befelé fordult, amennyiben figyelembe vette a 2004-es bővítést, és a folyosókkal kapcsolatos tapasztalatok elemei az EU-n belül bekerültek a TEN-T politikába (4); másfelől a központi közlekedési összeköttetések bővítése is fontos volt, hogy kivitelezhető legyen az európai szomszédsági – sőt: az ezen túlmutató – politika.

| 3.2 | 2002-ben az Európai Bizottság helyzetfelmérést készített a TEN-T hálózat és a páneurópai közlekedési folyosók megvalósulásáról. Ennek során mindenütt igen komoly késedelmet tapasztalt a fő közlekedési tengelyek kiépítésében. Ezért olyan koncepciót választott, amely világosabban megfogalmazza a prioritásokat és átfogóbban foglalkozik az illető országokkal. Három földrajzi térséget különböztet meg: az Európai Uniót jövőbeli, 27 tagállamos kiterjedésében, a Nyugat-Balkán államait (5) és az EU-27-tel határos többi államot és régiót. Az Európai Bizottság mindhárom térség tekintetében magas szintű csoportot hozott létre, amelynek feladata, hogy ajánlásokat dolgozzon ki elsőbbséget élvező tervekre, illetve cselekvési iránymutatásokra. |
| --- | --- |

3.2

2002-ben az Európai Bizottság helyzetfelmérést készített a TEN-T hálózat és a páneurópai közlekedési folyosók megvalósulásáról. Ennek során mindenütt igen komoly késedelmet tapasztalt a fő közlekedési tengelyek kiépítésében. Ezért olyan koncepciót választott, amely világosabban megfogalmazza a prioritásokat és átfogóbban foglalkozik az illető országokkal. Három földrajzi térséget különböztet meg: az Európai Uniót jövőbeli, 27 tagállamos kiterjedésében, a Nyugat-Balkán államait (5) és az EU-27-tel határos többi államot és régiót. Az Európai Bizottság mindhárom térség tekintetében magas szintű csoportot hozott létre, amelynek feladata, hogy ajánlásokat dolgozzon ki elsőbbséget élvező tervekre, illetve cselekvési iránymutatásokra.

| 3.3 | Az első ilyen jellegű felmérést (2002–2003) a Karel van Miert vezetése alatt álló magas szintű csoport végezte az EU-27 vonatkozásában, kritikus vizsgálatnak vetve alá a páneurópai közlekedési folyosók háromnegyedét. A magas szintű csoport a „régi” és az „új” tagállamokban 30 olyan, közlekedési infrastruktúrára vonatkozó tervet gyűjtött jegyzékbe, amely az EU-27 transzeurópai közlekedési hálózata (TEN-T) szempontjából prioritásként kezelendő. A magas szintű csoport ezen túlmenően többek között új pénzügyi rendelkezéseket és jogszabályokat szorgalmazott a TEN-T megvalósulásának támogatására, valamint új, projektspecifikus koordinációs mechanizmusokat ajánlott. A magas szintű csoport ajánlásai végül a TEN-T-iránymutatások 2004. áprilisi átdolgozásához vezettek. |
| --- | --- |

3.3

Az első ilyen jellegű felmérést (2002–2003) a Karel van Miert vezetése alatt álló magas szintű csoport végezte az EU-27 vonatkozásában, kritikus vizsgálatnak vetve alá a páneurópai közlekedési folyosók háromnegyedét. A magas szintű csoport a „régi” és az „új” tagállamokban 30 olyan, közlekedési infrastruktúrára vonatkozó tervet gyűjtött jegyzékbe, amely az EU-27 transzeurópai közlekedési hálózata (TEN-T) szempontjából prioritásként kezelendő. A magas szintű csoport ezen túlmenően többek között új pénzügyi rendelkezéseket és jogszabályokat szorgalmazott a TEN-T megvalósulásának támogatására, valamint új, projektspecifikus koordinációs mechanizmusokat ajánlott. A magas szintű csoport ajánlásai végül a TEN-T-iránymutatások 2004. áprilisi átdolgozásához vezettek.

| 3.4 | A Nyugat-Balkán a regionálpolitikai építőmunka szempontjából kevésbé volt homogén, mint az EU-27: az egyes államoknak az EU viszonylatában egymástól eltérő státusza, a régión belüli kapcsolatok és az EU-val folytatott kapcsolatok lendülete miatt a politikai irányvonal újra és újra módosult. A közelmúlt háborús összetűzései után a Nyugat-Balkánnak sürgősen szüksége van a – gazdasági, társadalmi és politikai – stabilitásra, és éppen ezért a külső segítségre. Ennélfogva a Nyugat-Balkán országainak regionális megközelítése igen különleges többletértékkel jár. Az EU egyértelműen kiállt ezért az elképzelésért, méghozzá nemcsak a közlekedési ágazatban, hanem a közös szabadkereskedelmi övezet és a közös energiapiac létrehozásáért tett erőfeszítések terén is. |
| --- | --- |

3.4

A Nyugat-Balkán a regionálpolitikai építőmunka szempontjából kevésbé volt homogén, mint az EU-27: az egyes államoknak az EU viszonylatában egymástól eltérő státusza, a régión belüli kapcsolatok és az EU-val folytatott kapcsolatok lendülete miatt a politikai irányvonal újra és újra módosult. A közelmúlt háborús összetűzései után a Nyugat-Balkánnak sürgősen szüksége van a – gazdasági, társadalmi és politikai – stabilitásra, és éppen ezért a külső segítségre. Ennélfogva a Nyugat-Balkán országainak regionális megközelítése igen különleges többletértékkel jár. Az EU egyértelműen kiállt ezért az elképzelésért, méghozzá nemcsak a közlekedési ágazatban, hanem a közös szabadkereskedelmi övezet és a közös energiapiac létrehozásáért tett erőfeszítések terén is.

| 3.4.1 | 2000-ben az Európai Bizottság egy multimodális közlekedési infrastruktúrahálózat formájában bemutatott egy stratégiát Délkelet-Európa regionális közlekedési rendszerére. Ehhez a stratégiához két tanulmány kapcsolódott – a TIRS és a REBIS (6) –, amelyek meghatározták a maghálózatot, valamint befektetési és finanszírozási ajánlásokat tartalmaztak. Ez a folyamat teremtette meg egy önálló, belgrádi székhelyű titkárság, a délkelet-európai közlekedési megfigyelőállomás (SEETO – South East Europe Transport Observatory) létrehozásának alapját. A SEETO feladata nemcsak az infrastruktúra fejlesztésének támogatása és összehangolása, hanem az is, hogy kapcsolattartó helyként fogadja a társadalmi és gazdasági szereplők kérdéseit. Ezt a szolgáltatást egyre többen veszik igénybe. Ebben az összefüggésben az EGSZB állandó tanulmányozócsoportja is kiemelendő. |
| --- | --- |

3.4.1

2000-ben az Európai Bizottság egy multimodális közlekedési infrastruktúrahálózat formájában bemutatott egy stratégiát Délkelet-Európa regionális közlekedési rendszerére. Ehhez a stratégiához két tanulmány kapcsolódott – a TIRS és a REBIS (6) –, amelyek meghatározták a maghálózatot, valamint befektetési és finanszírozási ajánlásokat tartalmaztak. Ez a folyamat teremtette meg egy önálló, belgrádi székhelyű titkárság, a délkelet-európai közlekedési megfigyelőállomás (SEETO – South East Europe Transport Observatory) létrehozásának alapját. A SEETO feladata nemcsak az infrastruktúra fejlesztésének támogatása és összehangolása, hanem az is, hogy kapcsolattartó helyként fogadja a társadalmi és gazdasági szereplők kérdéseit. Ezt a szolgáltatást egyre többen veszik igénybe. Ebben az összefüggésben az EGSZB állandó tanulmányozócsoportja is kiemelendő.

| 3.4.2 | Az első ötéves cselekvési terv (a 2006–2010 közötti időszakra) 2005 novemberében került aláírásra, és kb. 150 tervet tartalmaz. Említ továbbá mintegy 20 úgynevezett „puha regionális tervet”, amelyek a tervezett regionális hálózatok megvalósításának kísérőintézkedéseire vonatkoznak. Az igen szűkös pénzügyi források miatt a prioritást élvező infrastrukturális tervek száma nemrégiben drasztikusan csökkent: jelenleg 22 projektről van szó. A SEETO által összehangolt folyamat a korábbi (uniós) TINA-folyamathoz hasonlatos, amelynek az volt a célja, hogy a fő tengelyeken és folyosókon túl a regionális hálózat is kiépüljön. |
| --- | --- |

3.4.2

Az első ötéves cselekvési terv (a 2006–2010 közötti időszakra) 2005 novemberében került aláírásra, és kb. 150 tervet tartalmaz. Említ továbbá mintegy 20 úgynevezett „puha regionális tervet”, amelyek a tervezett regionális hálózatok megvalósításának kísérőintézkedéseire vonatkoznak. Az igen szűkös pénzügyi források miatt a prioritást élvező infrastrukturális tervek száma nemrégiben drasztikusan csökkent: jelenleg 22 projektről van szó. A SEETO által összehangolt folyamat a korábbi (uniós) TINA-folyamathoz hasonlatos, amelynek az volt a célja, hogy a fő tengelyeken és folyosókon túl a regionális hálózat is kiépüljön.

| 3.5 | A Loyola de Palacio vezetése alatt álló magas szintű csoport (HLG 2) munkája az EU szomszédos országaiba, illetve azokon is túlra vezető fő közlekedési tengelyek továbbfejlesztésével foglalkozott. Négy szárazföldi összeköttetést és egy hajózással kapcsolatos tengelyt határozott meg (7), amelyek egyrészt képviselik a legfontosabb nemzetközi összeköttetéseket, másrészt erősítik a regionális kohéziót. A HLG 2 horizontális intézkedésekre is több javaslatot tesz; ezek értelmében többek között gyorsítani kell a határokon elvégzendő formalitásokat, valamint szükség van a közlekedés biztonságának növelésére és a sínpályás közlekedés interoperabilitásának javítására. A HLG 2 továbbá erőteljesebb összehangolást és érvényesítést ajánl az egyetértési megállapodások kötelező jellegű szerződésekkel való helyettesítése által. Az ajánlások alapján az Európai Bizottság júliusban/szeptemberben közleményt ad ki terveiről. Az állandó tanulmányozócsoport fontosnak tartja, hogy az Európai Bizottság megfelelő módon kezelje a horizontális kérdéseket. |
| --- | --- |

3.5

A Loyola de Palacio vezetése alatt álló magas szintű csoport (HLG 2) munkája az EU szomszédos országaiba, illetve azokon is túlra vezető fő közlekedési tengelyek továbbfejlesztésével foglalkozott. Négy szárazföldi összeköttetést és egy hajózással kapcsolatos tengelyt határozott meg (7), amelyek egyrészt képviselik a legfontosabb nemzetközi összeköttetéseket, másrészt erősítik a regionális kohéziót. A HLG 2 horizontális intézkedésekre is több javaslatot tesz; ezek értelmében többek között gyorsítani kell a határokon elvégzendő formalitásokat, valamint szükség van a közlekedés biztonságának növelésére és a sínpályás közlekedés interoperabilitásának javítására. A HLG 2 továbbá erőteljesebb összehangolást és érvényesítést ajánl az egyetértési megállapodások kötelező jellegű szerződésekkel való helyettesítése által. Az ajánlások alapján az Európai Bizottság júliusban/szeptemberben közleményt ad ki terveiről. Az állandó tanulmányozócsoport fontosnak tartja, hogy az Európai Bizottság megfelelő módon kezelje a horizontális kérdéseket.

| 3.6 | A folyosóknál és a közlekedési területeken végzett munka (a részleteket lásd a II. mellékletben) változó intenzitással haladt. A Barents-Euro-Arktisz-régió kivételével a közlekedési területek nem jelentek meg – a helyzet 1997, vagyis létrehozásuk (a helsinki konferencia) óta alig változott. Általában véve a folyosókkal kapcsolatos együttműködés a regionális hálózatokon belül is fokozatosan kiépült, ami az EGSZB szerint igen hasznos fejlemény. Az utóbbi két évben sem javult azonban a pénzügyi és technikai támogatás a szervezés terén. A támogatásnak az Európai Bizottságtól ismételten kért megnövelése elmaradt. A döntő tényező azonban az, hogy a „folyosó-modell” a két HLG munkája és az Európai Bizottság következtetései nyomán tartalmilag elavult. Az EU-n belül a 30 TEN-projekt értelmében meghatározták a prioritásokat. Az EU-n kívül a folyosókat 5 új tengellyel „helyettesítették”, illetve új néven vezették őket tovább. Mindezek ellenére elegendő érv szól a munka folytatása mellett. Az irányítóbizottságok időközben fontos kapcsolattartó és együttműködési fórumok a részt vevő közlekedési minisztériumok számára, és kifejlesztették saját identitásukat (márkanevüket). Olyan fontos helyeken viszik előre a munkát, amelyek nem részei más határokon átnyúló kezdeményezésnek. Ilyenek például a prioritást élvező, de kinevezett különleges koordinátorral nem rendelkező TEN-projektek. |
| --- | --- |

3.6

A folyosóknál és a közlekedési területeken végzett munka (a részleteket lásd a II. mellékletben) változó intenzitással haladt. A Barents-Euro-Arktisz-régió kivételével a közlekedési területek nem jelentek meg – a helyzet 1997, vagyis létrehozásuk (a helsinki konferencia) óta alig változott. Általában véve a folyosókkal kapcsolatos együttműködés a regionális hálózatokon belül is fokozatosan kiépült, ami az EGSZB szerint igen hasznos fejlemény. Az utóbbi két évben sem javult azonban a pénzügyi és technikai támogatás a szervezés terén. A támogatásnak az Európai Bizottságtól ismételten kért megnövelése elmaradt. A döntő tényező azonban az, hogy a „folyosó-modell” a két HLG munkája és az Európai Bizottság következtetései nyomán tartalmilag elavult. Az EU-n belül a 30 TEN-projekt értelmében meghatározták a prioritásokat. Az EU-n kívül a folyosókat 5 új tengellyel „helyettesítették”, illetve új néven vezették őket tovább. Mindezek ellenére elegendő érv szól a munka folytatása mellett. Az irányítóbizottságok időközben fontos kapcsolattartó és együttműködési fórumok a részt vevő közlekedési minisztériumok számára, és kifejlesztették saját identitásukat (márkanevüket). Olyan fontos helyeken viszik előre a munkát, amelyek nem részei más határokon átnyúló kezdeményezésnek. Ilyenek például a prioritást élvező, de kinevezett különleges koordinátorral nem rendelkező TEN-projektek.

| 3.7 | Az Európai Bizottság megerősítette koordinációs ajánlatait, és a rendszeres – évente egyszer vagy kétszer megrendezésre kerülő – koordinációs találkozók, amelyeken a folyosók összes elnöke és számos más vezető szereplő részt vesz, a kölcsönös tájékoztatás fontos fórumai. Az EGSZB rendkívül nagyra értékeli, hogy mindig lehetőséget kap a részvételre és a közreműködésre. A fórumokon nemcsak az építési tervekkel kapcsolatos legújabb előrelépésekről van szó, hanem a páneurópai közlekedési infrastrukturális politika alapvető és koncepcionális kérdéseiről is. Ezen a területen több jelentős strukturális újítás történt: a fontos TEN-szakaszok megvalósításának előmozdítására az Európai Bizottság 6 projekthez különleges koordinátort nevezett ki (8). Egyben rendelkeztek egy olyan ügynökség létrehozásáról is, amelynek feladata a fontos projektek finanszírozásának és lebonyolításának javítása, nem utolsó sorban tekintettel a finanszírozási források nagyobb volumenére. Végül még nem zárult le a vita a határokon átnyúló együttműködésnek a létező egyetértési megállapodásokon túllépő, jogilag előírt formájáról. |
| --- | --- |

3.7

Az Európai Bizottság megerősítette koordinációs ajánlatait, és a rendszeres – évente egyszer vagy kétszer megrendezésre kerülő – koordinációs találkozók, amelyeken a folyosók összes elnöke és számos más vezető szereplő részt vesz, a kölcsönös tájékoztatás fontos fórumai. Az EGSZB rendkívül nagyra értékeli, hogy mindig lehetőséget kap a részvételre és a közreműködésre. A fórumokon nemcsak az építési tervekkel kapcsolatos legújabb előrelépésekről van szó, hanem a páneurópai közlekedési infrastrukturális politika alapvető és koncepcionális kérdéseiről is. Ezen a területen több jelentős strukturális újítás történt: a fontos TEN-szakaszok megvalósításának előmozdítására az Európai Bizottság 6 projekthez különleges koordinátort nevezett ki (8). Egyben rendelkeztek egy olyan ügynökség létrehozásáról is, amelynek feladata a fontos projektek finanszírozásának és lebonyolításának javítása, nem utolsó sorban tekintettel a finanszírozási források nagyobb volumenére. Végül még nem zárult le a vita a határokon átnyúló együttműködésnek a létező egyetértési megállapodásokon túllépő, jogilag előírt formájáról.

4.   Az állandó tanulmányozócsoport munkájának megszervezése – tevékenységek

| 4.1 | A páneurópai közlekedési politika újjászervezésének megfelelően az állandó tanulmányozócsoport ezúttal nemcsak a folyosóknál végzett munkára fordított figyelmet, hanem a transzeurópai közlekedési hálózaton belüli, prioritást élvező projektekre (9), valamint a Loyola de Palacio vezette szakértői csoport új terveire is, például a Spanyolország és Afrika közötti különleges összeköttetés ötletére. A Közlekedés- és Energiaügyi Főigazgatóság (DG TREN) illetékes szerveivel folytatott beszélgetésekből kiderült, hogy üdvözölnék az EGSZB hozzájárulását a már megvalósult, illetve a tervezett TEN-projektek társadalmi-gazdasági értékeléséhez. |
| --- | --- |

4.1

A páneurópai közlekedési politika újjászervezésének megfelelően az állandó tanulmányozócsoport ezúttal nemcsak a folyosóknál végzett munkára fordított figyelmet, hanem a transzeurópai közlekedési hálózaton belüli, prioritást élvező projektekre (9), valamint a Loyola de Palacio vezette szakértői csoport új terveire is, például a Spanyolország és Afrika közötti különleges összeköttetés ötletére. A Közlekedés- és Energiaügyi Főigazgatóság (DG TREN) illetékes szerveivel folytatott beszélgetésekből kiderült, hogy üdvözölnék az EGSZB hozzájárulását a már megvalósult, illetve a tervezett TEN-projektek társadalmi-gazdasági értékeléséhez.

| 4.2 | A 2004. és 2005. év fordulóján az Európai Bizottság Loyola de Palacio vezetésével megkezdte a második szakértői jelentés előkészítő munkálatait. Az állandó tanulmányozócsoportnak ebben a korai szakaszban lehetősége volt állást foglalni egyes alapvető kérdésekben (10). A következőket jegyezte meg: erősíteni kellene a környezetvédelem szerepét; az intermodalitás igényének erősebben meg kellene mutatkoznia a gyakorlatban, ez akár önálló értékelési kritérium is lehetne; nagyobb hangsúlyt kell fektetni a regionális közlekedési hálózatokhoz kapcsolódó összeköttetésekre. Az állandó tanulmányozócsoport végül kiemelte a horizontális szempontok (jogharmonizáció, biztonsági kérdések stb.) jelentőségét, és hangsúlyozta, hogy ezekkel a kérdésekkel – az uniós közlekedéspolitikai célok megvalósításának előmozdítására – mélyrehatóbban és átfogóbban kell foglalkozni. Válaszában (11) az Európai Bizottság kiemelte, hogy a jövőben különösen a regionális közlekedési hálózatokhoz való kapcsolódásról szóló utalásra szeretne több figyelmet fordítani. |
| --- | --- |

4.2

A 2004. és 2005. év fordulóján az Európai Bizottság Loyola de Palacio vezetésével megkezdte a második szakértői jelentés előkészítő munkálatait. Az állandó tanulmányozócsoportnak ebben a korai szakaszban lehetősége volt állást foglalni egyes alapvető kérdésekben (10). A következőket jegyezte meg: erősíteni kellene a környezetvédelem szerepét; az intermodalitás igényének erősebben meg kellene mutatkoznia a gyakorlatban, ez akár önálló értékelési kritérium is lehetne; nagyobb hangsúlyt kell fektetni a regionális közlekedési hálózatokhoz kapcsolódó összeköttetésekre. Az állandó tanulmányozócsoport végül kiemelte a horizontális szempontok (jogharmonizáció, biztonsági kérdések stb.) jelentőségét, és hangsúlyozta, hogy ezekkel a kérdésekkel – az uniós közlekedéspolitikai célok megvalósításának előmozdítására – mélyrehatóbban és átfogóbban kell foglalkozni. Válaszában (11) az Európai Bizottság kiemelte, hogy a jövőben különösen a regionális közlekedési hálózatokhoz való kapcsolódásról szóló utalásra szeretne több figyelmet fordítani.

| 4.3 | A második szakértői jelentéssel párhuzamosan az Európai Bizottság elkészítette a folyosóknál végzett eddigi munkálatok mérlegét is. Az állandó munkacsoport ehhez is hozzájárult egy rövid értékeléssel: mindenekelőtt több mozgásteret kért a gazdasági és társadalmi kohézió kérdéseinek és a konzultációnak. Az állandó tanulmányozócsoport ésszerűnek tartotta továbbá az irányítóbizottságok megerősítését és hálózatba kapcsolásuk fokozását, a kötelező jelleg kiterjesztését és az eredmények ellenőrzését. Ez utóbbi mindenekelőtt az irányítóbizottságok hatásköre. A kérdőív kiértékelésében az Európai Bizottság négy alapvető következtetést fogalmaz meg: (12) a folyosó-koncepció bevált és érvényben marad; cselekvésre van szükség az operatív kérdések és a társadalmi-gazdasági tényezők figyelembevétele terén; az előrelépések jobb felülvizsgálata ésszerű, de meg kell felelnie az egyes folyosók specifikus adottságainak; a folyosók kedvező hatását csak hosszú távon lehet megbecsülni, azonban minél kötelezőbb erővel szerveződik az együttműködés, annál nagyobb siker várható. |
| --- | --- |

4.3

A második szakértői jelentéssel párhuzamosan az Európai Bizottság elkészítette a folyosóknál végzett eddigi munkálatok mérlegét is. Az állandó munkacsoport ehhez is hozzájárult egy rövid értékeléssel: mindenekelőtt több mozgásteret kért a gazdasági és társadalmi kohézió kérdéseinek és a konzultációnak. Az állandó tanulmányozócsoport ésszerűnek tartotta továbbá az irányítóbizottságok megerősítését és hálózatba kapcsolásuk fokozását, a kötelező jelleg kiterjesztését és az eredmények ellenőrzését. Ez utóbbi mindenekelőtt az irányítóbizottságok hatásköre. A kérdőív kiértékelésében az Európai Bizottság négy alapvető következtetést fogalmaz meg: (12) a folyosó-koncepció bevált és érvényben marad; cselekvésre van szükség az operatív kérdések és a társadalmi-gazdasági tényezők figyelembevétele terén; az előrelépések jobb felülvizsgálata ésszerű, de meg kell felelnie az egyes folyosók specifikus adottságainak; a folyosók kedvező hatását csak hosszú távon lehet megbecsülni, azonban minél kötelezőbb erővel szerveződik az együttműködés, annál nagyobb siker várható.

| 4.4 | A 10 közlekedési folyosó irányítóbizottságával folytatott együttműködés az utóbbi két évben is változatlanul fontosnak bizonyult. Gyakorlati és személyi okokból az irányítóbizottságbeli aktív részvétel elmaradt az elmúlt években megszokottól. A kapcsolatok mindazonáltal nem szakadtak meg, nem utolsósorban annak köszönhetően, hogy az évente általában kétszer megrendezésre kerülő brüsszeli koordinációs összejövetelek biztosítják a rendszeres találkozást és a tapasztalatcserét. Az állandó tanulmányozócsoport kidolgozott egy rendszert, amely az egyes folyosók tekintetében elosztja a tevékenységekkel kapcsolatos hatásköröket. Ez a jövőben elősegíti a gyakorlati megközelítést és a folyamatosságot az önálló csoportokban. |
| --- | --- |

4.4

A 10 közlekedési folyosó irányítóbizottságával folytatott együttműködés az utóbbi két évben is változatlanul fontosnak bizonyult. Gyakorlati és személyi okokból az irányítóbizottságbeli aktív részvétel elmaradt az elmúlt években megszokottól. A kapcsolatok mindazonáltal nem szakadtak meg, nem utolsósorban annak köszönhetően, hogy az évente általában kétszer megrendezésre kerülő brüsszeli koordinációs összejövetelek biztosítják a rendszeres találkozást és a tapasztalatcserét. Az állandó tanulmányozócsoport kidolgozott egy rendszert, amely az egyes folyosók tekintetében elosztja a tevékenységekkel kapcsolatos hatásköröket. Ez a jövőben elősegíti a gyakorlati megközelítést és a folyamatosságot az önálló csoportokban.

| 4.5 | Meglehetősen fontos helyet foglalt el „A pályaudvarok szerepe a kibővített Európai Unió agglomerációiban és városaiban” című vélemény (13) kidolgozása, amely az állandó tanulmányozócsoport munkájába volt ágyazva és 2006 februárjában került elfogadásra. Az európai közlekedési politikának több figyelmet kell szentelnie a pályaudvarok megőrzésének, hasznosításának és kialakításának – mindenekelőtt biztonsági szempontokból –, hiszen ezek a vasúti személyszállítás kirakatai és a közlekedési hálózat fontos szolgáltatási központjai. |
| --- | --- |

4.5

Meglehetősen fontos helyet foglalt el „A pályaudvarok szerepe a kibővített Európai Unió agglomerációiban és városaiban” című vélemény (13) kidolgozása, amely az állandó tanulmányozócsoport munkájába volt ágyazva és 2006 februárjában került elfogadásra. Az európai közlekedési politikának több figyelmet kell szentelnie a pályaudvarok megőrzésének, hasznosításának és kialakításának – mindenekelőtt biztonsági szempontokból –, hiszen ezek a vasúti személyszállítás kirakatai és a közlekedési hálózat fontos szolgáltatási központjai.

| 4.6 | A szóban forgó időszakban az állandó tanulmányozócsoport két külső rendezvényt szervezett: 2004 novemberében az EGSZB figyelemfelhívó vonatutazáson vett részt, amely a X. folyosó mentén az ausztriai Villachból a horvátországi Zágrábon keresztül a bosznia-hercegovinai Szarajevóba vezetett. Az utat az „ARGE Korridor X” elnevezésű munkacsoport szervezte. Az akció a hatékonyabb vasúti összeköttetések jelentőségét, valamint a régióbeli vasutak jobb határokon átnyúló együttműködésének szükségességét állította reflektorfénybe. Az egyes állomáshelyeken médiacsalogató rendezvények várták az érdeklődőket. A másik külső rendezvényre a lengyelországi Białystokban került sor. Középpontjában az I. folyosó terveinek az északkelet-lengyelországi természetvédelemre, biztonságra és életminőségre gyakorolt regionális hatásai álltak. A białystoki konferencia több szempontból egyértelmű siker volt, és az állandó tanulmányozócsoport tevékenysége fénypontjának tekinthető. Értékelésére ezért az itt következő fejezetben kerül sor. |
| --- | --- |

4.6

A szóban forgó időszakban az állandó tanulmányozócsoport két külső rendezvényt szervezett: 2004 novemberében az EGSZB figyelemfelhívó vonatutazáson vett részt, amely a X. folyosó mentén az ausztriai Villachból a horvátországi Zágrábon keresztül a bosznia-hercegovinai Szarajevóba vezetett. Az utat az „ARGE Korridor X” elnevezésű munkacsoport szervezte. Az akció a hatékonyabb vasúti összeköttetések jelentőségét, valamint a régióbeli vasutak jobb határokon átnyúló együttműködésének szükségességét állította reflektorfénybe. Az egyes állomáshelyeken médiacsalogató rendezvények várták az érdeklődőket. A másik külső rendezvényre a lengyelországi Białystokban került sor. Középpontjában az I. folyosó terveinek az északkelet-lengyelországi természetvédelemre, biztonságra és életminőségre gyakorolt regionális hatásai álltak. A białystoki konferencia több szempontból egyértelmű siker volt, és az állandó tanulmányozócsoport tevékenysége fénypontjának tekinthető. Értékelésére ezért az itt következő fejezetben kerül sor.

5.   A 2004–2006 közötti tevékenységek főbb eredményei

| 5.1 | 2005. november 15–17. között Podlask megye elöljárójának meghívására az állandó tanulmányozócsoport konferenciát szervezett Białystokban, amelynek keretében nyílt konzultációt, s ennek nyomán számos megbeszélést folytatott, valamint több látogatást is tett az I. transzeurópai folyosó, a „Via és Rail Baltica” közelében. A célkitűzés az volt, hogy az önkormányzat képviselőivel, a különféle társadalmi-gazdasági érdekcsoportokkal, valamint a regionális és nemzeti szintű, közlekedéspolitikáért felelős szervekkel meg lehessen vitatni, hogyan hozható összhangba az I. folyosó kiépítése a regionális érdekekkel. Az EGSZB delegációját az Európai Bizottságnak az a képviselője kísérte, aki kiemelten foglalkozik a Rail Baltica támogatásával. Minden találkozó páratlanul baráti légkörben zajlott. A delegáció útja nemcsak közlekedéspolitikai szempontból volt jelentős, hanem kölcsönös sikernek tekinthető a „Tájékoztatás Európáról” vonatkozásában is. |
| --- | --- |

5.1

2005. november 15–17. között Podlask megye elöljárójának meghívására az állandó tanulmányozócsoport konferenciát szervezett Białystokban, amelynek keretében nyílt konzultációt, s ennek nyomán számos megbeszélést folytatott, valamint több látogatást is tett az I. transzeurópai folyosó, a „Via és Rail Baltica” közelében. A célkitűzés az volt, hogy az önkormányzat képviselőivel, a különféle társadalmi-gazdasági érdekcsoportokkal, valamint a regionális és nemzeti szintű, közlekedéspolitikáért felelős szervekkel meg lehessen vitatni, hogyan hozható összhangba az I. folyosó kiépítése a regionális érdekekkel. Az EGSZB delegációját az Európai Bizottságnak az a képviselője kísérte, aki kiemelten foglalkozik a Rail Baltica támogatásával. Minden találkozó páratlanul baráti légkörben zajlott. A delegáció útja nemcsak közlekedéspolitikai szempontból volt jelentős, hanem kölcsönös sikernek tekinthető a „Tájékoztatás Európáról” vonatkozásában is.

| 5.1.1 | A konferencia összehozta a legkülönbözőbb résztvevőket: a természetvédőket, a helyi politikusokat, a vasúti vállalkozókat, a lakosságot, az üzemi tanácsokat, és szinte kézzel fogható kapcsolatot hozott létre a régió és az EU/Brüsszel között. Láthatóvá váltak a közlekedési folyosó hatásainak különböző dimenziói: a megterhelés az átmenő utak mentén lakók részére, a közlekedési hálózatnak köszönhető gazdasági fellendülés reménye, a közúti személyszállítás és a regionális vasúti közlekedés gyengéi, a régió különleges természeti gazdagságának megőrzése, a munkahelyek elvesztése feletti félelem, a pénzügyi nehézségek és a bürokratikus akadályok, amelyeket ezen együttlét során lehetett először felismerni és leküzdeni. A találkozás tapasztalatai minden résztvevő számára sokrétűek és rendkívül tanulságosak voltak, és a konferencia végén új problémamegoldási lehetőségek is felmerültek. |
| --- | --- |

5.1.1

A konferencia összehozta a legkülönbözőbb résztvevőket: a természetvédőket, a helyi politikusokat, a vasúti vállalkozókat, a lakosságot, az üzemi tanácsokat, és szinte kézzel fogható kapcsolatot hozott létre a régió és az EU/Brüsszel között. Láthatóvá váltak a közlekedési folyosó hatásainak különböző dimenziói: a megterhelés az átmenő utak mentén lakók részére, a közlekedési hálózatnak köszönhető gazdasági fellendülés reménye, a közúti személyszállítás és a regionális vasúti közlekedés gyengéi, a régió különleges természeti gazdagságának megőrzése, a munkahelyek elvesztése feletti félelem, a pénzügyi nehézségek és a bürokratikus akadályok, amelyeket ezen együttlét során lehetett először felismerni és leküzdeni. A találkozás tapasztalatai minden résztvevő számára sokrétűek és rendkívül tanulságosak voltak, és a konferencia végén új problémamegoldási lehetőségek is felmerültek.

| 5.1.2 | Az északkelet-lengyelországi Via Baltica az integrált páneurópai közlekedéspolitika mintapéldájává válhat. Az egyik fő gondot egyrészt a tranzitrégióként elszenvedett forgalmi megterhelés, másrészt a sürgősen szükséges gazdasági fejlődés jelenti, amelynek kiindulópontja a közlekedési hálózat, de nem a tranzitforgalom. A másik fő gond, egyben a régió „főnyereménye” a természet páratlan – és védendő – gazdagsága. Ezen a területen sok jó – és nem is feltétlenül drága – megoldási lehetőség merült fel. Végül nyilvánvalóvá vált, hogy a regionális tervezés nem vette megfelelően figyelembe a Rail Balticát. Az EU-koordinátor képviselője ennek kapcsán igyekezett éppen ezt a folyosót népszerűsíteni. Egyértelművé vált, hogy a gondokat csak egy, a szóban forgó régió számára kidolgozott integrált és átfogó közlekedési koncepcióval lehet megoldani, és csak így lehet felszámolni a Via Baltica és a Rail Baltica tervezésében és megvalósításában fellelhető akadályokat. Az elindított, kedvező folyamatokat az EGSZB a továbbiakban is támogatja. |
| --- | --- |

5.1.2

Az északkelet-lengyelországi Via Baltica az integrált páneurópai közlekedéspolitika mintapéldájává válhat. Az egyik fő gondot egyrészt a tranzitrégióként elszenvedett forgalmi megterhelés, másrészt a sürgősen szükséges gazdasági fejlődés jelenti, amelynek kiindulópontja a közlekedési hálózat, de nem a tranzitforgalom. A másik fő gond, egyben a régió „főnyereménye” a természet páratlan – és védendő – gazdagsága. Ezen a területen sok jó – és nem is feltétlenül drága – megoldási lehetőség merült fel. Végül nyilvánvalóvá vált, hogy a regionális tervezés nem vette megfelelően figyelembe a Rail Balticát. Az EU-koordinátor képviselője ennek kapcsán igyekezett éppen ezt a folyosót népszerűsíteni. Egyértelművé vált, hogy a gondokat csak egy, a szóban forgó régió számára kidolgozott integrált és átfogó közlekedési koncepcióval lehet megoldani, és csak így lehet felszámolni a Via Baltica és a Rail Baltica tervezésében és megvalósításában fellelhető akadályokat. Az elindított, kedvező folyamatokat az EGSZB a továbbiakban is támogatja.

| 5.2 | A „folyosók” menti államok közlekedési minisztériumainak határokon átnyúló együttműködését az Európai Bizottság kezdeményezése a jövőben felváltja vagy lefedi (lásd a 3. fejezetet). Ez esélyt ad a szorosabb, egységesebb együttműködésre – az eddigi párhuzamos folyamatok összehangolása helyett, jobb alapot biztosítva a központi közlekedéspolitikai célok megvalósításának is. Továbbra is problematikus, hogyan lehet eredményesen megerősíteni az EU-tagállamok és harmadik országok közötti határokon átnyúló együttműködés kötelező jellegét. Az EGSZB úgy véli, hogy az átdolgozott szerződéses kapcsolatok mellett mindenekelőtt az EU rendelkezésre álló pénzügyi eszközeinek koncentrációja jelenthet megoldást. Így a prioritást jelentő tengelyeken belül is néhány elsőbbséget élvező projektre kellene koncentrálni, és valóban ki kellene meríteni az EU-n belüli projektek számára igénybe vehető 20 %-os társfinanszírozást. Jelenleg a támogatás alig haladja meg a 2–5 %-ot. |
| --- | --- |

5.2

A „folyosók” menti államok közlekedési minisztériumainak határokon átnyúló együttműködését az Európai Bizottság kezdeményezése a jövőben felváltja vagy lefedi (lásd a 3. fejezetet). Ez esélyt ad a szorosabb, egységesebb együttműködésre – az eddigi párhuzamos folyamatok összehangolása helyett, jobb alapot biztosítva a központi közlekedéspolitikai célok megvalósításának is. Továbbra is problematikus, hogyan lehet eredményesen megerősíteni az EU-tagállamok és harmadik országok közötti határokon átnyúló együttműködés kötelező jellegét. Az EGSZB úgy véli, hogy az átdolgozott szerződéses kapcsolatok mellett mindenekelőtt az EU rendelkezésre álló pénzügyi eszközeinek koncentrációja jelenthet megoldást. Így a prioritást jelentő tengelyeken belül is néhány elsőbbséget élvező projektre kellene koncentrálni, és valóban ki kellene meríteni az EU-n belüli projektek számára igénybe vehető 20 %-os társfinanszírozást. Jelenleg a támogatás alig haladja meg a 2–5 %-ot.

| 5.3 | Megoldatlan marad végül az infrastrukturális és operatív kérdések összekapcsolásának az EGSZB számára mindig fontos és egyelőre nem elegendő mértékben kialakult területe. Többen és ismételten kiálltak e kapcsolat létrehozása mellett, az előrelépés ennek ellenére csekély, mert nem készült külön megvalósítási eljárás. Az elmúlt években meghiúsult az a remény, hogy a közlekedéspolitikai célok gyakorlatilag maguktól összekapcsolódnak az infrastruktúra továbbfejlesztésével. A nagy közlekedési konferenciákhoz való igazodás sajnos a múlté. A kulcsot a jövőhöz ezért a régiók jelentik, ahol konkrétan összefutnak a különféle kérdések, és ahol rendkívül fontos a páneurópai összefüggések megértése. Ez összecseng a białystoki konferencián szerzett tapasztalatokkal. |
| --- | --- |

5.3

Megoldatlan marad végül az infrastrukturális és operatív kérdések összekapcsolásának az EGSZB számára mindig fontos és egyelőre nem elegendő mértékben kialakult területe. Többen és ismételten kiálltak e kapcsolat létrehozása mellett, az előrelépés ennek ellenére csekély, mert nem készült külön megvalósítási eljárás. Az elmúlt években meghiúsult az a remény, hogy a közlekedéspolitikai célok gyakorlatilag maguktól összekapcsolódnak az infrastruktúra továbbfejlesztésével. A nagy közlekedési konferenciákhoz való igazodás sajnos a múlté. A kulcsot a jövőhöz ezért a régiók jelentik, ahol konkrétan összefutnak a különféle kérdések, és ahol rendkívül fontos a páneurópai összefüggések megértése. Ez összecseng a białystoki konferencián szerzett tapasztalatokkal.

Brüsszel, 2006. szeptember 13.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EGSZB: A páneurópai közlekedési politika tíz éve, 2003.

1

(2)  Az EGSZB véleménye: „Páneurópai közlekedési folyosók” (HL C 120., 2005.5.20., 17. o.).

2

(3)  A konferenciáról készült beszámoló az I. mellékletben található.

3

(4)  Ennek alapjául a Karel van Miert vezette szakértői csoport 2003 júniusában bemutatott jelentése szolgált.

4

(5)  A politikai koherencia érdekében a Nyugat-Balkánt egyes esetekben Délkelet-Európa részeként kezelik, amely alatt a gyakorlatban – az egykori Jugoszláviától eltekintve – Románia, Bulgária, valamint (ritkábban) Törökország és a Moldovai Köztársaság értendő.

5

(6)  TIRS: Transport Infrastructure Study in Balkans [tanulmány a balkáni térség közlekedési infrastruktúrájáról]; REBIS: Regional Balkans Infrastructure Study [tanulmány a balkáni térség regionális infrastruktúrájáról].

6

Transport Infrastructure Study in Balkans

Regional Balkans Infrastructure Study

(7)  A következő összeköttetésekről van szó:

7

| — | a délnyugati tengely a délnyugati térséget köti össze az EU középpontjával (beleértve Svájcot is). Ide tartozik a Marokkótól Egyiptomig húzódó „Transzmaghreb” tengely is; |
| --- | --- |

—

a délnyugati tengely a délnyugati térséget köti össze az EU középpontjával (beleértve Svájcot is). Ide tartozik a Marokkótól Egyiptomig húzódó „Transzmaghreb” tengely is;

délnyugati tengely

| — | a délkeleti tengely az EU középpontját – a Balkánon és Törökországon keresztül – a Kaukázussal és a Kaszpi-tengerrel, illetve a Közel-Kelettel köti össze (Egyiptomig); |
| --- | --- |

—

a délkeleti tengely az EU középpontját – a Balkánon és Törökországon keresztül – a Kaukázussal és a Kaszpi-tengerrel, illetve a Közel-Kelettel köti össze (Egyiptomig);

délkeleti tengely

| — | a központi tengely az EU-középpontot Ukrajnával és a Fekete-tengerrel, illetve Oroszországgal és Szibériával köti össze; |
| --- | --- |

—

a központi tengely az EU-középpontot Ukrajnával és a Fekete-tengerrel, illetve Oroszországgal és Szibériával köti össze;

központi tengely

| — | az északkeleti tengely az EU-t Norvégiával, valamint Oroszországgal és Transzszibériával köti össze; |
| --- | --- |

—

az északkeleti tengely az EU-t Norvégiával, valamint Oroszországgal és Transzszibériával köti össze;

északkeleti tengely

| — | a tengeri autópálya a Balti-tengert, az Atlanti-óceánt, a Földközi-tengert és a Fekete-tengert, valamint a parti államokat köti össze. Tervezik a Szuezi-csatornán túlnyúló bővítését is. |
| --- | --- |

—

a tengeri autópálya a Balti-tengert, az Atlanti-óceánt, a Földközi-tengert és a Fekete-tengert, valamint a parti államokat köti össze. Tervezik a Szuezi-csatornán túlnyúló bővítését is.

tengeri autópálya

(8)

8

| I. | Berlin-Palermo vasúti összeköttetés (Karel Van Miert) |
| --- | --- |
| II. | Lisszabon-Madrid-Tours/Montpellier nagysebességű vasúti összeköttetés (Davignon úr) |
| III. | Lyon-Torino-Budapest-ukrán határ közötti vasúti összeköttetés (Loyola de Palacio) |
| IV. | Párizs-Pozsony közötti vasúti összeköttetés (Balzazs úr) |
| V. | „Rail Baltica” – vasúti összeköttetés Varsó és Helsinki között (Telicka úr) |
| VI. | Vasúti folyosók és ETRMS (Vinck úr) |

I.

Berlin-Palermo vasúti összeköttetés (Karel Van Miert)

II.

Lisszabon-Madrid-Tours/Montpellier nagysebességű vasúti összeköttetés (Davignon úr)

III.

Lyon-Torino-Budapest-ukrán határ közötti vasúti összeköttetés (Loyola de Palacio)

IV.

Párizs-Pozsony közötti vasúti összeköttetés (Balzazs úr)

V.

„Rail Baltica” – vasúti összeköttetés Varsó és Helsinki között (Telicka úr)

VI.

Vasúti folyosók és ETRMS (Vinck úr)

(9)  A 2004. április 29-i 884/2004/EK határozat (HL 2004.4.30 és HL 2004.7.7.)

9

(10)  Lásd az E. Thielmannhoz (DG TREN) intézett, 2004. december 15-i levelet.

10

(11)  Lásd E. Thielmann 2005. január 21-i levelét.

11

(12)  A kiértékelést 2005. április 21-én, a brüsszeli koordinációs ülésen mutatták be.

12

(13)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: „A pályaudvarok szerepe a kibővített Európai Unió agglomerációiban és városaiban” (HL C 88., 2006.4.11., 9. o.).

13

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/185 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/185

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Az EU energiaellátása: stratégia az energiaforrások optimális arányának meghatározására”

(2006/C 318/31)

2005. augusztus 29-i levelében az Európai Bizottság az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján felkérte az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot, hogy készítsen véleményt: „Az EU energiaellátása: stratégia az energiaforrások optimális arányának meghatározására”

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció 2006. május 30-án elfogadta véleményét. (Előadó: Ulla Birgitta SIRKEINEN)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. szeptember 13-án tartott plenáris ülésén (a 2006. szeptember 13-i ülésnapon) 162 szavazattal 27 ellenében, 15 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB megítélése szerint Európának stratégiai célként kell meghatároznia egy olyan, változatos energiaszerkezet meghatározását, amely optimálisan eleget tesz a gazdasági, az ellátás biztonságával kapcsolatos és éghajlat-politikai célkitűzéseknek. Minden energiaforrásnak és technológiának megvannak az ezekhez a célkitűzésekhez mért előnyei és hátrányai, amelyeket nyílt és kiegyensúlyozott módon figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB megítélése szerint Európának stratégiai célként kell meghatároznia egy olyan, változatos energiaszerkezet meghatározását, amely optimálisan eleget tesz a gazdasági, az ellátás biztonságával kapcsolatos és éghajlat-politikai célkitűzéseknek. Minden energiaforrásnak és technológiának megvannak az ezekhez a célkitűzésekhez mért előnyei és hátrányai, amelyeket nyílt és kiegyensúlyozott módon figyelembe kell venni.

| 1.2 | Változatos elegyre van szükség:






  — | az elfogadható energiaköltségek érdekében: ehhez a tüzelőanyagok közötti versenyt és az energiarendszerek – különösen a villamos energia – optimális, átfogó hatékonyságát kell biztosítani. Ezenkívül gondoskodni kell az ellátás változatosságáról, biztosítva az energiaellátók közötti versenyt; |
| --- | --- | --- |

1.2

—

az elfogadható energiaköltségek érdekében: ehhez a tüzelőanyagok közötti versenyt és az energiarendszerek – különösen a villamos energia – optimális, átfogó hatékonyságát kell biztosítani. Ezenkívül gondoskodni kell az ellátás változatosságáról, biztosítva az energiaellátók közötti versenyt;

| — | az ellátás nagyobb biztonsága érdekében: ehhez szállítási problémák esetén helyettesítésről kell gondoskodni, és növelni kell a fogyasztók piaci erejét; |
| --- | --- |

—

az ellátás nagyobb biztonsága érdekében: ehhez szállítási problémák esetén helyettesítésről kell gondoskodni, és növelni kell a fogyasztók piaci erejét;

| — | Európa-, sőt világszerte az energiaforrások kiaknázása és a környezeti hatások iránti szolidaritás érdekében. |
| --- | --- |

—

Európa-, sőt világszerte az energiaforrások kiaknázása és a környezeti hatások iránti szolidaritás érdekében.

| 1.3 | Jelenleg nem oldható meg, hogy az EU térsége ne legyen külső energiaforrásokra utalva. Ha igen nagy és egyre növekvő mértékben egyetlen energiaforrásra vagyunk utalva, az politikai, gazdasági és technikai problémákhoz vezethet, különösen ha a forrás olyan területeken van, ahol nem ugyanazokat a játékszabályokat követik, vagy nagy a politikai nyugtalanság – ami a kőolaj és a földgáz esetében elmondható. |
| --- | --- |

1.3

Jelenleg nem oldható meg, hogy az EU térsége ne legyen külső energiaforrásokra utalva. Ha igen nagy és egyre növekvő mértékben egyetlen energiaforrásra vagyunk utalva, az politikai, gazdasági és technikai problémákhoz vezethet, különösen ha a forrás olyan területeken van, ahol nem ugyanazokat a játékszabályokat követik, vagy nagy a politikai nyugtalanság – ami a kőolaj és a földgáz esetében elmondható.

| 1.4 | A szén és az urán a világpiacon több forrásból is beszerezhető – az Unión belül is –, így ez esetben nincs ok aggodalomra. |
| --- | --- |

1.4

A szén és az urán a világpiacon több forrásból is beszerezhető – az Unión belül is –, így ez esetben nincs ok aggodalomra.

| 1.5 | A megújuló energiaforrások villamosenergia-termelésben történő fokozott felhasználása olyan lehetőségeket rejt magában, melyeket nem szabad kiaknázatlanul hagyni. Azonban még ha a megújuló energiaforrások használatának az Európai Parlament által javasolt, 2020-ra rögzített 20 %-os célkitűzését sikerülne is elérni, nem valószínű, hogy a megújuló energiaforrások belátható időn belül teljesen kiválthatják a hagyományos energiahordozókat. |
| --- | --- |

1.5

A megújuló energiaforrások villamosenergia-termelésben történő fokozott felhasználása olyan lehetőségeket rejt magában, melyeket nem szabad kiaknázatlanul hagyni. Azonban még ha a megújuló energiaforrások használatának az Európai Parlament által javasolt, 2020-ra rögzített 20 %-os célkitűzését sikerülne is elérni, nem valószínű, hogy a megújuló energiaforrások belátható időn belül teljesen kiválthatják a hagyományos energiahordozókat.

| 1.6 | A földgáz felhasználása nemcsak piaci okokból, de politikai döntéseknek köszönhetően is növekedett és növekszik továbbra is. Mára már nyilvánvaló, hogy ha ez a tendencia tovább folytatódik, az problémákhoz vezet. Az ellátás biztonsága és a költségek miatt a gáz már nem sokáig helyettesítheti a szenet, az atomenergiát pedig kibocsátási okokból egyáltalán nem. A földgáz – akárcsak a kőolaj – értékes nyersanyag ugyan, és ipari felhasználásának igen magas a hozzáadott értéke, ám a földgázkészlet véges, és sokan tiltakoztak is a belőle nyert energia felhasználása ellen. |
| --- | --- |

1.6

A földgáz felhasználása nemcsak piaci okokból, de politikai döntéseknek köszönhetően is növekedett és növekszik továbbra is. Mára már nyilvánvaló, hogy ha ez a tendencia tovább folytatódik, az problémákhoz vezet. Az ellátás biztonsága és a költségek miatt a gáz már nem sokáig helyettesítheti a szenet, az atomenergiát pedig kibocsátási okokból egyáltalán nem. A földgáz – akárcsak a kőolaj – értékes nyersanyag ugyan, és ipari felhasználásának igen magas a hozzáadott értéke, ám a földgázkészlet véges, és sokan tiltakoztak is a belőle nyert energia felhasználása ellen.

| 1.7 | Az atomenergia biztonságával, az erőművek leszerelésével és az elhasznált fűtőanyagoknak a legtöbb tagállamban eddig tisztázatlan módon történő kezelésével kapcsolatos, különösképpen a végső tárolásra vonatkozó aggodalmakra az EU számos tagállamában folytatott kritikus társadalmi vita fényében választ kell adni, ha továbbra is igénybe akarjuk venni ezt a technológiát, tekintettel az éghajlatváltozásra gyakorolt jótékony hatásaira, a külső forrásokra utaltság alacsony szintjére és a költségek stabilitására. A lehetséges forgatókönyvek szerint a belátható jövőben az atomenergia esetleges helyettesítése nehezen lenne megoldható a fosszilis tüzelőanyagok fokozottabb felhasználása nélkül. |
| --- | --- |

1.7

Az atomenergia biztonságával, az erőművek leszerelésével és az elhasznált fűtőanyagoknak a legtöbb tagállamban eddig tisztázatlan módon történő kezelésével kapcsolatos, különösképpen a végső tárolásra vonatkozó aggodalmakra az EU számos tagállamában folytatott kritikus társadalmi vita fényében választ kell adni, ha továbbra is igénybe akarjuk venni ezt a technológiát, tekintettel az éghajlatváltozásra gyakorolt jótékony hatásaira, a külső forrásokra utaltság alacsony szintjére és a költségek stabilitására. A lehetséges forgatókönyvek szerint a belátható jövőben az atomenergia esetleges helyettesítése nehezen lenne megoldható a fosszilis tüzelőanyagok fokozottabb felhasználása nélkül.

| 1.8 | Az EGSZB a jövőbeli döntések óvatos megközelítését támogatja. Nem lenne bölcs dolog azt feltételezni, hogy a jövő minden fejleménye előre látható, és hogy minden a politikai célokkal tökéletes összhangban vagy a legszebb reményeknek megfelelően alakul. A politikai döntéseket úgy kell meghozni, hogy a megfelelő energiaellátást még a körülmények kevésbé kedvező alakulása esetén is elfogadható áron lehessen biztosítani. Minden egyéb döntés súlyos felelőtlenség lenne. |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB a jövőbeli döntések óvatos megközelítését támogatja. Nem lenne bölcs dolog azt feltételezni, hogy a jövő minden fejleménye előre látható, és hogy minden a politikai célokkal tökéletes összhangban vagy a legszebb reményeknek megfelelően alakul. A politikai döntéseket úgy kell meghozni, hogy a megfelelő energiaellátást még a körülmények kevésbé kedvező alakulása esetén is elfogadható áron lehessen biztosítani. Minden egyéb döntés súlyos felelőtlenség lenne.

| 1.9 | Egyetlen lehetőség elől sem szabad elzárkózni. A 4. fejezetben ismertetett, a 25 tagú Unióra szabott forgatókönyvek is egyértelműen ezt a következtetést támasztják alá. Még az energiahatékonyság legnagyobb fejlődését és a megújuló energiaforrások fokozottabb felhasználását feltételező forgatókönyv szerint sem szabad elavultnak tekinteni semelyik energiatermelési technológiát, az ugyanis vagy környezetvédelmi, vagy gazdasági szempontból negatív hatásokkal járna. |
| --- | --- |

1.9

Egyetlen lehetőség elől sem szabad elzárkózni. A 4. fejezetben ismertetett, a 25 tagú Unióra szabott forgatókönyvek is egyértelműen ezt a következtetést támasztják alá. Még az energiahatékonyság legnagyobb fejlődését és a megújuló energiaforrások fokozottabb felhasználását feltételező forgatókönyv szerint sem szabad elavultnak tekinteni semelyik energiatermelési technológiát, az ugyanis vagy környezetvédelmi, vagy gazdasági szempontból negatív hatásokkal járna.

| 1.10 | A jelenlegi energiaszerkezetet a külső forrásokra utaltság csökkentése és az Európában elérhető, káros anyagok kibocsátásától mentes források növelése irányába kellene politikai stratégiák útján továbbfejleszteni, szem előtt tartva azt is, hogy a különböző technológiákra irányuló beruházásokról a piaci résztvevők döntenek. |
| --- | --- |

1.10

A jelenlegi energiaszerkezetet a külső forrásokra utaltság csökkentése és az Európában elérhető, káros anyagok kibocsátásától mentes források növelése irányába kellene politikai stratégiák útján továbbfejleszteni, szem előtt tartva azt is, hogy a különböző technológiákra irányuló beruházásokról a piaci résztvevők döntenek.

| 1.11 | Az EGSZB az energiaforrások optimális arányának meghatározására irányuló stratégia kidolgozását ajánlja. Ebben az összefüggésben fontos az Unió, a tagállamok, a független hatóságok és a piaci résztvevők szerepét világosan meghatározni. Mivel a tagállamok az energia terén erősen egymásra vannak utalva, az EU-n belül az energiapolitika jobb összehangolásával jobban meg tudnánk oldani a belső és külső problémákat.
  Az energiaforrások optimális arányának meghatározására irányuló stratégiának a következő összetevőkből kellene állnia: |
| --- | --- |

1.11

Az EGSZB az energiaforrások optimális arányának meghatározására irányuló stratégia kidolgozását ajánlja. Ebben az összefüggésben fontos az Unió, a tagállamok, a független hatóságok és a piaci résztvevők szerepét világosan meghatározni. Mivel a tagállamok az energia terén erősen egymásra vannak utalva, az EU-n belül az energiapolitika jobb összehangolásával jobban meg tudnánk oldani a belső és külső problémákat.

Az energiaforrások optimális arányának meghatározására irányuló stratégiának a következő összetevőkből kellene állnia:

| 1.12 | Az energiahatékonyság – a kombinált hő- és áramtermelést is beleértve – jelenti az első kulcsfontosságú választ az energiapolitika kihívásaira. A nagyobb hatékonyság nem szolgálja közvetlenül az energiaforrások arányának kiegyensúlyozottságát, viszont valamennyi energiapolitikai célt támogatja, így a versenyképességet, az ellátás biztonságát és az éghajlatváltozás kezelését is. |
| --- | --- |

1.12

Az energiahatékonyság – a kombinált hő- és áramtermelést is beleértve – jelenti az első kulcsfontosságú választ az energiapolitika kihívásaira. A nagyobb hatékonyság nem szolgálja közvetlenül az energiaforrások arányának kiegyensúlyozottságát, viszont valamennyi energiapolitikai célt támogatja, így a versenyképességet, az ellátás biztonságát és az éghajlatváltozás kezelését is.

| 1.13 | A megújuló energiaforrásokban jelentős lehetőségek rejlenek az EU-n belül, és azokat támogatni kell. Néhány technológiát mindössze hatékonyságában kell továbbfejleszteni ahhoz, hogy a piac számára is hozzáférhető legyen, mások esetében intenzívebb hosszú távú kutatásra és fejlesztésre van szükség. A politikákat gondosan kell megtervezni, hogy ne növeljék az energiaárak emelkedésének irányában ható, amúgy is erőteljes nyomást. |
| --- | --- |

1.13

A megújuló energiaforrásokban jelentős lehetőségek rejlenek az EU-n belül, és azokat támogatni kell. Néhány technológiát mindössze hatékonyságában kell továbbfejleszteni ahhoz, hogy a piac számára is hozzáférhető legyen, mások esetében intenzívebb hosszú távú kutatásra és fejlesztésre van szükség. A politikákat gondosan kell megtervezni, hogy ne növeljék az energiaárak emelkedésének irányában ható, amúgy is erőteljes nyomást.

| 1.14 | Körültekintő módon – alapos hatásvizsgálatokat követően – növelni kell a közlekedésben a bioüzemanyagok használatát. Elsőként a bioüzemanyagok használatának előmozdításáról szóló, hatályos irányelvet kell a gyakorlatban megvalósítani (1). |
| --- | --- |

1.14

Körültekintő módon – alapos hatásvizsgálatokat követően – növelni kell a közlekedésben a bioüzemanyagok használatát. Elsőként a bioüzemanyagok használatának előmozdításáról szóló, hatályos irányelvet kell a gyakorlatban megvalósítani (1).

| 1.15 | Fokozni kell – többféle intézkedés révén – a közlekedésben az energiahatékonyságot (lásd: 6.3.1.5. pont). |
| --- | --- |

1.15

Fokozni kell – többféle intézkedés révén – a közlekedésben az energiahatékonyságot (lásd: 6.3.1.5. pont).

| 1.16 | Sürgető feladat az atomenergia még biztonságosabbá tétele és az elhasznált fűtőanyagok a legtöbb államban eddig tisztázatlan problémájának megoldása. Ezt a felelősséget az üzemeltetőknek kell majd vállalniuk; a biztonságért felelős hatóságoknak és az illetékes nemzetközi szerveknek ki kell dolgozniuk a megfelelő előírásokat. Az elhasznált fűtőanyagok szállítására vonatkozóan pedig mind az uniós szabályokat, mind a nemzetközi kötelezettségvállalásokat tiszteletben kell tartani. |
| --- | --- |

1.16

Sürgető feladat az atomenergia még biztonságosabbá tétele és az elhasznált fűtőanyagok a legtöbb államban eddig tisztázatlan problémájának megoldása. Ezt a felelősséget az üzemeltetőknek kell majd vállalniuk; a biztonságért felelős hatóságoknak és az illetékes nemzetközi szerveknek ki kell dolgozniuk a megfelelő előírásokat. Az elhasznált fűtőanyagok szállítására vonatkozóan pedig mind az uniós szabályokat, mind a nemzetközi kötelezettségvállalásokat tiszteletben kell tartani.

| 1.17 | Komoly erőfeszítéseket kell tenni a „tiszta szén”-technológiák érdekében – növelni kell az erőművek hatékonyságát és a szén-dioxid kivonására és tárolására irányuló technológiák kereskedelmi alkalmazását. Ez különösen a globális fejlesztésekre nézve fontos. |
| --- | --- |

1.17

Komoly erőfeszítéseket kell tenni a „tiszta szén”-technológiák érdekében – növelni kell az erőművek hatékonyságát és a szén-dioxid kivonására és tárolására irányuló technológiák kereskedelmi alkalmazását. Ez különösen a globális fejlesztésekre nézve fontos.

| 1.18 | Fel kell készülni arra, hogy az Unió saját kőszénforrásainak kiaknázása ismét emelkedni fog – a cseppfolyós és gáz-halmazállapotú felhasználást is ideértve. Sem ebben az összefüggésben, sem egyébként nem szabad megfeledkezni arról, hogy az energiára vonatkozó politikai döntések általában jelentős gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi hatásokkal járnak, továbbá hogy a változások nagyszabásúak és hosszú időre szólnak. |
| --- | --- |

1.18

Fel kell készülni arra, hogy az Unió saját kőszénforrásainak kiaknázása ismét emelkedni fog – a cseppfolyós és gáz-halmazállapotú felhasználást is ideértve. Sem ebben az összefüggésben, sem egyébként nem szabad megfeledkezni arról, hogy az energiára vonatkozó politikai döntések általában jelentős gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi hatásokkal járnak, továbbá hogy a változások nagyszabásúak és hosszú időre szólnak.

| 1.19 | Az energiaszerkezetben a földgáz arányának megtartásával, illetve növelésével kapcsolatos gondok enyhítése végett ösztönözni kell a cseppfolyósgáz-terminálokra irányuló beruházásokat, lehetőséget teremtve ezzel a földgázellátási források skálájának szélesítésére, gáztárolók létesítésére és a tárolásra vonatkozó intézkedések kidolgozására. |
| --- | --- |

1.19

Az energiaszerkezetben a földgáz arányának megtartásával, illetve növelésével kapcsolatos gondok enyhítése végett ösztönözni kell a cseppfolyósgáz-terminálokra irányuló beruházásokat, lehetőséget teremtve ezzel a földgázellátási források skálájának szélesítésére, gáztárolók létesítésére és a tárolásra vonatkozó intézkedések kidolgozására.

| 1.20 | Ahhoz, hogy az energiatermelés és -szállítás terén a beruházások mennyisége elegendő legyen, a jogi keret rendbetételére és megfelelő pénzügyi intézkedésekre egyaránt szükség van. A hosszú távú szerződések felkínálása – az elégséges verseny igénye által támasztott korlátokon belül – például hasznos eszköz lehet. |
| --- | --- |

1.20

Ahhoz, hogy az energiatermelés és -szállítás terén a beruházások mennyisége elegendő legyen, a jogi keret rendbetételére és megfelelő pénzügyi intézkedésekre egyaránt szükség van. A hosszú távú szerződések felkínálása – az elégséges verseny igénye által támasztott korlátokon belül – például hasznos eszköz lehet.

| 1.21 | Az EU-nak nemzetközi téren az energiaszolgáltatókkal – különösen Oroszországgal – folytatott tárgyalások során egyként kellene felszólalnia, és álláspontjának azt kellene tükröznie, hogy az EU a legerősebb résztvevők egyike. Az energiaellátási problémák kezelése és a róluk folytatott tárgyalások során a kölcsönös egymásrautaltság különböző jellemzőit is figyelembe kell venni. Az Unió nem lehet energiapiaci szereplő, de mivel sok ellátó országban az energia főként a kormányok kezében van, erőteljesen támogatnia kell az uniós gazdasági szereplők érdekeit. |
| --- | --- |

1.21

Az EU-nak nemzetközi téren az energiaszolgáltatókkal – különösen Oroszországgal – folytatott tárgyalások során egyként kellene felszólalnia, és álláspontjának azt kellene tükröznie, hogy az EU a legerősebb résztvevők egyike. Az energiaellátási problémák kezelése és a róluk folytatott tárgyalások során a kölcsönös egymásrautaltság különböző jellemzőit is figyelembe kell venni. Az Unió nem lehet energiapiaci szereplő, de mivel sok ellátó országban az energia főként a kormányok kezében van, erőteljesen támogatnia kell az uniós gazdasági szereplők érdekeit.

| 1.22 | Az energiaválasztás körülményeinek értékelése során meg kell vizsgálni a külső költségeket és a támogatások hatását. A jelenlegi és jövőbeli éghajlat- és környezetpolitikai intézkedéseknek az egyéb energiapolitikai célkitűzésekre – a versenyképességre és az ellátás biztonságára –, valamint az energiaellátás változatosságára gyakorolt hatását is gondosan ki kell értékelni. |
| --- | --- |

1.22

Az energiaválasztás körülményeinek értékelése során meg kell vizsgálni a külső költségeket és a támogatások hatását. A jelenlegi és jövőbeli éghajlat- és környezetpolitikai intézkedéseknek az egyéb energiapolitikai célkitűzésekre – a versenyképességre és az ellátás biztonságára –, valamint az energiaellátás változatosságára gyakorolt hatását is gondosan ki kell értékelni.

| 1.23 | A Kiotó utáni éghajlati politikákra globális megoldást kell találni, legalább a nagy kibocsátók bevonásával, máskülönben nem érhető el jelentős előrelépés az éghajlatváltozás enyhítésében, viszont fennállhat a veszélye annak, hogy az EU gazdasági és társadalmi fejlődése kárt szenved. |
| --- | --- |

1.23

A Kiotó utáni éghajlati politikákra globális megoldást kell találni, legalább a nagy kibocsátók bevonásával, máskülönben nem érhető el jelentős előrelépés az éghajlatváltozás enyhítésében, viszont fennállhat a veszélye annak, hogy az EU gazdasági és társadalmi fejlődése kárt szenved.

| 1.24 | Növelni kell a kutatási és fejlesztési ráfordításokat, illetve az energia terén folytatott kutatás és fejlesztés uniós támogatását az energia nagy jelentőségével és a társadalom előtt álló kihívásaival összhangban. Rövidebb távon ez a nagyobb energiahatékonyságra, a megújuló energiaforrások még nem piacképes technológiáira, a „tiszta szén”-technológiákra és az atomenergia biztonságára irányuló erőfeszítéseket jelent. Ahhoz, hogy a megújuló energiákkal és a hatékonysággal kapcsolatos technológiák költségei csökkenjenek, leginkább mérnöki ügyességre van szükség. A megújuló energiaforrásokra, az atomenergiára és a hidrogénre épülő jövőkép megvalósításához még igen sok alapvető, hosszabb távú kutató- és fejlesztői munkára van szükség. Addig is más ígéretes elképzelések egyes elemeit is ösztönözni és támogatni kell. |
| --- | --- |

1.24

Növelni kell a kutatási és fejlesztési ráfordításokat, illetve az energia terén folytatott kutatás és fejlesztés uniós támogatását az energia nagy jelentőségével és a társadalom előtt álló kihívásaival összhangban. Rövidebb távon ez a nagyobb energiahatékonyságra, a megújuló energiaforrások még nem piacképes technológiáira, a „tiszta szén”-technológiákra és az atomenergia biztonságára irányuló erőfeszítéseket jelent. Ahhoz, hogy a megújuló energiákkal és a hatékonysággal kapcsolatos technológiák költségei csökkenjenek, leginkább mérnöki ügyességre van szükség. A megújuló energiaforrásokra, az atomenergiára és a hidrogénre épülő jövőkép megvalósításához még igen sok alapvető, hosszabb távú kutató- és fejlesztői munkára van szükség. Addig is más ígéretes elképzelések egyes elemeit is ösztönözni és támogatni kell.

2.   Bevezetés

| 2.1 | Az EGSZB 2002 óta számos saját kezdeményezésű és feltáró véleményt dolgozott ki különböző energiaforrásokról és -technológiákról: az atomenergiáról, a megújuló energiákról, a fosszilis tüzelőanyagokról és az energiahatékonyságról. Ezekre épül a jelen vélemény is, viszont nem hivatkozik konkrétan a bennük foglalt részletes adatokra és érvekre. |
| --- | --- |

2.1

Az EGSZB 2002 óta számos saját kezdeményezésű és feltáró véleményt dolgozott ki különböző energiaforrásokról és -technológiákról: az atomenergiáról, a megújuló energiákról, a fosszilis tüzelőanyagokról és az energiahatékonyságról. Ezekre épül a jelen vélemény is, viszont nem hivatkozik konkrétan a bennük foglalt részletes adatokra és érvekre.

| 2.2 | Lehetetlen pontosan megjósolni az energia terén várható fejleményeket. Minden előzetes becslésnek és forgatókönyvnek megvannak a maga korlátai. Az előre nem látható események és a jelentős politikai intézkedések más irányba terelhetik a fejlődés útját. A politikai megfontolásokat – a döntésekről nem is szólva – a jelen helyzet alapos ismeretére, a lehető legpontosabb előrejelzésekre és forgatókönyvekre, valamint a változásokat elősegítő és gátló tényezők megértésére kell alapozni. Ez a vélemény alapvetően a Nemzetközi Energiaügynökség (IEA) és az Európai Bizottság által kidolgozott forgatókönyvekre épül, és a 2030-ig terjedő időszakra vonatkozik. Az ez utáni időszak már sokkal kevésbé pontosan körvonalazható. |
| --- | --- |

2.2

Lehetetlen pontosan megjósolni az energia terén várható fejleményeket. Minden előzetes becslésnek és forgatókönyvnek megvannak a maga korlátai. Az előre nem látható események és a jelentős politikai intézkedések más irányba terelhetik a fejlődés útját. A politikai megfontolásokat – a döntésekről nem is szólva – a jelen helyzet alapos ismeretére, a lehető legpontosabb előrejelzésekre és forgatókönyvekre, valamint a változásokat elősegítő és gátló tényezők megértésére kell alapozni. Ez a vélemény alapvetően a Nemzetközi Energiaügynökség (IEA) és az Európai Bizottság által kidolgozott forgatókönyvekre épül, és a 2030-ig terjedő időszakra vonatkozik. Az ez utáni időszak már sokkal kevésbé pontosan körvonalazható.

| 2.3 | Az energiaforrásokat és -technológiákat a befektetők választják meg; ezt politikai döntésekkel lehet befolyásolni. Az EU-nak nincs közvetlen hatalma afelett, hogy a tagállamok milyen forrásokat választanak, de környezetvédelmi feladata révén közvetetten befolyásolja a választást. A tagállamoknak a lehető legnagyobb mértékben meg kellene könnyíteniük a honos források kiaknázását. A tagállamok által hozott döntések egymást befolyásolják. Emellett az olyan tagállamban működő energiafogyasztók, ahol nincsen például atom- vagy szénerőmű, egy olyan energiapiac résztvevői, amelyben atomenergiát és szenet használnak. |
| --- | --- |

2.3

Az energiaforrásokat és -technológiákat a befektetők választják meg; ezt politikai döntésekkel lehet befolyásolni. Az EU-nak nincs közvetlen hatalma afelett, hogy a tagállamok milyen forrásokat választanak, de környezetvédelmi feladata révén közvetetten befolyásolja a választást. A tagállamoknak a lehető legnagyobb mértékben meg kellene könnyíteniük a honos források kiaknázását. A tagállamok által hozott döntések egymást befolyásolják. Emellett az olyan tagállamban működő energiafogyasztók, ahol nincsen például atom- vagy szénerőmű, egy olyan energiapiac résztvevői, amelyben atomenergiát és szenet használnak.

| 2.4 | A fő kérdés: elvethetünk-e már most bármilyen jelenlegi vagy potenciális jövőbeli rendszert vagy lehetőséget? Más szóval: elég tudást és bizonyosságot szereztünk-e már ahhoz, hogy az energiapolitikai célok – megfelelő és biztos energiaellátás, elfogadható, versenyképes árak, valamint a környezeti és éghajlati terhek csökkentése – irányába mutató lehetőségeinket szűkíthessük? Erre a kérdésre keressük a választ, továbbá ismertetjük az ezzel kapcsolatos következtetéseket és ajánlásokat. |
| --- | --- |

2.4

A fő kérdés: elvethetünk-e már most bármilyen jelenlegi vagy potenciális jövőbeli rendszert vagy lehetőséget? Más szóval: elég tudást és bizonyosságot szereztünk-e már ahhoz, hogy az energiapolitikai célok – megfelelő és biztos energiaellátás, elfogadható, versenyképes árak, valamint a környezeti és éghajlati terhek csökkentése – irányába mutató lehetőségeinket szűkíthessük? Erre a kérdésre keressük a választ, továbbá ismertetjük az ezzel kapcsolatos következtetéseket és ajánlásokat.

3.   A globális energiapiac és a szén-dioxid-kibocsátás alakulása

| 3.1 | A világ energetikai jövője Európáéra is hatással van. A jelenlegi energiafogyasztás mértéke és annak növekedése Európán kívül a legnagyobb. A világ fosszilis tüzelőanyagok iránti egyre növekvő igénye az európai ellátásra és árakra is kihat. Az árváltozások változásokat eredményeznek az energia megválasztása, valamint a fogyasztók és a vállalatok viselkedése terén, és a kutatási és fejlesztési törekvések irányát is módosítják. Ez alól az Unió helyzete sem kivétel. Alapvető tehát, hogy Európa lehetőségeit az energia globális jövőképének kontextusában mérlegeljük. A Nemzetközi Energiaügynökség (IEA) a World Energy Outlook (A világ energetikai kilátásai) 2004 című kiadványban két, a 2004 és 2030 közötti időszakra vonatkozó forgatókönyvben ismerteti a világ energetikai jövőjével kapcsolatos meglátásait.
  A referencia-forgatókönyv (Reference Scenario, WEO–R04) a 2004 közepéig meghozott, illetve elfogadott kormányzati politikákat és intézkedéseket veszi számításba. Az alternatív világpolitikai forgatókönyv (World Alternative Policy Scenario, WEO–A04) azt elemzi, hogyan fejlődhet a világ energiapiaca, ha az országok világszerte elfogadnak majd jó néhány olyan politikát és intézkedést, amelyeket jelenleg mérlegelnek, illetve amelyeknek végrehajtása joggal várható az előrejelzés időszakában. A referencia- és az alternatív világpolitikai forgatókönyv egyes részeit az IEA a World Energy Outlook 2005 című kiadványban módosította (WEO–R05, WEO–A05). |
| --- | --- |

3.1

A világ energetikai jövője Európáéra is hatással van. A jelenlegi energiafogyasztás mértéke és annak növekedése Európán kívül a legnagyobb. A világ fosszilis tüzelőanyagok iránti egyre növekvő igénye az európai ellátásra és árakra is kihat. Az árváltozások változásokat eredményeznek az energia megválasztása, valamint a fogyasztók és a vállalatok viselkedése terén, és a kutatási és fejlesztési törekvések irányát is módosítják. Ez alól az Unió helyzete sem kivétel. Alapvető tehát, hogy Európa lehetőségeit az energia globális jövőképének kontextusában mérlegeljük. A Nemzetközi Energiaügynökség (IEA) a World Energy Outlook (A világ energetikai kilátásai) 2004 című kiadványban két, a 2004 és 2030 közötti időszakra vonatkozó forgatókönyvben ismerteti a világ energetikai jövőjével kapcsolatos meglátásait.

A referencia-forgatókönyv (Reference Scenario, WEO–R04) a 2004 közepéig meghozott, illetve elfogadott kormányzati politikákat és intézkedéseket veszi számításba. Az alternatív világpolitikai forgatókönyv (World Alternative Policy Scenario, WEO–A04) azt elemzi, hogyan fejlődhet a világ energiapiaca, ha az országok világszerte elfogadnak majd jó néhány olyan politikát és intézkedést, amelyeket jelenleg mérlegelnek, illetve amelyeknek végrehajtása joggal várható az előrejelzés időszakában. A referencia- és az alternatív világpolitikai forgatókönyv egyes részeit az IEA a World Energy Outlook 2005 című kiadványban módosította (WEO–R05, WEO–A05).

| 3.2 | A világ elsődleges energiaszükséglete a
  WEO–R05 forgatókönyv szerint 2002 és 2030 között 52 %-kal növekszik. A növekedés több mint kétharmada a fejlődő országokból ered majd. Az energiaszükséglet éves növekedési üteme (1,6 %) lassul az elmúlt három évtized 2,1 %-os szintjéhez képest. A közlekedési és energiatermelő ágazatok a globális energia egyre nagyobb hányadát használják majd fel. Az említett időszakban a világ villamosenergia-fogyasztása megduplázódik. |
| --- | --- |

3.2

A világ elsődleges energiaszükséglete a
  WEO–R05 forgatókönyv szerint 2002 és 2030 között 52 %-kal növekszik. A növekedés több mint kétharmada a fejlődő országokból ered majd. Az energiaszükséglet éves növekedési üteme (1,6 %) lassul az elmúlt három évtized 2,1 %-os szintjéhez képest. A közlekedési és energiatermelő ágazatok a globális energia egyre nagyobb hányadát használják majd fel. Az említett időszakban a világ villamosenergia-fogyasztása megduplázódik.

| 3.3 | A WEO–A05 forgatókönyv szerint a globális energiaszükséglet 10 %-kal lenne kevesebb, mint ahogyan azt a WEO–R05 forgatókönyv jósolja. |
| --- | --- |

3.3

A WEO–A05 forgatókönyv szerint a globális energiaszükséglet 10 %-kal lenne kevesebb, mint ahogyan azt a WEO–R05 forgatókönyv jósolja.

| 3.4 | Az energiafelhasználás a végfelhasználói ágazatokban 2030-ig évente 1,6 %-kal nő majd (WEO–R04). A közlekedés szükséglete növekszik majd a leggyorsabban, évi 2,1 %-kal. A lakossági és a szolgáltatási ágazatban a fogyasztás évente átlagosan 1,5 %-kal emelkedik, az ipar szükséglete úgyszintén. |
| --- | --- |

3.4

Az energiafelhasználás a végfelhasználói ágazatokban 2030-ig évente 1,6 %-kal nő majd (WEO–R04). A közlekedés szükséglete növekszik majd a leggyorsabban, évi 2,1 %-kal. A lakossági és a szolgáltatási ágazatban a fogyasztás évente átlagosan 1,5 %-kal emelkedik, az ipar szükséglete úgyszintén.

| 3.5 | A világ villamosenergia-szükséglete a WEO–R04 forgatókönyv szerint 2002 és 2030 között megduplázódik. A legnagyobb ágazati növekedés a lakossági villamosenergia-fogyasztásban következik majd be (119 %), melyet a szolgáltatási ágazat (97 %), majd az ipar (86 %) követ. Mintegy 4800 GW új kapacitásra, illetve közel 10 000 új létesítményre lesz szükség a villamosenergia-szükséglet előirányzott növekedésének kielégítéséhez és az elöregedő infrastruktúra kiváltásához. |
| --- | --- |

3.5

A világ villamosenergia-szükséglete a WEO–R04 forgatókönyv szerint 2002 és 2030 között megduplázódik. A legnagyobb ágazati növekedés a lakossági villamosenergia-fogyasztásban következik majd be (119 %), melyet a szolgáltatási ágazat (97 %), majd az ipar (86 %) követ. Mintegy 4800 GW új kapacitásra, illetve közel 10 000 új létesítményre lesz szükség a villamosenergia-szükséglet előirányzott növekedésének kielégítéséhez és az elöregedő infrastruktúra kiváltásához.

| 3.6 | A WEO–R05 forgatókönyv szerint továbbra is a fosszilis tüzelőanyagok lesznek túlsúlyban a globális energiafelhasználás terén: a világ primer energiaszükségletében tapasztalható növekedés mintegy 83 %-át teszik majd ki. Az atomenergia részaránya 6,4 %-ról 4,7 %-ra csökken, míg a megújuló energiaforrásoké a becslések szerint 13 %-ról 14 %-ra emelkedik.
  A WEO–A04 forgatókönyv szerint a fosszilistüzelőanyag-szükséglet 2030-ra – a WEO–R04 forgatókönyvben előirányzottal szemben – 14 %-kal lesz kevesebb, az atomenergia felhasználása ezzel szemben 14 %-kal emelkedik, a megújuló energiaforrásoké (a víz és a biomassza kivételével) pedig 27 százalékkal növekszik majd. |
| --- | --- |

3.6

A WEO–R05 forgatókönyv szerint továbbra is a fosszilis tüzelőanyagok lesznek túlsúlyban a globális energiafelhasználás terén: a világ primer energiaszükségletében tapasztalható növekedés mintegy 83 %-át teszik majd ki. Az atomenergia részaránya 6,4 %-ról 4,7 %-ra csökken, míg a megújuló energiaforrásoké a becslések szerint 13 %-ról 14 %-ra emelkedik.

A WEO–A04 forgatókönyv szerint a fosszilistüzelőanyag-szükséglet 2030-ra – a WEO–R04 forgatókönyvben előirányzottal szemben – 14 %-kal lesz kevesebb, az atomenergia felhasználása ezzel szemben 14 %-kal emelkedik, a megújuló energiaforrásoké (a víz és a biomassza kivételével) pedig 27 százalékkal növekszik majd.

| 3.7 | Az olaj kiemelten a legfőbb tüzelőanyag marad. A világ olajszükséglete 2030-ig évi 1,4 %-kal emelkedik majd (WEO–R05). Az OPEC világpiaci részesedése a 2004-es 39 %-kal szemben 2030-ra eléri az 50 %-ot. A nettó régióközi olajkereskedelem az említett időszak alatt több mint kétszeresére nő majd. A legnagyobb mértékű exportnövekedés a Közel-Keletről várható.
  Az elsődleges olajszükséglet a WEO–A04 forgatókönyv szerint 11 %-kal alacsonyabb a WEO–R04-ben felvázolthoz képest. |
| --- | --- |

3.7

Az olaj kiemelten a legfőbb tüzelőanyag marad. A világ olajszükséglete 2030-ig évi 1,4 %-kal emelkedik majd (WEO–R05). Az OPEC világpiaci részesedése a 2004-es 39 %-kal szemben 2030-ra eléri az 50 %-ot. A nettó régióközi olajkereskedelem az említett időszak alatt több mint kétszeresére nő majd. A legnagyobb mértékű exportnövekedés a Közel-Keletről várható.

Az elsődleges olajszükséglet a WEO–A04 forgatókönyv szerint 11 %-kal alacsonyabb a WEO–R04-ben felvázolthoz képest.

| 3.8 | A földgázszükséglet egyenletesen, évente 2,1 %-kal fog emelkedni (WEO–R05). 2003 és 2030 között a földgázfogyasztás háromnegyed részével nő. A cseppfolyósító (gas-to-liquids, GTL) üzemek jelentik majd a földgáz legfőbb új piacát, lehetővé téve a hagyományos piacoktól távol eső készletek felhasználását. A termelés legnagyobb mértékben Oroszországban és a Közel-Keleten fog növekedni.
  A WEO–A04 forgatókönyv szerint a földgázszükséglet ennél 10 %-kal alacsonyabb lesz. |
| --- | --- |

3.8

A földgázszükséglet egyenletesen, évente 2,1 %-kal fog emelkedni (WEO–R05). 2003 és 2030 között a földgázfogyasztás háromnegyed részével nő. A cseppfolyósító (gas-to-liquids, GTL) üzemek jelentik majd a földgáz legfőbb új piacát, lehetővé téve a hagyományos piacoktól távol eső készletek felhasználását. A termelés legnagyobb mértékben Oroszországban és a Közel-Keleten fog növekedni.

A WEO–A04 forgatókönyv szerint a földgázszükséglet ennél 10 %-kal alacsonyabb lesz.

| 3.9 | A szén továbbra is kulcsszerepet játszik majd a világ energiaforrásainak összetételében, éves növekedési üteme átlagosan 1,4 % lesz (WEO–R05). A szénszükséglet leginkább a fejlődő ázsiai országokban fog emelkedni. A növekedés 95 %-a a villamosenergia-ágazatnak lesz köszönhető. A világ széntartalékának több mint 40 %-a – ami a kitermelés jelenlegi üteme mellett majdnem 200 évnyi mennyiségnek felel meg – az OECD-országokban található.
  Az alternatív forgatókönyv a szénszükségletet 2030-ban közel negyedével alacsonyabbra jósolja, mint a referencia-forgatókönyv. |
| --- | --- |

3.9

A szén továbbra is kulcsszerepet játszik majd a világ energiaforrásainak összetételében, éves növekedési üteme átlagosan 1,4 % lesz (WEO–R05). A szénszükséglet leginkább a fejlődő ázsiai országokban fog emelkedni. A növekedés 95 %-a a villamosenergia-ágazatnak lesz köszönhető. A világ széntartalékának több mint 40 %-a – ami a kitermelés jelenlegi üteme mellett majdnem 200 évnyi mennyiségnek felel meg – az OECD-országokban található.

Az alternatív forgatókönyv a szénszükségletet 2030-ban közel negyedével alacsonyabbra jósolja, mint a referencia-forgatókönyv.

| 3.10 | A globális szén-dioxid-kibocsátás a WEO–R05 forgatókönyv szerint a 2003 és 2030 közötti időszakban évi 1,6 %-kal növekszik. A növekedés közel 70 %-a a fejlődő országokból ered majd. Az energiatermelés várhatóan a globális kibocsátás növekedésének mintegy feléért lesz felelős. A közlekedés világviszonylatban továbbra is a második legnagyobb szén-dioxid-kibocsátó forrás marad.
  A WEO–A05 forgatókönyv szerint a szén-dioxid-kibocsátás 2030-ban 16 %-kal lesz alacsonyabb, mint ahogyan azt a referencia-forgatókönyv becsüli. Az előrevetítés időszakában az éves növekedési ütem 1,1 %-ra esik vissza. |
| --- | --- |

3.10

A globális szén-dioxid-kibocsátás a WEO–R05 forgatókönyv szerint a 2003 és 2030 közötti időszakban évi 1,6 %-kal növekszik. A növekedés közel 70 %-a a fejlődő országokból ered majd. Az energiatermelés várhatóan a globális kibocsátás növekedésének mintegy feléért lesz felelős. A közlekedés világviszonylatban továbbra is a második legnagyobb szén-dioxid-kibocsátó forrás marad.

A WEO–A05 forgatókönyv szerint a szén-dioxid-kibocsátás 2030-ban 16 %-kal lesz alacsonyabb, mint ahogyan azt a referencia-forgatókönyv becsüli. Az előrevetítés időszakában az éves növekedési ütem 1,1 %-ra esik vissza.

4.   Az energiapiac és a szén-dioxid-kibocsátás alakulása az EU-ban

| 4.1 | Az Európai Bizottság különböző feltétezésekből kiindulva számos forgatókönyvet készített az EU energetikai jövőjéről. Ebben a fejezetben ezek közül kettőt ismertetünk. Az „Alapvonal”(Baseline 2005, BL–05) forgatókönyv olyan jövőt vázol fel, amelyben a jelenlegi irányzatok folytatódnak, és a 2004 végéig elfogadott uniós és tagállami politikák érvényesek. Az Energiahatékonyság és megújuló energiaforrások magas szinten (The high levels of energy efficiency and renewables, HLEER–04) forgatókönyv célja az energiahatékonysággal és a megújuló erőforrásokkal kapcsolatos erőteljes politikák sikeres végrehajtásából eredő energetikai és környezeti hatások szimulálása, már amennyire effajta intézkedések modellezhetők. A HLEER–04 forgatókönyvhöz azóta nem készült módosítás, így, mivel a 2005-ös „Alapvonal”-forgatókönyvvel közvetlenül nem vethető össze, az összehasonlításoknál az „Alapvonal”-forgatókönyv 2004-es változatára (Baseline 2004, BL–04) hivatkozunk. Az Európai Bizottság a BL- és a HLEER-forgatókönyvek közötti költségkülönbségről nem közölt számításokat. |
| --- | --- |

4.1

Az Európai Bizottság különböző feltétezésekből kiindulva számos forgatókönyvet készített az EU energetikai jövőjéről. Ebben a fejezetben ezek közül kettőt ismertetünk. Az „Alapvonal”(Baseline 2005, BL–05) forgatókönyv olyan jövőt vázol fel, amelyben a jelenlegi irányzatok folytatódnak, és a 2004 végéig elfogadott uniós és tagállami politikák érvényesek. Az Energiahatékonyság és megújuló energiaforrások magas szinten (The high levels of energy efficiency and renewables, HLEER–04) forgatókönyv célja az energiahatékonysággal és a megújuló erőforrásokkal kapcsolatos erőteljes politikák sikeres végrehajtásából eredő energetikai és környezeti hatások szimulálása, már amennyire effajta intézkedések modellezhetők. A HLEER–04 forgatókönyvhöz azóta nem készült módosítás, így, mivel a 2005-ös „Alapvonal”-forgatókönyvvel közvetlenül nem vethető össze, az összehasonlításoknál az „Alapvonal”-forgatókönyv 2004-es változatára (Baseline 2004, BL–04) hivatkozunk. Az Európai Bizottság a BL- és a HLEER-forgatókönyvek közötti költségkülönbségről nem közölt számításokat.

| 4.2 | 2005-ben a mai EU–25 területén az elsődleges energiafelhasználás 18 %-ban szilárd tüzelőanyagokból (leginkább szénből), 37 %-ban folyékony tüzelőanyagokból (olajból), 24 %-ban földgázból, 14 %-ban atomenergiából, 7 %-ban pedig megújuló energiaforrásokból tevődött össze. Villamos energiát 29 %-ban szénből és lignitből, 20 %-ban földgázból, 31 %-ban atomenergiából, 15 %-ban megújuló energiaforrásokból (ideértve a vízerőműveket is), 5 %-ban pedig kőolajszármazékokból állítottak elő. |
| --- | --- |

4.2

2005-ben a mai EU–25 területén az elsődleges energiafelhasználás 18 %-ban szilárd tüzelőanyagokból (leginkább szénből), 37 %-ban folyékony tüzelőanyagokból (olajból), 24 %-ban földgázból, 14 %-ban atomenergiából, 7 %-ban pedig megújuló energiaforrásokból tevődött össze. Villamos energiát 29 %-ban szénből és lignitből, 20 %-ban földgázból, 31 %-ban atomenergiából, 15 %-ban megújuló energiaforrásokból (ideértve a vízerőműveket is), 5 %-ban pedig kőolajszármazékokból állítottak elő.

| 4.3 | Az EU elsődleges energiaszükségletét a BL–05 forgatókönyv 2030-ra a 2000-ben mért szinthez képest 15 %-kal magasabbra becsüli (évi 0,5 % növekedés), a GDP 79 %-os növekedése mellett. A BL–05 szerint folytatódik az energiaszükséglet és a GDP szétválása. Az energiaintenzitás (az energiafelhasználás GDP-hez mért aránya) évi 1,5 %-kal javul.
  A HLEER–04 forgatókönyv szerint az elsődleges energiaszükséglet 2030-ban 14,1 %-kal marad el a BL–04 szerinti 2030-as szinttől, de továbbra is kevéssel a 2000-es szint felett marad. |
| --- | --- |

4.3

Az EU elsődleges energiaszükségletét a BL–05 forgatókönyv 2030-ra a 2000-ben mért szinthez képest 15 %-kal magasabbra becsüli (évi 0,5 % növekedés), a GDP 79 %-os növekedése mellett. A BL–05 szerint folytatódik az energiaszükséglet és a GDP szétválása. Az energiaintenzitás (az energiafelhasználás GDP-hez mért aránya) évi 1,5 %-kal javul.

A HLEER–04 forgatókönyv szerint az elsődleges energiaszükséglet 2030-ban 14,1 %-kal marad el a BL–04 szerinti 2030-as szinttől, de továbbra is kevéssel a 2000-es szint felett marad.

| 4.4 | Az energiafelhasználás a végfelhasználói ágazatokban a becslések szerint 2030-ra 25 %-kal nő majd (BL–05). A szolgáltatások energiaszükséglete 2030-ban 49 %-kal lesz magasabb, mint 2000-ben. Ezt a fejleményt a villamos energia iránti egyre növekvő igény idézi elő. A háztartások energiaszükséglete 2000 és 2030 között várhatóan 29 %-kal emelkedik majd. A közlekedés energiaszükséglete 2030-ban 21, az iparé pedig 19 %-kal lesz magasabb, mint 2000-ben.
  A HLEER–04 forgatókönyv szerint az energiaszükséglet 2030-ban 10,9 %-kal marad el a BL–04 által jósolt szinttől. |
| --- | --- |

4.4

Az energiafelhasználás a végfelhasználói ágazatokban a becslések szerint 2030-ra 25 %-kal nő majd (BL–05). A szolgáltatások energiaszükséglete 2030-ban 49 %-kal lesz magasabb, mint 2000-ben. Ezt a fejleményt a villamos energia iránti egyre növekvő igény idézi elő. A háztartások energiaszükséglete 2000 és 2030 között várhatóan 29 %-kal emelkedik majd. A közlekedés energiaszükséglete 2030-ban 21, az iparé pedig 19 %-kal lesz magasabb, mint 2000-ben.

A HLEER–04 forgatókönyv szerint az energiaszükséglet 2030-ban 10,9 %-kal marad el a BL–04 által jósolt szinttől.

| 4.5 | Az EU villamosenergia-szükséglete a BL–05 forgatókönyv szerint 2005 és 2030 között 43 %-kal emelkedik. A szükséglet növekedése különösen a háztartásokban lesz a legmeredekebb (62 %), ezt a szolgáltatói ágazat (53 %) és az ipar (26 %) követi. |
| --- | --- |

4.5

Az EU villamosenergia-szükséglete a BL–05 forgatókönyv szerint 2005 és 2030 között 43 %-kal emelkedik. A szükséglet növekedése különösen a háztartásokban lesz a legmeredekebb (62 %), ezt a szolgáltatói ágazat (53 %) és az ipar (26 %) követi.

| 4.6 | Az EU villamosenergia-termelése
  a BL–05 szerint 2000 és 2030 között várhatóan 51 %-kal emelkedik. Az elektromos energia előállítása egyre nagyobb részben történik majd kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés (CHP) formájában (10 százalékpontos növekedés várható, így a CHP részaránya 2030-ra eléri a 24 %-ot). A villamos áram előállításának szerkezete jelentősen megváltozik: előtérbe kerülnek a megújuló energiaforrások és a földgáz, az atomenergia és a szilárd tüzelőanyagok piaci részesedése pedig romlik.
  A villamosenergia-termelés átfogó szintje 2030-ban a HLEER–04 forgatókönyv szerint a BL–04-ben jósolt szintnél 16 %-kal alacsonyabb lesz. A szilárd tüzelőanyagok és az atomenergia villamosenergia-termelésben felhasznált mennyisége – abszolút számokban kifejezve – hasonló mértékben (a BL–04-hez képest 2030-ra 9,3 %-kal) csökken. |
| --- | --- |

4.6

Az EU villamosenergia-termelése
  a BL–05 szerint 2000 és 2030 között várhatóan 51 %-kal emelkedik. Az elektromos energia előállítása egyre nagyobb részben történik majd kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés (CHP) formájában (10 százalékpontos növekedés várható, így a CHP részaránya 2030-ra eléri a 24 %-ot). A villamos áram előállításának szerkezete jelentősen megváltozik: előtérbe kerülnek a megújuló energiaforrások és a földgáz, az atomenergia és a szilárd tüzelőanyagok piaci részesedése pedig romlik.

A villamosenergia-termelés átfogó szintje 2030-ban a HLEER–04 forgatókönyv szerint a BL–04-ben jósolt szintnél 16 %-kal alacsonyabb lesz. A szilárd tüzelőanyagok és az atomenergia villamosenergia-termelésben felhasznált mennyisége – abszolút számokban kifejezve – hasonló mértékben (a BL–04-hez képest 2030-ra 9,3 %-kal) csökken.

| 4.7 | A legfontosabb tüzelőanyag továbbra is az olaj marad, bár a fogyasztásának a BL–05 forgatókönyv szerint 2030-ra nem szabad meghaladnia a jelenlegi szintet. A földgázszükséglet – az 1990-es években már tapasztalt lényeges emelkedés – után várhatóan jelentős mértékben növekszik tovább (2030-ig 38 %-kal). A szilárd tüzelőanyagok felhasználása – a magas olaj- és gázárakat, valamint egyes tagállamokban az atomenergia-termelés fokozatos leállítását követően – a becslések szerint 2020-ig valamelyest csökken, majd 2030-ra visszatér majdnem a jelenlegi szintre.
  A HLEER–04 forgatókönyvben az alacsonyabb energiaszükségletek – a megújuló energiaforrásokat támogató politikákkal ötvözve – jelentősen csökkentik majd a jövőben a fosszilis tüzelőanyagok iránti szükségletet. A legmeredekebb csökkenés a szilárd tüzelőanyagoknál várható (a BL–04 szintjéhez képest –37,5 %). |
| --- | --- |

4.7

A legfontosabb tüzelőanyag továbbra is az olaj marad, bár a fogyasztásának a BL–05 forgatókönyv szerint 2030-ra nem szabad meghaladnia a jelenlegi szintet. A földgázszükséglet – az 1990-es években már tapasztalt lényeges emelkedés – után várhatóan jelentős mértékben növekszik tovább (2030-ig 38 %-kal). A szilárd tüzelőanyagok felhasználása – a magas olaj- és gázárakat, valamint egyes tagállamokban az atomenergia-termelés fokozatos leállítását követően – a becslések szerint 2020-ig valamelyest csökken, majd 2030-ra visszatér majdnem a jelenlegi szintre.

A HLEER–04 forgatókönyvben az alacsonyabb energiaszükségletek – a megújuló energiaforrásokat támogató politikákkal ötvözve – jelentősen csökkentik majd a jövőben a fosszilis tüzelőanyagok iránti szükségletet. A legmeredekebb csökkenés a szilárd tüzelőanyagoknál várható (a BL–04 szintjéhez képest –37,5 %).

| 4.8 | A megújuló energiaforrások felhasználása a BL–05 forgatókönyv szerint a többi tüzelőanyaghoz képest nagyobb mértékben emelkedik (a jelenlegi szinthez képest 2030-ra több mint duplájára). Az energiaszükséglet növekedéséhez közel ugyanolyan mértékben járulnak hozzá, mint a földgáz.
  A HLEER–04 forgatókönyvben a megújuló energiaforrásokat támogató politikáknak köszönhetően óriási mértékben emelkedik majd a megújuló energiaforrások felhasználásának mértéke a 25 tagú Unió energiarendszerében. A növekedés 2030-ban 43,3 %-kal haladja majd meg a BL–04 által jósolt szintet. |
| --- | --- |

4.8

A megújuló energiaforrások felhasználása a BL–05 forgatókönyv szerint a többi tüzelőanyaghoz képest nagyobb mértékben emelkedik (a jelenlegi szinthez képest 2030-ra több mint duplájára). Az energiaszükséglet növekedéséhez közel ugyanolyan mértékben járulnak hozzá, mint a földgáz.

A HLEER–04 forgatókönyvben a megújuló energiaforrásokat támogató politikáknak köszönhetően óriási mértékben emelkedik majd a megújuló energiaforrások felhasználásának mértéke a 25 tagú Unió energiarendszerében. A növekedés 2030-ban 43,3 %-kal haladja majd meg a BL–04 által jósolt szintet.

| 4.9 | A BL–05 forgatókönyvben az atomenergia felhasználásának mértéke valamelyest kisebb lesz 2030-ban, mint 2000-ben volt (11 %-os csökkenés), ez pedig annak következménye, hogy egyes régi tagállamokban politikai döntés született az atomenergia-termelés fokozatos leállításáról, néhány új tagállamban pedig egyes erőművek biztonsági problémákkal küzdenek.
  A HLEER–04 forgatókönyvben az atomenergia részaránya a BL–04 becsléséhez képest 19,9 %-kal lesz alacsonyabb. |
| --- | --- |

4.9

A BL–05 forgatókönyvben az atomenergia felhasználásának mértéke valamelyest kisebb lesz 2030-ban, mint 2000-ben volt (11 %-os csökkenés), ez pedig annak következménye, hogy egyes régi tagállamokban politikai döntés született az atomenergia-termelés fokozatos leállításáról, néhány új tagállamban pedig egyes erőművek biztonsági problémákkal küzdenek.

A HLEER–04 forgatókönyvben az atomenergia részaránya a BL–04 becsléséhez képest 19,9 %-kal lesz alacsonyabb.

| 4.10 | Az importfüggőség tovább emelkedik: 2030-ra eléri a 65 %-ot, amely a jelenlegi szintet közel 15 százalékponttal haladja meg (BL–05). Továbbra is az olaj behozatalára leszünk a legnagyobb mértékben rászorulva: 2030-ra 94 %-ban. A földgáz importjától való függés a jelenlegi alig több mint 50 %-ról 2030-ra 84 %-ra emelkedik. Hasonlóképpen: a szilárd tüzelőanyagokkal való ellátás egyre nagyobb mértékben történik majd importforrásokból: 2030-ra ez az arány eléri az 59 %-ot.
  A HLEER–04 forgatókönyv szerint az importfüggőség 4–6 %-kal lesz alacsonyabb, mint a BL–04 szerint. |
| --- | --- |

4.10

Az importfüggőség tovább emelkedik: 2030-ra eléri a 65 %-ot, amely a jelenlegi szintet közel 15 százalékponttal haladja meg (BL–05). Továbbra is az olaj behozatalára leszünk a legnagyobb mértékben rászorulva: 2030-ra 94 %-ban. A földgáz importjától való függés a jelenlegi alig több mint 50 %-ról 2030-ra 84 %-ra emelkedik. Hasonlóképpen: a szilárd tüzelőanyagokkal való ellátás egyre nagyobb mértékben történik majd importforrásokból: 2030-ra ez az arány eléri az 59 %-ot.

A HLEER–04 forgatókönyv szerint az importfüggőség 4–6 %-kal lesz alacsonyabb, mint a BL–04 szerint.

| 4.11 | A szén-dioxid-kibocsátás mennyisége 1990 és 2000 között csökkent. Mára újra elérte az 1990-es szintet. A következő évek során a szén-dioxid-kibocsátás a becslések szerint 2010-re 3 %-kal, 2030-ra pedig 5 %-kal haladja majd meg az 1990-ben mért szintet. Hosszú távon a szén-dioxid-kibocsátás mérsékelt emelkedése az energiafogyasztás kis mértékű növekedésének és a szén-dioxidtól mentes források – a megújuló energiaforrások és az atomenergia – meglehetősen erőteljes szerepének köszönhető.
  A HLEER–04 forgatókönyv szerint a szén-dioxid-kibocsátás mértéke jelentősen kisebb lesz, mint a helyzet BL–04 szerinti alakulása esetén (a BL–04 szintjéhez képest 2010-ben 11,9 %-kal, 2030-ban pedig 22,5 %-kal). A csökkenés mértéke 2000-től számítva közel 10 %. |
| --- | --- |

4.11

A szén-dioxid-kibocsátás mennyisége 1990 és 2000 között csökkent. Mára újra elérte az 1990-es szintet. A következő évek során a szén-dioxid-kibocsátás a becslések szerint 2010-re 3 %-kal, 2030-ra pedig 5 %-kal haladja majd meg az 1990-ben mért szintet. Hosszú távon a szén-dioxid-kibocsátás mérsékelt emelkedése az energiafogyasztás kis mértékű növekedésének és a szén-dioxidtól mentes források – a megújuló energiaforrások és az atomenergia – meglehetősen erőteljes szerepének köszönhető.

A HLEER–04 forgatókönyv szerint a szén-dioxid-kibocsátás mértéke jelentősen kisebb lesz, mint a helyzet BL–04 szerinti alakulása esetén (a BL–04 szintjéhez képest 2010-ben 11,9 %-kal, 2030-ban pedig 22,5 %-kal). A csökkenés mértéke 2000-től számítva közel 10 %.

5.   Politikai kihívások

5.1   Az árak alakulása

| 5.1.1 | A kereslet ösztönözte globális áremelkedéseknek – bár a fogyasztókat érintik – nincs erős hatásuk az egyes nemzetek gazdaságára, ha az áremelkedések a termelő országokban a kereslet növekedését eredményezik. Ha az árak csak egy gazdasági térségben emelkednek – amint az a villamos energia esetében részben fennáll –, az árt mind a fogyasztóknak, mind a versenyképességnek. A magasabb árak hosszabb távon megváltoztatják a különböző energiaforrások és -technológiák versenyhelyzetét, a hatékonysági intézkedések rentabilitását, valamint általában véve a viselkedést. |
| --- | --- |

5.1.1

A kereslet ösztönözte globális áremelkedéseknek – bár a fogyasztókat érintik – nincs erős hatásuk az egyes nemzetek gazdaságára, ha az áremelkedések a termelő országokban a kereslet növekedését eredményezik. Ha az árak csak egy gazdasági térségben emelkednek – amint az a villamos energia esetében részben fennáll –, az árt mind a fogyasztóknak, mind a versenyképességnek. A magasabb árak hosszabb távon megváltoztatják a különböző energiaforrások és -technológiák versenyhelyzetét, a hatékonysági intézkedések rentabilitását, valamint általában véve a viselkedést.

| 5.1.2 | Az olaj és az olajtermékek árában az utóbbi években drasztikus emelkedés következett be. Az elkövetkező években az olajárak tartósan magas szintjének, sőt, emelkedésének több oka is lehet, főként a következők:






  — | az ázsiai országok gyors gazdasági növekedésének következtében a keresleti oldal erőteljes nyomása, |
| --- | --- | --- |

5.1.2

Az olaj és az olajtermékek árában az utóbbi években drasztikus emelkedés következett be. Az elkövetkező években az olajárak tartósan magas szintjének, sőt, emelkedésének több oka is lehet, főként a következők:

—

az ázsiai országok gyors gazdasági növekedésének következtében a keresleti oldal erőteljes nyomása,

| — | az ellátási infrastruktúrában a beruházások nem megfelelő mértéke, valamint |
| --- | --- |

—

az ellátási infrastruktúrában a beruházások nem megfelelő mértéke, valamint

| — | geopolitikai tényezők és politikai instabilitás. |
| --- | --- |

—

geopolitikai tényezők és politikai instabilitás.

| 5.1.3 | A gáz ára minden régióban erőteljesen emelkedett az olajárakat követve. Európában a gázárakat általában az olajárakhoz indexálják. Mivel az európai ellátás főként Oroszországba és Norvégiába irányul, valamint a cseppfolyósított földgáz (LNG) valószínűleg nem válik rövid időn belül versenyképessé, az árkapcsolat továbbra is megmarad. A gázszolgáltatók közötti verseny lenyomhatja ugyan a gázárakat, e hatást azonban nagymértékben ellensúlyozhatja az ellátási költségek növekedése. |
| --- | --- |

5.1.3

A gáz ára minden régióban erőteljesen emelkedett az olajárakat követve. Európában a gázárakat általában az olajárakhoz indexálják. Mivel az európai ellátás főként Oroszországba és Norvégiába irányul, valamint a cseppfolyósított földgáz (LNG) valószínűleg nem válik rövid időn belül versenyképessé, az árkapcsolat továbbra is megmarad. A gázszolgáltatók közötti verseny lenyomhatja ugyan a gázárakat, e hatást azonban nagymértékben ellensúlyozhatja az ellátási költségek növekedése.

| 5.1.4 | A szén ára hosszú távon valószínűleg mérsékelt lesz, mivel sok meghatározó piaci tényező is változatlan marad. Számos tényleges és potenciális ellátó létezik, a piac még mindig igen versenyképes, a szénárak pedig a többi primer energiatermék árához viszonyítva várhatóan alacsonyak maradnak. |
| --- | --- |

5.1.4

A szén ára hosszú távon valószínűleg mérsékelt lesz, mivel sok meghatározó piaci tényező is változatlan marad. Számos tényleges és potenciális ellátó létezik, a piac még mindig igen versenyképes, a szénárak pedig a többi primer energiatermék árához viszonyítva várhatóan alacsonyak maradnak.

| 5.1.5 | A megújuló energia tőkeköltségei feltehetően tovább csökkennek a jövőben. A csökkenés leggyorsabb ütemben a fotoelektromos technológia költségeiben következik be, amelyet napjainkban a legtőkeigényesebb energiarendszer. Számottevő csökkenés várható a partiszél-, a naphő-, valamint az árapály- és a hullámenergiához kapcsolódó technológiák tőkeköltségeiben is. A folyó vízből nyert elektromosság költsége általában stabilan alacsony, az új erőművek építésének lehetősége korlátozott és egyre költségesebb. |
| --- | --- |

5.1.5

A megújuló energia tőkeköltségei feltehetően tovább csökkennek a jövőben. A csökkenés leggyorsabb ütemben a fotoelektromos technológia költségeiben következik be, amelyet napjainkban a legtőkeigényesebb energiarendszer. Számottevő csökkenés várható a partiszél-, a naphő-, valamint az árapály- és a hullámenergiához kapcsolódó technológiák tőkeköltségeiben is. A folyó vízből nyert elektromosság költsége általában stabilan alacsony, az új erőművek építésének lehetősége korlátozott és egyre költségesebb.

| 5.1.6 | A villamos energia ára az EU-ban több okból kifolyólag nőtt. A magasabb gázárak közrejátszanak a villamosenergia-árak alakulásában az EU nagy részén, ahol a gáz az energiatermelés szempontjából a csúcsidőben marginális tüzelőanyag. A szénerőművekből származó villamos energia árának növekedése azonban aligha magyarázható az emelkedő nyersanyagárakkal. A kereslet és a kínálat egyre kényesebb egyensúlya szintén éreztetni kezdte hatását az árakon. Az energiaellátó vállalatok részben az emissziókereskedelemmel indokolják az áremelkedéseket, amelyben a kibocsátási jogok „értéke” a kiskereskedelmi árak részévé válik, pedig a kibocsátási jogokat ingyenesen osztották el közöttük. A megújuló energiaforrásokat támogató intézkedések – akárcsak az adók és más illetékek – az esetek egy részében a villamosenergia-árak növekedését eredményezték. Az Európai Bizottság emellett jelenleg vizsgálja, hogy a villamosenergia-piacon tapasztalható elégtelen verseny kedvezőtlen hatást gyakorol-e az árakra. |
| --- | --- |

5.1.6

A villamos energia ára az EU-ban több okból kifolyólag nőtt. A magasabb gázárak közrejátszanak a villamosenergia-árak alakulásában az EU nagy részén, ahol a gáz az energiatermelés szempontjából a csúcsidőben marginális tüzelőanyag. A szénerőművekből származó villamos energia árának növekedése azonban aligha magyarázható az emelkedő nyersanyagárakkal. A kereslet és a kínálat egyre kényesebb egyensúlya szintén éreztetni kezdte hatását az árakon. Az energiaellátó vállalatok részben az emissziókereskedelemmel indokolják az áremelkedéseket, amelyben a kibocsátási jogok „értéke” a kiskereskedelmi árak részévé válik, pedig a kibocsátási jogokat ingyenesen osztották el közöttük. A megújuló energiaforrásokat támogató intézkedések – akárcsak az adók és más illetékek – az esetek egy részében a villamosenergia-árak növekedését eredményezték. Az Európai Bizottság emellett jelenleg vizsgálja, hogy a villamosenergia-piacon tapasztalható elégtelen verseny kedvezőtlen hatást gyakorol-e az árakra.

5.2   Az ellátás biztonsága

| 5.2.1 | Az ellátás biztonságáról szóló zöld könyvében az Európai Bizottság a kérdéssel kapcsolatban komoly aggodalmának adott hangot. Az EU külső energiától való függése az előrejelzések szerint három évtized alatt 50 %-ról 70 %-ra nő. A zöld könyvről kiadott véleményében (2) az EGSZB teljes mértékben osztotta ezeket az aggodalmakat. Mára az ellátás biztonságának kérdése még sürgetőbbé vált. |
| --- | --- |

5.2.1

Az ellátás biztonságáról szóló zöld könyvében az Európai Bizottság a kérdéssel kapcsolatban komoly aggodalmának adott hangot. Az EU külső energiától való függése az előrejelzések szerint három évtized alatt 50 %-ról 70 %-ra nő. A zöld könyvről kiadott véleményében (2) az EGSZB teljes mértékben osztotta ezeket az aggodalmakat. Mára az ellátás biztonságának kérdése még sürgetőbbé vált.

| 5.2.2 | A külső forrásokból származó olajimporttól való függés egyre erőteljesebb, és egyre inkább a Közel-Keletre koncentrálódik. A fokozódó gázszükséglet ugyancsak növeli a külső – elsősorban Oroszországban található – forrásoktól való függést. További aggodalomra ad okot, hogy a szállítás hosszú vezetékeken és gyakran politikailag ingatag régiókon keresztül történik. |
| --- | --- |

5.2.2

A külső forrásokból származó olajimporttól való függés egyre erőteljesebb, és egyre inkább a Közel-Keletre koncentrálódik. A fokozódó gázszükséglet ugyancsak növeli a külső – elsősorban Oroszországban található – forrásoktól való függést. További aggodalomra ad okot, hogy a szállítás hosszú vezetékeken és gyakran politikailag ingatag régiókon keresztül történik.

| 5.2.3 | Egyes hálózati hibák a vezetési és egyes szabályozási problémák mellett a figyelmet a megnövekedett átviteli igénnyel és a távolságokkal kapcsolatos elégtelen beruházásokra irányították. A villamosenergia- és a gázhálózatok összekapcsolásában Európa-szerte már tapasztalható haladás, de a tagállamok között még mindig vannak jelentős strukturális akadályok. A hálózatok szabályozásával a biztonságot, a minőséget és az elegendő beruházást kell támogatni. |
| --- | --- |

5.2.3

Egyes hálózati hibák a vezetési és egyes szabályozási problémák mellett a figyelmet a megnövekedett átviteli igénnyel és a távolságokkal kapcsolatos elégtelen beruházásokra irányították. A villamosenergia- és a gázhálózatok összekapcsolásában Európa-szerte már tapasztalható haladás, de a tagállamok között még mindig vannak jelentős strukturális akadályok. A hálózatok szabályozásával a biztonságot, a minőséget és az elegendő beruházást kell támogatni.

| 5.2.4 | Az elmúlt két évtizedben kevés beruházás történt erőművekbe és olajfinomítókba. A villamos energia esetében a végéhez közeledik a túltelítettség időszaka, és 2030-ig még 600–750 GW energiatermelési kapacitásba kellene befektetni a növekvő áramszükséglet kielégítéséhez és az elöregedő erőművek leváltásához. A további termelési kapacitásba történő beruházás szüksége – különösen a terhelési csúcsidőszakokban – teljesen összekapcsolt hálózatokkal részben ellensúlyozható lenne. |
| --- | --- |

5.2.4

Az elmúlt két évtizedben kevés beruházás történt erőművekbe és olajfinomítókba. A villamos energia esetében a végéhez közeledik a túltelítettség időszaka, és 2030-ig még 600–750 GW energiatermelési kapacitásba kellene befektetni a növekvő áramszükséglet kielégítéséhez és az elöregedő erőművek leváltásához. A további termelési kapacitásba történő beruházás szüksége – különösen a terhelési csúcsidőszakokban – teljesen összekapcsolt hálózatokkal részben ellensúlyozható lenne.

| 5.2.5 | Az EU-nak a megújuló energia felhasználására irányuló politikái nagymértékben hozzájárulhatnak a növekvő külső függés ellensúlyozásához. Ezzel egy időben csökkentik az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását, és néhány esetben mérséklik a hálózattól való függést. A biomassza és a bioüzemanyagok esetében a földterületek optimális kihasználására kellene törekedni hosszabb távon. |
| --- | --- |

5.2.5

Az EU-nak a megújuló energia felhasználására irányuló politikái nagymértékben hozzájárulhatnak a növekvő külső függés ellensúlyozásához. Ezzel egy időben csökkentik az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását, és néhány esetben mérséklik a hálózattól való függést. A biomassza és a bioüzemanyagok esetében a földterületek optimális kihasználására kellene törekedni hosszabb távon.

| 5.2.6 | Az uránt az EU 95 %-ban különféle külső forrásokból importálja. Az IAEA és az OECD Atomenergia-ügynöksége szerint a ma ismert gazdasági uránforrások 50 évre elegendők, ha a világ uránszükséglete a jelenlegi szinten marad. Ha a földtani mérések alapján feltételezhető potenciális urántelepeket is figyelembe vesszük, a teljes kimerülésig 280 évvel számolhatunk. Az új technológiák a későbbiekben további tüzelőanyag-ellátási lehetőségekkel szolgálhatnak. |
| --- | --- |

5.2.6

Az uránt az EU 95 %-ban különféle külső forrásokból importálja. Az IAEA és az OECD Atomenergia-ügynöksége szerint a ma ismert gazdasági uránforrások 50 évre elegendők, ha a világ uránszükséglete a jelenlegi szinten marad. Ha a földtani mérések alapján feltételezhető potenciális urántelepeket is figyelembe vesszük, a teljes kimerülésig 280 évvel számolhatunk. Az új technológiák a későbbiekben további tüzelőanyag-ellátási lehetőségekkel szolgálhatnak.

5.3   Éghajlatváltozás

| 5.3.1 | Az EU világelső az éghajlatváltozás kezelésében. Az EU politikái egyedülállóak, igen fejlettek és ambiciózusak, különösen az emissziókereskedelmi rendszereket és a megújuló erőforrások bővítését illetően. A világ sok más részén – beleértve a legnagyobb kibocsátókat is – nem követik példáját. |
| --- | --- |

5.3.1

Az EU világelső az éghajlatváltozás kezelésében. Az EU politikái egyedülállóak, igen fejlettek és ambiciózusak, különösen az emissziókereskedelmi rendszereket és a megújuló erőforrások bővítését illetően. A világ sok más részén – beleértve a legnagyobb kibocsátókat is – nem követik példáját.

| 5.3.2 | A globális felmelegedés tendenciájával összefüggésben a kiotói célkitűzések szerények, mindazonáltal úgy tűnik, a legtöbb EU tagállam számára nehezen teljesíthetők. |
| --- | --- |

5.3.2

A globális felmelegedés tendenciájával összefüggésben a kiotói célkitűzések szerények, mindazonáltal úgy tűnik, a legtöbb EU tagállam számára nehezen teljesíthetők.

| 5.3.3 | Az eddigi csökkentés legnagyobb részét azzal érték el, hogy (az Egyesült Királyságban) a fűtőenergia- és villamosenergia-termelésben a szenet gázzal helyettesítették, Németország keleti részein pedig régi termelési egységeket zártak be és újítottak fel. A kibocsátások jelenlegi és jövőbeli csökkentésének nagy része ennél nehezebben megvalósítható és költségesebb. |
| --- | --- |

5.3.3

Az eddigi csökkentés legnagyobb részét azzal érték el, hogy (az Egyesült Királyságban) a fűtőenergia- és villamosenergia-termelésben a szenet gázzal helyettesítették, Németország keleti részein pedig régi termelési egységeket zártak be és újítottak fel. A kibocsátások jelenlegi és jövőbeli csökkentésének nagy része ennél nehezebben megvalósítható és költségesebb.

| 5.3.4 | A Kiotó utáni éghajlati politikákra globális megoldást kell találni, legalább a nagy kibocsátók bevonásával, máskülönben nem érhető el jelentős előrelépés az éghajlatváltozás enyhítésében, viszont fennállhat a veszélye annak, hogy az EU gazdasági és társadalmi fejlődése kárt szenved. |
| --- | --- |

5.3.4

A Kiotó utáni éghajlati politikákra globális megoldást kell találni, legalább a nagy kibocsátók bevonásával, máskülönben nem érhető el jelentős előrelépés az éghajlatváltozás enyhítésében, viszont fennállhat a veszélye annak, hogy az EU gazdasági és társadalmi fejlődése kárt szenved.

6.   Jövőbeli lehetőségek

6.1   Hosszú távú jövőkép

| 6.1.1 | Jelenleg úgy tűnik, hogy egy olyan ideális energetikai jövőképben, amelyben a környezeti és éghajlati hatások minimálisak, és a globális ellátás is biztosítva van, fűtésre és változó villamosenergia-terhelésre megújuló energiaforrásokat, az alapterhelésre atommagfúziót, energiahordozóként pedig hidrogént használnak. Az ilyen energiaszerkezet használatára 2050 előtt várhatóan nem kerül sor, inkább valószínű, hogy csak sokkal később. Egy másik jövőkép szerint magas energiahatékonyság várható, a megújuló energiaforrások – például a hidrogén – támogatása villamos energia tárolására alkalmas technológiai megoldással, valamint a szén felhasználásának összekapcsolása a szén-dioxid kivonásával és tárolásával. |
| --- | --- |

6.1.1

Jelenleg úgy tűnik, hogy egy olyan ideális energetikai jövőképben, amelyben a környezeti és éghajlati hatások minimálisak, és a globális ellátás is biztosítva van, fűtésre és változó villamosenergia-terhelésre megújuló energiaforrásokat, az alapterhelésre atommagfúziót, energiahordozóként pedig hidrogént használnak. Az ilyen energiaszerkezet használatára 2050 előtt várhatóan nem kerül sor, inkább valószínű, hogy csak sokkal később. Egy másik jövőkép szerint magas energiahatékonyság várható, a megújuló energiaforrások – például a hidrogén – támogatása villamos energia tárolására alkalmas technológiai megoldással, valamint a szén felhasználásának összekapcsolása a szén-dioxid kivonásával és tárolásával.

| 6.1.2 | A magfúzió technológiáját továbbra is nagy kihívások és bizonytalanság jellemzik. A gazdasági életképesség eléréséhez néhány alapvető technikai áttörésre van szükség, és mindenekelőtt sok fejlesztői munkára. A széles körű hidrogénalapú gazdaság úgyszintén bőséges mennyiségű villamos energiát igényel. A megújuló energiaforrásokból vagy földgázból nyert hidrogén nem képes – legalábbis egymagában – ellátni egy teljesen kifejlett hidrogénalapú gazdaságot. |
| --- | --- |

6.1.2

A magfúzió technológiáját továbbra is nagy kihívások és bizonytalanság jellemzik. A gazdasági életképesség eléréséhez néhány alapvető technikai áttörésre van szükség, és mindenekelőtt sok fejlesztői munkára. A széles körű hidrogénalapú gazdaság úgyszintén bőséges mennyiségű villamos energiát igényel. A megújuló energiaforrásokból vagy földgázból nyert hidrogén nem képes – legalábbis egymagában – ellátni egy teljesen kifejlett hidrogénalapú gazdaságot.

| 6.1.3 | A megújuló energiaforrásokban rejlő globális lehetőségeket nehéz meghatározni, ha egyes természeti korlátokat és a gazdaságot is figyelembe vesszük. Egyes tanulmányok szerint lehetséges, hogy 2050-re Európában a megújuló energiaforrások részaránya megközelíti a 100 %-ot, ezt a nézetet azonban nem osztják széles körben, és az Európai Bizottság forgatókönyvei sem támasztják alá: még az az alternatív forgatókönyv is csak 15 %-os részarányt jósol 2030-ra, amely a megújuló energiaforrások lehető legintenzívebb felhasználását feltételezi. A 25 tagú Unióban a megújuló energiaforrások felhasználása ez ideig a kitűzött célokhoz képest lassabban fejlődött. |
| --- | --- |

6.1.3

A megújuló energiaforrásokban rejlő globális lehetőségeket nehéz meghatározni, ha egyes természeti korlátokat és a gazdaságot is figyelembe vesszük. Egyes tanulmányok szerint lehetséges, hogy 2050-re Európában a megújuló energiaforrások részaránya megközelíti a 100 %-ot, ezt a nézetet azonban nem osztják széles körben, és az Európai Bizottság forgatókönyvei sem támasztják alá: még az az alternatív forgatókönyv is csak 15 %-os részarányt jósol 2030-ra, amely a megújuló energiaforrások lehető legintenzívebb felhasználását feltételezi. A 25 tagú Unióban a megújuló energiaforrások felhasználása ez ideig a kitűzött célokhoz képest lassabban fejlődött.

6.2   Energiahatékonyság

| 6.2.1 | Az energiahatékonyság és az energiamegtakarítás az energiapolitika kulcselemei. Az EGSZB a közelmúltban – az energiahatékonyságról szóló zöld könyvre válaszként kidolgozott véleményében – erőteljesen támogatta az ezen a politikai területen hozott intézkedéseket, és megjegyzést fűzött számos potenciális eszközhöz és intézkedéshez. |
| --- | --- |

6.2.1

Az energiahatékonyság és az energiamegtakarítás az energiapolitika kulcselemei. Az EGSZB a közelmúltban – az energiahatékonyságról szóló zöld könyvre válaszként kidolgozott véleményében – erőteljesen támogatta az ezen a politikai területen hozott intézkedéseket, és megjegyzést fűzött számos potenciális eszközhöz és intézkedéshez.

| 6.2.2 | Az energiaforrások jövőbeli megoszlását a hatékonyság javulása is befolyásolja. A kereslet viszonylagos csökkenése a piaci erők révén a leggazdaságtalanabb – illetve politikai intézkedések révén esetleg a legkevésbé kívánatos – ellátási forrás csökkenő igénybe vételét eredményezné. |
| --- | --- |

6.2.2

Az energiaforrások jövőbeli megoszlását a hatékonyság javulása is befolyásolja. A kereslet viszonylagos csökkenése a piaci erők révén a leggazdaságtalanabb – illetve politikai intézkedések révén esetleg a legkevésbé kívánatos – ellátási forrás csökkenő igénybe vételét eredményezné.

| 6.2.3 | Az energiahatékonyságról szóló legújabb zöld könyvében az Európai Bizottság a gazdasági hatékonyság javulásának mértékét potenciálisan 20 %-ra (évi 1,5 %-ra) becsüli, ezzel visszatér a 25 tagú EU 1990-es szükségleti szintjéhez. Az Európai Bizottság által kiadott forgatókönyvek szerint nem várható 2030-ra ekkora csökkenés, még a legerőteljesebb politikai intézkedéseket feltételező forgatókönyv becslése alapján sem. |
| --- | --- |

6.2.3

Az energiahatékonyságról szóló legújabb zöld könyvében az Európai Bizottság a gazdasági hatékonyság javulásának mértékét potenciálisan 20 %-ra (évi 1,5 %-ra) becsüli, ezzel visszatér a 25 tagú EU 1990-es szükségleti szintjéhez. Az Európai Bizottság által kiadott forgatókönyvek szerint nem várható 2030-ra ekkora csökkenés, még a legerőteljesebb politikai intézkedéseket feltételező forgatókönyv becslése alapján sem.

| 6.2.4 | Az EGSZB véleményében szilárdan támogatja a jobb energiahatékonyság elképzelését, mint a fenntartható fejlődés, a versenyképesség és a gazdasági függetlenség előfeltételét. A nagyobb energiahatékonyság egyszerűen gazdasági szempontból értelmes, feltéve, hogy nem viszik túlzásba. Az energiahatékonyság növelése mindennapos gyakorlat a vállalatoknál, az önkéntes megállapodások pedig működőképes eszközök. Más ágazatokban számos intézkedésre van szükség, például a közfigyelem felhívására, ismeretterjesztésre, valamint megfelelő gazdasági intézkedésekre. Az EGSZB mindemellett a zöld könyvben kitűzött célokat optimistának látja. |
| --- | --- |

6.2.4

Az EGSZB véleményében szilárdan támogatja a jobb energiahatékonyság elképzelését, mint a fenntartható fejlődés, a versenyképesség és a gazdasági függetlenség előfeltételét. A nagyobb energiahatékonyság egyszerűen gazdasági szempontból értelmes, feltéve, hogy nem viszik túlzásba. Az energiahatékonyság növelése mindennapos gyakorlat a vállalatoknál, az önkéntes megállapodások pedig működőképes eszközök. Más ágazatokban számos intézkedésre van szükség, például a közfigyelem felhívására, ismeretterjesztésre, valamint megfelelő gazdasági intézkedésekre. Az EGSZB mindemellett a zöld könyvben kitűzött célokat optimistának látja.

| 6.2.5 | Még ha be is vezetnek hatékonysági intézkedéseket, a forgatókönyvekből úgy tűnik, 2030 előtt aligha kezd csökkenni az energiaszükséglet a 25 tagú EU-ban, még akár növekedés is elképzelhető. Az energiahatékonyság erőteljesebb fejlődése sok előnnyel járna. |
| --- | --- |

6.2.5

Még ha be is vezetnek hatékonysági intézkedéseket, a forgatókönyvekből úgy tűnik, 2030 előtt aligha kezd csökkenni az energiaszükséglet a 25 tagú EU-ban, még akár növekedés is elképzelhető. Az energiahatékonyság erőteljesebb fejlődése sok előnnyel járna.

6.3   Lehetőségek a felhasználási területeken

Az energiaszerkezet lehetőségeinek a fent említett politikai kihívásokkal kapcsolatos elemzéséhez hasznos külön-külön megvizsgálni a primer energiafelhasználás különböző ágazatait: a közlekedést, a fűtést és a villamos energiát. Ezek csak elhanyagolható mértékben függnek egymástól.

6.3.1   Közlekedés

| 6.3.1.1 | A közlekedés szinte teljes egészében a folyékony tüzelőanyagoktól, gyakorlatilag az olajszármazékoktól függ. Jelenleg ezeket egyedül a villamos vasúti közlekedés helyettesítheti, bizonyos mértékig. A tömegközlekedésben használnak gázt is kis – ám egyre nagyobb – mennyiségben. Ez növeli egyrészt a sokféleséget, másrészt viszont újra felmerülnek a gáz egyre növekvő mértékű felhasználásával kapcsolatos kérdések. |
| --- | --- |

6.3.1.1

A közlekedés szinte teljes egészében a folyékony tüzelőanyagoktól, gyakorlatilag az olajszármazékoktól függ. Jelenleg ezeket egyedül a villamos vasúti közlekedés helyettesítheti, bizonyos mértékig. A tömegközlekedésben használnak gázt is kis – ám egyre nagyobb – mennyiségben. Ez növeli egyrészt a sokféleséget, másrészt viszont újra felmerülnek a gáz egyre növekvő mértékű felhasználásával kapcsolatos kérdések.

| 6.3.1.2 | Az EU célja, hogy 2010-re az olajalapú tüzelőanyagokat 5,75 %-ig bio-tüzelőanyagokkal helyettesítse. A jelenlegi magas olajárakra való tekintettel széles körben vizsgálják a jóval nagyobb arányú helyettesítés lehetőségét. Az Európai Bizottság 2006 februárjában közleményt adott ki a bio-tüzelőanyagok egyre nagyobb mértékű felhasználásáról (A biomasszával kapcsolatos cselekvési terv). Az ez irányú politikák tervezésekor számos tényezőt kell figyelembe venni, úgymint a nettó energiaegyensúlyt, a kereskedelmi, pénzügyi, környezetvédelmi és agrárpolitikákat, valamint a felhasználókra háruló költségeket. További fontos kérdés a folyamatos ellátás biztosítása, valamint a biomassza alternatív felhasználására gyakorolt hatás. |
| --- | --- |

6.3.1.2

Az EU célja, hogy 2010-re az olajalapú tüzelőanyagokat 5,75 %-ig bio-tüzelőanyagokkal helyettesítse. A jelenlegi magas olajárakra való tekintettel széles körben vizsgálják a jóval nagyobb arányú helyettesítés lehetőségét. Az Európai Bizottság 2006 februárjában közleményt adott ki a bio-tüzelőanyagok egyre nagyobb mértékű felhasználásáról (A biomasszával kapcsolatos cselekvési terv). Az ez irányú politikák tervezésekor számos tényezőt kell figyelembe venni, úgymint a nettó energiaegyensúlyt, a kereskedelmi, pénzügyi, környezetvédelmi és agrárpolitikákat, valamint a felhasználókra háruló költségeket. További fontos kérdés a folyamatos ellátás biztosítása, valamint a biomassza alternatív felhasználására gyakorolt hatás.

| 6.3.1.3 | Az üzemanyagcellás gépkocsik tesztelési fázisban vannak. A kulcskérdés az, hogy milyen üzemanyaggal működnek majd. A jövőben hidrogént megújuló energiaforrásokból vagy földgázból, valamint vízből – villamos energia segítségével – lehet majd előállítani. Az üzemanyagcellák egyelőre sokkal költségesebbek, mint a belső égésű motorok. |
| --- | --- |

6.3.1.3

Az üzemanyagcellás gépkocsik tesztelési fázisban vannak. A kulcskérdés az, hogy milyen üzemanyaggal működnek majd. A jövőben hidrogént megújuló energiaforrásokból vagy földgázból, valamint vízből – villamos energia segítségével – lehet majd előállítani. Az üzemanyagcellák egyelőre sokkal költségesebbek, mint a belső égésű motorok.

| 6.3.1.4 | A villamos energia mint energiahordozó életképes alternatívát jelenthet a közlekedésben, például az árammal is működő hibrid járművek esetében. |
| --- | --- |

6.3.1.4

A villamos energia mint energiahordozó életképes alternatívát jelenthet a közlekedésben, például az árammal is működő hibrid járművek esetében.

| 6.3.1.5 | Nincs kilátás az olajmentes közlekedési rendszer gyors elérésére, ezért nagy erőfeszítéseket kell összpontosítani a közlekedésben az energiahatékonyság növelésére a következők révén:






  — | jobb motor- és üzemanyag-technológiák, |
| --- | --- | --- |

6.3.1.5

Nincs kilátás az olajmentes közlekedési rendszer gyors elérésére, ezért nagy erőfeszítéseket kell összpontosítani a közlekedésben az energiahatékonyság növelésére a következők révén:

—

jobb motor- és üzemanyag-technológiák,

| — | könnyebb gépkocsik, hatékonyabb közúti áruszállító járművek, |
| --- | --- |

—

könnyebb gépkocsik, hatékonyabb közúti áruszállító járművek,

| — | jobb tömegközlekedés, a városközpontokban útdíjakkal támogatva, |
| --- | --- |

—

jobb tömegközlekedés, a városközpontokban útdíjakkal támogatva,

| — | lehetőség szerint a vasúti és vízi szállításra történő átállás, mivel ezek hatékonyan működnek, |
| --- | --- |

—

lehetőség szerint a vasúti és vízi szállításra történő átállás, mivel ezek hatékonyan működnek,

| — | intézkedések a forgalomtorlódások elkerülése végett, például a rugalmas munkaidő bevezetése révén. |
| --- | --- |

—

intézkedések a forgalomtorlódások elkerülése végett, például a rugalmas munkaidő bevezetése révén.

A közlekedési szükségleteket regionális tervezéssel és távmunkával lehet csökkenteni.

Az európai közlekedési infrastruktúráról és jövőbeli kihívásairól átfogóbb mélyreható elemzést „A közlekedési infrastruktúra felkészítése a jövőre: tervezés és szomszédos országok – fenntartható mobilitás – finanszírozás”című EGSZB-vélemény tartalmaz.

6.3.2   Fűtés és hűtés

| 6.3.2.1 | Európában elsősorban fosszilis tüzelőanyagokat – olajat, gázt és szenet – használnak fűtésre. A gáz részaránya gyorsan nő. Villamos energiát is használnak bizonyos mértékben, emellett északon a biomassza, délen pedig a napenergia is megjelent a színen. Hűtésre még mindig az elektromosság az elsődleges energiaforrás, de más megoldások – például a CHP-erőművek táplálta körzeti távhűtő szolgáltatások – is terjedőben vannak. |
| --- | --- |

6.3.2.1

Európában elsősorban fosszilis tüzelőanyagokat – olajat, gázt és szenet – használnak fűtésre. A gáz részaránya gyorsan nő. Villamos energiát is használnak bizonyos mértékben, emellett északon a biomassza, délen pedig a napenergia is megjelent a színen. Hűtésre még mindig az elektromosság az elsődleges energiaforrás, de más megoldások – például a CHP-erőművek táplálta körzeti távhűtő szolgáltatások – is terjedőben vannak.

| 6.3.2.2 | Európában az energia 40 %-át épületekben használják fel fűtésre és hűtésre. Szakértők szerint a nagyobb energiahatékonyságra és a megtakarításra számos lehetőség kínálkozik, az EU pedig már fellépett ez ügyben. |
| --- | --- |

6.3.2.2

Európában az energia 40 %-át épületekben használják fel fűtésre és hűtésre. Szakértők szerint a nagyobb energiahatékonyságra és a megtakarításra számos lehetőség kínálkozik, az EU pedig már fellépett ez ügyben.

| 6.3.2.3 | E területen a megújuló energiaforrások nagy lehetőségeket tartogatnak. A biomasszát sokkal szélesebb körben lehetne felhasználni a modern területi és körzeti fűtő- és hűtőrendszerekben, alkalmas esetben összekapcsolva a villamosenergia-termeléssel. A geotermikus energia szinte teljesen kiaknázatlan lehetőségeket kínál. Néhány déli országban meglepően kevéssé fejlett a napenergiával való fűtés. Ezenkívül a környezeti hő kinyerése hőszivattyú segítségével bőséges és energiahatékony, megújuló energiaforrást jelent. |
| --- | --- |

6.3.2.3

E területen a megújuló energiaforrások nagy lehetőségeket tartogatnak. A biomasszát sokkal szélesebb körben lehetne felhasználni a modern területi és körzeti fűtő- és hűtőrendszerekben, alkalmas esetben összekapcsolva a villamosenergia-termeléssel. A geotermikus energia szinte teljesen kiaknázatlan lehetőségeket kínál. Néhány déli országban meglepően kevéssé fejlett a napenergiával való fűtés. Ezenkívül a környezeti hő kinyerése hőszivattyú segítségével bőséges és energiahatékony, megújuló energiaforrást jelent.

| 6.3.2.4 | A fűtés és a hűtés jó példa az energia helyben történő felhasználására. Az energia épületeken belüli, hatékony felhasználásának növelésére irányuló intézkedéseket helyben kell végrehajtani. Uniós szinten a technológiafejlesztést támogató, a tudás és a bevált gyakorlatok megosztását elősegítő, valamint a kapcsolódó termékek és szolgáltatások belső piacának működőképességét biztosító intézkedésekre van szükség. |
| --- | --- |

6.3.2.4

A fűtés és a hűtés jó példa az energia helyben történő felhasználására. Az energia épületeken belüli, hatékony felhasználásának növelésére irányuló intézkedéseket helyben kell végrehajtani. Uniós szinten a technológiafejlesztést támogató, a tudás és a bevált gyakorlatok megosztását elősegítő, valamint a kapcsolódó termékek és szolgáltatások belső piacának működőképességét biztosító intézkedésekre van szükség.

6.3.3   Villamos energia

| 6.3.3.1 | A villamosenergia-termelésnek számos különféle forrása van: szén, gáz, olaj, víz, atomenergia és szél, valamint nem fosszilis szilárd tüzelőanyagok, mint például a biomassza. A fotoelektromos és az árapály-technológiák fejlesztés alatt állnak. |
| --- | --- |

6.3.3.1

A villamosenergia-termelésnek számos különféle forrása van: szén, gáz, olaj, víz, atomenergia és szél, valamint nem fosszilis szilárd tüzelőanyagok, mint például a biomassza. A fotoelektromos és az árapály-technológiák fejlesztés alatt állnak.

| 6.3.3.2 | Az európai erőművek többségét a közeljövőben lecserélik. Ez a fosszilis tüzelőanyagokon alapuló főbb erőművekre, valamint az atomerőművekre is vonatkozik. Ez egyedülálló lehetőséget kínál a nem szénalapú erőforrások felé történő erőteljes elmozdulásra, ezzel egy időben a külső forrásoktól való függés mérséklésére, valamint a villamosenergia-termelés hatékonyságának növelésére. |
| --- | --- |

6.3.3.2

Az európai erőművek többségét a közeljövőben lecserélik. Ez a fosszilis tüzelőanyagokon alapuló főbb erőművekre, valamint az atomerőművekre is vonatkozik. Ez egyedülálló lehetőséget kínál a nem szénalapú erőforrások felé történő erőteljes elmozdulásra, ezzel egy időben a külső forrásoktól való függés mérséklésére, valamint a villamosenergia-termelés hatékonyságának növelésére.

| 6.3.3.3 | Az energiahatékonyságra irányuló intézkedések a teljes villamosenergia-láncban foganatosíthatók – a tüzelőanyag- és erőművi technológiától a villamos energiát használó termékek ökohatékony tervezéséig. |
| --- | --- |

6.3.3.3

Az energiahatékonyságra irányuló intézkedések a teljes villamosenergia-láncban foganatosíthatók – a tüzelőanyag- és erőművi technológiától a villamos energiát használó termékek ökohatékony tervezéséig.

| 6.3.3.4 | Az általános nézet szerint azonban a villamosenergia-szükséglet néhány évtizedig tovább növekszik; a megnövekedett szükséglet kielégítésére közel 400 GW-nyi új erőművet, vagyis mintegy 400–800-at kell megépíteni a 25 tagú EU-ban. Ezenkívül a régi erőművek kiváltására új, több száz GW kapacitásúakra van szükség. |
| --- | --- |

6.3.3.4

Az általános nézet szerint azonban a villamosenergia-szükséglet néhány évtizedig tovább növekszik; a megnövekedett szükséglet kielégítésére közel 400 GW-nyi új erőművet, vagyis mintegy 400–800-at kell megépíteni a 25 tagú EU-ban. Ezenkívül a régi erőművek kiváltására új, több száz GW kapacitásúakra van szükség.

| 6.3.3.5 | Az energiaellátás forrásainak optimális összetétele különféle típusú termelési kapacitásokat foglal magában, amelyek különböző szükségleteket elégítenek ki. Az alapterhelésnek megfelelő kapacitást stabil és folyamatos szükséglet esetén legjobban vízenergiával, atomerőművel vagy tüzelőberendezésekkel lehet biztosítani, melyek kevésbé drága tüzelőanyagokkal – például szénnel – működnek. A változó terhelés – a felhasználás legnagyobb része – könnyen szabályozható ellátást igényel, mint például vízenergiát vagy termikus energiát. A csúcsterhelést leginkább olyan erőművekkel látják el, melyeknek alacsony a tőkeköltségük, ám ezzel együtt magas az üzemeltetési költségük. Ilyenek például a gázturbinák. Az alapterhelés kapacitását a csúcsterheléshez felhasznált vízenergia növelésére is lehet fordítani. A szakaszos energiaforrások használata könnyen szabályozható háttérellátást igényel. |
| --- | --- |

6.3.3.5

Az energiaellátás forrásainak optimális összetétele különféle típusú termelési kapacitásokat foglal magában, amelyek különböző szükségleteket elégítenek ki. Az alapterhelésnek megfelelő kapacitást stabil és folyamatos szükséglet esetén legjobban vízenergiával, atomerőművel vagy tüzelőberendezésekkel lehet biztosítani, melyek kevésbé drága tüzelőanyagokkal – például szénnel – működnek. A változó terhelés – a felhasználás legnagyobb része – könnyen szabályozható ellátást igényel, mint például vízenergiát vagy termikus energiát. A csúcsterhelést leginkább olyan erőművekkel látják el, melyeknek alacsony a tőkeköltségük, ám ezzel együtt magas az üzemeltetési költségük. Ilyenek például a gázturbinák. Az alapterhelés kapacitását a csúcsterheléshez felhasznált vízenergia növelésére is lehet fordítani. A szakaszos energiaforrások használata könnyen szabályozható háttérellátást igényel.

| 6.3.3.6 | Az elegendő számú és jól működő átviteli hálózatokra – beleértve a rendszerösszekötőket is – azért van szükség, hogy az erőművek kihasználása hatékonyabb legyen, és csökkenjen az igény újak megépítésére. Másrészt a rendszert optimalizálni kell, hogy erőművek építése helyett ne hosszú távú átvitelt használjanak ott, ahol nagy az energiaigény. A – lehetőség szerint CHP-erőművek közötti – megosztott energiatermelés további kidolgozandó lehetőség. A fogyasztói oldalon a jól megtervezett gazdálkodás csökkentheti a fogyasztási csúcsot egy jól működő piacon. |
| --- | --- |

6.3.3.6

Az elegendő számú és jól működő átviteli hálózatokra – beleértve a rendszerösszekötőket is – azért van szükség, hogy az erőművek kihasználása hatékonyabb legyen, és csökkenjen az igény újak megépítésére. Másrészt a rendszert optimalizálni kell, hogy erőművek építése helyett ne hosszú távú átvitelt használjanak ott, ahol nagy az energiaigény. A – lehetőség szerint CHP-erőművek közötti – megosztott energiatermelés további kidolgozandó lehetőség. A fogyasztói oldalon a jól megtervezett gazdálkodás csökkentheti a fogyasztási csúcsot egy jól működő piacon.

Brüsszel, 2006. szeptember 13.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  2003/30/EK irányelv, HL L 123., 2003.5.17.

1

(2)  „Az energiaellátás-biztonság európai stratégiája felé”. HL C 221., 2001.8.7.

2

---

MELLÉKLET

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményéhez

A következő módosító indítványokat – amelyek esetén legalább a tagok egynegyede igennel szavazott – a vita folyamán elutasították:

Új pont (2.2.1.) beillesztése

„Az EGSZB szóvá teszi, hogy a fent említett előzetes becslések az energiapiac, különösen az olajárak jelenlegi alakulása folytán helytelennek, illetve túlhaladottnak bizonyulhatnak. Mindennemű előzetes becslést ugyanis döntően a felhasznált keretadatok határoznak meg, és ezek az adatok az elmúlt hónapokban alapvetően megváltoztak. Így például a németországi Szövetségi Gazdasági Minisztérium megbízásából készült tanulmány
   (1)
  arra a következtetésre jut, hogy amennyiben az olaj jövőbeli ára – a jelenlegi feltételezéseknek megfelelően – 60 dollár/barrel lesz, az energiafogyasztás 2030-ra 17 %-kal csökken, és növekszik a szén és a megújuló energiák jelentősége. Eddig – 37 dolláros feltételezett olajár mellett – mindenki a fogyasztás növekedésével számolt.”

Indokolás

Kijelentéseinket természetesen bizonyos előzetes becslésekre kell alapoznunk, és az előadó helyesen tette, hogy a Nemzetközi Energiaügynökséget és az Európai Bizottságot idézte. Az EGSZB-nek azonban legalábbis meg kell említenie a legújabb fejleményeket, akkor is, ha ez nem befolyásolja a véleményben levont következtetéseket.

A szavazás eredménye

Mellette: 69

Ellene: 85

Tartózkodott: 19

2.3. pont

A szöveg a következőképpen módosul:

„Az energiaforrásokat és -technológiákat a befektetők választják meg; ezt politikai döntésekkel lehet befolyásolni. Az EU-nak nincs közvetlen hatalma afelett, hogy a tagállamok milyen forrásokat választanak, de környezetvédelmi feladata révén közvetetten befolyásolja a választást. A tagállamoknak a lehető legnagyobb mértékben meg kellene könnyíteniük a honos források kiaknázását. A tagállamok által hozott döntések egymást befolyásolják. Emellett az olyan tagállamban működő energiafogyasztók, ahol nincsen például atom- vagy szénerőmű, egy olyan energiapiac résztvevői, amelyben atomenergiát és szenet használnak.”

Indokolás

A kijelentés jelenlegi formájában nem helytálló. Egyrészt azok az országok, amelyek például lemondanak, illetve le kívánnak mondani az atomenergiáról, gyakran elegendő alternatív erőmű-kapacitással rendelkeznek. Az a tény, hogy például Németország Franciaországból vagy Csehországból importál atomenergiát, az európai belső piacra és bizonyos országok tudatosan létrehozott kapacitásfölöslegére vezethető vissza – és nem arra, hogy egy állítólagos energiahiányt pl. kizárólag külföldi atomerőművek szüntethetnek meg.

A szavazás eredménye

Mellette: 60

Ellene: 115

Tartózkodott: 13

5.2.6. pont

A szöveg a következőképpen egészül ki:

„Az uránt az EU 95 %-ban különféle külső forrásokból importálja. Az IAEA és az OECD Atomenergia-ügynöksége szerint a ma ismert gazdasági uránforrások 50 évre elegendők, ha a világ uránszükséglete a jelenlegi szinten marad. Ha a földtani mérések alapján feltételezhető potenciális urántelepeket is figyelembe vesszük, a teljes kimerülésig 280 évvel számolhatunk. Ez az idő azonban alaposan megrövidülhet, ha bizonyos államok nukleáris fejlesztési tervei valósággá válnak. Így például India azt tervezi, hogy jelenlegi atomerőmű-parkját 3 000 MW-ról 300 000 MW-ra bővíti, ami természetesen jelentős hatással lenne az urán globális rendelkezésre állására. Az új technológiák a későbbiekben további tüzelőanyag-ellátási lehetőségekkel szolgálhatnak, de egyelőre kipróbálatlanok és konkrétan nem állnak rendelkezésre.”

Indokolás

Pontosítás.

A szavazás eredménye

Mellette: 62

Ellene: 124

Tartózkodott: 6

6.3.3.2. pont

A szöveg a következőképpen módosul:

„Az európai erőművek többségét a közeljövőben lecserélik. Ez a fosszilis tüzelőanyagokon alapuló főbb erőművekre, valamint az atomerőművekre is vonatkozik. Ez egyedülálló lehetőséget kínál a kevésbé környezetterhelő energiatermelő rendszerek (erőmű blokkok, »tiszta szén«-technológiák)
  nem szénalapú erőforrások felé történő erőteljes elmozdulásra, ezzel egy időben a külső forrásoktól való függés mérséklésére, valamint a villamosenergia-termelés hatékonyságának növelésére.”

Indokolás

Magától értetődik. Lásd az 1.17. és az 1.18. pontokat is, amelyek többek között a „tiszta szén”-technológiákra is kitérnek.

A szavazás eredménye

Mellette: 62

Ellene: 121

Tartózkodott: 12

---

(1)  A tanulmányt a bázeli Prognos Institut és a kölni egyetem energiagazdálkodási intézete (Energiewirtschaftliches Institut der Universität Köln) készítette.

1

Prognos Institut

Energiewirtschaftliches Institut der Universität Köln

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/195 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/195

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy:

„Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a lobogó szerinti állammal szembeni követelmények teljesítéséről”

COM(2005) 586 final – 2005/0236 (COD),

„Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól”

COM(2005) 587 final – 2005/0237 (COD),

„Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről”

COM(2005) 588 final – 2005/0238 (COD),

„Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer létrehozásáról szóló 2002/59/EK irányelv módosításáról”

COM(2005) 589 final – 2005/0239 (COD),

„Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a tengeri közlekedési ágazatban bekövetkező balesetek kivizsgálására irányadó alapelvek megállapításáról, valamint az 1999/35/EK és a 2002/59/EK irányelv módosításáról”

COM(2005) 590 final – 2005/0240 (COD),

„Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a tengeri és belvízi utasszállítók baleseti felelősségéről”

COM(2005) 592 final – 2005/0241 (COD),

„Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a hajótulajdonosok polgári jogi felelősségéről és az általuk nyújtandó pénzügyi biztosítékokról”

COM(2005) 593 final – 2005/0242 (COD)

(2006/C 318/32)

2006. január 25-én (TEN/236), február 8-án (TEN/235), február 14-én (TEN/234 és 239), február 28-án (TEN/237) és március 15-én (TEN/233 és 238) a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 71. cikkének (1) bekezdése és 80. cikkének (2) bekezdése alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyakban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció véleményét 2006. július 18-án elfogadta. (Előadó: Daniel RETUREAU, társelőadó Dr. Anna BREDIMA-SAVOPOULOU.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. szeptember 13–14-én tartott 429. plenáris ülésén (a szeptember 13-i ülésnapon) 198 szavazattal 2 ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta a következő véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Összességében az EGSZB üdvözli a tengeri közlekedés biztonsága érdekében kidolgozott harmadik „intézkedéscsomagot”, amely a tengeri balesetek és szennyezések megelőzésével és azok hatásainak a jobb kezelhetőségével konstruktív és proaktív lépés megtételét jelenti a tengeri közlekedés biztonsága további javításának az irányában. Kifejezetten támogatja a lobogó szerinti államra vonatkozó javaslatot, a kikötő szerinti állam általi ellenőrzésre vonatkozó javaslatot, a hajóosztályozó társaságok auditálásokon keresztüli felügyeletére, a balesetek kivizsgálására (veszélyben levő hajókra és menedékhelyekre), valamint a hajóforgalom figyelő rendszerre (VTM) vonatkozó javaslatot. Ezek a javaslatok tükrözik az ERIKA-I és II „csomagokról” szóló véleményében kifejtett főbb álláspontjait, javítják a közlekedési lánc különféle szempontjait és bizonyítják az EU elkötelezettségét a minőségi tengeri közlekedés iránt. |
| --- | --- |

1.1

Összességében az EGSZB üdvözli a tengeri közlekedés biztonsága érdekében kidolgozott harmadik „intézkedéscsomagot”, amely a tengeri balesetek és szennyezések megelőzésével és azok hatásainak a jobb kezelhetőségével konstruktív és proaktív lépés megtételét jelenti a tengeri közlekedés biztonsága további javításának az irányában. Kifejezetten támogatja a lobogó szerinti államra vonatkozó javaslatot, a kikötő szerinti állam általi ellenőrzésre vonatkozó javaslatot, a hajóosztályozó társaságok auditálásokon keresztüli felügyeletére, a balesetek kivizsgálására (veszélyben levő hajókra és menedékhelyekre), valamint a hajóforgalom figyelő rendszerre (VTM) vonatkozó javaslatot. Ezek a javaslatok tükrözik az ERIKA-I és II „csomagokról” szóló véleményében kifejtett főbb álláspontjait, javítják a közlekedési lánc különféle szempontjait és bizonyítják az EU elkötelezettségét a minőségi tengeri közlekedés iránt.

| 1.2 | Az EGSZB aggodalmának ad hangot az IMO (Nemzetközi Tengerészeti Szervezet) athéni egyezményén alapuló személyhajó felelősségről és polgári jogi felelősségről szóló javaslatokkal kapcsolatban. Különösen a polgári jogi felelősség kérdése további vizsgálatot érdemel. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB aggodalmának ad hangot az IMO (Nemzetközi Tengerészeti Szervezet) athéni egyezményén alapuló személyhajó felelősségről és polgári jogi felelősségről szóló javaslatokkal kapcsolatban. Különösen a polgári jogi felelősség kérdése további vizsgálatot érdemel.

| 1.3 | Az EGSZB megítélése szerint az IMO szerepének az elismerése a csomag pozitív elemét képezi. Ez teljes egészében összhangban van a tengeri közlekedés biztonságáról és a szennyezés-megelőzésről 1993 óta kialakított EGSZB-véleményekkel, amelyekben elismerést nyert a tengeri közlekedés biztonsága és a szennyezés-megelőzés tekintetében a nemzetközi jogi szabályozás szükségessége. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB megítélése szerint az IMO szerepének az elismerése a csomag pozitív elemét képezi. Ez teljes egészében összhangban van a tengeri közlekedés biztonságáról és a szennyezés-megelőzésről 1993 óta kialakított EGSZB-véleményekkel, amelyekben elismerést nyert a tengeri közlekedés biztonsága és a szennyezés-megelőzés tekintetében a nemzetközi jogi szabályozás szükségessége.

| 1.4 | Az EGSZB javasolja, hogy az Európai Bizottság minden igyekezetével törekedjen arra, hogy a tagállamok mielőbb ratifikálják a meglévő IMO egyezményeket, és különösen a tengeri követelésekkel összefüggő felelősség korlátozásáról szóló 1996. évi egyezményt (Convention on Limitation of Liability for Maritime Claims/LLMC). Ezen eszközök ratifikációja közvetlen hatást gyakorol majd a tengeri közlekedés biztonságára, a globális környezetre, a felelősségvállalásra és világszinten a szennyezéssel okozott károk megtérítésére. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB javasolja, hogy az Európai Bizottság minden igyekezetével törekedjen arra, hogy a tagállamok mielőbb ratifikálják a meglévő IMO egyezményeket, és különösen a tengeri követelésekkel összefüggő felelősség korlátozásáról szóló 1996. évi egyezményt (Convention on Limitation of Liability for Maritime Claims/LLMC). Ezen eszközök ratifikációja közvetlen hatást gyakorol majd a tengeri közlekedés biztonságára, a globális környezetre, a felelősségvállalásra és világszinten a szennyezéssel okozott károk megtérítésére.

| 1.5 | Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy zárja ki a belvízi hajózást a belvízi utasszállítók felelősségére irányuló javaslatából, és dolgozzon ki egy speciális javaslatot a NAIADES program keretében. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy zárja ki a belvízi hajózást a belvízi utasszállítók felelősségére irányuló javaslatából, és dolgozzon ki egy speciális javaslatot a NAIADES program keretében.

| 1.6 | Az EGSZB megismétli az ERIKA–I és –II „csomagokra” válaszként korábban kifejtett kérését, hogy egy további ERIKA „csomag” kifejezettebben foglalkozzon az emberi tényező kérdésével, és sajnálkozással állapítja meg azt a tényt, hogy az ERIKA–III csomag nem foglalkozik kielégítő alapossággal az EU szintjén az emberi tényező kérdésével. A megfelelő rendelkezések kidolgozásához alapul az ILO Tengerészeti Konferenciája által 2006-ban elfogadott, a tengerészeti munka normáiról szóló egyezményt javasolja, amelyet a tagállamoknak meg kellene erősíteniük az európai és nemzetközi alapszabályok harmonizálása érdekében. Az egyezmény „ajánlások” részét (soft law) is kellően tekintetbe kell venni a jobb európai szabályok kidolgozásánál. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB megismétli az ERIKA–I és –II „csomagokra” válaszként korábban kifejtett kérését, hogy egy további ERIKA „csomag” kifejezettebben foglalkozzon az emberi tényező kérdésével, és sajnálkozással állapítja meg azt a tényt, hogy az ERIKA–III csomag nem foglalkozik kielégítő alapossággal az EU szintjén az emberi tényező kérdésével. A megfelelő rendelkezések kidolgozásához alapul az ILO Tengerészeti Konferenciája által 2006-ban elfogadott, a tengerészeti munka normáiról szóló egyezményt javasolja, amelyet a tagállamoknak meg kellene erősíteniük az európai és nemzetközi alapszabályok harmonizálása érdekében. Az egyezmény „ajánlások” részét (soft law) is kellően tekintetbe kell venni a jobb európai szabályok kidolgozásánál.

| 1.7 | Az EGSZB úgy véli, hogy a jogalkotási folyamat javítása a jogi normák jobb alkalmazása útján történik. Ezért felhívja a figyelmet a jogszabályi rendelkezések jobb alkalmazásának szükségességére. Szorgalmazza továbbá, hogy minden érdekelt fél éberen őrködjön az új tengerbiztonsági intézkedéscsomag rendelkezéseinek végrehajtása fölött. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB úgy véli, hogy a jogalkotási folyamat javítása a jogi normák jobb alkalmazása útján történik. Ezért felhívja a figyelmet a jogszabályi rendelkezések jobb alkalmazásának szükségességére. Szorgalmazza továbbá, hogy minden érdekelt fél éberen őrködjön az új tengerbiztonsági intézkedéscsomag rendelkezéseinek végrehajtása fölött.

| 1.8 | Az EGSZB felhívja a figyelmet, hogy növelni kell a tagállamok által a kikötő szerinti állam általi ellenőrzés céljaira kiutalt erőforrásokat; ezen túlmenően a tengerbiztonsági csomagok különféle szempontjai hatékony végrehajtásának a biztosítása érdekében felhívást intéz a kikötői felügyelők létszáma növelésének szükségességére. Felkéri az Európai Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve biztosítsa a felügyelői szakma vonzóvá tételéhez és a megfelelően képzett új munkaerő felvételéhez szükséges eszközöket. |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB felhívja a figyelmet, hogy növelni kell a tagállamok által a kikötő szerinti állam általi ellenőrzés céljaira kiutalt erőforrásokat; ezen túlmenően a tengerbiztonsági csomagok különféle szempontjai hatékony végrehajtásának a biztosítása érdekében felhívást intéz a kikötői felügyelők létszáma növelésének szükségességére. Felkéri az Európai Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve biztosítsa a felügyelői szakma vonzóvá tételéhez és a megfelelően képzett új munkaerő felvételéhez szükséges eszközöket.

2.   Bevezetés

| 2.1 | Az ERIKA (1999) és a PRESTIGE (2002) Franciaország és Spanyolország partjai közelében bekövetkezett, Európa partvonalainak a sebezhetőségére rávilágító balesete utóhatásaként az EU azonnal intézkedett egy, partjainak a tengeri balesetek és a szennyezés kockázata elleni védelmét szolgáló védelmi mechanizmus létrehozása és a kikötőit felkereső hajók biztonsági feltételeinek javítása érdekében. Két jogszabálycsomagot fogadtak el, az úgynevezett ERIKA–I (1) (2001) és ERIKA–II (2) (2002) csomagot, amely hat jogi dokumentumot (három irányelvet és három rendeletet) tartalmaz.2005. november 23-án az Európai Bizottság közzétette a tengeri közlekedés biztonsága érdekében kidolgozott harmadik intézkedéscsomagját, amelynek célja az európai tengeri biztonsági szabályok erősítése és a meglévő intézkedések hatékonyságának a javítása. |
| --- | --- |

2.1

Az ERIKA (1999) és a PRESTIGE (2002) Franciaország és Spanyolország partjai közelében bekövetkezett, Európa partvonalainak a sebezhetőségére rávilágító balesete utóhatásaként az EU azonnal intézkedett egy, partjainak a tengeri balesetek és a szennyezés kockázata elleni védelmét szolgáló védelmi mechanizmus létrehozása és a kikötőit felkereső hajók biztonsági feltételeinek javítása érdekében. Két jogszabálycsomagot fogadtak el, az úgynevezett ERIKA–I (1) (2001) és ERIKA–II (2) (2002) csomagot, amely hat jogi dokumentumot (három irányelvet és három rendeletet) tartalmaz.2005. november 23-án az Európai Bizottság közzétette a tengeri közlekedés biztonsága érdekében kidolgozott harmadik intézkedéscsomagját, amelynek célja az európai tengeri biztonsági szabályok erősítése és a meglévő intézkedések hatékonyságának a javítása.

3.   Az Európai Bizottság javaslatai

| 3.1 | Az EU bővítését követően az európai flotta jelenleg a világflotta 25 %-át teszi ki. Az Európai Bizottság célja a mintaflottává történő fejlesztés, amely biztonságos, versenyképes és környezetbarát európai tengerészeti szolgáltatást képes nyújtani. |
| --- | --- |

3.1

Az EU bővítését követően az európai flotta jelenleg a világflotta 25 %-át teszi ki. Az Európai Bizottság célja a mintaflottává történő fejlesztés, amely biztonságos, versenyképes és környezetbarát európai tengerészeti szolgáltatást képes nyújtani.

| 3.2 | A harmadik tengeri biztonsági csomag lehetővé teszi az európai tengeri közlekedés biztonságának hatékonyabb garantálását. Fokozottabban proaktív eljárás alkalmazását javasolja, amelynek célja az egészséges és fenntartható verseny feltételeinek helyreállítása a nemzetközi szabályokat betartó üzemeltetők számára. A csomag hét javaslatot tartalmaz, melyek a tengeri biztonsággal és a szennyezés megelőzéssel kapcsolatos közösségi jogszabályok végrehajtása során megszerzett tapasztalatokat figyelembe véve két fő intézkedési terület köré szerveződnek:






  — | a balesetek és a szennyezés megelőzésének javítása, illetve |
| --- | --- | --- |

3.2

A harmadik tengeri biztonsági csomag lehetővé teszi az európai tengeri közlekedés biztonságának hatékonyabb garantálását. Fokozottabban proaktív eljárás alkalmazását javasolja, amelynek célja az egészséges és fenntartható verseny feltételeinek helyreállítása a nemzetközi szabályokat betartó üzemeltetők számára. A csomag hét javaslatot tartalmaz, melyek a tengeri biztonsággal és a szennyezés megelőzéssel kapcsolatos közösségi jogszabályok végrehajtása során megszerzett tapasztalatokat figyelembe véve két fő intézkedési terület köré szerveződnek:

—

a balesetek és a szennyezés megelőzésének javítása, illetve

| — | a balesetek utóhatásainak kezelése. |
| --- | --- |

—

a balesetek utóhatásainak kezelése.

3.3   Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a lobogó szerinti állammal szembeni követelmények teljesítéséről

| 3.3.1 | Ennek a javaslatnak a célja annak biztosítása, hogy a tagállamok hatékonyan kövessék figyelemmel a lobogójukat viselő hajóknak a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) által javasolt nemzetközi szabványoknak való megfelelését, és ennek elérése érdekében magas minőségi követelményeknek megfelelően működő tengerészeti hajózási hatósággal rendelkezzenek. Ez a javaslat annak a biztosítására irányul, hogy a tagállamok hatékonyan és összehangoltan teljesítsék nemzetközi kötelezettségeiket. |
| --- | --- |

3.3.1

Ennek a javaslatnak a célja annak biztosítása, hogy a tagállamok hatékonyan kövessék figyelemmel a lobogójukat viselő hajóknak a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) által javasolt nemzetközi szabványoknak való megfelelését, és ennek elérése érdekében magas minőségi követelményeknek megfelelően működő tengerészeti hajózási hatósággal rendelkezzenek. Ez a javaslat annak a biztosítására irányul, hogy a tagállamok hatékonyan és összehangoltan teljesítsék nemzetközi kötelezettségeiket.

3.4   Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok idevonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól

| 3.4.1 | Ennek a javaslatnak a célja a hajókat vizsgáló és bizonyítvánnyal ellátó, elismert hajóosztályozó társaságok munkájának minőségi javítása, a mulasztást elkövető társaságokkal szemben alkalmazandó szankciók rendszerének átalakítása fokozatosabb és részarányosabb pénzügyi büntetések alkalmazásának bevezetésével, és az Európai Bizottság hatásköreinek bővítése a felügyelők bármilyen lobogót viselő hajóra lépésének engedélyezésére. A hajóosztályozó társaságok által végzett munka minőségének javítását minőségellenőrző rendszer kidolgozásával kell elérni. |
| --- | --- |

3.4.1

Ennek a javaslatnak a célja a hajókat vizsgáló és bizonyítvánnyal ellátó, elismert hajóosztályozó társaságok munkájának minőségi javítása, a mulasztást elkövető társaságokkal szemben alkalmazandó szankciók rendszerének átalakítása fokozatosabb és részarányosabb pénzügyi büntetések alkalmazásának bevezetésével, és az Európai Bizottság hatásköreinek bővítése a felügyelők bármilyen lobogót viselő hajóra lépésének engedélyezésére. A hajóosztályozó társaságok által végzett munka minőségének javítását minőségellenőrző rendszer kidolgozásával kell elérni.

3.5   Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről

| 3.5.1 | Ez a javaslat egy nagy horderejű reform alapelveinek alkalmazását vezeti be, célja a párizsi egyetértési megállapodáson (MOU) alapuló jelenlegi rendszer – amely szerint minden tagállamnak ellenőriznie kell a kikötőit felkereső hajók legalább 25 %-át – felváltása a minden hajó rendszeres ellenőrzését előíró közösségi célkitűzéssel, szem előtt tartva annak szükségességét, hogy a magas minőségi színvonalú hajókon végzett vizsgálatok terheit csökkenteni kell. |
| --- | --- |

3.5.1

Ez a javaslat egy nagy horderejű reform alapelveinek alkalmazását vezeti be, célja a párizsi egyetértési megállapodáson (MOU) alapuló jelenlegi rendszer – amely szerint minden tagállamnak ellenőriznie kell a kikötőit felkereső hajók legalább 25 %-át – felváltása a minden hajó rendszeres ellenőrzését előíró közösségi célkitűzéssel, szem előtt tartva annak szükségességét, hogy a magas minőségi színvonalú hajókon végzett vizsgálatok terheit csökkenteni kell.

| 3.5.2 | Az uniós kikötőkben tartózkodó hajók (és a hajószemélyzet munkakörülményei) ellenőrzései hatékonyságának és minőségének javítása irányában további lépések megtételére kerül sor. Az új ellenőrzési rendszer a veszélyeztetett hajókra összpontosít. Szigorúbb intézkedések alkalmazására kerül sor a szabályokat nem teljesítő hajók esetében a közösségi vizekről történő kitiltásra vonatkozó rendelkezések megerősítésével. |
| --- | --- |

3.5.2

Az uniós kikötőkben tartózkodó hajók (és a hajószemélyzet munkakörülményei) ellenőrzései hatékonyságának és minőségének javítása irányában további lépések megtételére kerül sor. Az új ellenőrzési rendszer a veszélyeztetett hajókra összpontosít. Szigorúbb intézkedések alkalmazására kerül sor a szabályokat nem teljesítő hajók esetében a közösségi vizekről történő kitiltásra vonatkozó rendelkezések megerősítésével.

3.6   Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer létrehozásáról szóló 2002/59/EK irányelv módosításáról

| 3.6.1 | A javasolt célkitűzések között szerepel a veszélyben lévő hajók menedékhelyre történő befogadására vonatkozó jogi keret javítása. A potenciális menedékhelyek kijelölését fel kell gyorsítani, ezáltal javulni fog a döntéshozatali folyamat hatékonysága a tengeri balesetek bekövetkezése esetén. Az Európai Bizottság javasolja továbbá az összes halászhajó automatikus hajóazonosítási rendszerrel (AIS) való felszerelését is a nagy hajókkal történő összeütközések kockázatának csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

3.6.1

A javasolt célkitűzések között szerepel a veszélyben lévő hajók menedékhelyre történő befogadására vonatkozó jogi keret javítása. A potenciális menedékhelyek kijelölését fel kell gyorsítani, ezáltal javulni fog a döntéshozatali folyamat hatékonysága a tengeri balesetek bekövetkezése esetén. Az Európai Bizottság javasolja továbbá az összes halászhajó automatikus hajóazonosítási rendszerrel (AIS) való felszerelését is a nagy hajókkal történő összeütközések kockázatának csökkentése érdekében.

| 3.6.2 | A SafeSeaNet közösségi információcsere-rendszer kiterjesztése az EU egészére lehetővé teszi a hajók és rakományaik mozgásának figyelemmel kísérését. A hajók tájékoztatást fognak kapni az egyes tengeri területeken fellépő jegesedés veszélyéről. |
| --- | --- |

3.6.2

A SafeSeaNet közösségi információcsere-rendszer kiterjesztése az EU egészére lehetővé teszi a hajók és rakományaik mozgásának figyelemmel kísérését. A hajók tájékoztatást fognak kapni az egyes tengeri területeken fellépő jegesedés veszélyéről.

3.7   Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a tengeri közlekedési ágazatban bekövetkező balesetek kivizsgálására irányadó alapelvek megállapításáról, valamint az 1999/35/EK és a 2002/59/EK irányelv módosításáról

| 3.7.1 | A tengeri biztonsági szabványok minőségét az határozza meg, hogy a baleseteket előidéző okokat hogyan elemezzük és a tanulságokat hogyan vonjuk le. Ennek a javaslatnak a célja egy összehangolt keretrendszer kidolgozása a baleseteket követő kivizsgálások lefolytatásához. A kivizsgálásokat az adott feladatnak megfelelő meghatalmazással rendelkező független szakértői testületek fogják végezni. A javaslat egyértelmű közösségi útmutatásokat nyújt és szorgalmazza az együttműködést a tengeri balesetek műszaki okainak kivizsgálásában. |
| --- | --- |

3.7.1

A tengeri biztonsági szabványok minőségét az határozza meg, hogy a baleseteket előidéző okokat hogyan elemezzük és a tanulságokat hogyan vonjuk le. Ennek a javaslatnak a célja egy összehangolt keretrendszer kidolgozása a baleseteket követő kivizsgálások lefolytatásához. A kivizsgálásokat az adott feladatnak megfelelő meghatalmazással rendelkező független szakértői testületek fogják végezni. A javaslat egyértelmű közösségi útmutatásokat nyújt és szorgalmazza az együttműködést a tengeri balesetek műszaki okainak kivizsgálásában.

3.8   Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a tengeri és belvízi utasszállítók baleseti felelősségéről

| 3.8.1 | A javaslat célja a 2002. évi athéni egyezmény még hatályba nem lépett, kizárólag nemzetközi utaztatásra vonatkozó rendelkezéseinek a közösségi jogba történő beépítése és az említett egyezmény által nyújtott védelem kiterjesztése valamennyi, az Unióban hajón szállított utasra, függetlenül attól, hogy a szállítás nemzeti tengeri forgalomban, tengeri vagy más belvízi utakon történik-e. |
| --- | --- |

3.8.1

A javaslat célja a 2002. évi athéni egyezmény még hatályba nem lépett, kizárólag nemzetközi utaztatásra vonatkozó rendelkezéseinek a közösségi jogba történő beépítése és az említett egyezmény által nyújtott védelem kiterjesztése valamennyi, az Unióban hajón szállított utasra, függetlenül attól, hogy a szállítás nemzeti tengeri forgalomban, tengeri vagy más belvízi utakon történik-e.

3.9   Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a hajótulajdonosok polgári jogi felelősségéről és az általuk nyújtandó pénzügyi biztosítékokról

| 3.9.1 | A cél annak elérése, hogy a hajótulajdonosok felelősségteljesebben végezzék tevékenységüket, és vállaljanak biztosítási kötelezettséget vagy más pénzügyi biztosítékkal nyújtsanak fedezetet a harmadik feleknek okozott károkra, illetve a tengerészek hazautaztatására is hajóelhagyás esetén. |
| --- | --- |

3.9.1

A cél annak elérése, hogy a hajótulajdonosok felelősségteljesebben végezzék tevékenységüket, és vállaljanak biztosítási kötelezettséget vagy más pénzügyi biztosítékkal nyújtsanak fedezetet a harmadik feleknek okozott károkra, illetve a tengerészek hazautaztatására is hajóelhagyás esetén.

| 3.9.2 | Első lépésként a tagállamoknak ratifikálniuk kell az összes vonatkozó IMO-egyezményt, így a tengeri követelésekkel összefüggő felelősség korlátozásáról szóló 1996. évi egyezményt is (Convention on Limitation of Liability for Maritime Claims/LLMC). Az 1996. évi LLMC-egyezmény szövege beépül a közösségi jogba annak biztosítása érdekében, hogy ezt az egyezményt az egész Európai Unióban teljes egészében és egységesen alkalmazzák. Második lépésként az Európai Bizottság felhatalmazást fog kérni, hogy az IMO-ban tárgyalhasson az 1996. évi jegyzőkönyv módosításáról, annak a szintnek a felülvizsgálata érdekében, amely felett a tulajdonos elveszíti a felelőssége korlátozására vonatkozó jogát. Olyan állam lobogóját viselő hajók esetében, amely állam nem csatlakozott az 1996. évi LLMC-egyezményhez, súlyos gondatlanság esetén szigorúbb felelősségi rendszer alkalmazása lép életbe. |
| --- | --- |

3.9.2

Első lépésként a tagállamoknak ratifikálniuk kell az összes vonatkozó IMO-egyezményt, így a tengeri követelésekkel összefüggő felelősség korlátozásáról szóló 1996. évi egyezményt is (Convention on Limitation of Liability for Maritime Claims/LLMC). Az 1996. évi LLMC-egyezmény szövege beépül a közösségi jogba annak biztosítása érdekében, hogy ezt az egyezményt az egész Európai Unióban teljes egészében és egységesen alkalmazzák. Második lépésként az Európai Bizottság felhatalmazást fog kérni, hogy az IMO-ban tárgyalhasson az 1996. évi jegyzőkönyv módosításáról, annak a szintnek a felülvizsgálata érdekében, amely felett a tulajdonos elveszíti a felelőssége korlátozására vonatkozó jogát. Olyan állam lobogóját viselő hajók esetében, amely állam nem csatlakozott az 1996. évi LLMC-egyezményhez, súlyos gondatlanság esetén szigorúbb felelősségi rendszer alkalmazása lép életbe.

| 3.9.3 | A tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy a Közösség vizein közlekedő hajók hajótulajdonosai a hajók lobogójától függetlenül rendelkezzenek az említett 1996. évi LLMC-egyezményben előírt plafonérték kétszeresének megfelelő pénzügyi biztosítékkal a polgári jogi felelősség fedezetére. A hajótulajdonosoknak rendelkezniük kell pénzügyi biztosítékkal a hajójukat elhagyó tengerészek hazautaztatási költségeinek a fedezetére is. A pénzügyi biztosíték meglétét a hajó fedélzetén tartott bizonyítványok alapján kell igazolni. |
| --- | --- |

3.9.3

A tagállamok kötelesek gondoskodni arról, hogy a Közösség vizein közlekedő hajók hajótulajdonosai a hajók lobogójától függetlenül rendelkezzenek az említett 1996. évi LLMC-egyezményben előírt plafonérték kétszeresének megfelelő pénzügyi biztosítékkal a polgári jogi felelősség fedezetére. A hajótulajdonosoknak rendelkezniük kell pénzügyi biztosítékkal a hajójukat elhagyó tengerészek hazautaztatási költségeinek a fedezetére is. A pénzügyi biztosíték meglétét a hajó fedélzetén tartott bizonyítványok alapján kell igazolni.

4.   Általános megjegyzések

4.1   Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a lobogó szerinti állammal szembeni követelmények teljesítéséről

| 4.1.1 | Az EGSZB támogatja ezt a javaslatot, mivel az megfelelő felelősségvállalást vár el a tagállamok részéről, és biztosítja az IMO-jogeszközök tagállamok általi betartását, köztük a kötelező IMO-jogeszközök alkalmazási szabályzatának a lobogó szerinti államokra vonatkozó rendelkezéseit és az IMO lobogó szerinti állammal kapcsolatos auditálási rendszerét. |
| --- | --- |

4.1.1

Az EGSZB támogatja ezt a javaslatot, mivel az megfelelő felelősségvállalást vár el a tagállamok részéről, és biztosítja az IMO-jogeszközök tagállamok általi betartását, köztük a kötelező IMO-jogeszközök alkalmazási szabályzatának a lobogó szerinti államokra vonatkozó rendelkezéseit és az IMO lobogó szerinti állammal kapcsolatos auditálási rendszerét.

| 4.1.2 | Az EGSZB-t elgondolkodtatja, hogy szükség van-e a lobogó szerinti állam általi kivizsgálásról szóló 9. cikkre, amely a balesetek kivizsgálásával foglalkozik, mivel ezt a témát a tengeri közlekedés biztonsága érdekében kidolgozott 3. intézkedéscsomag ötödik javasolt eszköze bőségesen lefedi. Mindezek ellenére ez erősíti a kivizsgálások iránti igényt és a tagállamokkal szemben támasztott követelményt, hogy erre a célra bocsássanak rendelkezésre elegendő erőforrást. |
| --- | --- |

4.1.2

Az EGSZB-t elgondolkodtatja, hogy szükség van-e a lobogó szerinti állam általi kivizsgálásról szóló 9. cikkre, amely a balesetek kivizsgálásával foglalkozik, mivel ezt a témát a tengeri közlekedés biztonsága érdekében kidolgozott 3. intézkedéscsomag ötödik javasolt eszköze bőségesen lefedi. Mindezek ellenére ez erősíti a kivizsgálások iránti igényt és a tagállamokkal szemben támasztott követelményt, hogy erre a célra bocsássanak rendelkezésre elegendő erőforrást.

| 4.1.3 | Az EGSZB elismeri, hogy „A biztonsághoz szükséges legénység” című 10. cikk arra irányul, hogy a tagállamok gondoskodjanak arról, hogy a lobogójuk alatt közlekedő hajók megfelelő legénységgel rendelkezzenek a biztonsághoz elegendő legénység elvéről szóló A 890 (21) IMO közgyűlési határozatnak megfelelően. Ugyanakkor az EGSZB meg van győződve arról, hogy a tagállamok között az egyenlő feltételek biztosítása lényeges kérdés, és hogy az együttműködési megállapodásokról szóló 15. cikkben említett európai bizottsági jelentés elkészítését a lehető legrövidebb időn belül végre kell hajtani. |
| --- | --- |

4.1.3

Az EGSZB elismeri, hogy „A biztonsághoz szükséges legénység” című 10. cikk arra irányul, hogy a tagállamok gondoskodjanak arról, hogy a lobogójuk alatt közlekedő hajók megfelelő legénységgel rendelkezzenek a biztonsághoz elegendő legénység elvéről szóló A 890 (21) IMO közgyűlési határozatnak megfelelően. Ugyanakkor az EGSZB meg van győződve arról, hogy a tagállamok között az egyenlő feltételek biztosítása lényeges kérdés, és hogy az együttműködési megállapodásokról szóló 15. cikkben említett európai bizottsági jelentés elkészítését a lehető legrövidebb időn belül végre kell hajtani.

4.2   Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól

| 4.2.1 | A hajóosztályozó társaságok egyre növekvő mértékben felelősek és számon kérhetők a lobogó szerinti államok hatóságai által a tengeri hajózás biztonságának és a környezet védelmének magas szintű biztosításáért. Ezért az EGSZB támogatja azokat a javasolt intézkedéseket, amelyek célja a tagállamok nevében fellépő szervezetek által végzett munka minőségének a javítása, valamint az ellenőrzések és bírságok szigorítása a jelenlegi rendszernél hatékonyabb fokozatos szankciók rendszerének bevezetésével. |
| --- | --- |

4.2.1

A hajóosztályozó társaságok egyre növekvő mértékben felelősek és számon kérhetők a lobogó szerinti államok hatóságai által a tengeri hajózás biztonságának és a környezet védelmének magas szintű biztosításáért. Ezért az EGSZB támogatja azokat a javasolt intézkedéseket, amelyek célja a tagállamok nevében fellépő szervezetek által végzett munka minőségének a javítása, valamint az ellenőrzések és bírságok szigorítása a jelenlegi rendszernél hatékonyabb fokozatos szankciók rendszerének bevezetésével.

| 4.2.2 | Mivel azonban ezek a feladatkörök jelenleg fedik egymást, az EGSZB úgy véli, hogy jobban meg kellene különböztetni a jogszabályban előírt és az osztályozási feladatköröket, például azzal, hogy más-más felügyelőre bízzák azokat, akik ugyanazon szervezeten belül, vagy két különböző szervezetben tevékenykednek. Kétségkívül szükség lenne egy átmeneti időszakra, amely alatt a tagállamok és az érdekelt társaságok, illetve a hajóosztályozó társaságok közötti tárgyalások során a legjobb gyakorlatok folyamatos ösztönzésével összeállítható egy bevált gyakorlatok tára az érdekütközések elkerülése céljából. |
| --- | --- |

4.2.2

Mivel azonban ezek a feladatkörök jelenleg fedik egymást, az EGSZB úgy véli, hogy jobban meg kellene különböztetni a jogszabályban előírt és az osztályozási feladatköröket, például azzal, hogy más-más felügyelőre bízzák azokat, akik ugyanazon szervezeten belül, vagy két különböző szervezetben tevékenykednek. Kétségkívül szükség lenne egy átmeneti időszakra, amely alatt a tagállamok és az érdekelt társaságok, illetve a hajóosztályozó társaságok közötti tárgyalások során a legjobb gyakorlatok folyamatos ösztönzésével összeállítható egy bevált gyakorlatok tára az érdekütközések elkerülése céljából.

| 4.2.3 | A 19. cikk (3) bekezdése előírja, hogy a tagállamoknak együtt kell működniük a hajóosztályozó társaságokkal az általuk felhatalmazott elismert szervezetek szabályainak, illetve rendelkezéseinek kidolgozásában. A 16. és a 17. cikk rendelkezései ellenére az EGSZB úgy ítéli meg, hogy a hajóosztályozó társaságok számára viszonossági követelményt kell előírni. |
| --- | --- |

4.2.3

A 19. cikk (3) bekezdése előírja, hogy a tagállamoknak együtt kell működniük a hajóosztályozó társaságokkal az általuk felhatalmazott elismert szervezetek szabályainak, illetve rendelkezéseinek kidolgozásában. A 16. és a 17. cikk rendelkezései ellenére az EGSZB úgy ítéli meg, hogy a hajóosztályozó társaságok számára viszonossági követelményt kell előírni.

| 4.2.4 | Az EGSZB üdvözli a 20. cikk rendelkezéseit az elismert szervezetekkel szemben támasztott követelmény tekintetében, amelyek értelmében ki kell kérniük egymás véleményét, és egymással együtt kell működniük a nemzetközi egyezmények egyöntetű és következetesen összefüggő alkalmazásának elérése céljából. |
| --- | --- |

4.2.4

Az EGSZB üdvözli a 20. cikk rendelkezéseit az elismert szervezetekkel szemben támasztott követelmény tekintetében, amelyek értelmében ki kell kérniük egymás véleményét, és egymással együtt kell működniük a nemzetközi egyezmények egyöntetű és következetesen összefüggő alkalmazásának elérése céljából.

4.3   Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről

| 4.3.1 | Az EGSZB egyetért az irányelvnek az egyértelműség javítását, valamint a kikötő szerinti állam általi ellenőrzés erősítését és javítását célzó átdolgozásával. Megjegyzi, hogy az elmúlt hatéves időszak folyamán a kötelező részletes vizsgálatok hatálya alá vont hajók száma 700-ról 4000-re nőtt. |
| --- | --- |

4.3.1

Az EGSZB egyetért az irányelvnek az egyértelműség javítását, valamint a kikötő szerinti állam általi ellenőrzés erősítését és javítását célzó átdolgozásával. Megjegyzi, hogy az elmúlt hatéves időszak folyamán a kötelező részletes vizsgálatok hatálya alá vont hajók száma 700-ról 4000-re nőtt.

| 4.3.2 | Az EGSZB támogatja a minőségi hajókat kevesebb vizsgálattal jutalmazó szándékot, mely ezáltal lehetővé teszi, hogy a vizsgálati ráfordítások a nagy kockázatot jelentő hajókra összpontosuljanak, illetve hogy a minőségi szabványoknak nem megfelelő hajók üzemeltetése ellehetetlenüljön az uniós kikötők felkeresésének a tilalmával. Mivel az új rendszer rendelkezései a II. mellékletbe foglalt alapelvekre épülnek, az irányelv átdolgozása egyedülálló lehetőséget teremt az új rendszer további késedelmek nélküli bevezetésére és alkalmazására. |
| --- | --- |

4.3.2

Az EGSZB támogatja a minőségi hajókat kevesebb vizsgálattal jutalmazó szándékot, mely ezáltal lehetővé teszi, hogy a vizsgálati ráfordítások a nagy kockázatot jelentő hajókra összpontosuljanak, illetve hogy a minőségi szabványoknak nem megfelelő hajók üzemeltetése ellehetetlenüljön az uniós kikötők felkeresésének a tilalmával. Mivel az új rendszer rendelkezései a II. mellékletbe foglalt alapelvekre épülnek, az irányelv átdolgozása egyedülálló lehetőséget teremt az új rendszer további késedelmek nélküli bevezetésére és alkalmazására.

| 4.3.3 | Az EGSZB elégedetten állapítja meg, hogy a révkalauzok szerepe az esetleges hiányosságok korai feltárásában erősödni fog, azonban megjegyzi, hogy a kereskedelmi feladatok és vizsgálati feladatok összekeveredése nem fogja megkönnyíteni a révkalauzok helyzetét, például a nem kötelező révkalauzolást szolgáltató társaságoknak alárendelt nyílt tengeri révkalauzok esetében. |
| --- | --- |

4.3.3

Az EGSZB elégedetten állapítja meg, hogy a révkalauzok szerepe az esetleges hiányosságok korai feltárásában erősödni fog, azonban megjegyzi, hogy a kereskedelmi feladatok és vizsgálati feladatok összekeveredése nem fogja megkönnyíteni a révkalauzok helyzetét, például a nem kötelező révkalauzolást szolgáltató társaságoknak alárendelt nyílt tengeri révkalauzok esetében.

| 4.3.4 | Az EGSZB üdvözli továbbá, hogy az irányelv bevezeti a fedélzeti munkakörülmények vizsgálatát, mivel az emberi tényező gyakran fontos szerepet játszik a tengeri balesetek bekövetkezésében. A tengerészek fedélzeti élet- és munkakörülményeinek, valamint képesítéseinek vizsgálatához növelni kell az ezen a területen szakismeretekkel rendelkező felügyelők létszámát; nehéz lenne sok esetben rövid határidőre teljesítő egyetlen felügyelőtől megkövetelni, hogy mind műszaki, mind szociális tekintetben megfelelő alapossággal végezzen el vizsgálatokat. |
| --- | --- |

4.3.4

Az EGSZB üdvözli továbbá, hogy az irányelv bevezeti a fedélzeti munkakörülmények vizsgálatát, mivel az emberi tényező gyakran fontos szerepet játszik a tengeri balesetek bekövetkezésében. A tengerészek fedélzeti élet- és munkakörülményeinek, valamint képesítéseinek vizsgálatához növelni kell az ezen a területen szakismeretekkel rendelkező felügyelők létszámát; nehéz lenne sok esetben rövid határidőre teljesítő egyetlen felügyelőtől megkövetelni, hogy mind műszaki, mind szociális tekintetben megfelelő alapossággal végezzen el vizsgálatokat.

| 4.3.5 | Az EGSZB örömmel fogadja a 20. cikk előírását, melynek értelmében az Európai Bizottság minden évben összeállít egy feketelistát a hajóüzemeltetők és hajótársaságok teljesítményéről. |
| --- | --- |

4.3.5

Az EGSZB örömmel fogadja a 20. cikk előírását, melynek értelmében az Európai Bizottság minden évben összeállít egy feketelistát a hajóüzemeltetők és hajótársaságok teljesítményéről.

4.4   Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer létrehozásáról szóló 2002/59/EK irányelv módosításáról

| 4.4.1 | Örömteli tény, hogy az EGSZB korábban többször megismételt felhívása a veszélyben lévő hajókra vonatkozóan végezetül meghallgatásra talált (20. cikk). Ezért az EGSZB támogatja az irányelv „menedékhellyel” kapcsolatos követelményeinek növelésével és összehangolásával az irányelv erősítését célzó javaslatot (3). A menedékhely felkeresésének engedélyezéséhez elegendő pénzügyi garancia egy P & I (védelmi és kártalanító) klubhoz való csatlakozás igazolása. Az igazolás hiánya ugyanakkor nem lehet ürügy arra, hogy megtagadják egy hajó menedékhelyre vonatkozó kérelmét. |
| --- | --- |

4.4.1

Örömteli tény, hogy az EGSZB korábban többször megismételt felhívása a veszélyben lévő hajókra vonatkozóan végezetül meghallgatásra talált (20. cikk). Ezért az EGSZB támogatja az irányelv „menedékhellyel” kapcsolatos követelményeinek növelésével és összehangolásával az irányelv erősítését célzó javaslatot (3). A menedékhely felkeresésének engedélyezéséhez elegendő pénzügyi garancia egy P & I (védelmi és kártalanító) klubhoz való csatlakozás igazolása. Az igazolás hiánya ugyanakkor nem lehet ürügy arra, hogy megtagadják egy hajó menedékhelyre vonatkozó kérelmét.

| 4.4.2 | Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy a balesetek kezelésében és a veszélyben lévő hajók menedékhelyre irányításában illetékes független hatóságnak az érintett felekkel való konzultációs kötelezettségtől függetlenül össze kell vonnia a szükséges hatásköröket, sőt döntéseket is kell hoznia, illetve minden elengedhetetlenül fontos felelősséget, így a sürgősségi helyzetben meghozott döntésekkel járó esetleges pénzügyi következményeket is vállalnia kell. |
| --- | --- |

4.4.2

Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy a balesetek kezelésében és a veszélyben lévő hajók menedékhelyre irányításában illetékes független hatóságnak az érintett felekkel való konzultációs kötelezettségtől függetlenül össze kell vonnia a szükséges hatásköröket, sőt döntéseket is kell hoznia, illetve minden elengedhetetlenül fontos felelősséget, így a sürgősségi helyzetben meghozott döntésekkel járó esetleges pénzügyi következményeket is vállalnia kell.

| 4.4.3 | Az EGSZB megállapítja, hogy a halászat továbbra is az egyik legsebezhetőbb tevékenységi ágazat, és üdvözli a halászhajók automatikus hajóazonosítási rendszerrel (AIS) történő felszerelését. A kis- és középvállalkozások – így a part menti halászat – számára azonban támogatásokat vagy könnyítéseket kell biztosítani felszerelésük érdekében (4). |
| --- | --- |

4.4.3

Az EGSZB megállapítja, hogy a halászat továbbra is az egyik legsebezhetőbb tevékenységi ágazat, és üdvözli a halászhajók automatikus hajóazonosítási rendszerrel (AIS) történő felszerelését. A kis- és középvállalkozások – így a part menti halászat – számára azonban támogatásokat vagy könnyítéseket kell biztosítani felszerelésük érdekében (4).

| 4.4.4 | Az EGSZB támogatja azokat a rendelkezéseket is, amelyek lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy megfelelő intézkedéseket hozhassanak azon veszélyek csökkentésére, amelyeket az Európai Unió északi részén található egyes tengeri területeken képződő jég jelenthet a közlekedés szempontjából. Ez a balti-tengeri területen megnőtt olajszállítási forgalom nagyobb kockázatai miatt különösen lényeges kérdés. Ugyanakkor azonban az egyes hajóosztályozó társaságok által a jegesedésre hajlamos területeken történő hajózás esetére előírt szabályokkal kapcsolatos esetleges problémák elkerülése érdekében ésszerű lenne, ha az államok e téren egységesítenék saját szabályaikat. |
| --- | --- |

4.4.4

Az EGSZB támogatja azokat a rendelkezéseket is, amelyek lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy megfelelő intézkedéseket hozhassanak azon veszélyek csökkentésére, amelyeket az Európai Unió északi részén található egyes tengeri területeken képződő jég jelenthet a közlekedés szempontjából. Ez a balti-tengeri területen megnőtt olajszállítási forgalom nagyobb kockázatai miatt különösen lényeges kérdés. Ugyanakkor azonban az egyes hajóosztályozó társaságok által a jegesedésre hajlamos területeken történő hajózás esetére előírt szabályokkal kapcsolatos esetleges problémák elkerülése érdekében ésszerű lenne, ha az államok e téren egységesítenék saját szabályaikat.

| 4.4.5 | Az EGSZB egyetért azzal, hogy a SafeSeaNet tengeri információcsere-rendszer megvalósítása nagymértékben hozzá fog járulni a tengeri biztonság javításához az EU vizein. |
| --- | --- |

4.4.5

Az EGSZB egyetért azzal, hogy a SafeSeaNet tengeri információcsere-rendszer megvalósítása nagymértékben hozzá fog járulni a tengeri biztonság javításához az EU vizein.

4.5   Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a tengeri közlekedési ágazatban bekövetkező balesetek kivizsgálására irányadó alapelvek megállapításáról, valamint az 1999/35/EK és a 2002/59/EK irányelv módosításáról

| 4.5.1 | Az EGSZB támogatja ezt a javaslatot, mert csak a balesetek független műszaki kivizsgálása biztosítja a megfelelő intézkedések megtételét és ezáltal az újra előfordulás lehetőségének a mérséklését. Támogatja továbbá független szakértői testületek létrehozását az ilyen vizsgálatok lefolytatásának céljaira, valamint azok egyértelmű megkülönböztetését a büntetési célú vizsgálatoktól. |
| --- | --- |

4.5.1

Az EGSZB támogatja ezt a javaslatot, mert csak a balesetek független műszaki kivizsgálása biztosítja a megfelelő intézkedések megtételét és ezáltal az újra előfordulás lehetőségének a mérséklését. Támogatja továbbá független szakértői testületek létrehozását az ilyen vizsgálatok lefolytatásának céljaira, valamint azok egyértelmű megkülönböztetését a büntetési célú vizsgálatoktól.

| 4.5.2 | Az EGSZB üdvözli a 7. cikk közös biztonsági vizsgálatok lefolytatására vonatkozó rendelkezését. |
| --- | --- |

4.5.2

Az EGSZB üdvözli a 7. cikk közös biztonsági vizsgálatok lefolytatására vonatkozó rendelkezését.

| 4.5.3 | Az EGSZB úgy véli, hogy a 9. cikkben a biztonsági vizsgálatokon kívül az adatok más célokra történő közlésének a tilalmát előíró rendelkezés alapvető fontosságú. Az adatok közlésére vonatkozó engedély bírósági hatáskörbe utalása aggodalomra ad okot. Következésképpen az EGSZB úgy ítéli meg, hogy jobb lenne, ha a balesetek műszaki kivizsgálása során bizonyítékokat benyújtók számára biztosítanák a mentelmi jogot, sőt a névtelenséget. Ugyanúgy, mint a légi közlekedési ágazatban, értékes hozzájárulást jelentene a jövőbeli hasonló események megelőzésének és az átláthatóságnak a biztosítása és minden lehetséges tanulság levonásának előmozdítása érdekében, ha a hajózási közlekedési ágazat képviselői és a kivizsgálásban érintett terület szervezett civil társadalmának a képviselői részt vennének a kivizsgálási eljárásban. Az Európai Bizottság szintén bölcsen elrendeli a visszajelzések szükségességét a tapasztalatok gyűjtése érdekében. |
| --- | --- |

4.5.3

Az EGSZB úgy véli, hogy a 9. cikkben a biztonsági vizsgálatokon kívül az adatok más célokra történő közlésének a tilalmát előíró rendelkezés alapvető fontosságú. Az adatok közlésére vonatkozó engedély bírósági hatáskörbe utalása aggodalomra ad okot. Következésképpen az EGSZB úgy ítéli meg, hogy jobb lenne, ha a balesetek műszaki kivizsgálása során bizonyítékokat benyújtók számára biztosítanák a mentelmi jogot, sőt a névtelenséget. Ugyanúgy, mint a légi közlekedési ágazatban, értékes hozzájárulást jelentene a jövőbeli hasonló események megelőzésének és az átláthatóságnak a biztosítása és minden lehetséges tanulság levonásának előmozdítása érdekében, ha a hajózási közlekedési ágazat képviselői és a kivizsgálásban érintett terület szervezett civil társadalmának a képviselői részt vennének a kivizsgálási eljárásban. Az Európai Bizottság szintén bölcsen elrendeli a visszajelzések szükségességét a tapasztalatok gyűjtése érdekében.

4.6   Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a tengeri és belvízi utasszállítók baleseti felelősségéről

| 4.6.1 | Az EGSZB támogatja ennek a javaslatnak az alapvető célját, amely szerint baleset bekövetkezése esetén az EU szintjén minden utas számára biztosítani kell ugyanazon védelmi rendszert: korszerűsített fuvarozói felelősségi szabályok, kötelező biztosítási rendszer és kielégítő mértékű kártalanítási plafonérték alkalmazását. Ezek a védelmi szabályok minden olyan utas vonatkozásában alkalmazandók, akik menetjegyeiket Európában vásárolták meg, még abban az esetben is, ha a Közösség vizein kívüli területeken utaznak vagy harmadik ország lobogóját viselő hajó fedélzetén tartózkodnak. |
| --- | --- |

4.6.1

Az EGSZB támogatja ennek a javaslatnak az alapvető célját, amely szerint baleset bekövetkezése esetén az EU szintjén minden utas számára biztosítani kell ugyanazon védelmi rendszert: korszerűsített fuvarozói felelősségi szabályok, kötelező biztosítási rendszer és kielégítő mértékű kártalanítási plafonérték alkalmazását. Ezek a védelmi szabályok minden olyan utas vonatkozásában alkalmazandók, akik menetjegyeiket Európában vásárolták meg, még abban az esetben is, ha a Közösség vizein kívüli területeken utaznak vagy harmadik ország lobogóját viselő hajó fedélzetén tartózkodnak.

| 4.6.2 | Az EGSZB emlékeztet arra, hogy egy 2003-as határozattervezetben a tagállamok már felhívást kaptak arra, hogy 2005 vége előtt ratifikálják az athéni jegyzőkönyvet. Sajnálatos módon a ratifikálási folyamat elakadt. A jelenlegi javaslat megfelelő eszközt bocsát rendelkezésre, amely lehetővé teszi az athéni jegyzőkönyv rendelkezéseinek az EU egészében történő egységes alkalmazását. Az athéni jegyzőkönyv beépítése a közösségi jogba nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy a jegyzőkönyvet a nemzetközi szintű hatályba léptetésének előmozdítása érdekében ratifikálják. |
| --- | --- |

4.6.2

Az EGSZB emlékeztet arra, hogy egy 2003-as határozattervezetben a tagállamok már felhívást kaptak arra, hogy 2005 vége előtt ratifikálják az athéni jegyzőkönyvet. Sajnálatos módon a ratifikálási folyamat elakadt. A jelenlegi javaslat megfelelő eszközt bocsát rendelkezésre, amely lehetővé teszi az athéni jegyzőkönyv rendelkezéseinek az EU egészében történő egységes alkalmazását. Az athéni jegyzőkönyv beépítése a közösségi jogba nem akadályozza meg a tagállamokat abban, hogy a jegyzőkönyvet a nemzetközi szintű hatályba léptetésének előmozdítása érdekében ratifikálják.

| 4.6.3 | Az EGSZB megállapítja, hogy a 2002. évi athéni jegyzőkönyv hatálybalépésére, illetve tagállamok általi ratifikálására vonatkozó javaslat tekintetében két kérdés megoldatlan maradt. Egyrészt a háború/terrorizmus kérdése: az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy az IMO állásfoglalása lehetővé teszi az államok számára, hogy a ratifikálás során fenntartással éljenek a megkövetelt biztosítási igazolásnak a háború/terrorizmus kockázatainak kizárásával történő kibocsátására vonatkozóan. Másrészt a felső határ összege: a P & I Klubok Nemzetközi Szövetsége bejelentette, hogy abban az esetben tud fedezetet nyújtani a jegyzőkönyvben előírt legmagasabb határösszegre, ha a terrorizmus problémájára megoldás születik. Alternatív javaslatok kerültek benyújtásra megvitatás céljából, és életképes megoldásokat lehetne találni nemzetközi és/vagy európai szinten. Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (2012/2002 sz. rendelet) – melynek felülvizsgálata folyamatban van, és 2007-ben lép hatályba – elsősegélyszerű támogatást nyújt akár terrorista cselekményekből eredő katasztrófa esetén is, ez azonban nem helyettesítheti a tárgyalásos alapon kialakított megoldást – melyet az EGSZB sürgetőnek vél – az esetleges terrortámadás által okozott károk biztosítási fedezetével. |
| --- | --- |

4.6.3

Az EGSZB megállapítja, hogy a 2002. évi athéni jegyzőkönyv hatálybalépésére, illetve tagállamok általi ratifikálására vonatkozó javaslat tekintetében két kérdés megoldatlan maradt. Egyrészt a háború/terrorizmus kérdése: az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy az IMO állásfoglalása lehetővé teszi az államok számára, hogy a ratifikálás során fenntartással éljenek a megkövetelt biztosítási igazolásnak a háború/terrorizmus kockázatainak kizárásával történő kibocsátására vonatkozóan. Másrészt a felső határ összege: a P & I Klubok Nemzetközi Szövetsége bejelentette, hogy abban az esetben tud fedezetet nyújtani a jegyzőkönyvben előírt legmagasabb határösszegre, ha a terrorizmus problémájára megoldás születik. Alternatív javaslatok kerültek benyújtásra megvitatás céljából, és életképes megoldásokat lehetne találni nemzetközi és/vagy európai szinten. Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (2012/2002 sz. rendelet) – melynek felülvizsgálata folyamatban van, és 2007-ben lép hatályba – elsősegélyszerű támogatást nyújt akár terrorista cselekményekből eredő katasztrófa esetén is, ez azonban nem helyettesítheti a tárgyalásos alapon kialakított megoldást – melyet az EGSZB sürgetőnek vél – az esetleges terrortámadás által okozott károk biztosítási fedezetével.

| 4.6.4 | Az EGSZB elismeri annak a célkitűzésnek az érdemeit, amely szerint a Közösségen belüli és nemzetközi útvonalakon közlekedő hajók utasait azonos kártalanítás illeti meg. Egyes kisebb társaságok számára vagy bizonyos szolgáltatások esetén azonban ezzel kapcsolatosan nem elhanyagolható nehézségek adódhatnak. |
| --- | --- |

4.6.4

Az EGSZB elismeri annak a célkitűzésnek az érdemeit, amely szerint a Közösségen belüli és nemzetközi útvonalakon közlekedő hajók utasait azonos kártalanítás illeti meg. Egyes kisebb társaságok számára vagy bizonyos szolgáltatások esetén azonban ezzel kapcsolatosan nem elhanyagolható nehézségek adódhatnak.

| 4.6.5 | A tengeri utasszállítást biztosító belföldi szolgáltatások esetében az EGSZB egy átállási (átmeneti) időszakot javasol a javaslat megvalósításában annak érdekében, hogy a negatív következményeket minimálisra lehessen csökkenteni. Ezzel elkerülhető lenne, hogy a helyi kompszolgáltatások gazdasági életképessége erőteljesen csökkenjen, ami rontaná a szigetekkel való rendszeres összeköttetések helyzetét. |
| --- | --- |

4.6.5

A tengeri utasszállítást biztosító belföldi szolgáltatások esetében az EGSZB egy átállási (átmeneti) időszakot javasol a javaslat megvalósításában annak érdekében, hogy a negatív következményeket minimálisra lehessen csökkenteni. Ezzel elkerülhető lenne, hogy a helyi kompszolgáltatások gazdasági életképessége erőteljesen csökkenjen, ami rontaná a szigetekkel való rendszeres összeköttetések helyzetét.

| 4.6.6 | A balesetek áldozatai, illetve azok igényjogosult hozzátartozói számára fizetendő előleggel kapcsolatban az EGSZB támogatja azokra a hajózási balesetekre vonatkozó javaslatot, amelyekre az athéni jegyzőkönyv szigorú felelősségi rendszert ír elő. |
| --- | --- |

4.6.6

A balesetek áldozatai, illetve azok igényjogosult hozzátartozói számára fizetendő előleggel kapcsolatban az EGSZB támogatja azokra a hajózási balesetekre vonatkozó javaslatot, amelyekre az athéni jegyzőkönyv szigorú felelősségi rendszert ír elő.

| 4.6.7 | A fogyatékkal élőkkel és az utazás előtti tájékoztatással kapcsolatos rendelkezések az athéni jegyzőkönyvet kiegészítő, nem pedig attól eltérő rendelkezéseknek tekintendők. Hasonló rendelkezéseket vezettek be a montreali egyezményre hivatkozva a légi utasok jogainak szabályzatában is. |
| --- | --- |

4.6.7

A fogyatékkal élőkkel és az utazás előtti tájékoztatással kapcsolatos rendelkezések az athéni jegyzőkönyvet kiegészítő, nem pedig attól eltérő rendelkezéseknek tekintendők. Hasonló rendelkezéseket vezettek be a montreali egyezményre hivatkozva a légi utasok jogainak szabályzatában is.

| 4.6.8 | A belvízi hajózás vonatkozásában az EGSZB úgy véli, hogy a tengeri közlekedés biztonsága érdekében kidolgozott 3. intézkedéscsomag nem veszi figyelembe a belvízi utakon biztosított közlekedés (folyamok, folyók és folyótorkolatok, csatornák, tavak) és a tengeri közlekedés (kontinens és sziget(ek) közötti összeköttetés, területi folytonosságot biztosító közszolgáltatás és nemzetközi összeköttetések) közötti különbségeket. Ezen útvonalak természete és kihasználása különböző lévén, különböző jogi rendszerre van szükség (hajózási, biztonsági, megbízhatósági, felelősségi, kötelező biztosításra vonatkozó szabályok). |
| --- | --- |

4.6.8

A belvízi hajózás vonatkozásában az EGSZB úgy véli, hogy a tengeri közlekedés biztonsága érdekében kidolgozott 3. intézkedéscsomag nem veszi figyelembe a belvízi utakon biztosított közlekedés (folyamok, folyók és folyótorkolatok, csatornák, tavak) és a tengeri közlekedés (kontinens és sziget(ek) közötti összeköttetés, területi folytonosságot biztosító közszolgáltatás és nemzetközi összeköttetések) közötti különbségeket. Ezen útvonalak természete és kihasználása különböző lévén, különböző jogi rendszerre van szükség (hajózási, biztonsági, megbízhatósági, felelősségi, kötelező biztosításra vonatkozó szabályok).

4.7   Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a hajótulajdonosok polgári jogi felelősségéről és az általuk nyújtandó pénzügyi biztosítékokról

| 4.7.1 | Az EGSZB támogatja, hogy a tagállamok ratifikálják az 1996. évi LLMC-jegyzőkönyvet, amely megkétszerezi az 1976. évi LLMC-jegyzőkönyvben a hajótulajdonosok számára előírt polgári jogi felelősségi szinteket. Az 1976. évi szöveg az összes tengeri kárigényt érintő horizontális egyezmény. Az EGSZB megjegyzi azonban, hogy a javaslat szerint az EU vizeire belépő minden hajónak (lobogójától függetlenül) pénzügyi felelősségi igazolással kell rendelkeznie az 1996. évi LLMC-jegyzőkönyvben előírt összeg kétszereséről. |
| --- | --- |

4.7.1

Az EGSZB támogatja, hogy a tagállamok ratifikálják az 1996. évi LLMC-jegyzőkönyvet, amely megkétszerezi az 1976. évi LLMC-jegyzőkönyvben a hajótulajdonosok számára előírt polgári jogi felelősségi szinteket. Az 1976. évi szöveg az összes tengeri kárigényt érintő horizontális egyezmény. Az EGSZB megjegyzi azonban, hogy a javaslat szerint az EU vizeire belépő minden hajónak (lobogójától függetlenül) pénzügyi felelősségi igazolással kell rendelkeznie az 1996. évi LLMC-jegyzőkönyvben előírt összeg kétszereséről.

| 4.7.2 | Az Egyesült Nemzetek Szervezetének tengerjogi egyezménye (UNCLOS) értelmében a parti államok túlléphetnek az egyezmény rendelkezésein oly módon, hogy a kötelezettségeket csak harmadik államok olyan hajói vonatkozásában alkalmazzák, amelyek kikötőiket felkeresik. A P & I klubok bejelentették, hogy csak az 1996. évi jegyzőkönyvben meghatározott felső plafonnak megfelelő igazolásokat szándékoznak kibocsátani. |
| --- | --- |

4.7.2

Az Egyesült Nemzetek Szervezetének tengerjogi egyezménye (UNCLOS) értelmében a parti államok túlléphetnek az egyezmény rendelkezésein oly módon, hogy a kötelezettségeket csak harmadik államok olyan hajói vonatkozásában alkalmazzák, amelyek kikötőiket felkeresik. A P & I klubok bejelentették, hogy csak az 1996. évi jegyzőkönyvben meghatározott felső plafonnak megfelelő igazolásokat szándékoznak kibocsátani.

| 4.7.3 | Fizetésképtelenség esetén jobb, ha van biztosítás, melyhez egyértelműen meg kell határozni a felelősségi kritériumokat. A felső határ megszűntetése a súlyos gondatlansággal eljáró tulajdonosok esetében a biztosítási piac visszaesését és a csupán egyetlen hajóval rendelkező – jogilag korlátolt felelősségű társaságként működő – szállító-fuvarozó társaságok számának megnövekedését eredményezheti. |
| --- | --- |

4.7.3

Fizetésképtelenség esetén jobb, ha van biztosítás, melyhez egyértelműen meg kell határozni a felelősségi kritériumokat. A felső határ megszűntetése a súlyos gondatlansággal eljáró tulajdonosok esetében a biztosítási piac visszaesését és a csupán egyetlen hajóval rendelkező – jogilag korlátolt felelősségű társaságként működő – szállító-fuvarozó társaságok számának megnövekedését eredményezheti.

| 4.7.4 | Az EGSZB ugyanakkor megállapítja, hogy a károk és a felelősség mértékének percepciója és értékelése sokat változott az utóbbi években; a kártalanítási összeg a megállapított közvetlen és főleg közvetett kár összegénél nagyon gyakran sokkal kevesebb, ezért szeretne javulást látni ezen a területen, és javasolja, hogy az Európai Bizottság végezze el javaslata közgazdasági elemzését. Ennek az elemzésnek meg kell vizsgálnia, hogy a felelősség korlátozásának teljes elhagyása összességében milyen gazdasági hatást fejt ki, és van-e olyan eset, ami indokolja a korlátozás szintjeinek emelését. |
| --- | --- |

4.7.4

Az EGSZB ugyanakkor megállapítja, hogy a károk és a felelősség mértékének percepciója és értékelése sokat változott az utóbbi években; a kártalanítási összeg a megállapított közvetlen és főleg közvetett kár összegénél nagyon gyakran sokkal kevesebb, ezért szeretne javulást látni ezen a területen, és javasolja, hogy az Európai Bizottság végezze el javaslata közgazdasági elemzését. Ennek az elemzésnek meg kell vizsgálnia, hogy a felelősség korlátozásának teljes elhagyása összességében milyen gazdasági hatást fejt ki, és van-e olyan eset, ami indokolja a korlátozás szintjeinek emelését.

| 4.7.4.1 | Az EGSZB emlékeztet az ERIKA–I és –II csomagokról szóló korábbi véleményeire, és újfent megismétli, hogy az elérendő cél az áldozatok gyors és garantált kártalanítása az elszenvedett károkért, nem pedig a vitás kérdések folytatása és a peres ügyek végtelenségig történő elhúzása. A meglévő összes IMO-egyezmény ratifikálása lehetővé tenné a megfelelőbb polgári jogi felelősségvállalást, a kötelező biztosítást, illetve a közvetlen fellépést a pontosan meghatározott követelések esetében, ahogyan az az irányelvjavaslatban szerepel. |
| --- | --- |

4.7.4.1

Az EGSZB emlékeztet az ERIKA–I és –II csomagokról szóló korábbi véleményeire, és újfent megismétli, hogy az elérendő cél az áldozatok gyors és garantált kártalanítása az elszenvedett károkért, nem pedig a vitás kérdések folytatása és a peres ügyek végtelenségig történő elhúzása. A meglévő összes IMO-egyezmény ratifikálása lehetővé tenné a megfelelőbb polgári jogi felelősségvállalást, a kötelező biztosítást, illetve a közvetlen fellépést a pontosan meghatározott követelések esetében, ahogyan az az irányelvjavaslatban szerepel.

| 4.7.4.2 | Az EGSZB véleménye szerint a polgári jogi felelősséget egyértelmű és átlátható szabályoknak kell szabályozniuk. A tengeri jogban a „súlyos gondatlanság” (gross negligence) gyakran használt jogi fogalom a hajórakományban bekövetkezett kárral kapcsolatos peres ügyekben. A vétkesség nélküli felelősség kizárására nemzetközileg használt fogalom a „tudatos gondatlanság” (recklessness with knowledge), azaz, amikor a szállító gondatlan, bár tudja, hogy károk következhetnek be. Az EGSZB is támogatta ezt a megoldást az ERIKA-II csomagról szóló véleményében, csakhogy az olajszennyezések kérdésében. Ezért az EGSZB azt javasolja, hogy az irányelvtervezetben objektív tényezőket is tüntessenek fel annak érdekében, hogy a tagállamok és joghatóságaik meg tudják határozni, mikor is teljesülnek a „súlyos gondatlanság” kritériumai. Enélkül fennáll annak a veszélye, hogy a különböző tagállamok különbözőképpen valósítják meg az irányelvet. |
| --- | --- |

4.7.4.2

Az EGSZB véleménye szerint a polgári jogi felelősséget egyértelmű és átlátható szabályoknak kell szabályozniuk. A tengeri jogban a „súlyos gondatlanság” (gross negligence) gyakran használt jogi fogalom a hajórakományban bekövetkezett kárral kapcsolatos peres ügyekben. A vétkesség nélküli felelősség kizárására nemzetközileg használt fogalom a „tudatos gondatlanság” (recklessness with knowledge), azaz, amikor a szállító gondatlan, bár tudja, hogy károk következhetnek be. Az EGSZB is támogatta ezt a megoldást az ERIKA-II csomagról szóló véleményében, csakhogy az olajszennyezések kérdésében. Ezért az EGSZB azt javasolja, hogy az irányelvtervezetben objektív tényezőket is tüntessenek fel annak érdekében, hogy a tagállamok és joghatóságaik meg tudják határozni, mikor is teljesülnek a „súlyos gondatlanság” kritériumai. Enélkül fennáll annak a veszélye, hogy a különböző tagállamok különbözőképpen valósítják meg az irányelvet.

| 4.7.4.3 | Az EGSZB fenntartja azon álláspontját, mely szerint a pénzügyi biztosítékról szóló igazolást inkább egy P & I klubhoz való csatlakozással kellene igazolni, semmint egy tagállam által kiállított igazolással. A P & I klubhoz való csatlakozás igazolása megfelel a javasolt eszköz célkitűzéseinek, és a P & I kluboknál lenne beszerezhető. |
| --- | --- |

4.7.4.3

Az EGSZB fenntartja azon álláspontját, mely szerint a pénzügyi biztosítékról szóló igazolást inkább egy P & I klubhoz való csatlakozással kellene igazolni, semmint egy tagállam által kiállított igazolással. A P & I klubhoz való csatlakozás igazolása megfelel a javasolt eszköz célkitűzéseinek, és a P & I kluboknál lenne beszerezhető.

| 4.7.5 | Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy a javaslat jelenlegi formájában összeférhetetlen a környezetvédelmi felelősségről szóló 2004. április 21-i 2004/35/EK irányelvvel a környezeti károk megelőzése és helyreállítása tekintetében, amely elismerte az IMO-egyezmények, így az LLMC-egyezmény elsődleges alkalmazását. Nemzetközi jogi problémák merülhetnek fel az 1976-os és az 1996-os LLMC-t aláírt tagállamok szerződései esetében. |
| --- | --- |

4.7.5

Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy a javaslat jelenlegi formájában összeférhetetlen a környezetvédelmi felelősségről szóló 2004. április 21-i 2004/35/EK irányelvvel a környezeti károk megelőzése és helyreállítása tekintetében, amely elismerte az IMO-egyezmények, így az LLMC-egyezmény elsődleges alkalmazását. Nemzetközi jogi problémák merülhetnek fel az 1976-os és az 1996-os LLMC-t aláírt tagállamok szerződései esetében.

| 4.7.5.1 | Az EGSZB támogatja azt a javaslatot, amelynek értelmében a tengerészek magára hagyása esetére a hajóknak pénzügyi biztosítéki igazolással kell rendelkezniük, és megjegyzi, hogy az IMO–ILO munkacsoport ezen a témán dolgozik, mely nemzetközi szinten az illetékességi körébe tartozik. |
| --- | --- |

4.7.5.1

Az EGSZB támogatja azt a javaslatot, amelynek értelmében a tengerészek magára hagyása esetére a hajóknak pénzügyi biztosítéki igazolással kell rendelkezniük, és megjegyzi, hogy az IMO–ILO munkacsoport ezen a témán dolgozik, mely nemzetközi szinten az illetékességi körébe tartozik.

| 4.7.6 | A vegyi anyagok és a bunkerolaj elcsorgásával kapcsolatos felelősséget és kártalanítást a veszélyes és mérgező anyagokra és a bunkerolaj elcsorgására vonatkozó egyezmények szabályozzák, és azok a nemzetközi közösség konszenzusos véleményét tükrözik. Az EGSZB határozottan javasolja, hogy az Európai Bizottság minden igyekezetével törekedjen a veszélyes és mérgező anyagokra és a bunkerolajra vonatkozó egyezményeknek az uniós tagállamok általi ratifikálásán keresztül az Európai Unión belüli mielőbbi hatályba léptetésére. |
| --- | --- |

4.7.6

A vegyi anyagok és a bunkerolaj elcsorgásával kapcsolatos felelősséget és kártalanítást a veszélyes és mérgező anyagokra és a bunkerolaj elcsorgására vonatkozó egyezmények szabályozzák, és azok a nemzetközi közösség konszenzusos véleményét tükrözik. Az EGSZB határozottan javasolja, hogy az Európai Bizottság minden igyekezetével törekedjen a veszélyes és mérgező anyagokra és a bunkerolajra vonatkozó egyezményeknek az uniós tagállamok általi ratifikálásán keresztül az Európai Unión belüli mielőbbi hatályba léptetésére.

5.   Részletes megjegyzések

| 5.1 | Az EGSZB érdeklődéssel tekint az ILO közelmúltban megtartott 94. Nemzetközi Munkaügyi Konferenciájára (tengerészeti ülésszak), amely részben kötelező érvényű rendelkezések, részben javaslatok formájában egységes tengerészeti munkaügyi egyezményt fogadott el. Az új egyezmény egyetlen egyértelmű és átfogó tengerészeti munkaügyi egyezménybe vonja össze és korszerűsíti az 1920-as évek óta elfogadott és az évek során különböző okokból módosított tengerészeti egyezményeket. Az EGSZB tudomásul veszi továbbá az Európai Bizottság arra irányuló szándékát, hogy az ILO egyezményét (a tengerészeti szabályzatot) beillessze a közösségi jogba, és támogatásáról biztosítja a társadalmi párbeszéd munkacsoportnak az egyezmény megvalósítása érdekében tett, illetve a közösségi jogba történő átültetés kérdésének legjobb módozatait kereső folyamatos erőfeszítéseit. |
| --- | --- |

5.1

Az EGSZB érdeklődéssel tekint az ILO közelmúltban megtartott 94. Nemzetközi Munkaügyi Konferenciájára (tengerészeti ülésszak), amely részben kötelező érvényű rendelkezések, részben javaslatok formájában egységes tengerészeti munkaügyi egyezményt fogadott el. Az új egyezmény egyetlen egyértelmű és átfogó tengerészeti munkaügyi egyezménybe vonja össze és korszerűsíti az 1920-as évek óta elfogadott és az évek során különböző okokból módosított tengerészeti egyezményeket. Az EGSZB tudomásul veszi továbbá az Európai Bizottság arra irányuló szándékát, hogy az ILO egyezményét (a tengerészeti szabályzatot) beillessze a közösségi jogba, és támogatásáról biztosítja a társadalmi párbeszéd munkacsoportnak az egyezmény megvalósítása érdekében tett, illetve a közösségi jogba történő átültetés kérdésének legjobb módozatait kereső folyamatos erőfeszítéseit.

| 5.2 | A tengeri közlekedés területén az emberi tényezővel kapcsolatos folyamatos aggodalmának hangot adva az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy prioritásként szorgalmazza az egyezmény tagállamok általi legrövidebb időn belüli ratifikálását annak érdekében, hogy harmonizált jogalap álljon rendelkezésünkre; az egyezményt annak hatálybalépése előtt a világ bruttó regisztertonna hajóterének legalább egyharmadát képviselő 30 országnak ratifikálnia kell. Az EU ezeknek a törekvéseknek az EGT-országok és az Európai Unióval gazdasági együttműködési megállapodást kötött harmadik országok általi ratifikálás előmozdításával erős lökést adhat. |
| --- | --- |

5.2

A tengeri közlekedés területén az emberi tényezővel kapcsolatos folyamatos aggodalmának hangot adva az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy prioritásként szorgalmazza az egyezmény tagállamok általi legrövidebb időn belüli ratifikálását annak érdekében, hogy harmonizált jogalap álljon rendelkezésünkre; az egyezményt annak hatálybalépése előtt a világ bruttó regisztertonna hajóterének legalább egyharmadát képviselő 30 országnak ratifikálnia kell. Az EU ezeknek a törekvéseknek az EGT-országok és az Európai Unióval gazdasági együttműködési megállapodást kötött harmadik országok általi ratifikálás előmozdításával erős lökést adhat.

| 5.3 | A kikötő és lobogó szerint illetékes államokra vonatkozó javasolt intézkedések (törvényben előírt bizonyítványok kibocsátása, szociális vizsgálat, kiterjesztett vizsgálat, a hajók 100 %-ának vizsgálatára vonatkozó célkitűzés stb.) összesített hatását az illetékes hatóságoknak gyorsan fel kell mérniük, hogy a lehető legrövidebb időn belül megtehessék a szervezés, finanszírozás és munkaerő-felvétel terén a szükséges intézkedéseket. |
| --- | --- |

5.3

A kikötő és lobogó szerint illetékes államokra vonatkozó javasolt intézkedések (törvényben előírt bizonyítványok kibocsátása, szociális vizsgálat, kiterjesztett vizsgálat, a hajók 100 %-ának vizsgálatára vonatkozó célkitűzés stb.) összesített hatását az illetékes hatóságoknak gyorsan fel kell mérniük, hogy a lehető legrövidebb időn belül megtehessék a szervezés, finanszírozás és munkaerő-felvétel terén a szükséges intézkedéseket.

| 5.4 | Fontos, hogy az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség a hatáskörébe tartozó kulcsfontosságú feladatok ellátásához megfelelő erőforrásokkal rendelkezzen, hogy feladatait legjobb képességeinek megfelelően láthassa el. |
| --- | --- |

5.4

Fontos, hogy az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség a hatáskörébe tartozó kulcsfontosságú feladatok ellátásához megfelelő erőforrásokkal rendelkezzen, hogy feladatait legjobb képességeinek megfelelően láthassa el.

Brüsszel, 2006. szeptember 13.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  A Közösség kikötőiben és a tagállamok felségvizein történő hajózás tekintetében a hajózás biztonságára, a környezetszennyezés megelőzésére és a fedélzeti élet- és munkakörülményekre vonatkozó nemzetközi előírások végrehajtásáról (kikötő szerinti illetékes állam hatósága által végzett ellenőrzés) szóló 95/21/EK tanácsi irányelvet módosító európai parlamenti és tanácsi irányelv.

1

A hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól szóló 94/57/EK tanácsi irányelvet módosító európai parlamenti és tanácsi irányelv.

A kettős héjazatú vagy azzal egyenértékű szerkezeti megoldással rendelkező egyhéjazatú olajszállító tartályhajók előírásainak gyorsított bevezetéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet (EGSZB-vélemény: HL C 14., 2001.1.16.).

(2)  A tengeri hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő, ellenőrző és információs közösségi rendszer létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet.

2

Az európai vizek olajszennyezése miatti károk megtérítésére szolgáló alap létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet.

Az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet (EGSZB vélemény: HL C 221, 2001.8.7.).

(3)  A SOSREP brit rendszer bevált gyakorlatai fontos ötletforrást jelenthetnek e téren.

3

(4)  A Tanács által június 16-án elfogadott Európai Halászati Alap lehetővé teszi a biztonsági felszerelések költségei 40 %-ának finanszírozását, ezen túlmenően további intézkedések várhatóak tagállami szinten.

4

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/202 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/202

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Az Európai Bizottság javaslata a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 89/552/EGK tanácsi irányelvet módosító európai parlamenti és tanácsi irányelvre”

COM(2005) 646 final – 2005/0260 (COD)

(2006/C 318/33)

2006. február 7-én a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 47. cikkének (2) bekezdése és 55. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció véleményét 2006. július 18-án elfogadta. (Előadó: Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. szeptember 13–14-én tartott 429. plenáris ülésen (a 2006. szeptember 14-i ülésnapon) 53 szavazattal 7 ellenében, 10 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Bevezetés

| 1.1 | 2005. december 13-án az Európai Bizottság javaslatot terjesztett elő a „Határok nélküli televíziózásról” szóló közösségi irányelv frissítésére, amelynek első, 1989. évi változatát (1) 1997-ben módosították (2). A szolgáltatási tevékenységhez való hozzáféréssel és annak folytatásával kapcsolatban a szolgáltatásokról szóló általános rendelkezésekkel (3) történő kollízió esetén ennek az irányelvnek a rendelkezései az irányadóak. |
| --- | --- |

1.1

2005. december 13-án az Európai Bizottság javaslatot terjesztett elő a „Határok nélküli televíziózásról” szóló közösségi irányelv frissítésére, amelynek első, 1989. évi változatát (1) 1997-ben módosították (2). A szolgáltatási tevékenységhez való hozzáféréssel és annak folytatásával kapcsolatban a szolgáltatásokról szóló általános rendelkezésekkel (3) történő kollízió esetén ennek az irányelvnek a rendelkezései az irányadóak.

| 1.2 | E módosításnak – amely a rendelkezés betartásának ellenőrzésére és értékelésére szolgáló eljárásokra vonatkozik – az a kinyilvánított célja, hogy összhangba hozza az irányelvet a technológiai konvergenciával kapcsolatos új helyzettel, amelyben az audiovizuális anyagok és szolgáltatások messze túllépnek a televíziós műsorszórás hagyományos keretein, és új szabályozási szükségleteket hoznak létre mind az egységes piac akadálytalan működésének, az erős, kreatív európai ágazat létének, mind a polgárok jogainak biztosítása érdekében. Az audiovizuális média tartalmára vonatkozó közösségi szabályok korszerűsítése az i2010-es stratégiának is része, amely a növekedést és a foglalkoztatottságot serkentő információs társadalom kialakítását célozza (4). |
| --- | --- |

1.2

E módosításnak – amely a rendelkezés betartásának ellenőrzésére és értékelésére szolgáló eljárásokra vonatkozik – az a kinyilvánított célja, hogy összhangba hozza az irányelvet a technológiai konvergenciával kapcsolatos új helyzettel, amelyben az audiovizuális anyagok és szolgáltatások messze túllépnek a televíziós műsorszórás hagyományos keretein, és új szabályozási szükségleteket hoznak létre mind az egységes piac akadálytalan működésének, az erős, kreatív európai ágazat létének, mind a polgárok jogainak biztosítása érdekében. Az audiovizuális média tartalmára vonatkozó közösségi szabályok korszerűsítése az i2010-es stratégiának is része, amely a növekedést és a foglalkoztatottságot serkentő információs társadalom kialakítását célozza (4).

| 1.2.1 | Az irányelv módosítására irányuló javaslat, amely alkalmazási köreként eredetileg az audiovizuális szolgáltatások összességét nevezte meg, a liverpooli ülést (5) követően leszűkítette ezt a területet az úgynevezett „audiovizuális médiaszolgáltatásokra”, eltérő szabályozási szinteket alkalmazva a lineáris és a nemlineáris szolgáltatások esetében. Az irányelv így kiterjedne a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatására vonatkozó bizonyos jogi, szabályozási és adminisztratív rendelkezések összehangolására, és „Határok nélküli televíziózás” irányelv helyett „Audiovizuális médiaszolgáltatás” irányelvnek neveznék. |
| --- | --- |

1.2.1

Az irányelv módosítására irányuló javaslat, amely alkalmazási köreként eredetileg az audiovizuális szolgáltatások összességét nevezte meg, a liverpooli ülést (5) követően leszűkítette ezt a területet az úgynevezett „audiovizuális médiaszolgáltatásokra”, eltérő szabályozási szinteket alkalmazva a lineáris és a nemlineáris szolgáltatások esetében. Az irányelv így kiterjedne a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatására vonatkozó bizonyos jogi, szabályozási és adminisztratív rendelkezések összehangolására, és „Határok nélküli televíziózás” irányelv helyett „Audiovizuális médiaszolgáltatás” irányelvnek neveznék.

| 1.2.2 | Az irányelv továbbra sem terjedne ki a magántermészetű üzenetekre, újságok vagy folyóiratok elektronikus változataira, az elsősorban nem audiovizuális anyagok terjesztését célzó honlapokra és a rádiós műsorszolgáltatásra. |
| --- | --- |

1.2.2

Az irányelv továbbra sem terjedne ki a magántermészetű üzenetekre, újságok vagy folyóiratok elektronikus változataira, az elsősorban nem audiovizuális anyagok terjesztését célzó honlapokra és a rádiós műsorszolgáltatásra.

| 1.3 | A javasolt módosítás két szempontból is kapcsolódna a „Jobb jogalkotás” címmel 2003-ban elfogadott intézményközi megállapodáshoz: egyrészt egyszerűsítené, rugalmasabbá tenné és mérsékelné az európai audiovizuális szolgáltatók szabályozási kötelezettségeit, másrészt ösztönözné az ágazat ön- és társszabályozását. A javaslat lényegre törőbb szabályozási keret kialakítására is törekszik, és – miután az irányelv beépül a tagországok jogrendjébe – megerősítené a származási ország elvét is. |
| --- | --- |

1.3

A javasolt módosítás két szempontból is kapcsolódna a „Jobb jogalkotás” címmel 2003-ban elfogadott intézményközi megállapodáshoz: egyrészt egyszerűsítené, rugalmasabbá tenné és mérsékelné az európai audiovizuális szolgáltatók szabályozási kötelezettségeit, másrészt ösztönözné az ágazat ön- és társszabályozását. A javaslat lényegre törőbb szabályozási keret kialakítására is törekszik, és – miután az irányelv beépül a tagországok jogrendjébe – megerősítené a származási ország elvét is.

2.   Az Európai Bizottság javaslata

| 2.1 | Ahogy már említettük, az Európai Bizottság az irányelv hatókörét az audiovizuális médiaszolgáltatás (6) – amelyen hangos vagy néma mozgóképeknek tájékoztatás, nevelés és szórakoztatás céljából a közönséghez úgynevezett elektronikus hálózatok (7) segítségével történő eljuttatását értjük – valamennyi fajtájára kiterjesztené. |
| --- | --- |

2.1

Ahogy már említettük, az Európai Bizottság az irányelv hatókörét az audiovizuális médiaszolgáltatás (6) – amelyen hangos vagy néma mozgóképeknek tájékoztatás, nevelés és szórakoztatás céljából a közönséghez úgynevezett elektronikus hálózatok (7) segítségével történő eljuttatását értjük – valamennyi fajtájára kiterjesztené.

| 2.2 | Ezek az audiovizuális médiaszolgáltatások lehetnek:






  — | lineárisak, amikor a felhasználónak alkalmazkodnia kell a szolgáltató által a szolgáltatások vagy tartalmak sugárzásához megszabott időkorlátokhoz, függetlenül a terjesztési csatornától (földi, műholdas vagy kábeltelevízió, Internet, mobiltelefon stb.) |
| --- | --- | --- |

2.2

Ezek az audiovizuális médiaszolgáltatások lehetnek:

—

lineárisak, amikor a felhasználónak alkalmazkodnia kell a szolgáltató által a szolgáltatások vagy tartalmak sugárzásához megszabott időkorlátokhoz, függetlenül a terjesztési csatornától (földi, műholdas vagy kábeltelevízió, Internet, mobiltelefon stb.)

| — | nemlineárisak, ahol a felhasználó dönti el, mikor veszi igénybe a szolgáltató által nyújtott szolgáltatást vagy konkrét tartalmat. |
| --- | --- |

—

nemlineárisak, ahol a felhasználó dönti el, mikor veszi igénybe a szolgáltató által nyújtott szolgáltatást vagy konkrét tartalmat.

| 2.2.1 | E megkülönböztetés értelmében a televíziós műsorszolgáltatás „olyan lineáris audiovizuális médiaszolgáltatás, amelyben a médiaszolgáltató alakítja ki a műsorrendet és határozza meg, mely műsor mely időpontban kerül közvetítésre”. A műsorszolgáltató pedig „a lineáris audiovizuális médiaszolgáltatás szolgáltatója”. |
| --- | --- |

2.2.1

E megkülönböztetés értelmében a televíziós műsorszolgáltatás „olyan lineáris audiovizuális médiaszolgáltatás, amelyben a médiaszolgáltató alakítja ki a műsorrendet és határozza meg, mely műsor mely időpontban kerül közvetítésre”. A műsorszolgáltató pedig „a lineáris audiovizuális médiaszolgáltatás szolgáltatója”.

| 2.3 | A hatókör kibővítésével összhangban az irányelv módosítására vonatkozó javaslat bevezeti az audiovizuális kereskedelmi kommunikáció általános fogalmát, amely olyan hangos vagy néma mozgóképeket jelent, amelyek audiovizuális médiaszolgáltatást kísérnek, és céljuk áruk vagy szolgáltatások közvetlen vagy közvetett népszerűsítése. A televíziós reklám az audiovizuális kereskedelmi kommunikáció részének tekintendő, amikor olyan, televízióban sugárzott közleményre vonatkozik, amelyet vagy áruk, szolgáltatások értékesítése érdekében – fizetés vagy hasonló ellenszolgáltatás ellenében – közvetítenek, vagy önreklámozás céljából. A távértékesítésre ugyanez vonatkozik. |
| --- | --- |

2.3

A hatókör kibővítésével összhangban az irányelv módosítására vonatkozó javaslat bevezeti az audiovizuális kereskedelmi kommunikáció általános fogalmát, amely olyan hangos vagy néma mozgóképeket jelent, amelyek audiovizuális médiaszolgáltatást kísérnek, és céljuk áruk vagy szolgáltatások közvetlen vagy közvetett népszerűsítése. A televíziós reklám az audiovizuális kereskedelmi kommunikáció részének tekintendő, amikor olyan, televízióban sugárzott közleményre vonatkozik, amelyet vagy áruk, szolgáltatások értékesítése érdekében – fizetés vagy hasonló ellenszolgáltatás ellenében – közvetítenek, vagy önreklámozás céljából. A távértékesítésre ugyanez vonatkozik.

| 2.3.1 | A cigaretta és egyéb dohányáruk televíziós reklámjára és távértékesítésére vonatkozó tilalom az audiovizuális kereskedelmi kommunikáció valamennyi formájára kiterjed. A csak vény ellenében kapható gyógyszerkészítmények reklámozására és távértékesítésére vonatkozó tilalom szintén érvényben marad, akárcsak az alkoholtartalmú italok reklámozásával kapcsolatos korlátozások, amelyek célja a mértéktelen fogyasztás ösztönzésének megelőzése és a kiskorúak védelme:






  — | e reklámok nem célozhatnak közvetlenül kiskorúakat, és különösen nem ábrázolhatnak ilyen italokat fogyasztó kiskorúakat; |
| --- | --- | --- |

2.3.1

A cigaretta és egyéb dohányáruk televíziós reklámjára és távértékesítésére vonatkozó tilalom az audiovizuális kereskedelmi kommunikáció valamennyi formájára kiterjed. A csak vény ellenében kapható gyógyszerkészítmények reklámozására és távértékesítésére vonatkozó tilalom szintén érvényben marad, akárcsak az alkoholtartalmú italok reklámozásával kapcsolatos korlátozások, amelyek célja a mértéktelen fogyasztás ösztönzésének megelőzése és a kiskorúak védelme:

—

e reklámok nem célozhatnak közvetlenül kiskorúakat, és különösen nem ábrázolhatnak ilyen italokat fogyasztó kiskorúakat;

| — | nem kapcsolhatják össze az alkoholfogyasztást a fizikai teljesítmény növelésével vagy a gépkocsivezetéssel; |
| --- | --- |

—

nem kapcsolhatják össze az alkoholfogyasztást a fizikai teljesítmény növelésével vagy a gépkocsivezetéssel;

| — | nem kelthetik azt a benyomást, hogy az alkoholfogyasztás hozzájárul a társadalmi vagy szexuális sikerhez; |
| --- | --- |

—

nem kelthetik azt a benyomást, hogy az alkoholfogyasztás hozzájárul a társadalmi vagy szexuális sikerhez;

| — | nem sugallhatják azt, hogy az alkoholtartalmú italok gyógyhatással rendelkeznek, hogy élénkítő, illetve nyugtató hatásuk van, vagy alkalmasak konfliktusok megoldására; |
| --- | --- |

—

nem sugallhatják azt, hogy az alkoholtartalmú italok gyógyhatással rendelkeznek, hogy élénkítő, illetve nyugtató hatásuk van, vagy alkalmasak konfliktusok megoldására;

| — | nem bátoríthatnak mértéktelen alkoholfogyasztásra, és az absztinenciát vagy a mértékletességet nem tüntethetik fel kedvezőtlen színben; |
| --- | --- |

—

nem bátoríthatnak mértéktelen alkoholfogyasztásra, és az absztinenciát vagy a mértékletességet nem tüntethetik fel kedvezőtlen színben;

| — | az italok magas alkoholtartalmát nem emelhetik ki pozitív tulajdonságként. |
| --- | --- |

—

az italok magas alkoholtartalmát nem emelhetik ki pozitív tulajdonságként.

| 2.3.2 | A javaslat továbbra is tiltja a burkolt reklámot, amely áruk, szolgáltatások, illetve valamely áru gyártója vagy szolgáltatás szolgáltatója nevének, védjegyének vagy tevékenységének szavakban vagy képekben megfogalmazott, műsorban történő bemutatása, ha ez a bemutatás a műsorszolgáltató szándéka szerint hirdetési célokat szolgál, és természetét tekintve félrevezetheti a közönséget. Ez általában oly módon történik, hogy a reklámot nem jelölik meg mint olyat, vagy a közönség nem részesül figyelmeztetésben. A javaslat ezzel kapcsolatban leszögezi, hogy a televíziós reklámnak azonnal felismerhetőnek kell lennie, és a műsor többi részétől képi vagy hangeszközökkel kellően elkülönítve kell megjelennie. |
| --- | --- |

2.3.2

A javaslat továbbra is tiltja a burkolt reklámot, amely áruk, szolgáltatások, illetve valamely áru gyártója vagy szolgáltatás szolgáltatója nevének, védjegyének vagy tevékenységének szavakban vagy képekben megfogalmazott, műsorban történő bemutatása, ha ez a bemutatás a műsorszolgáltató szándéka szerint hirdetési célokat szolgál, és természetét tekintve félrevezetheti a közönséget. Ez általában oly módon történik, hogy a reklámot nem jelölik meg mint olyat, vagy a közönség nem részesül figyelmeztetésben. A javaslat ezzel kapcsolatban leszögezi, hogy a televíziós reklámnak azonnal felismerhetőnek kell lennie, és a műsor többi részétől képi vagy hangeszközökkel kellően elkülönítve kell megjelennie.

| 2.3.3 | A termékelhelyezésre azonban új meghatározást vezet be a javaslat: megkülönbözteti a burkolt audiovizuális kereskedelmi kommunikációtól, bár a meghatározás hasonló: a termékelhelyezés terméket, szolgáltatást, ezek védjegyét vagy mindezekre való utalást tartalmaz oly módon, hogy – általában fizetés vagy hasonló ellenszolgáltatás ellenében – audiovizuális médiaszolgáltatásban jelenik meg. A termékelhelyezés csak akkor törvényes, ha megfelel – többek között – a következő követelményeknek:






  — | nem bátoríthat közvetlenül áru vagy szolgáltatás megvásárlására vagy bérlésére, különösen oly módon nem, hogy az említett árukra vagy szolgáltatásokra konkrét formában népszerűsítő utalásokat tesz; |
| --- | --- | --- |

2.3.3

A termékelhelyezésre azonban új meghatározást vezet be a javaslat: megkülönbözteti a burkolt audiovizuális kereskedelmi kommunikációtól, bár a meghatározás hasonló: a termékelhelyezés terméket, szolgáltatást, ezek védjegyét vagy mindezekre való utalást tartalmaz oly módon, hogy – általában fizetés vagy hasonló ellenszolgáltatás ellenében – audiovizuális médiaszolgáltatásban jelenik meg. A termékelhelyezés csak akkor törvényes, ha megfelel – többek között – a következő követelményeknek:

—

nem bátoríthat közvetlenül áru vagy szolgáltatás megvásárlására vagy bérlésére, különösen oly módon nem, hogy az említett árukra vagy szolgáltatásokra konkrét formában népszerűsítő utalásokat tesz;

| — | a nézőket egyértelműen tájékoztatni kell a termék-elhelyezési megállapodás létéről, és az elhelyezést egyértelműen meg kell jelölni; |
| --- | --- |

—

a nézőket egyértelműen tájékoztatni kell a termék-elhelyezési megállapodás létéről, és az elhelyezést egyértelműen meg kell jelölni;

| — | az audiovizuális médiaszolgáltatások nem tartalmazhatnak cigarettát vagy más dohányterméket tartalmazó termékelhelyezést, és nem tartalmazhatnak termékelhelyezést olyan vállalkozástól, amelynek elsődleges tevékenysége cigaretta vagy egyéb dohánytermék gyártása vagy értékesítése; |
| --- | --- |

—

az audiovizuális médiaszolgáltatások nem tartalmazhatnak cigarettát vagy más dohányterméket tartalmazó termékelhelyezést, és nem tartalmazhatnak termékelhelyezést olyan vállalkozástól, amelynek elsődleges tevékenysége cigaretta vagy egyéb dohánytermék gyártása vagy értékesítése;

| — | a hírműsorok és az aktuális témákkal foglalkozó műsorok, valamint a dokumentumfilmek és a gyermekeknek szánt audiovizuális médiaszolgáltatások nem tartalmazhatnak termékelhelyezést. |
| --- | --- |

—

a hírműsorok és az aktuális témákkal foglalkozó műsorok, valamint a dokumentumfilmek és a gyermekeknek szánt audiovizuális médiaszolgáltatások nem tartalmazhatnak termékelhelyezést.

| 2.3.4 | A javaslat megtartja a szponzorálásra és ennek engedélyezésére vonatkozó feltételeket, de néhány lényegi változást vezet be, hogy a tevékenységet összhangba hozza az új alkalmazási területtel. A tudatosan nem észlelhető technikák audiovizuális kereskedelmi kommunikációban történő alkalmazása továbbra is tilos. |
| --- | --- |

2.3.4

A javaslat megtartja a szponzorálásra és ennek engedélyezésére vonatkozó feltételeket, de néhány lényegi változást vezet be, hogy a tevékenységet összhangba hozza az új alkalmazási területtel. A tudatosan nem észlelhető technikák audiovizuális kereskedelmi kommunikációban történő alkalmazása továbbra is tilos.

| 2.4 | A jelenlegi irányelvvel megegyezően a tagállamok jogaival és kötelességeivel kapcsolatban a javaslat kimondja, hogy a tagállamoknak:






  — | biztosítaniuk kell a más tagállamokból származó audiovizuális médiaszolgáltatások vételének szabadságát; |
| --- | --- | --- |

2.4

A jelenlegi irányelvvel megegyezően a tagállamok jogaival és kötelességeivel kapcsolatban a javaslat kimondja, hogy a tagállamoknak:

—

biztosítaniuk kell a más tagállamokból származó audiovizuális médiaszolgáltatások vételének szabadságát;

| — | jogrendszerük keretei között megfelelő eszközökkel biztosítaniuk kell, hogy a joghatóságuk alá tartozó médiaszolgáltatók ténylegesen megfeleljenek ezen irányelv rendelkezéseinek; |
| --- | --- |

—

jogrendszerük keretei között megfelelő eszközökkel biztosítaniuk kell, hogy a joghatóságuk alá tartozó médiaszolgáltatók ténylegesen megfeleljenek ezen irányelv rendelkezéseinek;

| — | továbbra is jogukban áll előírni, hogy a joghatóságuk alá tartozó médiaszolgáltatók az ezen irányelv hatálya alá tartozó területeken részletesebb vagy szigorúbb szabályoknak feleljenek meg; |
| --- | --- |

—

továbbra is jogukban áll előírni, hogy a joghatóságuk alá tartozó médiaszolgáltatók az ezen irányelv hatálya alá tartozó területeken részletesebb vagy szigorúbb szabályoknak feleljenek meg;

| — | gondoskodhatnak arról, hogy a közönség hozzáférhessen a nagy közérdeklődésre számot tartó eseményekhez, és megakadályozhatják, hogy ezeket kizárólag a joghatóságuk alá tartozó műsorszolgáltatók közvetítsék; |
| --- | --- |

—

gondoskodhatnak arról, hogy a közönség hozzáférhessen a nagy közérdeklődésre számot tartó eseményekhez, és megakadályozhatják, hogy ezeket kizárólag a joghatóságuk alá tartozó műsorszolgáltatók közvetítsék;

| — | gondoskodniuk kell arról, hogy a joghatóságuk alá tartozó médiaszolgáltatók filmszínházban történő bemutatásra szánt filmalkotást ne közvetítsenek a jogosulttal létrejött megállapodásban kikötött időszakon kívül; |
| --- | --- |

—

gondoskodniuk kell arról, hogy a joghatóságuk alá tartozó médiaszolgáltatók filmszínházban történő bemutatásra szánt filmalkotást ne közvetítsenek a jogosulttal létrejött megállapodásban kikötött időszakon kívül;

| — | gondoskodniuk kell róla (amikor csak lehet és bizonyos esetekben fokozatosan), hogy a műsorszolgáltatók műsoridejük nagyobbik részét európai vagy azzal kapcsolatos alkotások számára tartsák fenn, ennek az időnek a 10 %-át (vagy műsorköltségvetésük 10 %-át) pedig a műsorszolgáltatóktól független alkotók európai művei számára, megfelelő műsoridőarányt biztosítva az új alkotásoknak. Ebbe az időbe nem számítanak bele bizonyos tartalmak, például a hírek, a sportesemények, játékok, a reklám, a teletext-szolgáltatások és a távértékesítés. |
| --- | --- |

—

gondoskodniuk kell róla (amikor csak lehet és bizonyos esetekben fokozatosan), hogy a műsorszolgáltatók műsoridejük nagyobbik részét európai vagy azzal kapcsolatos alkotások számára tartsák fenn, ennek az időnek a 10 %-át (vagy műsorköltségvetésük 10 %-át) pedig a műsorszolgáltatóktól független alkotók európai művei számára, megfelelő műsoridőarányt biztosítva az új alkotásoknak. Ebbe az időbe nem számítanak bele bizonyos tartalmak, például a hírek, a sportesemények, játékok, a reklám, a teletext-szolgáltatások és a távértékesítés.

| 2.4.1 | A tagállamok – hogy megakadályozzák az irányelv bizonyos rendelkezéseinek megsértését – továbbra is hozhatnak intézkedéseket egy másik tagállamban letelepedett médiaszolgáltatóval szemben, amely tevékenysége teljes egészét vagy java részét az előbbi tagállam területe felé irányítja, ha az a tagállam, amelyben a médiaszolgáltató letelepedett – erre irányuló kérés ellenére – nem hozza meg az intézkedéseket, és ha az Európai Bizottság jóváhagyását adja az intézkedésre. |
| --- | --- |

2.4.1

A tagállamok – hogy megakadályozzák az irányelv bizonyos rendelkezéseinek megsértését – továbbra is hozhatnak intézkedéseket egy másik tagállamban letelepedett médiaszolgáltatóval szemben, amely tevékenysége teljes egészét vagy java részét az előbbi tagállam területe felé irányítja, ha az a tagállam, amelyben a médiaszolgáltató letelepedett – erre irányuló kérés ellenére – nem hozza meg az intézkedéseket, és ha az Európai Bizottság jóváhagyását adja az intézkedésre.

| 2.4.2 | Ugyanakkor fenntartják az irányelvben előírt, az európai és nemzeti audiovizuális alkotásokra és a független audiovizuális alkotásokra vonatkozó kvótákat, amelyeket a hatásértékelési jelentések szerint az utóbbi években kielégítő szinten betartottak. |
| --- | --- |

2.4.2

Ugyanakkor fenntartják az irányelvben előírt, az európai és nemzeti audiovizuális alkotásokra és a független audiovizuális alkotásokra vonatkozó kvótákat, amelyeket a hatásértékelési jelentések szerint az utóbbi években kielégítő szinten betartottak.

| 2.4.3 | A javaslat a következő rendelkezéseket vezetné be a tagállamokkal kapcsolatban:






  — | gondoskodniuk kell arról, hogy a más tagállamokban letelepedett műsorszolgáltatók rövid híradás céljából – melynek során megjelölik ennek forrását – ne akadályoztassanak meg az adott tagállam joghatósága alá tartozó műsorszolgáltató által közvetített, nagy közérdeklődésre számot tartó eseményekhez való hozzáférésben; |
| --- | --- | --- |

2.4.3

A javaslat a következő rendelkezéseket vezetné be a tagállamokkal kapcsolatban:

—

gondoskodniuk kell arról, hogy a más tagállamokban letelepedett műsorszolgáltatók rövid híradás céljából – melynek során megjelölik ennek forrását – ne akadályoztassanak meg az adott tagállam joghatósága alá tartozó műsorszolgáltató által közvetített, nagy közérdeklődésre számot tartó eseményekhez való hozzáférésben;

| — | gondoskodniuk kell arról, hogy a joghatóságuk alá tartozó médiaszolgáltatók egyszerűen, közvetlenül és folyamatosan hozzáférhető formában rendelkezésre bocsássák az audiovizuális médiaszolgáltató nevét, postacímét és elektronikus postacímét, valamint az illetékes szabályozó hatóság megjelölését; |
| --- | --- |

—

gondoskodniuk kell arról, hogy a joghatóságuk alá tartozó médiaszolgáltatók egyszerűen, közvetlenül és folyamatosan hozzáférhető formában rendelkezésre bocsássák az audiovizuális médiaszolgáltató nevét, postacímét és elektronikus postacímét, valamint az illetékes szabályozó hatóság megjelölését;

| — | gondoskodniuk kell arról, hogy a joghatóságuk alá tartozó médiaszolgáltatók az erre alkalmas eszközökkel és körben elősegítsék az európai alkotások előállítását és az ilyen alkotásokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

—

gondoskodniuk kell arról, hogy a joghatóságuk alá tartozó médiaszolgáltatók az erre alkalmas eszközökkel és körben elősegítsék az európai alkotások előállítását és az ilyen alkotásokhoz való hozzáférést;

| — | gondoskodniuk kell arról, hogy a joghatóságuk alá tartozó médiaszolgáltatók filmszínházban történő bemutatásra szánt filmalkotást ne közvetítsenek a jogosulttal létrejött megállapodásban kikötött időszakon kívül; |
| --- | --- |

—

gondoskodniuk kell arról, hogy a joghatóságuk alá tartozó médiaszolgáltatók filmszínházban történő bemutatásra szánt filmalkotást ne közvetítsenek a jogosulttal létrejött megállapodásban kikötött időszakon kívül;

| — | az a kérés fogalmazódik meg velük szemben, hogy az irányelv által összehangolt területeken ösztönözzék a társszabályozást annak érdekében, hogy az irányelv hatékonyan betartatható legyen, és a legfontosabb érdekeltek elfogadják. |
| --- | --- |

—

az a kérés fogalmazódik meg velük szemben, hogy az irányelv által összehangolt területeken ösztönözzék a társszabályozást annak érdekében, hogy az irányelv hatékonyan betartatható legyen, és a legfontosabb érdekeltek elfogadják.

| 2.5 | Az audiovizuális médiaszolgáltatók által sugárzott értékek szabályozásának tekintetében a javaslat újrafogalmazza a jelenlegi irányelv rendelkezéseit. |
| --- | --- |

2.5

Az audiovizuális médiaszolgáltatók által sugárzott értékek szabályozásának tekintetében a javaslat újrafogalmazza a jelenlegi irányelv rendelkezéseit.

| 2.5.1 | A javaslat szerint tehát ezek a szolgáltatások:






  — | nem veszélyeztethetik súlyosan a kiskorúak testi, szellemi és erkölcsi fejlődését; |
| --- | --- | --- |

2.5.1

A javaslat szerint tehát ezek a szolgáltatások:

—

nem veszélyeztethetik súlyosan a kiskorúak testi, szellemi és erkölcsi fejlődését;

| — | nem tartalmazhatnak nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló, gyűlöletkeltő elemeket. |
| --- | --- |

—

nem tartalmazhatnak nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló, gyűlöletkeltő elemeket.

A javaslat továbbra is egyértelműen tiltaná az olyan műsorok sugárzását, amelyekben pornográf vagy öncélú erőszakot tartalmazó jelenetek szerepelnek. A kiskorúak testi, szellemi vagy erkölcsi fejlődését esetleg veszélyeztető műsorok esetében technikai kódolásra, speciális sugárzási időre vagy a műsorok osztályozására vonatkozó intézkedéseket kell hozni annak biztosítása érdekében, hogy az adás területén tartózkodó kiskorúak ne lássák és hallják ezeket a műsorokat.

| 2.5.2 | Az audiovizuális kereskedelmi kommunikáció:






  — | nem tartalmazhat faji, nemi vagy nemzetiségi hovatartozáson alapuló megkülönböztetést; |
| --- | --- | --- |

2.5.2

Az audiovizuális kereskedelmi kommunikáció:

—

nem tartalmazhat faji, nemi vagy nemzetiségi hovatartozáson alapuló megkülönböztetést;

| — | nem sérthet vallásos vagy politikai meggyőződést; |
| --- | --- |

—

nem sérthet vallásos vagy politikai meggyőződést;

| — | nem bátoríthat egészségi vagy biztonsági szempontból ártalmas magatartásra; |
| --- | --- |

—

nem bátoríthat egészségi vagy biztonsági szempontból ártalmas magatartásra;

| — | nem bátoríthat környezetvédelmi szempontból káros magatartásra; |
| --- | --- |

—

nem bátoríthat környezetvédelmi szempontból káros magatartásra;

| — | nem okozhat a kiskorúakat érintő erkölcsi vagy testi károsodást. Ennek megfelelően közvetlenül nem buzdíthat kiskorúakat termék vagy szolgáltatás megvásárlására tapasztalatlanságuk vagy hiszékenységük kihasználásával, közvetlenül nem bátoríthat kiskorúakat arra, hogy rávegyék szüleiket vagy másokat a reklámozott termék vagy szolgáltatás megvásárlására, nem használhatja ki a kiskorúak szüleik, tanáraik és más személyek iránt érzett különleges bizalmát; és indokolatlanul nem ábrázolhat kiskorút veszélyes helyzetben. |
| --- | --- |

—

nem okozhat a kiskorúakat érintő erkölcsi vagy testi károsodást. Ennek megfelelően közvetlenül nem buzdíthat kiskorúakat termék vagy szolgáltatás megvásárlására tapasztalatlanságuk vagy hiszékenységük kihasználásával, közvetlenül nem bátoríthat kiskorúakat arra, hogy rávegyék szüleiket vagy másokat a reklámozott termék vagy szolgáltatás megvásárlására, nem használhatja ki a kiskorúak szüleik, tanáraik és más személyek iránt érzett különleges bizalmát; és indokolatlanul nem ábrázolhat kiskorút veszélyes helyzetben.

| 2.6 | A javasolt irányelv-módosítás csökkenti a reklámokkal összefüggő műsormegszakításokra vonatkozó jogi követelmények számát, egyszerűsíti és lazítja az alkalmazási kritériumok jelentős részét. |
| --- | --- |

2.6

A javasolt irányelv-módosítás csökkenti a reklámokkal összefüggő műsormegszakításokra vonatkozó jogi követelmények számát, egyszerűsíti és lazítja az alkalmazási kritériumok jelentős részét.

| 2.6.1 | Az elkülönülő reklám- és távértékesítési bejátszások kivételes jellege – eltekintve a sportműsoroktól – gyakorlatilag változatlan megfogalmazással megmarad. A műsorok közötti reklámszünet preferálása szintén megmarad, bár a műsor reklámcélú megszakítása is lehetséges, feltéve, hogy ez nem sérti a műsor egységét vagy a jogosultak jogait. |
| --- | --- |

2.6.1

Az elkülönülő reklám- és távértékesítési bejátszások kivételes jellege – eltekintve a sportműsoroktól – gyakorlatilag változatlan megfogalmazással megmarad. A műsorok közötti reklámszünet preferálása szintén megmarad, bár a műsor reklámcélú megszakítása is lehetséges, feltéve, hogy ez nem sérti a műsor egységét vagy a jogosultak jogait.

| 2.6.2 | A megengedett reklámszünetekre, a reklámszünetek közti időtartamra és a műsorok jellegének alapján meghatározott kivételekre vonatkozó számos kritérium helyébe egy általános szabály lépett, amelynek értelmében a televízió céljára készült filmek, a filmszínházban történő bemutatásra szánt filmalkotások, a gyermekműsorok és a hírműsorok közvetítése reklámmal és/vagy távértékesítéssel minden egyes 35 perc hosszúságú időszakban legfeljebb egyszer szakítható meg. A vallási szertartások reklámmal való megszakítása tilos marad. |
| --- | --- |

2.6.2

A megengedett reklámszünetekre, a reklámszünetek közti időtartamra és a műsorok jellegének alapján meghatározott kivételekre vonatkozó számos kritérium helyébe egy általános szabály lépett, amelynek értelmében a televízió céljára készült filmek, a filmszínházban történő bemutatásra szánt filmalkotások, a gyermekműsorok és a hírműsorok közvetítése reklámmal és/vagy távértékesítéssel minden egyes 35 perc hosszúságú időszakban legfeljebb egyszer szakítható meg. A vallási szertartások reklámmal való megszakítása tilos marad.

| 2.6.3 | A reklám különböző formáira fordított sugárzási idővel kapcsolatban a javaslat csak azt az általános kritériumot tartja meg, hogy a klasszikus reklámra, távértékesítésre és a reklám más, rövid formáira fordított időtartam részaránya óránként nem haladhatja meg a 20 %-ot, és ebben a számításban továbbra sem veszi figyelembe a műsorszolgáltató által saját műsorairól vagy a közvetlenül ezekből a műsorokból származó termékekről tett bejelentéseket és a szponzorálásra (amely most a termékelhelyezésre is kiterjed) vonatkozó bejelentéseket. |
| --- | --- |

2.6.3

A reklám különböző formáira fordított sugárzási idővel kapcsolatban a javaslat csak azt az általános kritériumot tartja meg, hogy a klasszikus reklámra, távértékesítésre és a reklám más, rövid formáira fordított időtartam részaránya óránként nem haladhatja meg a 20 %-ot, és ebben a számításban továbbra sem veszi figyelembe a műsorszolgáltató által saját műsorairól vagy a közvetlenül ezekből a műsorokból származó termékekről tett bejelentéseket és a szponzorálásra (amely most a termékelhelyezésre is kiterjed) vonatkozó bejelentéseket.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1 | Az EGSZB szükségesnek tartja a jelenlegi, a határok nélküli televíziózásról szóló irányelv módosítására irányuló kezdeményezést, amelynek az a célja, hogy az irányelvet hozzáigazítsa a technológiai konvergenciával kapcsolatos új helyzethez, valamint az új reklámeljárásokhoz. Továbbá elismeri, hogy alkalmazhatóbb és eredményesebb jogszabályra van szükség, amely fejlődését megerősítve és felgyorsítva elősegíti az audiovizuális médiaszolgáltatások egységes piacon folytatott kereskedelmét. Úgy ítéli azonban meg, hogy a módosítás mind a technológiai és gazdasági fejlődés követelményeinek, mind az emberi méltóság és a személyes integritás védelmével kapcsolatos szempontoknak meg kell hogy feleljen. |
| --- | --- |

3.1

Az EGSZB szükségesnek tartja a jelenlegi, a határok nélküli televíziózásról szóló irányelv módosítására irányuló kezdeményezést, amelynek az a célja, hogy az irányelvet hozzáigazítsa a technológiai konvergenciával kapcsolatos új helyzethez, valamint az új reklámeljárásokhoz. Továbbá elismeri, hogy alkalmazhatóbb és eredményesebb jogszabályra van szükség, amely fejlődését megerősítve és felgyorsítva elősegíti az audiovizuális médiaszolgáltatások egységes piacon folytatott kereskedelmét. Úgy ítéli azonban meg, hogy a módosítás mind a technológiai és gazdasági fejlődés követelményeinek, mind az emberi méltóság és a személyes integritás védelmével kapcsolatos szempontoknak meg kell hogy feleljen.

| 3.2 | Amiatt is sajnálatát fejezi ki, hogy az Európai Bizottság nem élt a lehetőséggel, és nem tett kísérletet a jelenlegi irányelvben található bizonyos hiányosságok és kétértelműségek kiiktatására, amelyek nehezen értelmezhetővé és alkalmazhatóvá tették az irányelvet, és jogbizonytalansághoz vezettek mind az irányelv, mind pedig azon jogszabályok végrehajtásában, amelyek révén az beépül a tagállamok jogrendjébe. |
| --- | --- |

3.2

Amiatt is sajnálatát fejezi ki, hogy az Európai Bizottság nem élt a lehetőséggel, és nem tett kísérletet a jelenlegi irányelvben található bizonyos hiányosságok és kétértelműségek kiiktatására, amelyek nehezen értelmezhetővé és alkalmazhatóvá tették az irányelvet, és jogbizonytalansághoz vezettek mind az irányelv, mind pedig azon jogszabályok végrehajtásában, amelyek révén az beépül a tagállamok jogrendjébe.

| 3.2.1 | Erre egy példa az, hogy az irányelv nem definiálja a reklám általa szabályozott formáit, köztük az ott tárgyalt törvénytelen gyakorlatokat sem. Bár erre a kérdésre a részletes megjegyzésekben bővebben kitérünk, példaként érdemes itt is megemlíteni, hogy a (44) preambulumbekezdésben a televíziós promóciós műsorok nem számítanak bele a reklámra fordított műsoridőbe, e reklámozási forma jellemzőit és a rá vonatkozó korlátozásokat azonban a dokumentumban sehol nem határozzák meg.
  Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy az említett kivételt semmi sem indokolja, és hogy a televíziós promóciós műsoroknak mindenképpen bele kellene számítaniuk a reklámra fordított műsoridőbe. Máskülönben csak a reklámokat büntetnék, a kereskedelmi kommunikációt pedig más csatornákra terelnék át, miáltal fennmaradna vagy még tovább növekedne a hirdetések összmennyisége. |
| --- | --- |

3.2.1

Erre egy példa az, hogy az irányelv nem definiálja a reklám általa szabályozott formáit, köztük az ott tárgyalt törvénytelen gyakorlatokat sem. Bár erre a kérdésre a részletes megjegyzésekben bővebben kitérünk, példaként érdemes itt is megemlíteni, hogy a (44) preambulumbekezdésben a televíziós promóciós műsorok nem számítanak bele a reklámra fordított műsoridőbe, e reklámozási forma jellemzőit és a rá vonatkozó korlátozásokat azonban a dokumentumban sehol nem határozzák meg.

Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy az említett kivételt semmi sem indokolja, és hogy a televíziós promóciós műsoroknak mindenképpen bele kellene számítaniuk a reklámra fordított műsoridőbe. Máskülönben csak a reklámokat büntetnék, a kereskedelmi kommunikációt pedig más csatornákra terelnék át, miáltal fennmaradna vagy még tovább növekedne a hirdetések összmennyisége.

| 3.2.2 | Nem szabad megfeledkezni arról sem, hogy az egyre alapvetőbb szabályozás és a származási ország elve megerősítésének együttes hatása nemhogy nem erősíti a tagállamok jogszabály-harmonizációját, hanem jelentős jogszabályi különbségekhez vezethet ezen a területen, különösen a reklámozás és a kiskorúak védelme területén, ami megnehezíti az egységes piac fejlesztését, illetve jelentősen csökkenti a fogyasztóvédelem szintjét. |
| --- | --- |

3.2.2

Nem szabad megfeledkezni arról sem, hogy az egyre alapvetőbb szabályozás és a származási ország elve megerősítésének együttes hatása nemhogy nem erősíti a tagállamok jogszabály-harmonizációját, hanem jelentős jogszabályi különbségekhez vezethet ezen a területen, különösen a reklámozás és a kiskorúak védelme területén, ami megnehezíti az egységes piac fejlesztését, illetve jelentősen csökkenti a fogyasztóvédelem szintjét.

| 3.3 | Bár a szándék az, hogy világosan megkülönböztessék a módosított irányelv hatálya alá tartozó audiovizuális médiaszolgáltatásokat és az elektronikus hírközlési szabályozás általános hatálya alatt maradó többi audiovizuális szolgáltatást, megjósolható, hogy az egyre inkább elkülöníthetetlen szöveges, hangos és képi tartalmakkal bíró vegyes formátumok fejlődésével egyre nehezebb lesz meghatározni az irányelv alkalmazási körének határait. |
| --- | --- |

3.3

Bár a szándék az, hogy világosan megkülönböztessék a módosított irányelv hatálya alá tartozó audiovizuális médiaszolgáltatásokat és az elektronikus hírközlési szabályozás általános hatálya alatt maradó többi audiovizuális szolgáltatást, megjósolható, hogy az egyre inkább elkülöníthetetlen szöveges, hangos és képi tartalmakkal bíró vegyes formátumok fejlődésével egyre nehezebb lesz meghatározni az irányelv alkalmazási körének határait.

| 3.4 | Az EGSZB megítélése szerint a módosított irányelvnek legalább meg kellene tartania – sőt, ha lehet, ki kellene bővítenie – azokat a garanciákat, amelyek védik ezeknek az audiovizuális szolgáltatásoknak a nézőit, különösen a kiskorúakat. Ahogy már rámutattunk, arról sem szabad megfeledkezni, hogy az egységes audiovizuális piac célkitűzései mellett az irányelvnek elő kell segítenie egy sor, a sokféleséggel, az identitással, a polgárok személyes fejlődésével, a módosítási javaslat preambulumbekezdésében is megemlített emberi méltósággal, valamint a tájékoztatáshoz való joggal és a véleménynyilvánítás szabadságával kapcsolatos társadalmi és kulturális értéket, amelyek mind szerepelnek az Európai Unió alapjogi chartájában (8). Továbbá az Európai Bíróság esetjoga (9) a televízió működését általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősíti. |
| --- | --- |

3.4

Az EGSZB megítélése szerint a módosított irányelvnek legalább meg kellene tartania – sőt, ha lehet, ki kellene bővítenie – azokat a garanciákat, amelyek védik ezeknek az audiovizuális szolgáltatásoknak a nézőit, különösen a kiskorúakat. Ahogy már rámutattunk, arról sem szabad megfeledkezni, hogy az egységes audiovizuális piac célkitűzései mellett az irányelvnek elő kell segítenie egy sor, a sokféleséggel, az identitással, a polgárok személyes fejlődésével, a módosítási javaslat preambulumbekezdésében is megemlített emberi méltósággal, valamint a tájékoztatáshoz való joggal és a véleménynyilvánítás szabadságával kapcsolatos társadalmi és kulturális értéket, amelyek mind szerepelnek az Európai Unió alapjogi chartájában (8). Továbbá az Európai Bíróság esetjoga (9) a televízió működését általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősíti.

| 3.5 | Az irányelv módosítására irányuló javaslatnak emellett az EGSZB megítélése szerint tovább kellene lépnie, és konkrét intézkedéseket kellene javasolnia többek között a hírközlési médiumok pluralizmusa és koncentrációja kérdéseiben. Az európai alkotások támogatását illetően az EGSZB elvárná, hogy az Európai Bizottság határozottabban lépjen fel a tagállamokkal szemben, és ne tegye lehetővé, hogy a szabályozást csak „az erre alkalmas körben” alkalmazzák, illetve hogy az európai és független alkotásokra vonatkozó kritériumokat fokozatosan terjesszék ki a nemlineáris szolgáltatásokra is. |
| --- | --- |

3.5

Az irányelv módosítására irányuló javaslatnak emellett az EGSZB megítélése szerint tovább kellene lépnie, és konkrét intézkedéseket kellene javasolnia többek között a hírközlési médiumok pluralizmusa és koncentrációja kérdéseiben. Az európai alkotások támogatását illetően az EGSZB elvárná, hogy az Európai Bizottság határozottabban lépjen fel a tagállamokkal szemben, és ne tegye lehetővé, hogy a szabályozást csak „az erre alkalmas körben” alkalmazzák, illetve hogy az európai és független alkotásokra vonatkozó kritériumokat fokozatosan terjesszék ki a nemlineáris szolgáltatásokra is.

| 3.6 | A módosítási javaslatban említett válaszadási jogot illetően az Európai Bizottság nem vette figyelembe az EGSZB álláspontját (10) azzal kapcsolatban, hogy a „helyesbítés jogáról” is rendelkezni kellene – ugyanilyen hatállyal és feltételekkel – az olyan hamis, helytelen vagy pontatlan tartalom elleni küzdelem érdekében, amelyek emberi jogokat sérthetnek. |
| --- | --- |

3.6

A módosítási javaslatban említett válaszadási jogot illetően az Európai Bizottság nem vette figyelembe az EGSZB álláspontját (10) azzal kapcsolatban, hogy a „helyesbítés jogáról” is rendelkezni kellene – ugyanilyen hatállyal és feltételekkel – az olyan hamis, helytelen vagy pontatlan tartalom elleni küzdelem érdekében, amelyek emberi jogokat sérthetnek.

| 3.7 | Az EGSZB megítélése szerint az irányelv módosítására irányuló javaslatnak szükségessé vagy kötelezővé kellene tennie, hogy az összes tagállam rendelkezzen szabályozási hatóságokkal, amelyek munkájukat nem csupán részrehajlás nélkül és átláthatóan végzik, hanem – létrehozásuk, kialakításuk és feladataik ellátása tekintetében – a kormányoktól függetlenül is. Úgy véljük, a jövőben mérlegelni kell egy európai ügynökség, intézmény vagy más hasonló, szupranacionális testület felállítását. |
| --- | --- |

3.7

Az EGSZB megítélése szerint az irányelv módosítására irányuló javaslatnak szükségessé vagy kötelezővé kellene tennie, hogy az összes tagállam rendelkezzen szabályozási hatóságokkal, amelyek munkájukat nem csupán részrehajlás nélkül és átláthatóan végzik, hanem – létrehozásuk, kialakításuk és feladataik ellátása tekintetében – a kormányoktól függetlenül is. Úgy véljük, a jövőben mérlegelni kell egy európai ügynökség, intézmény vagy más hasonló, szupranacionális testület felállítását.

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1 | Az EGSZB úgy véli, hogy az „audiovizuális kereskedelmi kommunikációnak” az Európai Bizottság által javasolt meghatározása túlságosan korlátozó jellegű, és szolgaian követi az „audiovizuális médiaszolgáltatás” meghatározását. Logikusnak tűnik, hogy ezeket „hangos vagy néma mozgóképként” határozzák meg, miáltal a mozgókép ezen audiovizuális médiaszolgáltatások elengedhetetlen összetevőjévé válik, és az internetes sajtóra vagy a rádiós műsorszolgáltatásra nem terjed ki az irányelv hatóköre. Az alkalmazási kör meghatározása után azonban az audiovizuális médiaszolgáltatásokhoz kötődő audiovizuális kereskedelmi kommunikációkban alkalmazhatnak állóképeket (például logók vagy reklámplakátok), illetve magukban megjelenő hangokat (például egy márkára történő szóbeli utalás vagy egy reklámdallam). Ezért helyesebb volna, ha az audiovizuális kereskedelmi kommunikáció fogalmát a következőképpen határoznák meg: „olyan képek és/vagy hangok, amelyek audiovizuális médiaszolgáltatást kísérnek, és céljuk gazdasági tevékenységet folytató természetes vagy jogi személyek áruinak, szolgáltatásainak, illetve imázsának közvetlen vagy közvetett népszerűsítése”. |
| --- | --- |

4.1

Az EGSZB úgy véli, hogy az „audiovizuális kereskedelmi kommunikációnak” az Európai Bizottság által javasolt meghatározása túlságosan korlátozó jellegű, és szolgaian követi az „audiovizuális médiaszolgáltatás” meghatározását. Logikusnak tűnik, hogy ezeket „hangos vagy néma mozgóképként” határozzák meg, miáltal a mozgókép ezen audiovizuális médiaszolgáltatások elengedhetetlen összetevőjévé válik, és az internetes sajtóra vagy a rádiós műsorszolgáltatásra nem terjed ki az irányelv hatóköre. Az alkalmazási kör meghatározása után azonban az audiovizuális médiaszolgáltatásokhoz kötődő audiovizuális kereskedelmi kommunikációkban alkalmazhatnak állóképeket (például logók vagy reklámplakátok), illetve magukban megjelenő hangokat (például egy márkára történő szóbeli utalás vagy egy reklámdallam). Ezért helyesebb volna, ha az audiovizuális kereskedelmi kommunikáció fogalmát a következőképpen határoznák meg: „olyan képek és/vagy hangok, amelyek audiovizuális médiaszolgáltatást kísérnek, és céljuk gazdasági tevékenységet folytató természetes vagy jogi személyek áruinak, szolgáltatásainak, illetve imázsának közvetlen vagy közvetett népszerűsítése”.

| 4.2 | A javaslat megtartja a jelenlegi kritériumot, amely a televíziós reklámot olyan közleménynek tekinti, amelyet fizetés ellenében közvetítenek. Megítélésünk szerint nem a pénzbeli ellenszolgáltatásnak, hanem a termékek és szolgáltatások népszerűsítésére irányuló szándéknak kellene a meghatározó kritériumnak lennie, ami összhangban lenne más uniós meghatározásokkal, így szerepel például a megtévesztő reklámtevékenységről szóló irányelvben is. Így nem kerülhetnének adásba olyan termékekre vonatkozó reklámok, amelyeknek televíziós reklámozását betiltották, sem illegális reklámok, amelyek jelenleg leadhatók, hacsak nem bizonyítható a pénzbeli ellenszolgáltatás, vagyis hogy televíziós reklámról van szó. A távértékesítés meghatározásában szereplő pénzbeli ellenszolgáltatásra ugyanez vonatkozik. |
| --- | --- |

4.2

A javaslat megtartja a jelenlegi kritériumot, amely a televíziós reklámot olyan közleménynek tekinti, amelyet fizetés ellenében közvetítenek. Megítélésünk szerint nem a pénzbeli ellenszolgáltatásnak, hanem a termékek és szolgáltatások népszerűsítésére irányuló szándéknak kellene a meghatározó kritériumnak lennie, ami összhangban lenne más uniós meghatározásokkal, így szerepel például a megtévesztő reklámtevékenységről szóló irányelvben is. Így nem kerülhetnének adásba olyan termékekre vonatkozó reklámok, amelyeknek televíziós reklámozását betiltották, sem illegális reklámok, amelyek jelenleg leadhatók, hacsak nem bizonyítható a pénzbeli ellenszolgáltatás, vagyis hogy televíziós reklámról van szó. A távértékesítés meghatározásában szereplő pénzbeli ellenszolgáltatásra ugyanez vonatkozik.

| 4.2.1 | Ha a javasolt kritérium megmarad, az irányelvnek lehetővé kellene tennie, hogy a tagállamok felhatalmazzák a bíróságokat (polgári vagy közigazgatási eljárás esetén) arra, hogy – a 84/850/EGK irányelvnek megfelelően – a műsorszolgáltatókat felszólítsák annak bizonyítására, hogy az audiovizuális kommunikációért nem részesültek pénzbeli ellenszolgáltatásban. Ellenkező esetben a kommunikációt kereskedelmi jellegűnek kellene tekinteni. |
| --- | --- |

4.2.1

Ha a javasolt kritérium megmarad, az irányelvnek lehetővé kellene tennie, hogy a tagállamok felhatalmazzák a bíróságokat (polgári vagy közigazgatási eljárás esetén) arra, hogy – a 84/850/EGK irányelvnek megfelelően – a műsorszolgáltatókat felszólítsák annak bizonyítására, hogy az audiovizuális kommunikációért nem részesültek pénzbeli ellenszolgáltatásban. Ellenkező esetben a kommunikációt kereskedelmi jellegűnek kellene tekinteni.

| 4.3 | Az irányelvjavaslat egészen hasonlóan határozza meg a burkolt reklámot, mint a jelenlegi változat. Úgy véljük azonban, hogy a „burkolt” szó meghatározásának az audiovizuális kereskedelmi kommunikáció összességére kellene vonatkoznia, nem csak a televíziós reklámra, mivel a rendelkezés egyértelműen a burkolt audiovizuális kereskedelmi kommunikációt tiltja. |
| --- | --- |

4.3

Az irányelvjavaslat egészen hasonlóan határozza meg a burkolt reklámot, mint a jelenlegi változat. Úgy véljük azonban, hogy a „burkolt” szó meghatározásának az audiovizuális kereskedelmi kommunikáció összességére kellene vonatkoznia, nem csak a televíziós reklámra, mivel a rendelkezés egyértelműen a burkolt audiovizuális kereskedelmi kommunikációt tiltja.

| 4.3.1 | Megítélésünk szerint továbbá a burkolt audiovizuális kereskedelmi kommunikáció fogalmát a javaslathoz képest ki kellene terjeszteni, azaz:






  — | áruk és szolgáltatások nem csupán szavakban vagy képekben, hanem hangok általi (például egy bizonyos márkához vagy termékhez kapcsolódó reklámdallam) bemutatását vagy a rájuk történő utalást is magában kellene foglalnia; |
| --- | --- | --- |

4.3.1

Megítélésünk szerint továbbá a burkolt audiovizuális kereskedelmi kommunikáció fogalmát a javaslathoz képest ki kellene terjeszteni, azaz:

—

áruk és szolgáltatások nem csupán szavakban vagy képekben, hanem hangok általi (például egy bizonyos márkához vagy termékhez kapcsolódó reklámdallam) bemutatását vagy a rájuk történő utalást is magában kellene foglalnia;

| — | e bemutatás vagy utalás tartalmával kapcsolatban a fogalomnak nem csak a szolgáltató nevét, tevékenységeit vagy a márkát kellene magában foglalnia, hanem az áruk vagy szolgáltatások más megkülönböztető jegyeit is, ha ezek egyértelműen a márkához kapcsolódnak (például egy bizonyos típusú csomagolás vagy egy jelszó, még ha a márkát nem említik is meg). |
| --- | --- |

—

e bemutatás vagy utalás tartalmával kapcsolatban a fogalomnak nem csak a szolgáltató nevét, tevékenységeit vagy a márkát kellene magában foglalnia, hanem az áruk vagy szolgáltatások más megkülönböztető jegyeit is, ha ezek egyértelműen a márkához kapcsolódnak (például egy bizonyos típusú csomagolás vagy egy jelszó, még ha a márkát nem említik is meg).

| 4.3.2 | Az irányelvnek ezenkívül világosan ki kellene mondania, hogy ha a termékelhelyezés eleget tesz az irányelv erre vonatkozó feltételeinek, akkor nem minősül burkolt audiovizuális kereskedelmi kommunikációnak. |
| --- | --- |

4.3.2

Az irányelvnek ezenkívül világosan ki kellene mondania, hogy ha a termékelhelyezés eleget tesz az irányelv erre vonatkozó feltételeinek, akkor nem minősül burkolt audiovizuális kereskedelmi kommunikációnak.

| 4.4 | Az EGSZB örömmel fogadja, hogy az irányelv módosítására irányuló javaslat a termékelhelyezésre is kitér. Jóllehet elméletben jelenleg a termékelhelyezés burkolt reklámnak, így tiltott tevékenységnek minősülhet, a gyakorlatban általában nem is tekintik televíziós reklámnak, ezért kívül maradt a jogszabályok alkalmazási körén. Megítélésünk szerint azonban a termékelhelyezés meghatározásának e módszer megkülönböztető jegyeiként világosan utalnia kellene a műsorszolgáltató reklámra irányuló szándékára, valamint arra, hogy e bejátszás időtartama alatt (azaz vele egyidejűleg) képi vagy hangi eszközökkel nem figyelmezteti a közönséget a megjelenítés reklámjellegére, ahogy ez más esetekben, például egy termék állandó reklámjánál történik. |
| --- | --- |

4.4

Az EGSZB örömmel fogadja, hogy az irányelv módosítására irányuló javaslat a termékelhelyezésre is kitér. Jóllehet elméletben jelenleg a termékelhelyezés burkolt reklámnak, így tiltott tevékenységnek minősülhet, a gyakorlatban általában nem is tekintik televíziós reklámnak, ezért kívül maradt a jogszabályok alkalmazási körén. Megítélésünk szerint azonban a termékelhelyezés meghatározásának e módszer megkülönböztető jegyeiként világosan utalnia kellene a műsorszolgáltató reklámra irányuló szándékára, valamint arra, hogy e bejátszás időtartama alatt (azaz vele egyidejűleg) képi vagy hangi eszközökkel nem figyelmezteti a közönséget a megjelenítés reklámjellegére, ahogy ez más esetekben, például egy termék állandó reklámjánál történik.

| 4.4.1 | Hasonlóképpen ki kellene kötni, hogy az egyéb hirdetési formákra vonatkozó rendelkezésekkel összhangban a termékelhelyezés sem befolyásolhatja a műsorrendet olyan mértékben, hogy ártson függetlenségének és integritásának, és ki kellene terjeszteni az idevonatkozó korlátozásokat, megtiltva ezáltal az elhelyezést nemcsak tiltott reklám, kiskorúaknak szánt tartalmak és hírműsorok esetében, hanem gyógyszerek és – mint alább szó lesz róla – alkoholtartalmú italok hirdetése esetében is. |
| --- | --- |

4.4.1

Hasonlóképpen ki kellene kötni, hogy az egyéb hirdetési formákra vonatkozó rendelkezésekkel összhangban a termékelhelyezés sem befolyásolhatja a műsorrendet olyan mértékben, hogy ártson függetlenségének és integritásának, és ki kellene terjeszteni az idevonatkozó korlátozásokat, megtiltva ezáltal az elhelyezést nemcsak tiltott reklám, kiskorúaknak szánt tartalmak és hírműsorok esetében, hanem gyógyszerek és – mint alább szó lesz róla – alkoholtartalmú italok hirdetése esetében is.

| 4.5 | A javaslat – a jelenlegi irányelvvel összhangban – tiltaná a tudatosan nem észlelhető technikák audiovizuális kereskedelmi kommunikációban történő alkalmazását. A szövegben azonban sehol sem szerepel e technikák meghatározása. Megítélésünk szerint ezt a fogalmat egyértelműen ki kellene fejteni, mint olyan képi vagy hangi ingerek alkalmazását, amelyeket az érzékszervi észlelés határmezsgyéjén sugároznak, és tudatosan nem észlelhetők. |
| --- | --- |

4.5

A javaslat – a jelenlegi irányelvvel összhangban – tiltaná a tudatosan nem észlelhető technikák audiovizuális kereskedelmi kommunikációban történő alkalmazását. A szövegben azonban sehol sem szerepel e technikák meghatározása. Megítélésünk szerint ezt a fogalmat egyértelműen ki kellene fejteni, mint olyan képi vagy hangi ingerek alkalmazását, amelyeket az érzékszervi észlelés határmezsgyéjén sugároznak, és tudatosan nem észlelhetők.

| 4.6 | Az irányelv módosítására irányuló javaslat szerint az audiovizuális kereskedelmi kommunikáció során a termékek népszerűsítése közvetlen vagy közvetett lehet. Bizonyos esetekben, például a cigarettánál és az egyéb dohánytermékeknél, a közvetett kereskedelmi kommunikáció is tilos. A szöveg azonban nem határozza meg az audiovizuális kereskedelmi kommunikáció e formáját. Úgy véljük, hogy ezt a fogalmat tisztázni kellene, és azokra az esetekre kellene vonatkoztatni, ahol – még ha a termékeket közvetlenül nem mutatják is be, vagy nem utalnak rájuk – ismertetésre kerülnek olyan termékek vagy társaságok márkái, jelképei és más megkülönböztető jegyei, amelyek legfontosabb vagy ismert tevékenységei magukba foglalják e termékek előállítását vagy értékesítését. |
| --- | --- |

4.6

Az irányelv módosítására irányuló javaslat szerint az audiovizuális kereskedelmi kommunikáció során a termékek népszerűsítése közvetlen vagy közvetett lehet. Bizonyos esetekben, például a cigarettánál és az egyéb dohánytermékeknél, a közvetett kereskedelmi kommunikáció is tilos. A szöveg azonban nem határozza meg az audiovizuális kereskedelmi kommunikáció e formáját. Úgy véljük, hogy ezt a fogalmat tisztázni kellene, és azokra az esetekre kellene vonatkoztatni, ahol – még ha a termékeket közvetlenül nem mutatják is be, vagy nem utalnak rájuk – ismertetésre kerülnek olyan termékek vagy társaságok márkái, jelképei és más megkülönböztető jegyei, amelyek legfontosabb vagy ismert tevékenységei magukba foglalják e termékek előállítását vagy értékesítését.

| 4.7 | Az irányelv módosítására irányuló javaslat 3g(c) cikke felsorolja azokat a követelményeket, amelyeket az audiovizuális kereskedelmi kommunikációnak be kell tartania. A felsorolásban szerepelnek a jelenlegi szöveg reklámmal és távértékesítéssel kapcsolatos követelményei, de az emberi méltóságra történő utalás kimaradt. Megítélésünk szerint – tekintettel fontosságára és az emberi jogok védelméről szóló európai egyezményre, valamint az Európai Unió alapjogi chartájára – ezt a pontot meg kellene tartani. |
| --- | --- |

4.7

Az irányelv módosítására irányuló javaslat 3g(c) cikke felsorolja azokat a követelményeket, amelyeket az audiovizuális kereskedelmi kommunikációnak be kell tartania. A felsorolásban szerepelnek a jelenlegi szöveg reklámmal és távértékesítéssel kapcsolatos követelményei, de az emberi méltóságra történő utalás kimaradt. Megítélésünk szerint – tekintettel fontosságára és az emberi jogok védelméről szóló európai egyezményre, valamint az Európai Unió alapjogi chartájára – ezt a pontot meg kellene tartani.

| 4.8 | A javaslat megtartja azt a követelményt, mely szerint a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a joghatóságuk alá tartozó audiovizuális médiaszolgáltatások ne valósulhassanak meg olyan formában, amely súlyosan veszélyeztetné a kiskorúak testi, szellemi vagy erkölcsi fejlődését. Szintén megtartja a műsorra tűzés idejére vonatkozó korlátozásokat; ezek továbbra is alkalmazandók azon tartalmakra, amelyek károsan hathatnak (még ha enyhe mértékben is) e fejlődésre, és átveszi a pornográfia és az öncélú erőszak széles körű tilalmát. Az irányelv 1989 óta történő betartásának értékelése révén érdemes lenne megvizsgálni e tilalom tényleges hatékonyságát, és mérlegelni, vajon a tilalom nem szüntethető-e meg oly módon, hogy a kiskorúak erőszakos vagy pornográf tartalmaktól történő védelmét a szövegben már szereplő intézkedésekkel (kódolás, speciális sugárzási idő, figyelmeztetés) oldanák meg. |
| --- | --- |

4.8

A javaslat megtartja azt a követelményt, mely szerint a tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a joghatóságuk alá tartozó audiovizuális médiaszolgáltatások ne valósulhassanak meg olyan formában, amely súlyosan veszélyeztetné a kiskorúak testi, szellemi vagy erkölcsi fejlődését. Szintén megtartja a műsorra tűzés idejére vonatkozó korlátozásokat; ezek továbbra is alkalmazandók azon tartalmakra, amelyek károsan hathatnak (még ha enyhe mértékben is) e fejlődésre, és átveszi a pornográfia és az öncélú erőszak széles körű tilalmát. Az irányelv 1989 óta történő betartásának értékelése révén érdemes lenne megvizsgálni e tilalom tényleges hatékonyságát, és mérlegelni, vajon a tilalom nem szüntethető-e meg oly módon, hogy a kiskorúak erőszakos vagy pornográf tartalmaktól történő védelmét a szövegben már szereplő intézkedésekkel (kódolás, speciális sugárzási idő, figyelmeztetés) oldanák meg.

| 4.8.1 | Az EGSZB sajnálkozását fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság javaslata nem tartalmaz több, egyes tagállamokban sikeresen alkalmazott védőintézkedést, például azokat, amelyek növelik a fiatalkorúak védelmét a reklámtartalmakkal szemben vagy visszaszorítják a fogyasztókat megtévesztő reklámokkal vagy távértékesítéssel való visszaéléseket. |
| --- | --- |

4.8.1

Az EGSZB sajnálkozását fejezi ki amiatt, hogy az Európai Bizottság javaslata nem tartalmaz több, egyes tagállamokban sikeresen alkalmazott védőintézkedést, például azokat, amelyek növelik a fiatalkorúak védelmét a reklámtartalmakkal szemben vagy visszaszorítják a fogyasztókat megtévesztő reklámokkal vagy távértékesítéssel való visszaéléseket.

| 4.9 | A módosítási javaslatban szerepel néhány nem igazán indokolt különbség az audiovizuális médiaszolgáltatásokra, valamint a hozzájuk kapcsolódó audiovizuális kereskedelmi kommunikációra vonatkozó tiltásokat illetően. Konkrétan arról van szó, hogy a médiaszolgáltatásokkal kapcsolatban „nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló gyűlöletkeltés” szerepel, a kereskedelmi kommunikációval kapcsolatban pedig „fajon, nemen vagy nemzetiségi hovatartozáson alapuló megkülönböztetés”. Az emberi méltóságra pedig itt már nem is utalnak. Az audiovizuális médiaszolgáltatásokra vonatkozóan „a testi, szellemi vagy erkölcsi fejlődés súlyos veszélyeztetése” szerepel, ugyanez a kereskedelmi kommunikáció esetében a kiskorúak „erkölcsi vagy fizikai romlására” korlátozódik. E kommunikációkkal kapcsolatban nem tiltják meg az erőszakos és antiszociális viselkedésre, illetve állatkínzásra való felbujtást vagy ösztönzést. Az EGSZB úgy véli, hogy ezeket a korlátozásokat a lehető legszélesebb körben ki kellene terjeszteni mind az audiovizuális médiaszolgáltatásokra, mind pedig az audiovizuális kereskedelmi kommunikációra. |
| --- | --- |

4.9

A módosítási javaslatban szerepel néhány nem igazán indokolt különbség az audiovizuális médiaszolgáltatásokra, valamint a hozzájuk kapcsolódó audiovizuális kereskedelmi kommunikációra vonatkozó tiltásokat illetően. Konkrétan arról van szó, hogy a médiaszolgáltatásokkal kapcsolatban „nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló gyűlöletkeltés” szerepel, a kereskedelmi kommunikációval kapcsolatban pedig „fajon, nemen vagy nemzetiségi hovatartozáson alapuló megkülönböztetés”. Az emberi méltóságra pedig itt már nem is utalnak. Az audiovizuális médiaszolgáltatásokra vonatkozóan „a testi, szellemi vagy erkölcsi fejlődés súlyos veszélyeztetése” szerepel, ugyanez a kereskedelmi kommunikáció esetében a kiskorúak „erkölcsi vagy fizikai romlására” korlátozódik. E kommunikációkkal kapcsolatban nem tiltják meg az erőszakos és antiszociális viselkedésre, illetve állatkínzásra való felbujtást vagy ösztönzést. Az EGSZB úgy véli, hogy ezeket a korlátozásokat a lehető legszélesebb körben ki kellene terjeszteni mind az audiovizuális médiaszolgáltatásokra, mind pedig az audiovizuális kereskedelmi kommunikációra.

| 4.10 | A műsorszolgáltatók által rendelkezésre bocsátandó alapvető adatokkal kapcsolatban az EGSZB megítélése szerint egyértelműen meg kell követelni – ha létezik szabályozó hatóság –, hogy legalább postai és elektronikus címüket közöljék. |
| --- | --- |

4.10

A műsorszolgáltatók által rendelkezésre bocsátandó alapvető adatokkal kapcsolatban az EGSZB megítélése szerint egyértelműen meg kell követelni – ha létezik szabályozó hatóság –, hogy legalább postai és elektronikus címüket közöljék.

| 4.11 | Az alkoholtartalmú italokra vonatkozó audiovizuális kereskedelmi kommunikációnak korlátozott a célközönsége (nem irányulhat fiatalokra) és a tartalma (nem ösztönözhet az ilyen italok mértéktelen fogyasztására). Úgy véljük azonban, hogy az alkoholfogyasztással kapcsolatos súlyos problémák – főleg a fiatalok esetében – szigorúbb szabályozást tennének szükségessé az Európai Bizottság részéről. Ennek alapján szabályozni kellene:






  — | a műsorokat/tartalmat (például nemcsak a kimondottan a fiatalokat célzó műsorok, hanem a sportközvetítések esetében is); |
| --- | --- | --- |

4.11

Az alkoholtartalmú italokra vonatkozó audiovizuális kereskedelmi kommunikációnak korlátozott a célközönsége (nem irányulhat fiatalokra) és a tartalma (nem ösztönözhet az ilyen italok mértéktelen fogyasztására). Úgy véljük azonban, hogy az alkoholfogyasztással kapcsolatos súlyos problémák – főleg a fiatalok esetében – szigorúbb szabályozást tennének szükségessé az Európai Bizottság részéről. Ennek alapján szabályozni kellene:

—

a műsorokat/tartalmat (például nemcsak a kimondottan a fiatalokat célzó műsorok, hanem a sportközvetítések esetében is);

| — | a lineáris szolgáltatások esetében a sugárzási időpontokat (például 22 óra előtt nem engedélyeznék az e termékekre vonatkozó audiovizuális kereskedelmi kommunikációt); |
| --- | --- |

—

a lineáris szolgáltatások esetében a sugárzási időpontokat (például 22 óra előtt nem engedélyeznék az e termékekre vonatkozó audiovizuális kereskedelmi kommunikációt);

| — | a termékek alkoholtartalmát (például tilos lenne a 18 fokos vagy annál nagyobb alkoholtartalmú italokra vonatkozó audiovizuális kereskedelmi kommunikáció); |
| --- | --- |

—

a termékek alkoholtartalmát (például tilos lenne a 18 fokos vagy annál nagyobb alkoholtartalmú italokra vonatkozó audiovizuális kereskedelmi kommunikáció);

| — | az ilyen reklámok számát a televíziós reklámok esetében (például egy reklámszünetben/reklámban/műsorban tilos lenne egynél több); |
| --- | --- |

—

az ilyen reklámok számát a televíziós reklámok esetében (például egy reklámszünetben/reklámban/műsorban tilos lenne egynél több);

| — | a reklám- és népszerűsítő anyagok fajtáját (tilos lenne például az alkoholtartalmú italok gyártói részéről történő termékelhelyezés és szponzorálás, vagy legalábbis alkalmazni kellene a sugárzási időre vonatkozó említett korlátozásokat). |
| --- | --- |

—

a reklám- és népszerűsítő anyagok fajtáját (tilos lenne például az alkoholtartalmú italok gyártói részéről történő termékelhelyezés és szponzorálás, vagy legalábbis alkalmazni kellene a sugárzási időre vonatkozó említett korlátozásokat).

| 4.12 | Az irányelvben fel kellene hívni a nézők mint fogyasztók figyelmét a panaszok, reklamációk benyújtásának a közösségi jogban létező csatornáira. Ilyen például az eljárás kezdeményezésének lehetősége az irányelv rendelkezéseinek megsértése miatt (a 98/27/EK irányelv értelmében), amelyről – jóllehet más, ide kapcsolódó jogszabályok, így a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló 2005/29/EK irányelv megemlítik – a javaslatban nem esik szó. |
| --- | --- |

4.12

Az irányelvben fel kellene hívni a nézők mint fogyasztók figyelmét a panaszok, reklamációk benyújtásának a közösségi jogban létező csatornáira. Ilyen például az eljárás kezdeményezésének lehetősége az irányelv rendelkezéseinek megsértése miatt (a 98/27/EK irányelv értelmében), amelyről – jóllehet más, ide kapcsolódó jogszabályok, így a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló 2005/29/EK irányelv megemlítik – a javaslatban nem esik szó.

| 4.13 | A javaslatnak bővítenie kellene a kapcsolattartó bizottság feladatainak számát a következő területeken:






  — | közös szabályok megállapítása az audiovizuális médiaszolgáltatásokért felelős szabályozó testület meghatározására; |
| --- | --- | --- |

4.13

A javaslatnak bővítenie kellene a kapcsolattartó bizottság feladatainak számát a következő területeken:

—

közös szabályok megállapítása az audiovizuális médiaszolgáltatásokért felelős szabályozó testület meghatározására;

| — | közös szabályok megállapítása a nézők termékelhelyezésről és szponzorálásról történő tájékoztatásáról; |
| --- | --- |

—

közös szabályok megállapítása a nézők termékelhelyezésről és szponzorálásról történő tájékoztatásáról;

| — | közös szabályok megállapítása önszabályozási és társszabályozási rendszerek kialakítására; |
| --- | --- |

—

közös szabályok megállapítása önszabályozási és társszabályozási rendszerek kialakítására;

| — | közös szabályok megállapítása általános érdeklődésre számot tartó eseményekről vagy ezekről készült összefoglalókról más műsorszolgáltatók által történő sugárzására; |
| --- | --- |

—

közös szabályok megállapítása általános érdeklődésre számot tartó eseményekről vagy ezekről készült összefoglalókról más műsorszolgáltatók által történő sugárzására;

| — | közös szabályok megállapítása annak érdekében, hogy a polgárok élhessenek válaszolási és kiigazítási jogukkal. |
| --- | --- |

—

közös szabályok megállapítása annak érdekében, hogy a polgárok élhessenek válaszolási és kiigazítási jogukkal.

A fogyasztók és nézők érdekeit védő szervezetek aktív szerepét el kellene ismerni mind az önszabályozásban, mind a társszabályozásban (11).

| 4.14 | A javaslatnak meg kellene követelnie, hogy az összes tagállam hozzon létre szabályozó hatóságokat, amelyek hatáskörrel rendelkeznek az irányelv által tárgyalt területeken, ezenkívül tagságukat és feladataik ellátását illetően függetlenek, pártatlanok és átláthatóak, az Európa Tanács 23(2000) sz. ajánlásában szereplő kritériumok szerint. |
| --- | --- |

4.14

A javaslatnak meg kellene követelnie, hogy az összes tagállam hozzon létre szabályozó hatóságokat, amelyek hatáskörrel rendelkeznek az irányelv által tárgyalt területeken, ezenkívül tagságukat és feladataik ellátását illetően függetlenek, pártatlanok és átláthatóak, az Európa Tanács 23(2000) sz. ajánlásában szereplő kritériumok szerint.

| 4.15 | Végül célszerű lenne, ha a javaslat olyan intézkedéseket is tartalmazna, amelyek – kihasználva a technológiai konvergencia lehetőségeit – elősegítenék a fogyatékkal élők hozzáférését a digitális televíziózáshoz és ennek interaktív tartalmához. |
| --- | --- |

4.15

Végül célszerű lenne, ha a javaslat olyan intézkedéseket is tartalmazna, amelyek – kihasználva a technológiai konvergencia lehetőségeit – elősegítenék a fogyatékkal élők hozzáférését a digitális televíziózáshoz és ennek interaktív tartalmához.

Brüsszel, 2006. szeptember 14.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  89/552/EGK irányelv – HL L 298., 1989.10.17., 23.o.

1

(2)  97/36/EK irányelv – HL L 202., 1997.7.30., 60.o.

2

(3)  COM(2006) 160 final.

3

(4)  lásd IP/05/643.

4

(5)  Az Európai Bizottság által szervezett Liverpooli Audiovizuális Konferencia a Határok nélküli televíziózás irányelvről.

5

(6)  E szolgáltatások meghatározását lásd a Szerződés 49. és 50. cikkében.

6

(7)  E hálózatok meghatározását lásd az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i, az elektronikus kommunikációs hálózatokra és szolgáltatásokra vonatkozó közös szabályozási keretről szóló 2002/21/EK keretirányelvének 2(a) cikkében. HL L 108., 2002.4.24., 33. o.

7

(8)  HL C 364., 2000.12.18.

8

(9)  A C-15/73. sz. ügyben 1974. április 30-án hozott ítélet, EBHT, 203. oldaltól. Az Elsőfokú Bíróság a T-69/89. sz. ügyben 1991. július 10-én hozott ítélete, EBHT, II 525. o. Az Elsőfokú Bíróság a T-112/99. sz. ügyben 2001. szeptember 18-án hozott ítélete, EBHT, II-2549. oldaltól.

9

(10)  HL C 221., 2005.9.8., 17. o. Előadó: Jorge Pegado Liz.

10

(11)  Az EGSZB tájékoztató jelentése a következő tárgyban: „Az együttszabályozás és az önszabályozás jelenlegi helyzete az egységes piacon”, Előadó: Bruno Vever.

11

---

MELLÉKLET

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményéhez

A következő módosító indítványokat, amelyeknél a támogató szavazatok száma az összes leadott szavazat legalább egynegyede volt, a vita során elutasították.

4.1. pont

A pont a következőképpen módosítandó:

„Az EGSZB úgy véli, hogy az »audiovizuális kereskedelmi kommunikációnak« az Európai Bizottság által javasolt meghatározása túlságosan korlátozó jellegű


  nem világos

  , és szolgaian követi az »audiovizuális médiaszolgáltatás« meghatározását. Logikusnak tűnik, hogy ezeket

  a meghatározott program szerint sugárzott televíziós adásokkal azonos jellegű szolgáltatásokként határozzák meg.


  »hangos vagy néma mozgóképként« határozzák meg, miáltal a mozgókép ezen audiovizuális médiaszolgáltatások elengedhetetlen összetevőjévé válik, és az internetes sajtóra vagy a rádiós műsorszolgáltatásra nem terjed ki az irányelv hatóköre. Az alkalmazási kör meghatározása után azonban az audiovizuális médiaszolgáltatásokhoz kötődő audiovizuális kereskedelmi kommunikációkban alkalmazhatnak állóképeket (például logók vagy reklámplakátok), illetve magukban megjelenő hangokat (például egy márkára történő szóbeli utalás vagy egy reklámdallam). Ezért helyesebb volna, ha az audiovizuális kereskedelmi kommunikáció fogalmát a következőképpen határoznák meg: »olyan képek és/vagy hangok, amelyek audiovizuális médiaszolgáltatást kísérnek, és céljuk gazdasági tevékenységet folytató természetes vagy jogi személyek áruinak, szolgáltatásainak, illetve imázsának közvetlen vagy közvetett népszerűsítése«.
  ”

Indokolás

Ezen a területen nehéz meghúzni az egyértelmű határvonalakat. A 4.1. pontban javasolt meghatározások még az irányelvtervezetben szereplőknél is tágabbak, ezért csak tovább nehezítik a problémamentes végrehajtást. A szóban forgó szolgáltatások akadálymentes fejlődése érdekében a lehető legvilágosabb, ugyanakkor a kiskorúak és az emberi méltóság védelmét szolgáló, a kereskedelmi kommunikációs formákat világosan meghatározó, a válaszolási jogot és a meghatározáshoz szükséges alapvető követelményeket biztosító definíciókra van szükség.

A szavazás eredménye:

Mellette: 32

Ellene: 40

Tartózkodott: 3

4.2.1. pont

Törlendő.

„
  Ha a javasolt kritérium megmarad, az irányelvnek lehetővé kellene tennie, hogy a tagállamok felhatalmazzák a bíróságokat (polgári vagy közigazgatási eljárás esetén) arra, hogy – a 84/850/EGK irányelvnek megfelelően – a műsorszolgáltatókat felszólítsák annak bizonyítására, hogy az audiovizuális kommunikációért nem részesültek pénzbeli ellenszolgáltatásban. Ellenkező esetben a kommunikációt kereskedelmi jellegűnek kellene tekinteni.
  ”

Indokolás

Az a javaslat, mely szerint a bíróságok felszólíthatják a műsorszolgáltatókat annak bizonyítására, hogy az audiovizuális kommunikációért nem részesültek pénzbeli ellenszolgáltatásban, kaput nyit a könnyen kihasználható visszaélési lehetőségek előtt. Továbbá a műsorszolgáltatók számára gyakorlatilag lehetetlen bizonyítani azt, hogy nem részesültek pénzbeli ellenszolgáltatásban.

nem

A szavazás eredménye:

Mellette: 35

Ellene: 40

Tartózkodott: 1

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/210 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/210

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „A GALILEO program: az Európai Ellenőrzési Hatóság sikeres létrehozása”

(2006/C 318/34)

2006. január 19-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy Működési Szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján véleményt dolgoz ki a következő tárgyban: „A GALILEO program: az Európai Ellenőrzési Hatóság sikeres létrehozása”.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció véleményét 2006. július 18-án elfogadta (előadó: Stéphane BUFFETAUT).

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. szeptember 13–14-én tartott, 429. plenáris ülésén (a szeptember 13-i ülésnapon) 200 szavazattal 4 ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság mindennél nagyobb jelentőséget tulajdonít a Galileo program sikerének. E tekintetben kiemeli, hogy a Galileo Közös Vállalkozás (GKV) és a Galileo Ellenőrzési Hatóság (GEH) közötti átmenet időszakának zökkenőmentesen kell lezajlania. Ehhez a következőket ajánlja:

| — | ki kellene dolgozni egy tervet a Közös Vállalkozás tevékenységi köreinek az Ellenőrzési Hatóságra való átruházására, ezáltal gondoskodva az átmenet jogbiztonságáról; |
| --- | --- |

—

ki kellene dolgozni egy tervet a Közös Vállalkozás tevékenységi köreinek az Ellenőrzési Hatóságra való átruházására, ezáltal gondoskodva az átmenet jogbiztonságáról;

| — | jogi és gyakorlati téren rendezni kell a Közös Vállalkozással társult, nem uniós országokban (Kínában és Izraelben) működő vállalatok által végzett tevékenységi köröknek az Ellenőrzési Hatóságra való átruházásával kapcsolatos kérdést; |
| --- | --- |

—

jogi és gyakorlati téren rendezni kell a Közös Vállalkozással társult, nem uniós országokban (Kínában és Izraelben) működő vállalatok által végzett tevékenységi köröknek az Ellenőrzési Hatóságra való átruházásával kapcsolatos kérdést;

| — | gondoskodni kell a Közös Vállalkozás megmaradt keretösszegének az Ellenőrzési Hatóság számlájára történő tényleges átírásáról; |
| --- | --- |

—

gondoskodni kell a Közös Vállalkozás megmaradt keretösszegének az Ellenőrzési Hatóság számlájára történő tényleges átírásáról;

| — | ügyelni kell arra, hogy a Közös Vállalkozás megszűnéséig a Közös Vállalkozásnak és az Ellenőrzési Hatóságnak ne legyenek közös hatáskörei; |
| --- | --- |

—

ügyelni kell arra, hogy a Közös Vállalkozás megszűnéséig a Közös Vállalkozásnak és az Ellenőrzési Hatóságnak ne legyenek közös hatáskörei;

| — | ki kell küszöbölni, hogy a koncessziós szerződéssel kapcsolatos tárgyalások folyamatossága csorbát szenvedjen; |
| --- | --- |

—

ki kell küszöbölni, hogy a koncessziós szerződéssel kapcsolatos tárgyalások folyamatossága csorbát szenvedjen;

| — | biztosítani kell az államok nemzetközi felelősségi rendszerét a Galileo-konstelláció műholdjainak felbocsátására vonatkozóan. |
| --- | --- |

—

biztosítani kell az államok nemzetközi felelősségi rendszerét a Galileo-konstelláció műholdjainak felbocsátására vonatkozóan.

2.   Bevezetés

| 2.1 | A Galileo Közös Vállalkozás (GKV) tevékenységi köreinek a Galileo Ellenőrzési Hatóságra (GEH) való átruházása 2006 végéig be kell, hogy fejeződjön. A Galileo program jövőbeli sikeréhez elengedhetetlen, hogy a tevékenységi körök átruházása mind jogi, mind pedig emberi, pénzügyi és költségvetési szempontból a lehető legkedvezőbb körülmények között történjen. |
| --- | --- |

2.1

A Galileo Közös Vállalkozás (GKV) tevékenységi köreinek a Galileo Ellenőrzési Hatóságra (GEH) való átruházása 2006 végéig be kell, hogy fejeződjön. A Galileo program jövőbeli sikeréhez elengedhetetlen, hogy a tevékenységi körök átruházása mind jogi, mind pedig emberi, pénzügyi és költségvetési szempontból a lehető legkedvezőbb körülmények között történjen.

| 2.2 | Ugyanebből a meggondolásból fontos, hogy a koncessziós szerződéssel kapcsolatos, a Közös Vállalkozás által megkezdett és az Ellenőrzési Hatóság által folytatandó tárgyalások folyamatossága megmaradjon. |
| --- | --- |

2.2

Ugyanebből a meggondolásból fontos, hogy a koncessziós szerződéssel kapcsolatos, a Közös Vállalkozás által megkezdett és az Ellenőrzési Hatóság által folytatandó tárgyalások folyamatossága megmaradjon.

| 2.3 | Végül pedig külön említést érdemel a Galileo programban az egyes államok nemzetközi felelősségének kérdése is, ugyanis azt a koncessziós szerződéssel kapcsolatos tárgyalások lezárásáig és a Galileo-konstelláció műholdjainak legközelebbi felbocsátásáig rendezni kell. |
| --- | --- |

2.3

Végül pedig külön említést érdemel a Galileo programban az egyes államok nemzetközi felelősségének kérdése is, ugyanis azt a koncessziós szerződéssel kapcsolatos tárgyalások lezárásáig és a Galileo-konstelláció műholdjainak legközelebbi felbocsátásáig rendezni kell.

3.   Általános megjegyzések

3.1   A Galileo program jellemzői

| 3.1.1 | A Galileo az Európai Unió egyik jelképének számító nagyszabású tudományos és műszaki terv. A műholdas rádiónavigációs rendszerek olyan óriási stratégiai lehetőséget jelentenek, amelyet Európa sem szalaszthatott el. Úgy döntött tehát, hogy – az Egyesült Államok és Oroszország mintájára – saját globális műholdas navigációs infrastruktúrát alakít ki és finanszíroz (GNSS). |
| --- | --- |

3.1.1

A Galileo az Európai Unió egyik jelképének számító nagyszabású tudományos és műszaki terv. A műholdas rádiónavigációs rendszerek olyan óriási stratégiai lehetőséget jelentenek, amelyet Európa sem szalaszthatott el. Úgy döntött tehát, hogy – az Egyesült Államok és Oroszország mintájára – saját globális műholdas navigációs infrastruktúrát alakít ki és finanszíroz (GNSS).

| 3.1.2 | A Galileo erőteljes, megbízható, nagy pontosságú, világméretű helymeghatározási szolgáltatást nyújt majd a teljesség jegyében. Önálló, polgári irányítás alatt álló navigációs és helymeghatározási szolgáltatást biztosít majd, ugyanakkor kompatibilis lesz, és képes lesz együttműködni a már meglévő két katonai rendszerrel: az amerikai GPS-szel (Global Positioning System – Globális Helymeghatározó Rendszer) és az orosz GLONASS-szal. A Galileo emellett titkosított kormányzati szolgáltatást is kínál majd az engedélyezett felhasználóknak, minden körülmények között. |
| --- | --- |

3.1.2

A Galileo erőteljes, megbízható, nagy pontosságú, világméretű helymeghatározási szolgáltatást nyújt majd a teljesség jegyében. Önálló, polgári irányítás alatt álló navigációs és helymeghatározási szolgáltatást biztosít majd, ugyanakkor kompatibilis lesz, és képes lesz együttműködni a már meglévő két katonai rendszerrel: az amerikai GPS-szel (Global Positioning System – Globális Helymeghatározó Rendszer) és az orosz GLONASS-szal. A Galileo emellett titkosított kormányzati szolgáltatást is kínál majd az engedélyezett felhasználóknak, minden körülmények között.

| 3.1.3 | Az európai rendszer egy harminc műholdból álló konstellációt és földi állomásokat foglal majd magában, amelyek a rendszer optimális működéséhez szükségesek. Ezeket 2010 végéig kell üzemkész állapotba hozni. |
| --- | --- |

3.1.3

Az európai rendszer egy harminc műholdból álló konstellációt és földi állomásokat foglal majd magában, amelyek a rendszer optimális működéséhez szükségesek. Ezeket 2010 végéig kell üzemkész állapotba hozni.

| 3.1.4 | A program lebonyolításáért és támogatásáért két fő szervezet felelős: az Európai Unió képviseletében az Európai Bizottság, valamint az Európai Űrügynökség (ESA). Az Európai Bizottság és az ESA hozták létre a Galileo Közös Vállalkozást (GKV), melynek feladata a program felügyelete és a Galileónak szentelt uniós pénzek kezelése. |
| --- | --- |

3.1.4

A program lebonyolításáért és támogatásáért két fő szervezet felelős: az Európai Unió képviseletében az Európai Bizottság, valamint az Európai Űrügynökség (ESA). Az Európai Bizottság és az ESA hozták létre a Galileo Közös Vállalkozást (GKV), melynek feladata a program felügyelete és a Galileónak szentelt uniós pénzek kezelése.

| 3.1.5 | A Föld körüli pályán végzett jóváhagyási (angol rövidítéssel: IOV – In Orbit Validation) szakasz befejeztével a teljes rendszer átkerül a GKV fennhatósága alól a szabályozói szerepet ellátó közösségi ügynökség, a Galileo Ellenőrzési Hatóság (GEH – angolul Galileo Supervisory Authority, GSA) hatáskörébe, amelynek az is feladata lesz, hogy koncessziós szerződést kössön egy magánvállalkozás-csoporttal. |
| --- | --- |

3.1.5

A Föld körüli pályán végzett jóváhagyási (angol rövidítéssel: IOV – In Orbit Validation) szakasz befejeztével a teljes rendszer átkerül a GKV fennhatósága alól a szabályozói szerepet ellátó közösségi ügynökség, a Galileo Ellenőrzési Hatóság (GEH – angolul Galileo Supervisory Authority, GSA) hatáskörébe, amelynek az is feladata lesz, hogy koncessziós szerződést kössön egy magánvállalkozás-csoporttal.

| 3.1.6 | A Galileo program teljes költsége – az elméleti kidolgozási, a fejlesztési és a Föld körüli pályán végzett jóváhagyási szakaszt is beleértve – 1,5 milliárd euróra becsülhető. |
| --- | --- |

3.1.6

A Galileo program teljes költsége – az elméleti kidolgozási, a fejlesztési és a Föld körüli pályán végzett jóváhagyási szakaszt is beleértve – 1,5 milliárd euróra becsülhető.

| 3.1.7 | A koncessziós szerződésről jelenleg folynak a tárgyalások a GKV és egy európai vállalatokat (AENA, ALCATEL, EADS, FINMECCANICA, HISPASAT, IMMARSAT, TELEOP, THALES) felsorakoztató konzorcium között. |
| --- | --- |

3.1.7

A koncessziós szerződésről jelenleg folynak a tárgyalások a GKV és egy európai vállalatokat (AENA, ALCATEL, EADS, FINMECCANICA, HISPASAT, IMMARSAT, TELEOP, THALES) felsorakoztató konzorcium között.

| 3.1.8 | Még folyamatban van annak meghatározása, hogy miként történjen a tevékenységi köröknek a GKV és a GEH közötti átruházása, és ügyelni kell arra, hogy az ne járjon határidő-kitolódással, bonyodalmakkal, illetve egyes költségek átfedésével. |
| --- | --- |

3.1.8

Még folyamatban van annak meghatározása, hogy miként történjen a tevékenységi köröknek a GKV és a GEH közötti átruházása, és ügyelni kell arra, hogy az ne járjon határidő-kitolódással, bonyodalmakkal, illetve egyes költségek átfedésével.

3.2   A Galileo Közös Vállalkozás (GKV) (angolul Galileo Joint Undertaking – GJU)

| 3.2.1 | Ezt a közös vállalkozást az Európai Unió Tanácsának 2002. május 21-i, 876/2002/EK rendelete hozta létre az Európai Közösséget létrehozó szerződés 171. cikke alapján, amely kimondja, hogy „[a] Közösség közös vállalkozásokat vagy egyéb olyan struktúrákat hozhat létre, amelyek a közösségi kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs programok helyes végrehajtásához szükségesek.” A rendelet melléklete tartalmazza a GKV alapszabályát. |
| --- | --- |

3.2.1

Ezt a közös vállalkozást az Európai Unió Tanácsának 2002. május 21-i, 876/2002/EK rendelete hozta létre az Európai Közösséget létrehozó szerződés 171. cikke alapján, amely kimondja, hogy „[a] Közösség közös vállalkozásokat vagy egyéb olyan struktúrákat hozhat létre, amelyek a közösségi kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs programok helyes végrehajtásához szükségesek.” A rendelet melléklete tartalmazza a GKV alapszabályát.

| 3.2.2 | A GKV tagjai:






  — | Az Európai Közösség képviseletében az Európai Bizottság, |
| --- | --- | --- |

3.2.2

A GKV tagjai:

—

Az Európai Közösség képviseletében az Európai Bizottság,

| — | Az Európai Űrügynökség (ESA). |
| --- | --- |

—

Az Európai Űrügynökség (ESA).

| 3.2.3 | Az alapszabály 1. cikkének b) pontja kimondja, hogy a Közös Vállalkozás tagja lehet bármely vállalkozás – így nem uniós országokban működő vállalkozások is. Valóban tagja is egy kínai szervezet (National Remote Sensing Center of China – NRSCC) és egy izraeli kereskedelmi szövetség (MATIMOP). Ez a két vállalat tagja a közgyűlésnek, és hozzájárulásai arányában rendelkezik szavazati joggal. |
| --- | --- |

3.2.3

Az alapszabály 1. cikkének b) pontja kimondja, hogy a Közös Vállalkozás tagja lehet bármely vállalkozás – így nem uniós országokban működő vállalkozások is. Valóban tagja is egy kínai szervezet (National Remote Sensing Center of China – NRSCC) és egy izraeli kereskedelmi szövetség (MATIMOP). Ez a két vállalat tagja a közgyűlésnek, és hozzájárulásai arányában rendelkezik szavazati joggal.

| 3.2.4 | A GKV igen összetett jogi természetű, amint az a közgyűlésének összetételéből következik. A rendelet szerint a GKV a forgalmi és a jövedéki adóra vonatkozó európai jogszabályok tekintetében nemzetközi szervezetnek tekintendő. Leszögezi továbbá, hogy a vállalkozás nem gazdasági célra jött létre. Az Európai Bizottság szerint a GKV jogi természetét tekintve inkább egyesülethez, mintsem kereskedelmi vállalkozáshoz hasonlít, mivel csak tagjaitól részesül hozzájárulásban, és nem termel nyereséget. Másrészről a belga adóhatóság (a GKV ugyanis a fent említett rendelet hatályán kívül eső ügyekben a belga jog fennhatósága alá tartozik) is úgy tekinti, hogy nem kereskedelmi szervezetről, hanem jogi személyről (ami a belga jog szerint az egyesület fogalmának felel meg) van szó. |
| --- | --- |

3.2.4

A GKV igen összetett jogi természetű, amint az a közgyűlésének összetételéből következik. A rendelet szerint a GKV a forgalmi és a jövedéki adóra vonatkozó európai jogszabályok tekintetében nemzetközi szervezetnek tekintendő. Leszögezi továbbá, hogy a vállalkozás nem gazdasági célra jött létre. Az Európai Bizottság szerint a GKV jogi természetét tekintve inkább egyesülethez, mintsem kereskedelmi vállalkozáshoz hasonlít, mivel csak tagjaitól részesül hozzájárulásban, és nem termel nyereséget. Másrészről a belga adóhatóság (a GKV ugyanis a fent említett rendelet hatályán kívül eső ügyekben a belga jog fennhatósága alá tartozik) is úgy tekinti, hogy nem kereskedelmi szervezetről, hanem jogi személyről (ami a belga jog szerint az egyesület fogalmának felel meg) van szó.

| 3.2.5 | A vállalkozás tőkéjének megoszlása a következő:







  — | Európai Bizottság | 520 millió € |
| --- | --- | --- | --- |
| — | ESA | 50 millió € |
| — | NRSCC | 5 millió € |
| — | MATIMOP | 5 millió € |

3.2.5

A vállalkozás tőkéjének megoszlása a következő:

—

Európai Bizottság

520 millió €

—

ESA

50 millió €

—

NRSCC

5 millió €

—

MATIMOP

5 millió €

| 3.2.6 | A GKV sajátos jogi természete miatt, és mivel bevételi forrását csak hozzájárulások képezik, az Európai Bizottság azt javasolta, hogy a „tőke” szót cseréljék „hozzájárulások”-ra. Ehhez az alapszabály módosítására van szükség, amit a GKV közgyűlése 2006. június 2-án jóváhagyott. Az Európai Számvevőszék is megjegyezte korábban, hogy a „tőke” szó használata nem helyénvaló, mivel a GKV alapját képező költségvetési előirányzat tőkejellegű hozzájárulást nem tesz lehetővé. |
| --- | --- |

3.2.6

A GKV sajátos jogi természete miatt, és mivel bevételi forrását csak hozzájárulások képezik, az Európai Bizottság azt javasolta, hogy a „tőke” szót cseréljék „hozzájárulások”-ra. Ehhez az alapszabály módosítására van szükség, amit a GKV közgyűlése 2006. június 2-án jóváhagyott. Az Európai Számvevőszék is megjegyezte korábban, hogy a „tőke” szó használata nem helyénvaló, mivel a GKV alapját képező költségvetési előirányzat tőkejellegű hozzájárulást nem tesz lehetővé.

| 3.2.7 | A GKV legfontosabb feladata a Galileo program fejlesztési szakaszának végrehajtása a magán- és közfinanszírozás összekapcsolása révén, valamint jelentős demonstrációs projektek irányítása. Feladata továbbá a fejlesztési szakasz véghezviteléhez szükséges kutatási és fejlesztési tevékenységek elindítása, valamint ezen a téren a nemzeti tevékenységek összehangolása, illetve ennek folyományaként az Európai Bizottság (hatodik) kutatási és fejlesztési keretprogramjának részeként megkötött kutatási szerződések kezelése. |
| --- | --- |

3.2.7

A GKV legfontosabb feladata a Galileo program fejlesztési szakaszának végrehajtása a magán- és közfinanszírozás összekapcsolása révén, valamint jelentős demonstrációs projektek irányítása. Feladata továbbá a fejlesztési szakasz véghezviteléhez szükséges kutatási és fejlesztési tevékenységek elindítása, valamint ezen a téren a nemzeti tevékenységek összehangolása, illetve ennek folyományaként az Európai Bizottság (hatodik) kutatási és fejlesztési keretprogramjának részeként megkötött kutatási szerződések kezelése.

| 3.2.8 | A GKV irányító szervei:






  — | a közgyűlés |
| --- | --- | --- |

3.2.8

A GKV irányító szervei:

—

a közgyűlés

| — | az igazgatóság |
| --- | --- |

—

az igazgatóság

| — | az igazgató |
| --- | --- |

—

az igazgató

| 3.2.9 | Az Európai Unió Tanácsa továbbá a GKV tevékenységeinek ellenőrzésére egy felügyelőbizottság és egy biztonsági tanács létrejöttéről is határozott. |
| --- | --- |

3.2.9

Az Európai Unió Tanácsa továbbá a GKV tevékenységeinek ellenőrzésére egy felügyelőbizottság és egy biztonsági tanács létrejöttéről is határozott.

| 3.2.10 | A GKV a 2002. május 28-tól (a HL-ben való kihirdetés dátuma) számított négyéves időtartamra jött létre. Ez az időszak egybeesett a Galileo program fejlesztési szakaszának eredetileg meghatározott időtartamával. A rendelet előirányozza, hogy a vállalkozás időtartama a fejlesztési szakasz végéig meghosszabbítható, nem rendelkezik azonban a meghosszabbítás körülményeiről. A GEH létrehozása miatt azonban az Európai Bizottság a GKV 2006. december 31-i megszüntetését javasolta. Ehhez – a 2002. május 21-i 876/2002. sz. tanácsi rendelet mellékletében foglalt – alapszabály módosítása, valamint az Európai Parlament és az EGSZB véleménye is szükséges. A GKV felügyelőbizottságával és az Európai Űrügynökség navigációs irányító bizottságával 2006. március 10-én megkezdett konzultációs eljárás lezárását követően, 2006. június 2-án a GKV közgyűlése jóváhagyta az alapszabály módosítását, ami lehetővé tette az Európai Bizottság számára, hogy 2006. június 29-én elfogadja a GKV alapszabályának módosításáról szóló rendeletjavaslatot. A rendeletnek az EU Tanácsa általi jóváhagyása folyamatban van. |
| --- | --- |

3.2.10

A GKV a 2002. május 28-tól (a HL-ben való kihirdetés dátuma) számított négyéves időtartamra jött létre. Ez az időszak egybeesett a Galileo program fejlesztési szakaszának eredetileg meghatározott időtartamával. A rendelet előirányozza, hogy a vállalkozás időtartama a fejlesztési szakasz végéig meghosszabbítható, nem rendelkezik azonban a meghosszabbítás körülményeiről. A GEH létrehozása miatt azonban az Európai Bizottság a GKV 2006. december 31-i megszüntetését javasolta. Ehhez – a 2002. május 21-i 876/2002. sz. tanácsi rendelet mellékletében foglalt – alapszabály módosítása, valamint az Európai Parlament és az EGSZB véleménye is szükséges. A GKV felügyelőbizottságával és az Európai Űrügynökség navigációs irányító bizottságával 2006. március 10-én megkezdett konzultációs eljárás lezárását követően, 2006. június 2-án a GKV közgyűlése jóváhagyta az alapszabály módosítását, ami lehetővé tette az Európai Bizottság számára, hogy 2006. június 29-én elfogadja a GKV alapszabályának módosításáról szóló rendeletjavaslatot. A rendeletnek az EU Tanácsa általi jóváhagyása folyamatban van.

| 3.2.11 | A műholdas navigációs rendszerek széles körű használatának ösztönzése végett és azért, hogy nem uniós országokban működő vállalatok is részt vehessenek a GKV-ban, az Európai Unió több nemzetközi szerződést írt alá Unión kívüli országokkal (többek közt Kínával, Izraellel, Indiával és Ukrajnával), másokkal (Marokkóval, Koreával, Oroszországgal, Argentínával) még folynak a tárgyalások. Ezek a megállapodások kifejezetten kizárnak a kormányzati alkalmazások számára fenntartott szolgáltatásokkal kapcsolatos mindenfajta együttműködést. A GKV két technikai együttműködési megállapodást írt alá két ország képviselő vállalataival (Kína részéről a National Remote Sensing Centerrel, Izrael részéről a Matimoppal). Ez a GKV alapszabályának megfelelően lehetővé teszi, hogy ezeknek a vállalkozásoknak a képviselői is részt vegyenek a GKV közgyűlésében. |
| --- | --- |

3.2.11

A műholdas navigációs rendszerek széles körű használatának ösztönzése végett és azért, hogy nem uniós országokban működő vállalatok is részt vehessenek a GKV-ban, az Európai Unió több nemzetközi szerződést írt alá Unión kívüli országokkal (többek közt Kínával, Izraellel, Indiával és Ukrajnával), másokkal (Marokkóval, Koreával, Oroszországgal, Argentínával) még folynak a tárgyalások. Ezek a megállapodások kifejezetten kizárnak a kormányzati alkalmazások számára fenntartott szolgáltatásokkal kapcsolatos mindenfajta együttműködést. A GKV két technikai együttműködési megállapodást írt alá két ország képviselő vállalataival (Kína részéről a National Remote Sensing Centerrel, Izrael részéről a Matimoppal). Ez a GKV alapszabályának megfelelően lehetővé teszi, hogy ezeknek a vállalkozásoknak a képviselői is részt vegyenek a GKV közgyűlésében.

| 3.2.12 | A GKV feloszlatásáról az alapszabály 21. cikke rendelkezik. |
| --- | --- |

3.2.12

A GKV feloszlatásáról az alapszabály 21. cikke rendelkezik.

3.3   A Galileo Ellenőrzési Hatóság (GEH)

| 3.3.1 | Ez a szerv az Európai Unió Tanácsának 2004. július 12-i, 1321/2004/EK rendeletében foglalt határozat alapján jött létre. Jogi személyiséggel rendelkező közösségi ügynökség. |
| --- | --- |

3.3.1

Ez a szerv az Európai Unió Tanácsának 2004. július 12-i, 1321/2004/EK rendeletében foglalt határozat alapján jött létre. Jogi személyiséggel rendelkező közösségi ügynökség.

| 3.3.2 | Feladata az európai GNSS-programokkal kapcsolatos közérdekek kezelésének biztosítása, és a szabályozó hatósági szerep ellátása azok vonatkozásában. |
| --- | --- |

3.3.2

Feladata az európai GNSS-programokkal kapcsolatos közérdekek kezelésének biztosítása, és a szabályozó hatósági szerep ellátása azok vonatkozásában.

| 3.3.3 | A rendelet 2. cikke alapján meghatározott feladatai a következők:






  — | a GNSS-programok (globális műholdas navigációs infrastruktúra) kapcsán kifejezetten a GEH-hez rendelt európai alapok kezelése és felhasználásának ellenőrzése, |
| --- | --- | --- |

3.3.3

A rendelet 2. cikke alapján meghatározott feladatai a következők:

—

a GNSS-programok (globális műholdas navigációs infrastruktúra) kapcsán kifejezetten a GEH-hez rendelt európai alapok kezelése és felhasználásának ellenőrzése,

| — | koncessziós szerződés megkötése a Galileo kiépítésére és üzemeltetésére kiválasztott konzorciummal, |
| --- | --- |

—

koncessziós szerződés megkötése a Galileo kiépítésére és üzemeltetésére kiválasztott konzorciummal,

| — | az EGNOS (európai geostacionárius navigációs átfedési szolgáltatás) működtetéséért felelős gazdasági szereplővel kötött megállapodás kezelésének átvétele, |
| --- | --- |

—

az EGNOS (európai geostacionárius navigációs átfedési szolgáltatás) működtetéséért felelős gazdasági szereplővel kötött megállapodás kezelésének átvétele,

| — | a frekvenciák kezelése (összehangolás, használati jog, kapcsolattartás a koncesszió birtokosával), |
| --- | --- |

—

a frekvenciák kezelése (összehangolás, használati jog, kapcsolattartás a koncesszió birtokosával),

| — | a rendszer korszerűsítése és fejlesztése, |
| --- | --- |

—

a rendszer korszerűsítése és fejlesztése,

| — | a rendszerelemek hitelességének biztosítása, |
| --- | --- |

—

a rendszerelemek hitelességének biztosítása,

| — | a rendszer biztonságával kapcsolatos tényezők kezelése. |
| --- | --- |

—

a rendszer biztonságával kapcsolatos tényezők kezelése.

| 3.3.4 | Fontos kiemelni, hogy a GEH lesz a tulajdonosa a rendszernek és különösen a koncesszió birtokosa által kifejlesztett eszközöknek, és a már végrehajtott közösségi befektetések védelme és hasznosítása is az ő feladata lesz. |
| --- | --- |

3.3.4

Fontos kiemelni, hogy a GEH lesz a tulajdonosa a rendszernek és különösen a koncesszió birtokosa által kifejlesztett eszközöknek, és a már végrehajtott közösségi befektetések védelme és hasznosítása is az ő feladata lesz.

| 3.3.5 | A GEH irányítását az (egyes tagállamok, valamint az Európai Bizottság által kinevezett egy-egy képviselőből álló) Igazgatási Tanács, a Rendszervédelmi és Biztonsági Bizottság, valamint a Tudományos és Műszaki Bizottság látja el. A vezérigazgató feladata a Hatóság képviselete és igazgatása. |
| --- | --- |

3.3.5

A GEH irányítását az (egyes tagállamok, valamint az Európai Bizottság által kinevezett egy-egy képviselőből álló) Igazgatási Tanács, a Rendszervédelmi és Biztonsági Bizottság, valamint a Tudományos és Műszaki Bizottság látja el. A vezérigazgató feladata a Hatóság képviselete és igazgatása.

3.4   Jogi, műszaki, pénzügyi, illetve a GKV és a GEH közötti átmenettel kapcsolatos kérdések

3.4.1   A GKV és a GEH közötti átmenet lebonyolítása

A GKV és a GEH közötti átmenetnek és a tevékenységi körök átruházásának a körülményeit az Európai Bizottság nem határozta meg világosan. Az Európai Bizottság – közelebbről a Közlekedés- és Energiaügyi Főigazgatóság – egy informális dokumentuma (1) viszont jelezte, hogy a két szerv között levélváltás vagy egyetértési nyilatkozat útján lehetne rögzíteni az együttműködés körülményeit, biztosítva a tevékenységek egymást kiegészítő jellegét, és elkerülve minden átfedést.

| 3.4.2 | Ha a Galileo program kezdetekor a két szerv számára kijelölt feladatok természetüknél és végrehajtásuk ütemezésénél fogva különbözőek voltak is, ma inkább úgy tűnik, hogy – tekintettel a fejlesztési szakasz elhúzódására (körülbelül két évvel) és a GEH tényleges létrejöttére (az igazgatót 2005 májusában nevezték ki) – gazdasági, jogi és műszaki okokból szükségszerű a GEH-et már most felhatalmazni a közreműködésre, és a GKV-t a lehető leghamarabb (2), jóval a fejlesztési és érvényesítési szakasz befejeződése előtt feloszlatni. E célból biztosítani kell a GKV tevékenységi köreinek – ideértve a GKV által megkötött kutatási szerződések kezelésével kapcsolatos tevékenységeket is – fokozatos átruházását a GEH-re, különösen pedig a GEH csapatait kell már most nagy erőkkel bevonni a koncessziós szerződésről szóló tárgyalások folyamatába, amelyet a szabályozási hatóságnak kell majd aláírnia és kezelnie. |
| --- | --- |

3.4.2

Ha a Galileo program kezdetekor a két szerv számára kijelölt feladatok természetüknél és végrehajtásuk ütemezésénél fogva különbözőek voltak is, ma inkább úgy tűnik, hogy – tekintettel a fejlesztési szakasz elhúzódására (körülbelül két évvel) és a GEH tényleges létrejöttére (az igazgatót 2005 májusában nevezték ki) – gazdasági, jogi és műszaki okokból szükségszerű a GEH-et már most felhatalmazni a közreműködésre, és a GKV-t a lehető leghamarabb (2), jóval a fejlesztési és érvényesítési szakasz befejeződése előtt feloszlatni. E célból biztosítani kell a GKV tevékenységi köreinek – ideértve a GKV által megkötött kutatási szerződések kezelésével kapcsolatos tevékenységeket is – fokozatos átruházását a GEH-re, különösen pedig a GEH csapatait kell már most nagy erőkkel bevonni a koncessziós szerződésről szóló tárgyalások folyamatába, amelyet a szabályozási hatóságnak kell majd aláírnia és kezelnie.

| 3.4.3 | A GKV tevékenységeinek megszűnését azóta 2006. december 31-ére irányozták elő, feltéve, hogy tagjai is elfogadják az alapszabály módosítását. A GKV és a GEH igazgatója megállapodott a GKV tevékenységi köreinek átruházására és szakértelmének átadására vonatkozó előzetes tervet illetően, és 2006 februárjában benyújtotta azt a GKV felügyelőbizottságának és közgyűlésének. Ennek a részletes átmeneti tervnek biztosítania kell, hogy az átmenet a lehető leggyorsabban és a lehető legjobb körülmények között mehessen végbe. |
| --- | --- |

3.4.3

A GKV tevékenységeinek megszűnését azóta 2006. december 31-ére irányozták elő, feltéve, hogy tagjai is elfogadják az alapszabály módosítását. A GKV és a GEH igazgatója megállapodott a GKV tevékenységi köreinek átruházására és szakértelmének átadására vonatkozó előzetes tervet illetően, és 2006 februárjában benyújtotta azt a GKV felügyelőbizottságának és közgyűlésének. Ennek a részletes átmeneti tervnek biztosítania kell, hogy az átmenet a lehető leggyorsabban és a lehető legjobb körülmények között mehessen végbe.

| 3.4.4 | Az átmeneti időszakban a két szervnek szorosan együtt kell működnie, hogy a tevékenységek és a szaktudás átadása harmonikusan és nyugodtan történhessen. Ezalatt az időszak alatt a GEH is teljesen felkészülhet a működésre, hogy ne fordulhasson elő létszámhiány egy olyan időszakban, amikor a program sikerét elősegítő fő tevékenységeket kell elvégezni. |
| --- | --- |

3.4.4

Az átmeneti időszakban a két szervnek szorosan együtt kell működnie, hogy a tevékenységek és a szaktudás átadása harmonikusan és nyugodtan történhessen. Ezalatt az időszak alatt a GEH is teljesen felkészülhet a működésre, hogy ne fordulhasson elő létszámhiány egy olyan időszakban, amikor a program sikerét elősegítő fő tevékenységeket kell elvégezni.

| 3.4.5 | A teendők szervezésekor szem előtt kell tartani a tevékenységek 2006. december végi megszűnését, ezzel lehetővé válik 2007 elején a felszámolási szakasz megkezdése. Az átmenetnek azért is kell minél korábban megtörténnie, hogy a szabályozási hatóság meghatározhassa és hatályba léptethesse a Galileóra alkalmazandó biztonsági és védelmi előírásokat, meghatározhassa a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos szabályokat, valamint összehangolhassa a tagállamok tevékenységeit és helyzetét a Galileo rendszer használatához szükséges frekvenciákat illetően. |
| --- | --- |

3.4.5

A teendők szervezésekor szem előtt kell tartani a tevékenységek 2006. december végi megszűnését, ezzel lehetővé válik 2007 elején a felszámolási szakasz megkezdése. Az átmenetnek azért is kell minél korábban megtörténnie, hogy a szabályozási hatóság meghatározhassa és hatályba léptethesse a Galileóra alkalmazandó biztonsági és védelmi előírásokat, meghatározhassa a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos szabályokat, valamint összehangolhassa a tagállamok tevékenységeit és helyzetét a Galileo rendszer használatához szükséges frekvenciákat illetően.

| 3.4.6 | Az átmeneti tervnek elő kell irányoznia olyan intézkedéseket, amelyek biztosítják a két szerv által végzett teendők koherenciáját, illetve meg kell határoznia az esetleges nézeteltérések rendezésének feltételeit. Pillanatnyilag az a megállapodás, hogy az átmenet végrehajtásakor fellépő bonyodalmak esetén a Közlekedés- és Energiaügyi Főigazgatóság vezetője vállalja el a GKV és a GEH közötti közvetítő szerepét. |
| --- | --- |

3.4.6

Az átmeneti tervnek elő kell irányoznia olyan intézkedéseket, amelyek biztosítják a két szerv által végzett teendők koherenciáját, illetve meg kell határoznia az esetleges nézeteltérések rendezésének feltételeit. Pillanatnyilag az a megállapodás, hogy az átmenet végrehajtásakor fellépő bonyodalmak esetén a Közlekedés- és Energiaügyi Főigazgatóság vezetője vállalja el a GKV és a GEH közötti közvetítő szerepét.

3.5   Jogbiztonság nyújtása a GKV eszközállományának a GEH-re való átruházásához egy, a tevékenységi körök átruházásáról szóló konkrét terv végrehajtása révén

| 3.5.1 | Az Ellenőrzési Hatóságot létrehozó rendelet jelenlegi szövege nem rendelkezik arról, hogy a Hatóság közreműködhet-e a fejlesztési szakaszban, amely az ESA határkörébe tartozik. Módosítani kellene tehát a rendeletet, hogy az Ellenőrzési Hatóságnak ez is a hatáskörébe tartozzon, ehhez viszont a Parlament véleményét is ki kell kérni (az EGSZB-ét nem szükséges). A GKV és a GEH közötti megállapodásnak lehetővé kell tennie a GKV eszközállományának a GEH-re való átruházása során elvégzendő műveletek jogbiztonságának garantálását, azaz meg kell határoznia a különböző érintett szervek és vállalkozások szerepét, pontosan meg kell határoznia az eszközállományt és a tőkekötelezettségeket, az átruházás körülményeit, az átmeneti szakasz ütemezését, a feltétlenül elvégzendő teendőket, az átruházás pénz- és adóügyi következményeit stb. A GKV eszközállományának a GEH-re való átruházására vonatkozó körülményeket illetően meghozandó döntésekbe több testületet be kell vonni, úgymint a GKV felügyelőbizottságát, a GKV közgyűlését, az ESA tanácsát, a Galileo Ellenőrzési Hatóság Igazgatási Tanácsát, az Európai Bizottságot, a Tanácsot, valamint az Európai Parlamentet. |
| --- | --- |

3.5.1

Az Ellenőrzési Hatóságot létrehozó rendelet jelenlegi szövege nem rendelkezik arról, hogy a Hatóság közreműködhet-e a fejlesztési szakaszban, amely az ESA határkörébe tartozik. Módosítani kellene tehát a rendeletet, hogy az Ellenőrzési Hatóságnak ez is a hatáskörébe tartozzon, ehhez viszont a Parlament véleményét is ki kell kérni (az EGSZB-ét nem szükséges). A GKV és a GEH közötti megállapodásnak lehetővé kell tennie a GKV eszközállományának a GEH-re való átruházása során elvégzendő műveletek jogbiztonságának garantálását, azaz meg kell határoznia a különböző érintett szervek és vállalkozások szerepét, pontosan meg kell határoznia az eszközállományt és a tőkekötelezettségeket, az átruházás körülményeit, az átmeneti szakasz ütemezését, a feltétlenül elvégzendő teendőket, az átruházás pénz- és adóügyi következményeit stb. A GKV eszközállományának a GEH-re való átruházására vonatkozó körülményeket illetően meghozandó döntésekbe több testületet be kell vonni, úgymint a GKV felügyelőbizottságát, a GKV közgyűlését, az ESA tanácsát, a Galileo Ellenőrzési Hatóság Igazgatási Tanácsát, az Európai Bizottságot, a Tanácsot, valamint az Európai Parlamentet.

| 3.5.2 | Fel kell rá hívnunk a figyelmet, hogy a GKV alapszabályának 6. cikkében foglaltak ellenére – mely szerint „[a] közös vállalkozás a Galileo program fejlesztési szakaszában számára létrehozott vagy rá átruházott anyagi és nem anyagi javak tulajdonosa” – úgy tűnik, hogy a Galileo program keretében kifejlesztett elemek nagy részének – így a műholdaknak is – a GalileoSat program jogcímén nem a GKV, hanem az ESA tulajdonát kellene képezniük. Az ESA-egyezmény III. mellékletének IV. cikkéből ugyanis az derül ki, hogy az ESA – a résztvevő országok nevében eljárva – a tulajdonosa az ESA-program keretében készített műholdaknak, űrállomásoknak és egyéb javaknak, valamint a program végrehajtása érdekében vásárolt berendezéseknek és felszereléseknek. A tulajdonjogról való lemondásról tehát az ESA tanácsának kell döntenie. Ezért úgy tűnik, hogy mivel az ESA tanácsa sem a tulajdonjog átruházásáról, sem pedig használati engedélyről nem döntött a GKV javára, ez utóbbinak nincs joga az említett elemekhez. Az Európai Bizottság a maga részéről úgy véli, hogy alkalmazható a közösségi jog, valamint a GEH és a GKV alapszabályának módosítása, valamint ez utóbbi szervezet feloszlatása után a javak összessége automatikusan az Ellenőrzési Hatóságra száll. Elképzelhető tehát, hogy az ESA és az Európai Bizottság értelmezése eltér egymástól. |
| --- | --- |

3.5.2

Fel kell rá hívnunk a figyelmet, hogy a GKV alapszabályának 6. cikkében foglaltak ellenére – mely szerint „[a] közös vállalkozás a Galileo program fejlesztési szakaszában számára létrehozott vagy rá átruházott anyagi és nem anyagi javak tulajdonosa” – úgy tűnik, hogy a Galileo program keretében kifejlesztett elemek nagy részének – így a műholdaknak is – a GalileoSat program jogcímén nem a GKV, hanem az ESA tulajdonát kellene képezniük. Az ESA-egyezmény III. mellékletének IV. cikkéből ugyanis az derül ki, hogy az ESA – a résztvevő országok nevében eljárva – a tulajdonosa az ESA-program keretében készített műholdaknak, űrállomásoknak és egyéb javaknak, valamint a program végrehajtása érdekében vásárolt berendezéseknek és felszereléseknek. A tulajdonjogról való lemondásról tehát az ESA tanácsának kell döntenie. Ezért úgy tűnik, hogy mivel az ESA tanácsa sem a tulajdonjog átruházásáról, sem pedig használati engedélyről nem döntött a GKV javára, ez utóbbinak nincs joga az említett elemekhez. Az Európai Bizottság a maga részéről úgy véli, hogy alkalmazható a közösségi jog, valamint a GEH és a GKV alapszabályának módosítása, valamint ez utóbbi szervezet feloszlatása után a javak összessége automatikusan az Ellenőrzési Hatóságra száll. Elképzelhető tehát, hogy az ESA és az Európai Bizottság értelmezése eltér egymástól.

| 3.5.3 | Következésképpen úgy tűnik, hogy a GKV és az ESA között megkötött szerződés 7. cikkének értelmezésével kapcsolatban a jelenlegi helyzet vitára adhat okot: a cikk ugyanis úgy rendelkezik, hogy a program keretében készített műholdak, valamint egyéb anyagi és nem anyagi javak tulajdonjoga a GKV nevében az ESA-t illeti. |
| --- | --- |

3.5.3

Következésképpen úgy tűnik, hogy a GKV és az ESA között megkötött szerződés 7. cikkének értelmezésével kapcsolatban a jelenlegi helyzet vitára adhat okot: a cikk ugyanis úgy rendelkezik, hogy a program keretében készített műholdak, valamint egyéb anyagi és nem anyagi javak tulajdonjoga a GKV nevében az ESA-t illeti.

| 3.5.4 | A „... nevében” kifejezést az ESA ugyanis az ESA-egyezmény III. mellékletének IV. cikkére alapozva értelmezi. Ebben az összefüggésben a kifejezés ugyanis arra utal, hogy az érintett ESA-programban részt vevő országok nevében elvégzett fejlesztések eredményei az ESA-t illetik, az országok pedig az eredmények használatára vonatkozó, a kifejezett igényektől (kereskedelmi, tudományos stb. célú felhasználás) függően többé-kevésbé korlátozott engedélyért folyamodhatnak az ügynökséghez. |
| --- | --- |

3.5.4

A „... nevében” kifejezést az ESA ugyanis az ESA-egyezmény III. mellékletének IV. cikkére alapozva értelmezi. Ebben az összefüggésben a kifejezés ugyanis arra utal, hogy az érintett ESA-programban részt vevő országok nevében elvégzett fejlesztések eredményei az ESA-t illetik, az országok pedig az eredmények használatára vonatkozó, a kifejezett igényektől (kereskedelmi, tudományos stb. célú felhasználás) függően többé-kevésbé korlátozott engedélyért folyamodhatnak az ügynökséghez.

| 3.5.5 | Ezt az álláspontot támasztja alá látszólag a GalileoSat program nyilatkozatának szövege (12. cikk) is, amely kimondja, hogy a GalileoSat program anyagi és nem anyagi elemeinek összessége az ESA tulajdonát képezi. |
| --- | --- |

3.5.5

Ezt az álláspontot támasztja alá látszólag a GalileoSat program nyilatkozatának szövege (12. cikk) is, amely kimondja, hogy a GalileoSat program anyagi és nem anyagi elemeinek összessége az ESA tulajdonát képezi.

| 3.5.6 | Ezzel szemben az EGNOS esetében az ESA-t csak az anyagi elemek tulajdonjoga illeti meg a programban részt vevő államok nevében, a szellemi tulajdonjogok az ügynökség szabályainak értelmében továbbra is az ESA-val szerződő felek tulajdonában maradnak. |
| --- | --- |

3.5.6

Ezzel szemben az EGNOS esetében az ESA-t csak az anyagi elemek tulajdonjoga illeti meg a programban részt vevő államok nevében, a szellemi tulajdonjogok az ügynökség szabályainak értelmében továbbra is az ESA-val szerződő felek tulajdonában maradnak.

| 3.5.7 | Így a „tulajdonjoga a GKV nevében az ESA-t illeti” kifejezést az ESA így értelmezi: „tulajdonjoga a GKV érdekében az ESA-t illeti”. |
| --- | --- |

3.5.7

Így a „tulajdonjoga a GKV nevében az ESA-t illeti” kifejezést az ESA így értelmezi: „tulajdonjoga a GKV érdekében az ESA-t illeti”.

| 3.5.8 | Az ESA-val folytatott vitákból viszont nem az derül ki, hogy az ügynökség ne akarná az eszközöket átruházni a GKV-ra vagy a GEH-re. Az ESA közölte azonban, hogy az átruházáshoz az ESA tanácsának (egyszerű többséggel meghozott) engedélyére van szükség, valamint, hogy az átruházás lebonyolításának körülményeit még meg kell határozni. Az ESA – adóügyi és helyénvalósági okokból – előnyösebbnek tartaná azt a lehetőséget, hogy az átruházás az ESA-ról közvetlenül a GEH-re történjen, figyelembe véve azt is, hogy ez esetben a GKV tőkéjében részes, nem uniós országokban működő vállalatok nem kapnának jogot azokhoz az elemekhez, amelyek tulajdonjogát az ESA átruházta. Mivel ezek az elemek nem tartoznának a GKV hagyatékába, nem is vonatkoznának rájuk a feloszlatásról szóló szabályok. |
| --- | --- |

3.5.8

Az ESA-val folytatott vitákból viszont nem az derül ki, hogy az ügynökség ne akarná az eszközöket átruházni a GKV-ra vagy a GEH-re. Az ESA közölte azonban, hogy az átruházáshoz az ESA tanácsának (egyszerű többséggel meghozott) engedélyére van szükség, valamint, hogy az átruházás lebonyolításának körülményeit még meg kell határozni. Az ESA – adóügyi és helyénvalósági okokból – előnyösebbnek tartaná azt a lehetőséget, hogy az átruházás az ESA-ról közvetlenül a GEH-re történjen, figyelembe véve azt is, hogy ez esetben a GKV tőkéjében részes, nem uniós országokban működő vállalatok nem kapnának jogot azokhoz az elemekhez, amelyek tulajdonjogát az ESA átruházta. Mivel ezek az elemek nem tartoznának a GKV hagyatékába, nem is vonatkoznának rájuk a feloszlatásról szóló szabályok.

| 3.5.9 | Ami pedig a nem uniós országok vállalatai által kifejlesztett elemek és az azokra vonatkozó szellemi tulajdonjogok kérdését illeti, a választ egyrészt az Unió és az Unión kívüli országok között, másrészt az Unión kívüli országok vállalatai és a GKV között létrejött nemzetközi megállapodások (3) adják. |
| --- | --- |

3.5.9

Ami pedig a nem uniós országok vállalatai által kifejlesztett elemek és az azokra vonatkozó szellemi tulajdonjogok kérdését illeti, a választ egyrészt az Unió és az Unión kívüli országok között, másrészt az Unión kívüli országok vállalatai és a GKV között létrejött nemzetközi megállapodások (3) adják.

| 3.5.10 | Úgy tűnik azonban, hogy a GEH-ről szóló rendelet egyértelműen kimondja, hogy az Ellenőrzési Hatóság tulajdonát képezi minden, a GKV által a fejlesztési szakasz befejezését követően ráruházott, valamint a koncesszió birtokosa által az üzembehelyezési és üzemeltetési szakasz során létrehozott vagy kifejlesztett materiális és immateriális eszköz. A GEH-rendelet előirányozza, hogy a tulajdonjogok átruházásának szabályait – a GKV-t illetően – a GKV alapszabályának 21. cikkében előírt feloszlatási eljárás során kell meghatározni. Az EGNOS-t illetően pedig: „[a]z EGNOS befektetőivel kötött, az EGNOS berendezései és felszerelése tulajdonjogának az ESA részéről egészben vagy részben történő átruházása feltételeiről szóló megállapodástól függően a Hatóság tulajdonát képezik az EGNOS materiális és immateriális eszközei”. Ez alatt az idézet alatt azt lehet érteni, hogy – az Európai Bizottság szemszögéből – nem szükséges semmilyen átruházási eljárás a GEH és az ESA között, mivel a materiális és immateriális javak összessége a GKV tulajdona (szemben az ESA jelenlegi, saját egyezményén és a program nyilatkozatán alapuló értelmezésével). |
| --- | --- |

3.5.10

Úgy tűnik azonban, hogy a GEH-ről szóló rendelet egyértelműen kimondja, hogy az Ellenőrzési Hatóság tulajdonát képezi minden, a GKV által a fejlesztési szakasz befejezését követően ráruházott, valamint a koncesszió birtokosa által az üzembehelyezési és üzemeltetési szakasz során létrehozott vagy kifejlesztett materiális és immateriális eszköz. A GEH-rendelet előirányozza, hogy a tulajdonjogok átruházásának szabályait – a GKV-t illetően – a GKV alapszabályának 21. cikkében előírt feloszlatási eljárás során kell meghatározni. Az EGNOS-t illetően pedig: „[a]z EGNOS befektetőivel kötött, az EGNOS berendezései és felszerelése tulajdonjogának az ESA részéről egészben vagy részben történő átruházása feltételeiről szóló megállapodástól függően a Hatóság tulajdonát képezik az EGNOS materiális és immateriális eszközei”. Ez alatt az idézet alatt azt lehet érteni, hogy – az Európai Bizottság szemszögéből – nem szükséges semmilyen átruházási eljárás a GEH és az ESA között, mivel a materiális és immateriális javak összessége a GKV tulajdona (szemben az ESA jelenlegi, saját egyezményén és a program nyilatkozatán alapuló értelmezésével).

| 3.5.11 | A végrehajtandó jogi intézkedések közül különösen az alábbiakat kell kiemelni:






  — | a GKV alapszabályának módosítása. Ennek célja a GKV megszüntetési időpontjának kitűzése 2006. december 31-re, a tevékenységi körök GKV és GEH közötti átruházására irányuló műveletek befejezése, valamint egy felszámolási időszak előirányozása, melynek időtartama még meghatározandó; |
| --- | --- | --- |

3.5.11

A végrehajtandó jogi intézkedések közül különösen az alábbiakat kell kiemelni:

—

a GKV alapszabályának módosítása. Ennek célja a GKV megszüntetési időpontjának kitűzése 2006. december 31-re, a tevékenységi körök GKV és GEH közötti átruházására irányuló műveletek befejezése, valamint egy felszámolási időszak előirányozása, melynek időtartama még meghatározandó;

| — | a GSA-rendelet módosítása, hogy szerepeljenek benne a GKV-ról a GEH-re ruházott feladatok is, mint például a fejlesztési és a repülés közben végzett érvényesítési szakasz irányítása, az európai kutatási és fejlesztési keretprogramokból eredő tevékenységek irányítása, vagy az operációs rendszer technikai fejlődésének nyomon követése és kezelése (4). |
| --- | --- |

—

a GSA-rendelet módosítása, hogy szerepeljenek benne a GKV-ról a GEH-re ruházott feladatok is, mint például a fejlesztési és a repülés közben végzett érvényesítési szakasz irányítása, az európai kutatási és fejlesztési keretprogramokból eredő tevékenységek irányítása, vagy az operációs rendszer technikai fejlődésének nyomon követése és kezelése (4).

3.6   Terv a GKV-ban részt vevő nem uniós országok tevékenységi köreinek a GEH-re történő átruházására

A tevékenységi körök átruházásával kapcsolatos, a nem uniós országok vállalataival a GEH, a GKV és az érintett szervek közötti átruházásról szóló módosító záradékok előterjesztése révén folytatott tárgyalásokat mihamarabb meg kell kezdeni. Ezekkel a vállalatokkal fel kell venni a kapcsolatot, hogy sejteni lehessen a GKV megszűnésével és a GEH-en belüli jövőbeli helyükkel és szerepükkel kapcsolatos álláspontjukat. A GEH-et létrehozó rendelet úgy rendelkezik, hogy a nem uniós országok számára – különösen azok számára, amelyek már részt vettek a program korábbi szakaszaiban – lehetővé kell tenni a GEH munkájában való részvételt, feltéve, hogy a Közösséggel előzetesen megállapodást írnak alá, amelyek rendelkezései meghatározzák e nem uniós országoknak „a Hatóság munkájában történő részvétele természetét, mértékét és módját [...], beleértve azon rendelkezéseket is, melyek a Hatóság kezdeményezéseiben való részvételt, a pénzügyi hozzájárulásokat és a személyzetet érintik.” Úgy tűnik, hogy a nem uniós országok reakciója a GKV-nak a Föld körüli pályán végzett jóváhagyási (IOV – In Orbit Validation) szakasz befejezése előtti megszűnésére attól függhet majd, hogy milyen helyet kapnak a GEH-ben. Az NRSCC és a MATIMOP ugyancsak visszakövetelhetné hozzájárulásainak egy részét a GKV megszűnésekor. A tárgyalások során biztosan felmerül majd a nem uniós országok Igazgatási Tanácsban való részvételének kérdése. A közösségi intézményekkel ebben a tárgyban folytatott első eszmecserék után világossá vált, hogy a tagállamok nézetei eltérnek: egyesek nem kívánnak szavazati jogot adni a nem uniós országoknak, mások attól tartanak, hogy a rendszer biztonságát veszélyezteti, ha túlságosan megnyitják a nem uniós országok előtt. Látszólag mindannyian egyetértenek viszont abban, hogy a nem uniós országok részvétele a GEH Igazgatási Tanácsában semmiképpen sem kérdőjelezheti meg az EU irányítását a rendszer felett. Másfelől viszont a nem uniós, de európai országoknak (Norvégia és Svájc), bizonyos feltételek mellett kitüntetett helyet lehetne biztosítani. Az egyik megoldás az lehetne, ha a nem uniós országok egy külön szervezetbe csoportosulnának, amelyben érvényesíthetik álláspontjukat a GEH által meghozott döntésekkel szemben.

3.7   A feladatkörök átfedésének korlátozása

| 3.7.1 | A GKV személyzeti állományának leépítésére tervet kell készíteni, amely tartalmazza az egyes lépések pontos dátumát – a tevékenységek átruházásának ütemezésével összhangban –, hogy 2006. december végére már elég kis létszámú legyen a személyzet, hogy lezáruljanak a munkaszerződések, és hogy elkerülhetőek legyenek a szerződésvégi peres ügyek, amelyek akadályozhatják az eszközállomány átruházását. Megjegyzendő, hogy a koncessziós szerződéssel kapcsolatos tárgyalások lezárulásáig – legkésőbb 2006. december 31-ig – előreláthatólag körülbelül 24 főnek kell aktív állományban maradnia. A GKV felszámolási szakaszának lebonyolításához – 2006. december 31. után – körülbelül 6 főre lesz szükség. |
| --- | --- |

3.7.1

A GKV személyzeti állományának leépítésére tervet kell készíteni, amely tartalmazza az egyes lépések pontos dátumát – a tevékenységek átruházásának ütemezésével összhangban –, hogy 2006. december végére már elég kis létszámú legyen a személyzet, hogy lezáruljanak a munkaszerződések, és hogy elkerülhetőek legyenek a szerződésvégi peres ügyek, amelyek akadályozhatják az eszközállomány átruházását. Megjegyzendő, hogy a koncessziós szerződéssel kapcsolatos tárgyalások lezárulásáig – legkésőbb 2006. december 31-ig – előreláthatólag körülbelül 24 főnek kell aktív állományban maradnia. A GKV felszámolási szakaszának lebonyolításához – 2006. december 31. után – körülbelül 6 főre lesz szükség.

| 3.7.2 | Másrészről viszont fontos, hogy pontos elképzelésünk legyen a GEH növekedésének mértékéről, különösen a GEH személyzeti felvételi tervéről, így ellenőrizhető, hogy a számadatok a GKV tevékenységi köreinek átruházására vonatkozó tervnek megfelelnek-e. Megjegyzendő, hogy a GEH-nek tiszteletben kell tartania a közösségi eljárásokat és szembe kell néznie azokkal a személyzet felvételével kapcsolatos korlátokkal (fizetési szint, 3 évre korlátozott idejű szerződések, a Hatóság székhelye még nincs kijelölve), amelyek lassítják a GEH szervezeti felépítésének folyamatát. |
| --- | --- |

3.7.2

Másrészről viszont fontos, hogy pontos elképzelésünk legyen a GEH növekedésének mértékéről, különösen a GEH személyzeti felvételi tervéről, így ellenőrizhető, hogy a számadatok a GKV tevékenységi köreinek átruházására vonatkozó tervnek megfelelnek-e. Megjegyzendő, hogy a GEH-nek tiszteletben kell tartania a közösségi eljárásokat és szembe kell néznie azokkal a személyzet felvételével kapcsolatos korlátokkal (fizetési szint, 3 évre korlátozott idejű szerződések, a Hatóság székhelye még nincs kijelölve), amelyek lassítják a GEH szervezeti felépítésének folyamatát.

3.8   Pénzügyi és költségvetési szempontok

| 3.8.1 | Fontos, hogy a GKV megszűnésekor a megmaradt (kb. 46 millió euróra becsült) keretösszeg átkerüljön a GEH számlájára. Az Európai Bizottság azt szeretné, ha a Galileo Ellenőrzési Hatóság, amint jogot szerzett a fejlesztési szakasz végének irányítására, megkapná a GKV pénztartalékait. Így a Közös Vállalkozás tevékenységének megszűnésekor a GKV rendelkezésére csak annyi pénzalap marad, amennyi a felszámolásához szükséges. |
| --- | --- |

3.8.1

Fontos, hogy a GKV megszűnésekor a megmaradt (kb. 46 millió euróra becsült) keretösszeg átkerüljön a GEH számlájára. Az Európai Bizottság azt szeretné, ha a Galileo Ellenőrzési Hatóság, amint jogot szerzett a fejlesztési szakasz végének irányítására, megkapná a GKV pénztartalékait. Így a Közös Vállalkozás tevékenységének megszűnésekor a GKV rendelkezésére csak annyi pénzalap marad, amennyi a felszámolásához szükséges.

| 3.8.2 | A GKV 2006-ra szóló felülvizsgált költségvetése 7 millió eurós emelést hagyott jóvá a 2005-ben megszavazott költségvetéshez képest, amely a megszűnést még 2006 májusára irányozta elő (a GKV ellenben eredetileg 14 millió eurót követelt, nem számítva a tevékenységi körök átruházását a GEH-re). Ez az összeg – maximális rugalmasságot biztosítva – képes lesz fedezni a tevékenységi körök GEH-re történő átruházását legkésőbb 2006 végéig. A felülvizsgált költségvetést a GKV közgyűlése és felügyelőbizottsága február végén fogadta el. |
| --- | --- |

3.8.2

A GKV 2006-ra szóló felülvizsgált költségvetése 7 millió eurós emelést hagyott jóvá a 2005-ben megszavazott költségvetéshez képest, amely a megszűnést még 2006 májusára irányozta elő (a GKV ellenben eredetileg 14 millió eurót követelt, nem számítva a tevékenységi körök átruházását a GEH-re). Ez az összeg – maximális rugalmasságot biztosítva – képes lesz fedezni a tevékenységi körök GEH-re történő átruházását legkésőbb 2006 végéig. A felülvizsgált költségvetést a GKV közgyűlése és felügyelőbizottsága február végén fogadta el.

| 3.8.3 | A GEH 2006-ra vonatkozó költségvetésében viszont figyelembe kell venni a 2006 folyamán esedékes újabb személyzeti felvételeket, ezért itt emelésre van szükség. A 2006-ra szóló, körülbelül 8 millió eurós összegű új költségvetés tervezetét (a 2005-ben eredetileg megszavazott 5 millió eurós 2006-os költségvetés helyett) a GEH Igazgatási Tanácsa 2006. január 23-án fogadta el. A felülvizsgált költségvetés tervezetét ezután az ECOFIN Tanácsnak, majd 2006 második félévében az Európai Parlamentnek még meg kell vizsgálnia.A GEH költségvetésének a javasolt összegre történő emelése alapfeltétel ahhoz, hogy a GEH kellő számú alkalmazottat tudjon felvenni, és végezni tudja a ráruházott tevékenységeket. A tevékenységi körök fokozatos átruházásának köszönhetően a GKV költségvetéséből megtakarított összeg minden bizonnyal teljes mértékben fedezi majd a GEH költségvetési emelését, és ez meg kell, hogy győzze a parlamenti képviselőket arról, hogy az átruházási művelet során helyesen kerülnek felhasználásra az európai pénzek, még akkor is, ha a gyakorlatban a szóban forgó pénzösszeg más költségvetési forrásból származik. |
| --- | --- |

3.8.3

A GEH 2006-ra vonatkozó költségvetésében viszont figyelembe kell venni a 2006 folyamán esedékes újabb személyzeti felvételeket, ezért itt emelésre van szükség. A 2006-ra szóló, körülbelül 8 millió eurós összegű új költségvetés tervezetét (a 2005-ben eredetileg megszavazott 5 millió eurós 2006-os költségvetés helyett) a GEH Igazgatási Tanácsa 2006. január 23-án fogadta el. A felülvizsgált költségvetés tervezetét ezután az ECOFIN Tanácsnak, majd 2006 második félévében az Európai Parlamentnek még meg kell vizsgálnia.A GEH költségvetésének a javasolt összegre történő emelése alapfeltétel ahhoz, hogy a GEH kellő számú alkalmazottat tudjon felvenni, és végezni tudja a ráruházott tevékenységeket. A tevékenységi körök fokozatos átruházásának köszönhetően a GKV költségvetéséből megtakarított összeg minden bizonnyal teljes mértékben fedezi majd a GEH költségvetési emelését, és ez meg kell, hogy győzze a parlamenti képviselőket arról, hogy az átruházási művelet során helyesen kerülnek felhasználásra az európai pénzek, még akkor is, ha a gyakorlatban a szóban forgó pénzösszeg más költségvetési forrásból származik.

| 3.8.4 | A GKV felszámolási költségeit (ez alatt a felszámolási műveletekhez szükséges személyzet fenntartásának költségei értendők) és az eszközállomány átruházásának adóügyi – különösen a hozzáadottérték-adót (például az átruházási jogokkal kapcsolatban) érintő – anyagi vonatkozásait mihamarabb fel kell mérni. Mivel a GKV-t a belga hatóságok a belga jog értelmében nem kereskedelmi szervezetnek, hanem jogi személynek ismerik el (az egyesületekhez hasonlóan) – és erről „megnyugtató levelet” is küldtek –, a felszámolás után megmaradó összeg után semmilyen adót nem vethetnek ki. Az adólevonás tehát bizonyára igen alacsony lesz, annál is inkább, mivel az alapok java része a felszámolás előtt átruházásra kerül. Világos, hogy az effajta kérdésekre fel kell készülni, hogy ne érjen kellemetlen meglepetés. |
| --- | --- |

3.8.4

A GKV felszámolási költségeit (ez alatt a felszámolási műveletekhez szükséges személyzet fenntartásának költségei értendők) és az eszközállomány átruházásának adóügyi – különösen a hozzáadottérték-adót (például az átruházási jogokkal kapcsolatban) érintő – anyagi vonatkozásait mihamarabb fel kell mérni. Mivel a GKV-t a belga hatóságok a belga jog értelmében nem kereskedelmi szervezetnek, hanem jogi személynek ismerik el (az egyesületekhez hasonlóan) – és erről „megnyugtató levelet” is küldtek –, a felszámolás után megmaradó összeg után semmilyen adót nem vethetnek ki. Az adólevonás tehát bizonyára igen alacsony lesz, annál is inkább, mivel az alapok java része a felszámolás előtt átruházásra kerül. Világos, hogy az effajta kérdésekre fel kell készülni, hogy ne érjen kellemetlen meglepetés.

3.9   A koncessziós szerződéssel kapcsolatos tárgyalások és a műszaki tevékenységek véglegesítése

| 3.9.1 | A GKV 2006-os felülvizsgált költségvetése lehetővé teszi számára a koncessziós szerződéssel kapcsolatos tárgyalások folytatását, törekedve arra, hogy azok 2006. december 31-ig lezáruljanak, mindemellett elsőbbségben részesíti a szaktudás átadását a GEH-nek, valamint a GEH bevonását a tárgyalásokba abban az ütemben, ahogyan a hatásköre is növekszik. |
| --- | --- |

3.9.1

A GKV 2006-os felülvizsgált költségvetése lehetővé teszi számára a koncessziós szerződéssel kapcsolatos tárgyalások folytatását, törekedve arra, hogy azok 2006. december 31-ig lezáruljanak, mindemellett elsőbbségben részesíti a szaktudás átadását a GEH-nek, valamint a GEH bevonását a tárgyalásokba abban az ütemben, ahogyan a hatásköre is növekszik.

| 3.9.2 | Fontos kiemelni, hogy a GKV és a GEH különböző ellenőrző szerveinek beszámolói szerint ha a tárgyalások nem fejeződnek be 2006. december 31-ig, akkor azok irányítása 2007. január 1-jétől a GEH hatáskörébe kerül. |
| --- | --- |

3.9.2

Fontos kiemelni, hogy a GKV és a GEH különböző ellenőrző szerveinek beszámolói szerint ha a tárgyalások nem fejeződnek be 2006. december 31-ig, akkor azok irányítása 2007. január 1-jétől a GEH hatáskörébe kerül.

| 3.9.3 | A GKV-nak ezenkívül eljárást vagy cselekvési tervet kell kidolgoznia a műszaki akták lezárására és a műszaki dokumentáció véglegesítésére a GKV megszűnésének időpontja előtt. |
| --- | --- |

3.9.3

A GKV-nak ezenkívül eljárást vagy cselekvési tervet kell kidolgoznia a műszaki akták lezárására és a műszaki dokumentáció véglegesítésére a GKV megszűnésének időpontja előtt.

| 3.9.4 | Azt, hogy mi lesz az ESA szerepe és felelősségi köre a rendszer átadási és jóváhagyási szakaszában, valamint a rendszer jóváhagyását követő műszaki fejlesztésével és a működési körülmények fenntartásával kapcsolatban, a GEH és az ESA közötti keretszerződésben kell meghatározni. Az ESA a GEH Igazgatási Tanácsában ugyanis megfigyelői szerepet tölt be, nem pedig tag lesz, mint a GKV közgyűlésében, így a döntéshozatalban sem játszhat annyira aktív szerepet. A GEH-rendelet előirányozza, hogy az ESA-val folytatott együttműködés során – adott esetben (5) – a legteljesebb mértékben ki kell használni az Európai Közösség és az ESA között 2003. november 25-én létrejött keretmegállapodás által nyújtott lehetőségeket, és hogy az ESA-t fel lehet kérni arra, hogy műszaki és tudományos segítséget nyújtson a Hatóságnak (6). Mindenesetre a 2006-os év vége előtt az Ellenőrzési Hatóság és az ESA között megállapodást kell kötni a fejlesztési időszak végével kapcsolatos tevékenységekről, és 2008 körül még egyet az Ellenőrzési Hatóság és az ESA közötti kapcsolat megszervezésére a fejlesztési időszak vége utánra, a rendszer átadási és jóváhagyási szakaszára és azon túl, esetleg az üzemeltetési szakaszra nézve. |
| --- | --- |

3.9.4

Azt, hogy mi lesz az ESA szerepe és felelősségi köre a rendszer átadási és jóváhagyási szakaszában, valamint a rendszer jóváhagyását követő műszaki fejlesztésével és a működési körülmények fenntartásával kapcsolatban, a GEH és az ESA közötti keretszerződésben kell meghatározni. Az ESA a GEH Igazgatási Tanácsában ugyanis megfigyelői szerepet tölt be, nem pedig tag lesz, mint a GKV közgyűlésében, így a döntéshozatalban sem játszhat annyira aktív szerepet. A GEH-rendelet előirányozza, hogy az ESA-val folytatott együttműködés során – adott esetben (5) – a legteljesebb mértékben ki kell használni az Európai Közösség és az ESA között 2003. november 25-én létrejött keretmegállapodás által nyújtott lehetőségeket, és hogy az ESA-t fel lehet kérni arra, hogy műszaki és tudományos segítséget nyújtson a Hatóságnak (6). Mindenesetre a 2006-os év vége előtt az Ellenőrzési Hatóság és az ESA között megállapodást kell kötni a fejlesztési időszak végével kapcsolatos tevékenységekről, és 2008 körül még egyet az Ellenőrzési Hatóság és az ESA közötti kapcsolat megszervezésére a fejlesztési időszak vége utánra, a rendszer átadási és jóváhagyási szakaszára és azon túl, esetleg az üzemeltetési szakaszra nézve.

4.   Más, további megfontolandó elemek: A felbocsátó államok nemzetközi felelőssége a Galileo-konstelláció műholdjaira vonatkozóan

| 4.1 | Az IOV-szakaszban fellőtt műholdak jelenleg az ESA tulajdonát képezik (az ESA GalileoSat programjának keretében kifejlesztett műholdak). Ezeket is át kell ruházni a GEH tulajdonába a Föld körüli pályán végzett jóváhagyási szakasz befejeződés után. |
| --- | --- |

4.1

Az IOV-szakaszban fellőtt műholdak jelenleg az ESA tulajdonát képezik (az ESA GalileoSat programjának keretében kifejlesztett műholdak). Ezeket is át kell ruházni a GEH tulajdonába a Föld körüli pályán végzett jóváhagyási szakasz befejeződés után.

| 4.2 | A GKV és az ESA közötti megállapodás értelmében az ESA felel az IOV-szakaszban az első műholdak felbocsátásáért és azoknak az ENSZ-nél (a bécsi székhelyű Világűrügyek Hivatalánál) történő nyilvántartásba vételéért. A konstelláció első műholdjának (GIOVE–A) felbocsátását 2005 decemberében a Starsem cég végezte a Bajkonur űrállomásról, egy Szojuz–ST rakéta segítségével. |
| --- | --- |

4.2

A GKV és az ESA közötti megállapodás értelmében az ESA felel az IOV-szakaszban az első műholdak felbocsátásáért és azoknak az ENSZ-nél (a bécsi székhelyű Világűrügyek Hivatalánál) történő nyilvántartásba vételéért. A konstelláció első műholdjának (GIOVE–A) felbocsátását 2005 decemberében a Starsem cég végezte a Bajkonur űrállomásról, egy Szojuz–ST rakéta segítségével.

| 4.3 | A gyakorlatban az ESA-nak ugyanúgy kellene eljárnia, mint a külső felek nevében készített műholdak tulajdonjogának átruházásakor, ahogyan az például a Meteosat, illetve a Metop esetében is történt (ESA–Eumetsat átruházás). A már Föld körüli pályára állított műholdak tulajdonjogának átruházásáról azután értesíteni kell az illetékes hatóságokat. |
| --- | --- |

4.3

A gyakorlatban az ESA-nak ugyanúgy kellene eljárnia, mint a külső felek nevében készített műholdak tulajdonjogának átruházásakor, ahogyan az például a Meteosat, illetve a Metop esetében is történt (ESA–Eumetsat átruházás). A már Föld körüli pályára állított műholdak tulajdonjogának átruházásáról azután értesíteni kell az illetékes hatóságokat.

| 4.4 | Az 1967-es, világűrről szóló szerződés és az 1972-ben kötött, a nemzetközi felelősségről szóló egyezmény rendelkezéseire való tekintettel fel kell vetni a felbocsátásra és a már pályára állított Galileo-műholdak használatára vonatkozó felelősség kérdését. |
| --- | --- |

4.4

Az 1967-es, világűrről szóló szerződés és az 1972-ben kötött, a nemzetközi felelősségről szóló egyezmény rendelkezéseire való tekintettel fel kell vetni a felbocsátásra és a már pályára állított Galileo-műholdak használatára vonatkozó felelősség kérdését.

| 4.5 | Figyelembe véve mindazokat a különböző kritériumokat, amelyek alapján egy államot „felbocsátó államnak” lehet minősíteni, amely nemzetközi felelősséget vállalhat az akár a Földön keletkezett, akár a keringési pályán, űrobjektumok által okozott károkért, az ESA „felbocsátó államnak” tekinthető, mivel olyan „állam”, amely az IOV-szakaszban a műholdak felbocsáttatását intézi, és a felbocsátást végző céggel megköti a felbocsátási szerződést. |
| --- | --- |

4.5

Figyelembe véve mindazokat a különböző kritériumokat, amelyek alapján egy államot „felbocsátó államnak” lehet minősíteni, amely nemzetközi felelősséget vállalhat az akár a Földön keletkezett, akár a keringési pályán, űrobjektumok által okozott károkért, az ESA „felbocsátó államnak” tekinthető, mivel olyan „állam”, amely az IOV-szakaszban a műholdak felbocsáttatását intézi, és a felbocsátást végző céggel megköti a felbocsátási szerződést.

| 4.6 | Hasonlóképpen felmerülhet a kérdés, hogy vajon Belgium nem tekinthető-e felbocsátó államnak, mivel a GKV – amely jelentős részt vállalt a műholdak kifejlesztésében és azok felbocsátásában a IOV-szakaszban – az ő jogi fennhatósága alá tartozik (a GKV székhelye Brüsszelben van). A belga nemzeti jogot tekintve úgy tűnik, hogy a belga szövetségi állam csak a saját területéről, illetve a belga állam tulajdonában levő, fennhatósága alá tartozó vagy irányítása alatt álló létesítményekről indított űrtevékenységekért felelős (7), a jelen esetben pedig nem ez a helyzet. A nemzetközi jog szempontjából a kérdés azonban továbbra is nyitva áll. |
| --- | --- |

4.6

Hasonlóképpen felmerülhet a kérdés, hogy vajon Belgium nem tekinthető-e felbocsátó államnak, mivel a GKV – amely jelentős részt vállalt a műholdak kifejlesztésében és azok felbocsátásában a IOV-szakaszban – az ő jogi fennhatósága alá tartozik (a GKV székhelye Brüsszelben van). A belga nemzeti jogot tekintve úgy tűnik, hogy a belga szövetségi állam csak a saját területéről, illetve a belga állam tulajdonában levő, fennhatósága alá tartozó vagy irányítása alatt álló létesítményekről indított űrtevékenységekért felelős (7), a jelen esetben pedig nem ez a helyzet. A nemzetközi jog szempontjából a kérdés azonban továbbra is nyitva áll.

| 4.7 | Másfelől viszont a GKV feloszlatásának és a tevékenységi körök GKV és GEH közötti átruházásának befejeztével a GEH lesz az a szerv, amelynek nevében a műholdak felbocsátására sor kerül, és ezen a jogcímen a hozzá kapcsolódó nemzetközi jogi személy is tekinthető felbocsátó államnak. Következésképpen ki kell elemezni az „uniós felbocsátó állam” minősítést, nemcsak az IOV-szakaszban fellőtt műholdakra nézve, de az üzembehelyezési és üzemeltetési szakasz során a Galileo-konstelláció többi műholdjára nézve is. |
| --- | --- |

4.7

Másfelől viszont a GKV feloszlatásának és a tevékenységi körök GKV és GEH közötti átruházásának befejeztével a GEH lesz az a szerv, amelynek nevében a műholdak felbocsátására sor kerül, és ezen a jogcímen a hozzá kapcsolódó nemzetközi jogi személy is tekinthető felbocsátó államnak. Következésképpen ki kell elemezni az „uniós felbocsátó állam” minősítést, nemcsak az IOV-szakaszban fellőtt műholdakra nézve, de az üzembehelyezési és üzemeltetési szakasz során a Galileo-konstelláció többi műholdjára nézve is.

| 4.8 | Az üzembehelyezési és üzemeltetési szakasz során az az állam viseli a felelősséget, amelynek területén a konstellációért felelős és a felbocsátást is végző cég (a koncesszió birtokosa) székhelye található. Mivel a koncesszióbirtokos székhelye a koncessziós szerződést aláíró felek között létrejött 2005. december 5-i megállapodás szerint Franciaország (Toulouse), ezen a jogcímen a felelősség Franciaországé. |
| --- | --- |

4.8

Az üzembehelyezési és üzemeltetési szakasz során az az állam viseli a felelősséget, amelynek területén a konstellációért felelős és a felbocsátást is végző cég (a koncesszió birtokosa) székhelye található. Mivel a koncesszióbirtokos székhelye a koncessziós szerződést aláíró felek között létrejött 2005. december 5-i megállapodás szerint Franciaország (Toulouse), ezen a jogcímen a felelősség Franciaországé.

| 4.9 | Végül pedig az az ország is tekinthető felbocsátó országnak, amelynek fennhatósága alá tartozik a felbocsátást végző cég, valamint esetlegesen az az ország is, amelynek területén a létesítményeket igénybe veszik. Ha a kiválasztott vállalat az Arianespace francia társaság lesz, Franciaországot tekinthetjük majd felbocsátó államnak. |
| --- | --- |

4.9

Végül pedig az az ország is tekinthető felbocsátó országnak, amelynek fennhatósága alá tartozik a felbocsátást végző cég, valamint esetlegesen az az ország is, amelynek területén a létesítményeket igénybe veszik. Ha a kiválasztott vállalat az Arianespace francia társaság lesz, Franciaországot tekinthetjük majd felbocsátó államnak.

| 4.10 | Tekintettel arra, hogy több felbocsátó állam is részt vehet, tisztázni kell a különböző vállalatok közötti kapcsolatokat a felelősség szempontjából, valamint a felbocsátás során vagy a műholdak élettartama alatt keletkezett károk esetére a kockázat megoszlását a különböző felbocsátó államok között. |
| --- | --- |

4.10

Tekintettel arra, hogy több felbocsátó állam is részt vehet, tisztázni kell a különböző vállalatok közötti kapcsolatokat a felelősség szempontjából, valamint a felbocsátás során vagy a műholdak élettartama alatt keletkezett károk esetére a kockázat megoszlását a különböző felbocsátó államok között.

| 4.11 | Megjegyzendő, hogy az ESA és Franciaország között már létrejött megállapodás (a Guyanai Űrközpontról szóló megállapodások). Ez a megállapodás a nemzetközi felelősségről is tartalmaz záradékokat – mégpedig az Arianespace által végzett felbocsátások esetére –, amelyek ránézésre a Galileo programra is alkalmazhatók. Továbbra is nyitva áll az a kérdés, hogy a Föld körüli pályára állított műholdak élettartama során hogyan oszlik meg a felbocsátó államok nemzetközi felelőssége, és felmerülhet egy ad hoc megállapodás létrehozatalának lehetősége is Franciaország és a többi felbocsátó állam (ESA, Belgium, EU) között. |
| --- | --- |

4.11

Megjegyzendő, hogy az ESA és Franciaország között már létrejött megállapodás (a Guyanai Űrközpontról szóló megállapodások). Ez a megállapodás a nemzetközi felelősségről is tartalmaz záradékokat – mégpedig az Arianespace által végzett felbocsátások esetére –, amelyek ránézésre a Galileo programra is alkalmazhatók. Továbbra is nyitva áll az a kérdés, hogy a Föld körüli pályára állított műholdak élettartama során hogyan oszlik meg a felbocsátó államok nemzetközi felelőssége, és felmerülhet egy ad hoc megállapodás létrehozatalának lehetősége is Franciaország és a többi felbocsátó állam (ESA, Belgium, EU) között.

Felhasznált dokumentumok

| 1) | A Tanács 1999. július 19-i állásfoglalása „Európa bevonása a műholdas navigációs szolgáltatások új generációjába – Galileo – meghatározási szakasz” címmel (199/C 221/01) |
| --- | --- |

1)

A Tanács 1999. július 19-i állásfoglalása „Európa bevonása a műholdas navigációs szolgáltatások új generációjába – Galileo – meghatározási szakasz” címmel (199/C 221/01)

| 2) | A Tanács 1998. 06. 18-i 98/434/EK határozata, HL L 194., 1998.7.10. 15. o. |
| --- | --- |

2)

A Tanács 1998. 06. 18-i 98/434/EK határozata, HL L 194., 1998.7.10. 15. o.

| 3) | A Tanács 2002. május 21-i 876/2002/EK rendelete a Galileo Közös Vállalkozás létrehozásáról (mellékletben a GKV alapszabálya) |
| --- | --- |

3)

A Tanács 2002. május 21-i 876/2002/EK rendelete a Galileo Közös Vállalkozás létrehozásáról (mellékletben a GKV alapszabálya)

| 4) | A Tanács 2001/264/EK határozata (2001. március 19.) a Tanács biztonsági szabályzatának elfogadásáról – HL L 101., 2001.4.11. |
| --- | --- |

4)

A Tanács 2001/264/EK határozata (2001. március 19.) a Tanács biztonsági szabályzatának elfogadásáról – HL L 101., 2001.4.11.

| 5) | A Galileo Közös Vállalkozás (GKV) és az ESA között létrejött megállapodás – ESA/C(2002)51, rev 1, 2002. április 23. |
| --- | --- |

5)

A Galileo Közös Vállalkozás (GKV) és az ESA között létrejött megállapodás – ESA/C(2002)51, rev 1, 2002. április 23.

| 6) | A Galileo Közös Vállalkozás szervezési és döntéshozatali folyamata – ESA/PB-NAV(2003)20, 2003. szeptember 5. |
| --- | --- |

6)

A Galileo Közös Vállalkozás szervezési és döntéshozatali folyamata – ESA/PB-NAV(2003)20, 2003. szeptember 5.

| 7) | A Tanács 1321/2004/EK rendelete (2004. július 12.) az európai műholdas rádiónavigációs programokat üzemeltető struktúrák létrehozásáról |
| --- | --- |

7)

A Tanács 1321/2004/EK rendelete (2004. július 12.) az európai műholdas rádiónavigációs programokat üzemeltető struktúrák létrehozásáról

| 8) | Az Európai Bizottság közleménye: Az európai szabályozási ügynökségek keretbe foglalása, COM(2002) 718 final, 2002. 12. 11. |
| --- | --- |

8)

Az Európai Bizottság közleménye: Az európai szabályozási ügynökségek keretbe foglalása, COM(2002) 718 final, 2002. 12. 11.

| 9) | Megállapodás az EU és Kína között – 2003. október 30. |
| --- | --- |

9)

Megállapodás az EU és Kína között – 2003. október 30.

| 10) | Megállapodás az EU és Izrael között – 2004. július 13. |
| --- | --- |

10)

Megállapodás az EU és Izrael között – 2004. július 13.

| 11) | Megállapodás a GKV és az NRSCC között – 2004. október 9. |
| --- | --- |

11)

Megállapodás a GKV és az NRSCC között – 2004. október 9.

| 12) | Megállapodás a GKV és a MATIMOP között – 2005. szeptember 6. |
| --- | --- |

12)

Megállapodás a GKV és a MATIMOP között – 2005. szeptember 6.

| 13) | Megállapodás a GKV és az NRSCC részéről az ESA között – 2004. október 9. |
| --- | --- |

13)

Megállapodás a GKV és az NRSCC részéről az ESA között – 2004. október 9.

| 14) | Megállapodás a GKV és a MATIMOP részéről az ESA között – 2005. október 18. |
| --- | --- |

14)

Megállapodás a GKV és a MATIMOP részéről az ESA között – 2005. október 18.

| 15) | A Galileo Közös Vállalkozás új tagjainak jogai és kötelességei – ESA/PB-NAV(2004)18 rev.2., 2004. június 23. |
| --- | --- |

15)

A Galileo Közös Vállalkozás új tagjainak jogai és kötelességei – ESA/PB-NAV(2004)18 rev.2., 2004. június 23.

| 16) | Galileo – szellemi tulajdonjogok birtoklása és védelme – ESA/PB-NAV(2004)26, 2004. 09. 23. |
| --- | --- |

16)

Galileo – szellemi tulajdonjogok birtoklása és védelme – ESA/PB-NAV(2004)26, 2004. 09. 23.

| 17) | Szellemi tulajdonjogok a Galileo programban – GJU-EXC-2004-50, 2004. 09. 02. |
| --- | --- |

17)

Szellemi tulajdonjogok a Galileo programban – GJU-EXC-2004-50, 2004. 09. 02.

| 18) | Megállapodás a jövőbeli Galileo-koncesszió partnerei között, 2005. december 5. |
| --- | --- |

18)

Megállapodás a jövőbeli Galileo-koncesszió partnerei között, 2005. december 5.

| 19) | Terv a GKV és a GEH között a tevékenységi körök átruházására és a szaktudás átadására (GJU-ADB-2005-13 rev, 2006. február 11.) |
| --- | --- |

19)

Terv a GKV és a GEH között a tevékenységi körök átruházására és a szaktudás átadására (GJU-ADB-2005-13 rev, 2006. február 11.)

| 20) | Az Európai Bizottság közleménye az Európai Parlament és a Tanács részére: „Az EGNOS program beépítése a Galileo programba” – COM(2003) 123 final, 2003. 03. 19. |
| --- | --- |

20)

Az Európai Bizottság közleménye az Európai Parlament és a Tanács részére: „Az EGNOS program beépítése a Galileo programba” – COM(2003) 123 final, 2003. 03. 19.

| 21) | Az ESA és az Európai Közösség között 2003. november 25-én aláírt keretmegállapodás – ESA/C-M(2004)4. |
| --- | --- |

21)

Az ESA és az Európai Közösség között 2003. november 25-én aláírt keretmegállapodás – ESA/C-M(2004)4.

| 22) | EGSZB-vélemény: „Az európai műholdas rádiónavigációs program (GALILEO)” – TEN/077 (2001. 09. 12.) |
| --- | --- |

22)

EGSZB-vélemény: „Az európai műholdas rádiónavigációs program (GALILEO)” – TEN/077 (2001. 09. 12.)

| 23) | EGSZB-vélemény: „Javaslat tanácsi rendeletre GALILEO közös vállalkozás alapításáról” (COM(2001)336 final – 2001/0136 CNS) – TEN/089 (2001. 11. 28.) |
| --- | --- |

23)

EGSZB-vélemény: „Javaslat tanácsi rendeletre GALILEO közös vállalkozás alapításáról” (COM(2001)336 final – 2001/0136 CNS) – TEN/089 (2001. 11. 28.)

| 24) | EGSZB-vélemény: „A Bizottságnak az Európai Parlament és a Tanács részére megküldött Közleményéről – A GALILEO kutatási program helyzetjelentése 2004. év elején” (COM(2004)112 final) – TEN/179 (2004. 06. 20.) |
| --- | --- |

24)

EGSZB-vélemény: „A Bizottságnak az Európai Parlament és a Tanács részére megküldött Közleményéről – A GALILEO kutatási program helyzetjelentése 2004. év elején” (COM(2004)112 final) – TEN/179 (2004. 06. 20.)

| 25) | EGSZB-vélemény: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az európai műholdas rádiónavigációs program kiépítési és üzemeltetési szakaszainak megvalósításáról” (COM(2004)477 final – 2004/0156 (COD) – TEN/203 (2005. 02. 09.)). |
| --- | --- |

25)

EGSZB-vélemény: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az európai műholdas rádiónavigációs program kiépítési és üzemeltetési szakaszainak megvalósításáról” (COM(2004)477 final – 2004/0156 (COD) – TEN/203 (2005. 02. 09.)).

Brüsszel, 2006. szeptember 13.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Setting-up of the Galileo Supervisory Authority (A Galileo Ellenőrzési Hatóság létrehozása). Vitairat a Végrehajtási Bizottság 2004. június 24-i ülésére, TREN E/4/OO/bp D 11090 (2004), 2004. június 24., 1. oldal.

1

Setting-up of the Galileo Supervisory Authority

(2)  Itt emlékeztetünk arra, hogy a GKV tevékenységeinek befejezési időpontjául eredetileg 2006. május 28-át tűzték ki (lásd fentebb, a GKV időtartamáról szóló részt).

2

(3)  A nem uniós országok Galileo programban való részvételéről az EU által a tagállamok nevében megtárgyalt és elfogadott nemzetközi egyezmények rendelkeznek. Ezeknek a megállapodásoknak a rendelkezéseit a Tanács megbízásából az Európai Bizottság tárgyalja meg. Az első megállapodást 2003 októberében Kínával kötötték, és jelenleg a tagállamok jóváhagyására vár. Ezek a megállapodások arra kérik a nem uniós tagállamokat, hogy jelöljenek ki egy vállalatot, amely a GKV-ból tőkerészt vállal. (lásd fent – Nemzetközi együttműködés).

3

(4)  Ebben a tárgyban az Európai Bizottság két tájékoztató feljegyzést is készített a GKV közgyűlésének tagjai részére: „Changes to the GJU Statutes and GJU/GSA transfer” (Változások a GKV alapszabályában és a GKV/GEH átruházási folyamat) TREN B5 D(2006), 2006. január 18. és „Envisaged changes to the GSA Regulation and GJU/GSA transfer” (Tervezett változások a GEH alapszabályában és a GKV/GEH átruházási folyamat) TREN B5 D(2006), 2006. január 19.

4

„Changes to the GJU Statutes and GJU/GSA transfer”

„Envisaged changes to the GSA Regulation and GJU/GSA transfer”

(5)  A GEH-rendelet 12. preambulumbekezdése.

5

(6)  A GEH-rendelet 2.2. cikke.

6

(7)  A felbocsátással, repüléssel, és űrobjektumok irányításával kapcsolatos tevékenységekről szóló, 2005. szeptember 17-i belga törvény. Megjelent a Moniteur2005. november 16-i, 348. számában. A törvény 2. cikkének (1) bekezdése így rendelkezik: „A jelen törvény hatálya alá tartozik minden, fizikai vagy jogi személy által a belga állam jogi fennhatósága vagy irányítása alá helyezett övezetekben, illetve a belga állam tulajdonában lévő, fennhatósága alá tartozó vagy irányítása alatt álló létesítmények, ingó és ingatlan tárgyak útján végzett, felbocsátással, repüléssel, illetve űrobjektumok irányításával kapcsolatos tevékenység.”

7

Moniteur

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/218 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/218

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „A Bizottság közleménye a belvízi szállítás előmozdításáról: »NAIADES« – Integrált európai cselekvési program a belvízi szállítás érdekében”

COM(2006) 6 final

(2006/C 318/35)

2006. február 3-án az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó Szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyban:

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció véleményét 2006. szeptember 4-én elfogadta. (Előadó: Jan SIMONS.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. szeptember 13–14-én tartott 429. plenáris ülésén (a szeptember 14-i ülésnapon) 64 szavazattal 2 ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta a következő véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Feltétlenül szükséges a belvízi szállítás helyzetének megerősítése az átdolgozott fehér könyv keretében európai belvízi hajózási politika kidolgozásán keresztül. Az egyenlő feltételek érvényesülésének megvalósítása, a meglévő infrastrukturális és intézményi problémák megszüntetése a szükséges politikai támogatás megadásával együtt a jövőbeli fejlődés előfeltétele ezen a közlekedési területen. |
| --- | --- |

1.1

Feltétlenül szükséges a belvízi szállítás helyzetének megerősítése az átdolgozott fehér könyv keretében európai belvízi hajózási politika kidolgozásán keresztül. Az egyenlő feltételek érvényesülésének megvalósítása, a meglévő infrastrukturális és intézményi problémák megszüntetése a szükséges politikai támogatás megadásával együtt a jövőbeli fejlődés előfeltétele ezen a közlekedési területen.

| 1.2 | A javasolt „INTEGRÁLT EURÓPAI CSELEKVÉSI PROGRAM A BELVÍZI SZÁLLÍTÁS ÉRDEKÉBEN” a belvízi közlekedés fejlesztéséhez szilárd alapot biztosító kezdeményezésnek tekinthető. Az ágazatban rejlő lehetőségek teljes körű kihasználása érdekében a javasolt intézkedéseket – figyelembe véve a javaslattal kapcsolatosan az EGSZB által kinyilvánított észrevételeket is – késedelem nélkül végre kell hajtani. |
| --- | --- |

1.2

A javasolt „INTEGRÁLT EURÓPAI CSELEKVÉSI PROGRAM A BELVÍZI SZÁLLÍTÁS ÉRDEKÉBEN” a belvízi közlekedés fejlesztéséhez szilárd alapot biztosító kezdeményezésnek tekinthető. Az ágazatban rejlő lehetőségek teljes körű kihasználása érdekében a javasolt intézkedéseket – figyelembe véve a javaslattal kapcsolatosan az EGSZB által kinyilvánított észrevételeket is – késedelem nélkül végre kell hajtani.

| 1.3 | Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság elhanyagolta az EGSZB által a szociális politikáról szóló véleményében (1) megfogalmazott ajánlásokat. Ezen ajánlások alkalmazása során alaposabb egyeztetés szükséges a különböző érintett főigazgatóságok között ahhoz, hogy minden lényeges szempontot megfelelő módon mérlegeljenek és érvényre juttassanak. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság elhanyagolta az EGSZB által a szociális politikáról szóló véleményében (1) megfogalmazott ajánlásokat. Ezen ajánlások alkalmazása során alaposabb egyeztetés szükséges a különböző érintett főigazgatóságok között ahhoz, hogy minden lényeges szempontot megfelelő módon mérlegeljenek és érvényre juttassanak.

| 1.4 | Az európai belvízi szállítás jogi keretét nagy vonalakban a Rajnai Hajózási Központi Bizottság (CCNR) dolgozta ki. Az adminisztratív és szabályozási keret javítása céljából a Rajna és a Duna hajózási bizottságai, különösen a CCNR, már tettek erőfeszítéseket a személyzetet, a hajókat, a kapitányok képesítését és a felelősségvállalást illető jogszabályok harmonizálása érdekében. Ezért a két hajózási bizottságnak mint fontos szereplőnek is helyet kell kapnia a közleményben az eszközök táblázatában. |
| --- | --- |

1.4

Az európai belvízi szállítás jogi keretét nagy vonalakban a Rajnai Hajózási Központi Bizottság (CCNR) dolgozta ki. Az adminisztratív és szabályozási keret javítása céljából a Rajna és a Duna hajózási bizottságai, különösen a CCNR, már tettek erőfeszítéseket a személyzetet, a hajókat, a kapitányok képesítését és a felelősségvállalást illető jogszabályok harmonizálása érdekében. Ezért a két hajózási bizottságnak mint fontos szereplőnek is helyet kell kapnia a közleményben az eszközök táblázatában.

| 1.5 | Az EGSZB felszólítja az Európai Bizottságot, hogy a belvízi utasszállítók felelősségvállalását ne vesse alá új rendszernek, amint az Európai Bizottságnak a tengeri és belvízi utasszállítók baleseti felelősségéről szóló tanácsi és parlamenti rendeletre tett javaslatában (COM(2005) 592) áll. „A belvízi hajózás páneurópai szabályozása” című saját kezdeményezésű véleményére utalva az EGSZB inkább az e téren már megkötött nemzetközi egyezmény (2) újratárgyalását ajánlja, amelyet a hajózási bizottságok már megkezdtek. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB felszólítja az Európai Bizottságot, hogy a belvízi utasszállítók felelősségvállalását ne vesse alá új rendszernek, amint az Európai Bizottságnak a tengeri és belvízi utasszállítók baleseti felelősségéről szóló tanácsi és parlamenti rendeletre tett javaslatában (COM(2005) 592) áll. „A belvízi hajózás páneurópai szabályozása” című saját kezdeményezésű véleményére utalva az EGSZB inkább az e téren már megkötött nemzetközi egyezmény (2) újratárgyalását ajánlja, amelyet a hajózási bizottságok már megkezdtek.

| 1.6 | A belvízi hajózás előtérbe kerülése nemcsak a szállítási lánc környezeti teljesítményének javulásához vezet, hanem az általános értelemben vett fenntartható közlekedéshez is hozzájárul. Ezért elegendő pénzügyi és adóügyi eszközt kell rendelkezésre bocsátani ahhoz, hogy létrejöjjenek beruházások ebbe a szállítási ágba, és hogy minden lehetőség kihasználható legyen. |
| --- | --- |

1.6

A belvízi hajózás előtérbe kerülése nemcsak a szállítási lánc környezeti teljesítményének javulásához vezet, hanem az általános értelemben vett fenntartható közlekedéshez is hozzájárul. Ezért elegendő pénzügyi és adóügyi eszközt kell rendelkezésre bocsátani ahhoz, hogy létrejöjjenek beruházások ebbe a szállítási ágba, és hogy minden lehetőség kihasználható legyen.

| 1.7 | Európai szintű, konstruktív szociális párbeszéd révén ki kell dolgozni egy stratégiát a belvízi hajózásban dolgozni szándékozó munkavállalók megtalálására, valamint a minden tagállamban hasonló szociális és munkakörülmények megteremtésére. Ugyanakkor be kell ruházni a belvízi hajózással kapcsolatos képzésekbe és szakmai gyakorlatokba, hogy perspektívát és karrierlehetőségeket nyújthassunk a kiképzendő személyzetnek. |
| --- | --- |

1.7

Európai szintű, konstruktív szociális párbeszéd révén ki kell dolgozni egy stratégiát a belvízi hajózásban dolgozni szándékozó munkavállalók megtalálására, valamint a minden tagállamban hasonló szociális és munkakörülmények megteremtésére. Ugyanakkor be kell ruházni a belvízi hajózással kapcsolatos képzésekbe és szakmai gyakorlatokba, hogy perspektívát és karrierlehetőségeket nyújthassunk a kiképzendő személyzetnek.

| 1.8 | A belvízi szállítás megbízható, biztonságos, környezetbarát és olcsó szállítási mód. A hagyományos gondolkodásmódok megváltoztatása érdekében támogatni kell annak tudatosítását és népszerűsítését, milyen tényleges potenciállal rendelkezik az ágazat a minőséget és a megbízhatóságot illetően. |
| --- | --- |

1.8

A belvízi szállítás megbízható, biztonságos, környezetbarát és olcsó szállítási mód. A hagyományos gondolkodásmódok megváltoztatása érdekében támogatni kell annak tudatosítását és népszerűsítését, milyen tényleges potenciállal rendelkezik az ágazat a minőséget és a megbízhatóságot illetően.

| 1.9 | Garantálni kell az infrastruktúra tagállamok általi megfelelő karbantartását, valamint a szükséges pénzügyi támogatás biztosítását a TEN-T elsőbbségi listáiban meghatározott elsőbbséget élvező belvízi projektek azonnali megvalósításával együtt, beleértve ezeknek a projekteknek a TEN-T átdolgozott útmutatásaiban szereplő maximális támogatását is. A belvízi szállítási projektek európai koordinátorának a TEN-T elsőbbségi tengelyek és projektek (18. Rajna/Maase-Majna-Duna belvízi közlekedési tengely és 30. Szajna-Schelde belvízi hajózási útvonal) listájában meghatározottak szerinti kinevezésével támogatni kell az akadályok megszüntetését. |
| --- | --- |

1.9

Garantálni kell az infrastruktúra tagállamok általi megfelelő karbantartását, valamint a szükséges pénzügyi támogatás biztosítását a TEN-T elsőbbségi listáiban meghatározott elsőbbséget élvező belvízi projektek azonnali megvalósításával együtt, beleértve ezeknek a projekteknek a TEN-T átdolgozott útmutatásaiban szereplő maximális támogatását is. A belvízi szállítási projektek európai koordinátorának a TEN-T elsőbbségi tengelyek és projektek (18. Rajna/Maase-Majna-Duna belvízi közlekedési tengely és 30. Szajna-Schelde belvízi hajózási útvonal) listájában meghatározottak szerinti kinevezésével támogatni kell az akadályok megszüntetését.

| 1.10 | Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy egy megfelelő intézményi keret létrehozása alkalmas eszköz a javasolt integrált európai belvízi szállítási cselekvési program megvalósításához és a belvízi szállítás helyzetének megszilárdításához. Az egyik legutóbbi saját kezdeményezésű EGSZB-véleményben megfogalmazott ajánlás szerint arra kell törekedni, hogy a végső szakaszban adott legyen egy szerződésben meghatározott független szervezet, amely átfogná legalábbis a nemzetközi szervezeteket, például magát az EU-t, a belvízi hajózást folytató EU-tagállamokat és a nem uniós országokat, például Svájcot, valamint a nem uniós Duna menti országokat. |
| --- | --- |

1.10

Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy egy megfelelő intézményi keret létrehozása alkalmas eszköz a javasolt integrált európai belvízi szállítási cselekvési program megvalósításához és a belvízi szállítás helyzetének megszilárdításához. Az egyik legutóbbi saját kezdeményezésű EGSZB-véleményben megfogalmazott ajánlás szerint arra kell törekedni, hogy a végső szakaszban adott legyen egy szerződésben meghatározott független szervezet, amely átfogná legalábbis a nemzetközi szervezeteket, például magát az EU-t, a belvízi hajózást folytató EU-tagállamokat és a nem uniós országokat, például Svájcot, valamint a nem uniós Duna menti országokat.

2.   Bevezetés

| 2.1 | Az Európai Unió az áruk és személyek gyors, hatékony, fenntartható és olcsó mozgásának előmozdítása érdekében integrált közlekedéspolitika kifejlesztését tűzte ki célul. Ez központi kérdés az EU dinamikus és versenyképes gazdaságának megvalósítása tekintetében, amint azt a lisszaboni stratégia is említi, valamint a 2001-ben Göteborgban meghatározott fenntartható fejlődési stratégiát tekintve, amelynek értelmében egyenlő figyelmet kell fordítani a gazdasági, környezeti és szociális aspektusokra. |
| --- | --- |

2.1

Az Európai Unió az áruk és személyek gyors, hatékony, fenntartható és olcsó mozgásának előmozdítása érdekében integrált közlekedéspolitika kifejlesztését tűzte ki célul. Ez központi kérdés az EU dinamikus és versenyképes gazdaságának megvalósítása tekintetében, amint azt a lisszaboni stratégia is említi, valamint a 2001-ben Göteborgban meghatározott fenntartható fejlődési stratégiát tekintve, amelynek értelmében egyenlő figyelmet kell fordítani a gazdasági, környezeti és szociális aspektusokra.

| 2.2 | Ezzel összefüggésben a belvízi hajózás – legalábbis ahol vannak vízi utak – számos lehetőséget biztosít az innováció, a növekedés, a teljesítőképesség, a környezetbarát jelleg, a személyi biztonság és közlekedésbiztonság tekintetében. Mindezeken túlmenően elegendő teljesítőképességgel rendelkezik ahhoz, hogy felszívja a növekvő európai teherforgalmat, és segítsen megszabadítani Európát az állandósult közúti torlódásoktól. |
| --- | --- |

2.2

Ezzel összefüggésben a belvízi hajózás – legalábbis ahol vannak vízi utak – számos lehetőséget biztosít az innováció, a növekedés, a teljesítőképesség, a környezetbarát jelleg, a személyi biztonság és közlekedésbiztonság tekintetében. Mindezeken túlmenően elegendő teljesítőképességgel rendelkezik ahhoz, hogy felszívja a növekvő európai teherforgalmat, és segítsen megszabadítani Európát az állandósult közúti torlódásoktól.

| 2.3 | Az EGSZB 2002. január 16-i, „A vízi utak transzeurópai hálózatának jövője” című és a 2003. szeptember 24-i, „A belvízi hajózás páneurópai szabályozása” (3) című véleményeiben felmérte az európai belvízi közlekedés helyzetét. A második vélemény a belvízi közlekedés problémáit vizsgálta, és mind közjogi, mind magánjogi szempontból érintette a szabályok harmonizációjának a szükségességét ezen a területen. Ez a vélemény olyan kérdésekkel is foglalkozott, mint a környezet, a biztonság, a munkaerő-piaci helyzet és a szociális szempontok. Az utóbbi kérdést bővebben tárgyalja a 2005. szeptemberi, „Szociális politika a belvízi hajózás európai szabályozásának keretében” (4) című saját kezdeményezésű vélemény.
  Nemrég fogadták el „Az európai belvízi hajózás intézményi kerete” (5) című saját kezdeményezésű véleményt, amely éppen a tárgyalt közleményben nyitva hagyott kérdéssel, a szervezeti struktúrával foglalkozik. |
| --- | --- |

2.3

Az EGSZB 2002. január 16-i, „A vízi utak transzeurópai hálózatának jövője” című és a 2003. szeptember 24-i, „A belvízi hajózás páneurópai szabályozása” (3) című véleményeiben felmérte az európai belvízi közlekedés helyzetét. A második vélemény a belvízi közlekedés problémáit vizsgálta, és mind közjogi, mind magánjogi szempontból érintette a szabályok harmonizációjának a szükségességét ezen a területen. Ez a vélemény olyan kérdésekkel is foglalkozott, mint a környezet, a biztonság, a munkaerő-piaci helyzet és a szociális szempontok. Az utóbbi kérdést bővebben tárgyalja a 2005. szeptemberi, „Szociális politika a belvízi hajózás európai szabályozásának keretében” (4) című saját kezdeményezésű vélemény.

Nemrég fogadták el „Az európai belvízi hajózás intézményi kerete” (5) című saját kezdeményezésű véleményt, amely éppen a tárgyalt közleményben nyitva hagyott kérdéssel, a szervezeti struktúrával foglalkozik.

| 2.4 | A közleménnyel az Európai Bizottság ambiciózus cselekvési programot javasolt a belvízi hajózás támogatására. Széles körű vizsgálódás alapján öt cselekvést javasol, amelyeknek együttesen a belvízi hajózás – egyrészt önállóan, másrészt a logisztikai lánc integráns részeként tekintett – helyzetének javításához kell vezetniük. |
| --- | --- |

2.4

A közleménnyel az Európai Bizottság ambiciózus cselekvési programot javasolt a belvízi hajózás támogatására. Széles körű vizsgálódás alapján öt cselekvést javasol, amelyeknek együttesen a belvízi hajózás – egyrészt önállóan, másrészt a logisztikai lánc integráns részeként tekintett – helyzetének javításához kell vezetniük.

| 2.5 | A javasolt cselekvések a következőkre vonatkoznak:






  — | piacok |
| --- | --- | --- |

2.5

A javasolt cselekvések a következőkre vonatkoznak:

—

piacok

| — | flotta |
| --- | --- |

—

flotta

| — | munkahelyteremtés és szakképzés |
| --- | --- |

—

munkahelyteremtés és szakképzés

| — | arculat |
| --- | --- |

—

arculat

| — | infrastruktúra. |
| --- | --- |

—

infrastruktúra.

A bizottsági javaslat külön fejezetben foglalkozik a szervezeti felépítés korszerűsítésével, négy választható megoldási lehetőséget bemutatva.

A következő fejezetekben részletesen foglalkozunk az öt javasolt cselekvéssel, valamint a szervezeti felépítéssel.

| 2.6 | A cselekvési program az intézkedések széles spektrumát fogja át, amelyek érdekében magának az Európai Uniónak, valamint a tagállamoknak és a gazdasági szereplőknek (6) is, szükség esetén egymással egyeztetve, konkrét erőfeszítéseket kell tenniük. Ennek a koherens és nyílt megközelítésnek célja, hogy hozzájáruljon a belvízi hajózás fejlesztéséhez, amely az európai közlekedési politika fenntartható fejlesztésének része. |
| --- | --- |

2.6

A cselekvési program az intézkedések széles spektrumát fogja át, amelyek érdekében magának az Európai Uniónak, valamint a tagállamoknak és a gazdasági szereplőknek (6) is, szükség esetén egymással egyeztetve, konkrét erőfeszítéseket kell tenniük. Ennek a koherens és nyílt megközelítésnek célja, hogy hozzájáruljon a belvízi hajózás fejlesztéséhez, amely az európai közlekedési politika fenntartható fejlesztésének része.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1 | A különböző szállítási módok, valamint a különböző országok esetében egyenlő feltételek megteremtése és biztosítása szükséges feltétele a jól működő belső piacnak, ahol a belvízi hajózás liberalizált, és elegendő verseny létezik. |
| --- | --- |

3.1

A különböző szállítási módok, valamint a különböző országok esetében egyenlő feltételek megteremtése és biztosítása szükséges feltétele a jól működő belső piacnak, ahol a belvízi hajózás liberalizált, és elegendő verseny létezik.

| 3.2 | A belvízi szállítás előmozdítása a kiegyensúlyozottabb szállítási piac megteremtése egyik módjának tekinthető. E szállítási mód lehetőségeinek teljes kihasználásához meg kell szüntetni számos akadályt, amely jelenleg a szektor fejlődésének útjában áll. Ilyen akadályok különösen az infrastruktúra és a transzeurópai hálózatok fejlesztése terén találhatók. További gátat jelent a belvízi hajózási szektorban a jogi és intézményi harmonizáció és egységesítés hiánya. |
| --- | --- |

3.2

A belvízi szállítás előmozdítása a kiegyensúlyozottabb szállítási piac megteremtése egyik módjának tekinthető. E szállítási mód lehetőségeinek teljes kihasználásához meg kell szüntetni számos akadályt, amely jelenleg a szektor fejlődésének útjában áll. Ilyen akadályok különösen az infrastruktúra és a transzeurópai hálózatok fejlesztése terén találhatók. További gátat jelent a belvízi hajózási szektorban a jogi és intézményi harmonizáció és egységesítés hiánya.

| 3.3 | Az Európai Bizottság a szóban forgó javaslattal felismerte, hogy a belvízi hajózást fejleszteni kell, ezért integrált cselekvési programot dolgozott ki, amely az e közlekedési mód piaci lehetőségeinek optimális kihasználásához és vonzóbbá tételéhez szükséges konkrét intézkedésekre összpontosít. Az EGSZB üdvözli a javaslatot, mivel kedvező hozzájárulást jelent a közlekedési problémák megoldásához és a belvízi hajózás megfelelő helyzetbe hozásához. |
| --- | --- |

3.3

Az Európai Bizottság a szóban forgó javaslattal felismerte, hogy a belvízi hajózást fejleszteni kell, ezért integrált cselekvési programot dolgozott ki, amely az e közlekedési mód piaci lehetőségeinek optimális kihasználásához és vonzóbbá tételéhez szükséges konkrét intézkedésekre összpontosít. Az EGSZB üdvözli a javaslatot, mivel kedvező hozzájárulást jelent a közlekedési problémák megoldásához és a belvízi hajózás megfelelő helyzetbe hozásához.

| 3.4 | Az EGSZB csalódottan állapítja meg, hogy szociális politikával kapcsolatos cselekvéseket a dokumentum nem javasol. Az EGSZB 2005-ös saját kezdeményezésű véleményében konkrét ajánlásokat tett ebben a tárgyban. Nyomatékosan kéri e hiányosság megszüntetését az említett saját kezdeményezésű véleményben megadott módon. |
| --- | --- |

3.4

Az EGSZB csalódottan állapítja meg, hogy szociális politikával kapcsolatos cselekvéseket a dokumentum nem javasol. Az EGSZB 2005-ös saját kezdeményezésű véleményében konkrét ajánlásokat tett ebben a tárgyban. Nyomatékosan kéri e hiányosság megszüntetését az említett saját kezdeményezésű véleményben megadott módon.

4.   Részletes megjegyzések

4.1   Piacok

| 4.1.1 | A belvízi hajózás szektorában tevékenykedő vállalkozások elősegítéséhez kedvező feltételeket és megfelelő körülményeket kell teremteni, hogy jól működhessen a szektor, és biztosítva legyenek a többi szállítási ággal egyenlő feltételek gazdasági, környezeti és szociális téren. Következésképpen az illetékes hatóságok és a vonatkozó politikai intézkedések jobb koordinálása révén ésszerűsíteni kell a szükséges formalitásokat. |
| --- | --- |

4.1.1

A belvízi hajózás szektorában tevékenykedő vállalkozások elősegítéséhez kedvező feltételeket és megfelelő körülményeket kell teremteni, hogy jól működhessen a szektor, és biztosítva legyenek a többi szállítási ággal egyenlő feltételek gazdasági, környezeti és szociális téren. Következésképpen az illetékes hatóságok és a vonatkozó politikai intézkedések jobb koordinálása révén ésszerűsíteni kell a szükséges formalitásokat.

| 4.1.2 | Ahhoz, hogy a piac vonzóbbá váljon az új piaci szereplők számára, a meglévő vállalkozások pedig esélyt kapjanak a növekedésre, ösztönözni kell az adóügyi szempontból vonzóvá tett (újra)beruházásokat, mindenekelőtt azokat a cselekvéseket és eszközöket, amelyeket az állami támogatásra és a kutatási-technológiafejlesztési programokra vonatkozó, kifejezetten a belvízi hajózásra irányuló iránymutatások javasolnak. Éppen a magas beruházási költségek jelenthetnek ugyanis akadályt a szektor bővülése és megújulása számára. |
| --- | --- |

4.1.2

Ahhoz, hogy a piac vonzóbbá váljon az új piaci szereplők számára, a meglévő vállalkozások pedig esélyt kapjanak a növekedésre, ösztönözni kell az adóügyi szempontból vonzóvá tett (újra)beruházásokat, mindenekelőtt azokat a cselekvéseket és eszközöket, amelyeket az állami támogatásra és a kutatási-technológiafejlesztési programokra vonatkozó, kifejezetten a belvízi hajózásra irányuló iránymutatások javasolnak. Éppen a magas beruházási költségek jelenthetnek ugyanis akadályt a szektor bővülése és megújulása számára.

| 4.1.3 | Az európai belvízi szállítás jogi keretét nagy vonalakban a Rajnai Hajózási Központi Bizottság (CCNR) dolgozta ki. Az adminisztratív és szabályozási keret javítása céljából a Rajna és a Duna hajózási bizottságai, különösen a CCNR, már tettek erőfeszítéseket a személyzetet, a hajókat, a kapitányok képesítését és a felelősségvállalást illető jogszabályok harmonizálása érdekében. Ezért a két hajózási bizottságnak mint fontos szereplőnek is helyet kell kapnia a közleményben az eszközök táblázatában (7). |
| --- | --- |

4.1.3

Az európai belvízi szállítás jogi keretét nagy vonalakban a Rajnai Hajózási Központi Bizottság (CCNR) dolgozta ki. Az adminisztratív és szabályozási keret javítása céljából a Rajna és a Duna hajózási bizottságai, különösen a CCNR, már tettek erőfeszítéseket a személyzetet, a hajókat, a kapitányok képesítését és a felelősségvállalást illető jogszabályok harmonizálása érdekében. Ezért a két hajózási bizottságnak mint fontos szereplőnek is helyet kell kapnia a közleményben az eszközök táblázatában (7).

| 4.1.4 | Ebben az összefüggésben utalunk az Európai Bizottságnak a tengeri és belvízi utasszállítók baleseti felelősségéről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre tett javaslatára (COM (2005) 592). Az Európai Bizottság a javaslat révén ugyanazt a felelősségvállalási rendszert kívánja bevezetni a tengeri és a belvízi hajózás esetében. |
| --- | --- |

4.1.4

Ebben az összefüggésben utalunk az Európai Bizottságnak a tengeri és belvízi utasszállítók baleseti felelősségéről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre tett javaslatára (COM (2005) 592). Az Európai Bizottság a javaslat révén ugyanazt a felelősségvállalási rendszert kívánja bevezetni a tengeri és a belvízi hajózás esetében.

| 4.1.5 | A két szállítási mód között azonban olyan különbségek állnak fenn, hogy speciális helyzetüket tekintve különböző szabályozás szükséges. Annak érdekében, hogy a belvízi szállításban a globális felelősségvállalási korlátok – amelyeket jelenleg egy nemzetközi egyezmény szabályoz (8) – magasabb határokhoz igazodjanak, a két hajózási bizottság vezetésével éppen tárgyalások folynak az egyezmény módosításáról. A módosítások célja az is, hogy az egyezmény nemcsak a Rajna menti országokban, hanem a belvízi szállítás által érintett többi európai országban is bevezethető legyen. |
| --- | --- |

4.1.5

A két szállítási mód között azonban olyan különbségek állnak fenn, hogy speciális helyzetüket tekintve különböző szabályozás szükséges. Annak érdekében, hogy a belvízi szállításban a globális felelősségvállalási korlátok – amelyeket jelenleg egy nemzetközi egyezmény szabályoz (8) – magasabb határokhoz igazodjanak, a két hajózási bizottság vezetésével éppen tárgyalások folynak az egyezmény módosításáról. A módosítások célja az is, hogy az egyezmény nemcsak a Rajna menti országokban, hanem a belvízi szállítás által érintett többi európai országban is bevezethető legyen.

| 4.1.6 | Az EGSZB ezért „A belvízi hajózás páneurópai szabályozása” tárgyában kidolgozott saját kezdeményezésű véleményére hivatkozva e tárgyalássorozat folytatását ajánlja. |
| --- | --- |

4.1.6

Az EGSZB ezért „A belvízi hajózás páneurópai szabályozása” tárgyában kidolgozott saját kezdeményezésű véleményére hivatkozva e tárgyalássorozat folytatását ajánlja.

4.2   Flotta

| 4.2.1 | A belvízi hajók élettartama általában hosszú, ezért a flották korszerűsítését és innovációját támogatni kell olyan programokkal, amelyek elősegítik az új műszaki szabványok alkalmazásának a bevezetését, és amelyek az állami támogatások útmutatásain alapulnak. Kifejezetten a belvízi hajózás céljaira kidolgozott KTF- és támogatási programokat kell biztosítani az ágazat legfontosabb innovációs szükségleteinek a kielégítéséhez és az új környezetvédelmi, személyi biztonsági és hajózásbiztonsági szabványok alkalmazásának a bevezetéséhez. |
| --- | --- |

4.2.1

A belvízi hajók élettartama általában hosszú, ezért a flották korszerűsítését és innovációját támogatni kell olyan programokkal, amelyek elősegítik az új műszaki szabványok alkalmazásának a bevezetését, és amelyek az állami támogatások útmutatásain alapulnak. Kifejezetten a belvízi hajózás céljaira kidolgozott KTF- és támogatási programokat kell biztosítani az ágazat legfontosabb innovációs szükségleteinek a kielégítéséhez és az új környezetvédelmi, személyi biztonsági és hajózásbiztonsági szabványok alkalmazásának a bevezetéséhez.

| 4.2.2 | A belvízi hajózás olyan szállítási mód, amely a növekvő szállítási piacon ellensúlyozhatja a közúti szállítás túlterheltségét, valamint biztonságos és környezetbarát mivoltával hozzájárulhat a szállítási problematika fenntartható megoldásához. A kibocsátási szabványoknak, az üzemanyag minőségének, a zajvédelemnek és a hajókról származó hulladékok kezelésének mindig nagy figyelmet szenteltek az ágazatban. A kibocsátásoknak a következő évtizedben is folytatandó további csökkentését célzó új módszerek megvitatása a hajóüzemeltetők, a motorgyártók és a szakhatóságok között folyamatban van. A belvízi hajózás a többi közlekedési módhoz viszonyítva pozitív eredményeket tud felmutatni a környezetvédelmi teljesítmények tekintetében, és ezt a helyzetét meg kívánja tartani. Az ágazat környezetbarát arculatának megőrzése érdekében elkötelezett az alacsony kibocsátásra törekvő szemlélet iránt, és szorgalmazni kell, hogy haladjon tovább ezen az úton. |
| --- | --- |

4.2.2

A belvízi hajózás olyan szállítási mód, amely a növekvő szállítási piacon ellensúlyozhatja a közúti szállítás túlterheltségét, valamint biztonságos és környezetbarát mivoltával hozzájárulhat a szállítási problematika fenntartható megoldásához. A kibocsátási szabványoknak, az üzemanyag minőségének, a zajvédelemnek és a hajókról származó hulladékok kezelésének mindig nagy figyelmet szenteltek az ágazatban. A kibocsátásoknak a következő évtizedben is folytatandó további csökkentését célzó új módszerek megvitatása a hajóüzemeltetők, a motorgyártók és a szakhatóságok között folyamatban van. A belvízi hajózás a többi közlekedési módhoz viszonyítva pozitív eredményeket tud felmutatni a környezetvédelmi teljesítmények tekintetében, és ezt a helyzetét meg kívánja tartani. Az ágazat környezetbarát arculatának megőrzése érdekében elkötelezett az alacsony kibocsátásra törekvő szemlélet iránt, és szorgalmazni kell, hogy haladjon tovább ezen az úton.

| 4.2.3 | A belvízi hajózás előnyei a belvízi szállításra jellemző átfogó szemléletből és előnyökből tevődnek össze a forgalmi torlódások, az infrastruktúra használata és karbantartása, balesetek és egyéb vonatkozó elemek tekintetében. A modális eltolódás a belvízi hajózás irányába ezért nemcsak a közlekedési lánc környezetvédelmi teljesítményeinek a javulásához járul hozzá, hanem általánosságban a közlekedési rendszer fenntartható fejlődéséhez is. |
| --- | --- |

4.2.3

A belvízi hajózás előnyei a belvízi szállításra jellemző átfogó szemléletből és előnyökből tevődnek össze a forgalmi torlódások, az infrastruktúra használata és karbantartása, balesetek és egyéb vonatkozó elemek tekintetében. A modális eltolódás a belvízi hajózás irányába ezért nemcsak a közlekedési lánc környezetvédelmi teljesítményeinek a javulásához járul hozzá, hanem általánosságban a közlekedési rendszer fenntartható fejlődéséhez is.

| 4.2.4 | A belvízi hajózás fontos szerepet játszik az intermodális közlekedési láncban. A közúti közlekedéssel szemben alkalmazható alternatív módszerként az intermodális szemlélet megérdemli a teljes támogatást. Mivel ezeket a szemléleteket már az elmúlt években kidolgozták a konténerforgalom területén, további intézkedések megtételével kell biztosítani az egyebek között a belvízi hajózást is érintő intermodális közlekedési módok lehetőségeinek teljes mértékű kihasználását. |
| --- | --- |

4.2.4

A belvízi hajózás fontos szerepet játszik az intermodális közlekedési láncban. A közúti közlekedéssel szemben alkalmazható alternatív módszerként az intermodális szemlélet megérdemli a teljes támogatást. Mivel ezeket a szemléleteket már az elmúlt években kidolgozták a konténerforgalom területén, további intézkedések megtételével kell biztosítani az egyebek között a belvízi hajózást is érintő intermodális közlekedési módok lehetőségeinek teljes mértékű kihasználását.

| 4.2.5 | Konkrét megfogalmazásban a berakodó és kirakodó központokat a folyók mellé kell telepíteni. A meglévő és az új kikötőket intermodális kikötőkké kell fejleszteni. A kikötői infrastruktúra hatékonysága és a kitűnő megközelítési feltételek, többek között megfelelő hídmagasság biztosítása a folyók és csatornák fölött, nagymértékben meghatározzák az intermodalitás hatékonyságát. |
| --- | --- |

4.2.5

Konkrét megfogalmazásban a berakodó és kirakodó központokat a folyók mellé kell telepíteni. A meglévő és az új kikötőket intermodális kikötőkké kell fejleszteni. A kikötői infrastruktúra hatékonysága és a kitűnő megközelítési feltételek, többek között megfelelő hídmagasság biztosítása a folyók és csatornák fölött, nagymértékben meghatározzák az intermodalitás hatékonyságát.

4.3   Munkahelyteremtés és szakképzés

| 4.3.1 | A belvízi hajózás fokozottan szakismeretet igénylő ágazat. Mind a hajózási és technológiai területeken, mind a biztonság, az információs és kommunikációs technológiák (IKT), mind pedig a logisztikai ismeretek területein egyre növekvő szakismereteket követel meg. A képzést a korszerű igényekhez kell illeszteni egy jövőorientációjú szakma megvalósítása és bátorítása érdekében. A tengeri szállításban alkalmazott szabványokkal összehasonlítható oktatási és képzési szabványok hozzájárulhatnak a szakmai szint további emeléséhez, különösen a veszélyes áruk szállítása területén. A felvételi, oktatási és képzési programokat úgy kell kidolgozni, hogy azok vonzóvá tegyék az ágazatot a fiatalok számára, és őrizzék meg a szükséges szakismeretet. |
| --- | --- |

4.3.1

A belvízi hajózás fokozottan szakismeretet igénylő ágazat. Mind a hajózási és technológiai területeken, mind a biztonság, az információs és kommunikációs technológiák (IKT), mind pedig a logisztikai ismeretek területein egyre növekvő szakismereteket követel meg. A képzést a korszerű igényekhez kell illeszteni egy jövőorientációjú szakma megvalósítása és bátorítása érdekében. A tengeri szállításban alkalmazott szabványokkal összehasonlítható oktatási és képzési szabványok hozzájárulhatnak a szakmai szint további emeléséhez, különösen a veszélyes áruk szállítása területén. A felvételi, oktatási és képzési programokat úgy kell kidolgozni, hogy azok vonzóvá tegyék az ágazatot a fiatalok számára, és őrizzék meg a szükséges szakismeretet.

| 4.3.2 | Konstruktív, európai szintű szociális párbeszéd keretében ki kell dolgozni egy olyan stratégiát, amely vonzóvá teszi az ágazatban történő munkavállalást, segít megtalálni az ágazatban elhelyezkedni kívánó munkavállalókat, és minden tagállamban hasonló szociális és munkakörülményeket teremt. |
| --- | --- |

4.3.2

Konstruktív, európai szintű szociális párbeszéd keretében ki kell dolgozni egy olyan stratégiát, amely vonzóvá teszi az ágazatban történő munkavállalást, segít megtalálni az ágazatban elhelyezkedni kívánó munkavállalókat, és minden tagállamban hasonló szociális és munkakörülményeket teremt.

| 4.3.3 | Amint már említettük, nagyrészt a Rajnai Hajózási Központi Bizottság (CCNR) dolgozta ki az európai belvízi szállítás jogi keretét. A CCNR és a Duna Bizottság a személyzeti követelményekkel és hajóparancsnoki oklevelekkel kapcsolatos harmonizációval is foglalkozik. A két hajózási bizottságnak az Európai Bizottsággal együtt folytatnia kell az egységesítést ezen a területen. |
| --- | --- |

4.3.3

Amint már említettük, nagyrészt a Rajnai Hajózási Központi Bizottság (CCNR) dolgozta ki az európai belvízi szállítás jogi keretét. A CCNR és a Duna Bizottság a személyzeti követelményekkel és hajóparancsnoki oklevelekkel kapcsolatos harmonizációval is foglalkozik. A két hajózási bizottságnak az Európai Bizottsággal együtt folytatnia kell az egységesítést ezen a területen.

| 4.3.4 | A nemzeti szociális jogszabályok alkalmazását szigorúbban kellene ellenőrizni. Az Európai Bizottságnak ösztönöznie kellene a tagállamok ellenőrző hatóságai közötti koordinációt. Ezen a területen különös hangsúlyt kell fektetni a turisztikai célú hajózásra. |
| --- | --- |

4.3.4

A nemzeti szociális jogszabályok alkalmazását szigorúbban kellene ellenőrizni. Az Európai Bizottságnak ösztönöznie kellene a tagállamok ellenőrző hatóságai közötti koordinációt. Ezen a területen különös hangsúlyt kell fektetni a turisztikai célú hajózásra.

| 4.3.5 | Az EGSZB – utalva a „Szociális politika a belvízi hajózás európai szabályozásának keretében” tárgyában kidolgozott saját kezdeményezésű véleményére – úgy véli, az Európai Bizottság képes ösztönzést adni a széles értelemben vett szociális politikának, építve a CCNR és a Duna Bizottság hosszú hagyományára, tapasztalataira és hozzáértésére is, ezek ugyanis mindig figyelmet fordítottak a szociális politikára. |
| --- | --- |

4.3.5

Az EGSZB – utalva a „Szociális politika a belvízi hajózás európai szabályozásának keretében” tárgyában kidolgozott saját kezdeményezésű véleményére – úgy véli, az Európai Bizottság képes ösztönzést adni a széles értelemben vett szociális politikának, építve a CCNR és a Duna Bizottság hosszú hagyományára, tapasztalataira és hozzáértésére is, ezek ugyanis mindig figyelmet fordítottak a szociális politikára.

4.4   Arculat

| 4.4.1 | A belvízi hajózás megbízható, biztonságos, környezetbarát és olcsó közlekedési mód. Az ellentétes irányba mutató tradicionális gondolkodásmódok megváltoztatása érdekében támogatni kell annak tudatosítását és népszerűsítését, milyen tényleges potenciállal rendelkezik az ágazat a minőséget és a megbízhatóságot illetően. |
| --- | --- |

4.4.1

A belvízi hajózás megbízható, biztonságos, környezetbarát és olcsó közlekedési mód. Az ellentétes irányba mutató tradicionális gondolkodásmódok megváltoztatása érdekében támogatni kell annak tudatosítását és népszerűsítését, milyen tényleges potenciállal rendelkezik az ágazat a minőséget és a megbízhatóságot illetően.

| 4.4.2 | Az ágazaton belüli fejlődési irányok és fejlemények figyelemmel kísérésével és az eredményeknek a fő szereplők rendelkezésére bocsátásával a már bevezetett piacfigyelő rendszer meghatározó szerepet játszhat. A két hajózási bizottság és a gazdasági szereplők támogatásával az Európai Bizottságnak kell rendelkezésre bocsátania a szükséges információkat. |
| --- | --- |

4.4.2

Az ágazaton belüli fejlődési irányok és fejlemények figyelemmel kísérésével és az eredményeknek a fő szereplők rendelkezésére bocsátásával a már bevezetett piacfigyelő rendszer meghatározó szerepet játszhat. A két hajózási bizottság és a gazdasági szereplők támogatásával az Európai Bizottságnak kell rendelkezésre bocsátania a szükséges információkat.

| 4.4.3 | Másrészről a promóciós központok létrehozása és támogatása tekinthető az ágazat számára lényeges ágazati információkat terjesztő eszköznek is, amelynek – ahhoz, hogy sikeres lehessen – ezeket az ágazati lehetőségeket a szakmai szervezetek irányítása és felügyelete mellett kell értelmeznie. |
| --- | --- |

4.4.3

Másrészről a promóciós központok létrehozása és támogatása tekinthető az ágazat számára lényeges ágazati információkat terjesztő eszköznek is, amelynek – ahhoz, hogy sikeres lehessen – ezeket az ágazati lehetőségeket a szakmai szervezetek irányítása és felügyelete mellett kell értelmeznie.

4.5   Infrastruktúra

| 4.5.1 | A Duna menti országokat sújtó legutóbbi áradások újra felélesztik az ökológiai szempontból is átgondolt infrastrukturális intézkedésekről szóló vitát. A német kormány megbízásából az Elba 2003-as áradása után készített jelentés arról tanúskodik, hogy a belvízi hajózás semmilyen tekintetben nem járult hozzá az adott helyzet kialakulásához, ezért nem hibáztatható az áradásokért és következményeikért. |
| --- | --- |

4.5.1

A Duna menti országokat sújtó legutóbbi áradások újra felélesztik az ökológiai szempontból is átgondolt infrastrukturális intézkedésekről szóló vitát. A német kormány megbízásából az Elba 2003-as áradása után készített jelentés arról tanúskodik, hogy a belvízi hajózás semmilyen tekintetben nem járult hozzá az adott helyzet kialakulásához, ezért nem hibáztatható az áradásokért és következményeikért.

| 4.5.2 | A teher- és személyforgalom működőképességének biztosításához kitűnő infrastruktúra szükséges. A vízi utak megfelelő kezelése, a jelentősebb akadályok felszámolása és a hiányzó kapcsolatok megvalósítása elengedhetetlen. Ennek során a régi infrastruktúra újjáélesztését is meg kell fontolni. |
| --- | --- |

4.5.2

A teher- és személyforgalom működőképességének biztosításához kitűnő infrastruktúra szükséges. A vízi utak megfelelő kezelése, a jelentősebb akadályok felszámolása és a hiányzó kapcsolatok megvalósítása elengedhetetlen. Ennek során a régi infrastruktúra újjáélesztését is meg kell fontolni.

| 4.5.3 | A transzeurópai közlekedési hálózatot az európai versenyképességről és foglalkoztatásról szóló átdolgozott lisszaboni stratégia egyik kulcsfontosságú elemévé nyilvánították. A 30 elsőbbséget élvező közlekedési tengely közül azonban csak kettő érinti a belvízi közlekedést, méghozzá a 18. számú, Rajna/Maas-Majna-Duna és a 30. számú, Szajna-Schelde belvízi útvonal. |
| --- | --- |

4.5.3

A transzeurópai közlekedési hálózatot az európai versenyképességről és foglalkoztatásról szóló átdolgozott lisszaboni stratégia egyik kulcsfontosságú elemévé nyilvánították. A 30 elsőbbséget élvező közlekedési tengely közül azonban csak kettő érinti a belvízi közlekedést, méghozzá a 18. számú, Rajna/Maas-Majna-Duna és a 30. számú, Szajna-Schelde belvízi útvonal.

| 4.5.4 | A 2007–2013 közötti időszakra szóló költségvetés megállapításával az Európai Bizottság által a TEN-T projektek számára javasolt költségvetési keret jelentősen csökkent. Annak érdekében, hogy az említett belvízi hajózási projektek tervezett társfinanszírozása ne kerüljön veszélybe, az EGSZB felszólítja az Európai Unió érintett tagállamait, hogy haladéktalanul fogjanak hozzá a TEN-T-ben meghatározott tevékenységekhez. |
| --- | --- |

4.5.4

A 2007–2013 közötti időszakra szóló költségvetés megállapításával az Európai Bizottság által a TEN-T projektek számára javasolt költségvetési keret jelentősen csökkent. Annak érdekében, hogy az említett belvízi hajózási projektek tervezett társfinanszírozása ne kerüljön veszélybe, az EGSZB felszólítja az Európai Unió érintett tagállamait, hogy haladéktalanul fogjanak hozzá a TEN-T-ben meghatározott tevékenységekhez.

| 4.5.5 | Az Európai Bizottságot ugyanakkor arra szólítja fel, hogy a vasúti projektek mintájára mindkét belvízi projekt esetében nevezzen ki egy koordinátort, aki koordináló és ösztönző szerepet tölthetne be. |
| --- | --- |

4.5.5

Az Európai Bizottságot ugyanakkor arra szólítja fel, hogy a vasúti projektek mintájára mindkét belvízi projekt esetében nevezzen ki egy koordinátort, aki koordináló és ösztönző szerepet tölthetne be.

| 4.5.6 | Az EGSZB kivárja az Európai Bizottság által beharangozott, az infrastrukturális költségek elszámolásával kapcsolatos eljárást. |
| --- | --- |

4.5.6

Az EGSZB kivárja az Európai Bizottság által beharangozott, az infrastrukturális költségek elszámolásával kapcsolatos eljárást.

4.6   A szervezeti felépítés korszerűsítése

| 4.6.1 | Az EFIN-jelentés (European Framework for Inland Navigation) keretében „Az európai belvízi hajózás új intézményi keretei” címmel elkészített, valamint az Európai Bizottság megbízásából készült PINE-jelentés (Prospects of Inland Navigation in an Enlarged Europe) keretében végrehajtott közelmúltbeli, a belvízi hajózást elemző vizsgálat egyik fontos következtetése, hogy a belvízi szállítás politikai szinten más ágazatokkal összehasonlítva nem részesül megfelelő figyelemben, és stratégiai politikai kezelése nem kielégítő. Ezért az EGSZB nemrég saját kezdeményezésű véleményt dolgozott ki az európai belvízi szállítás intézményi keretéről. A rövidség kedvéért ezúton csak felhívjuk a figyelmet erre a véleményre. |
| --- | --- |

4.6.1

Az EFIN-jelentés (European Framework for Inland Navigation) keretében „Az európai belvízi hajózás új intézményi keretei” címmel elkészített, valamint az Európai Bizottság megbízásából készült PINE-jelentés (Prospects of Inland Navigation in an Enlarged Europe) keretében végrehajtott közelmúltbeli, a belvízi hajózást elemző vizsgálat egyik fontos következtetése, hogy a belvízi szállítás politikai szinten más ágazatokkal összehasonlítva nem részesül megfelelő figyelemben, és stratégiai politikai kezelése nem kielégítő. Ezért az EGSZB nemrég saját kezdeményezésű véleményt dolgozott ki az európai belvízi szállítás intézményi keretéről. A rövidség kedvéért ezúton csak felhívjuk a figyelmet erre a véleményre.

Brüsszel, 2006. szeptember 14.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  HL C 24., 2006. január 31.

1

(2)  A belvízi hajózásban a felelősség korlátozásáról szóló strasbourgi egyezmény (CLNI).

2

(3)  HL C 80., 2002.4.3. és HL C 10., 2004.1.14.

3

(4)  HL C 24., 2006. január 31.

4

(5)  HL C 185., 2006.8.8.

5

(6)  A „gazdasági szereplők” kifejezést ebben a véleményben többek között a munkaadókra, a munkavállalókra és az önálló munkavállalókra használjuk összefoglalóan.

6

(7)  Gondoljunk csak az EGSZB-nek a szociális politikáról szóló saját kezdeményezésű véleményében megfogalmazott felhívására a két hajózási bizottsággal való megfelelő konzultációkkal kapcsolatosan.

7

(8)  A belvízi hajózásban a felelősség korlátozásáról szóló strasbourgi egyezmény (CLNI).

8

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/222 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/222

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A szélessávú szakadék áthidalása”

COM(2006) 129 final

(2006/C 318/36)

2006. április 5-én az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció véleményét 2006. szeptember 4-én elfogadta. (Előadó: Thomas McDonogh.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. szeptember 13–14-én tartott 429. plenáris ülésén (a 2006. szeptember 13-i ülésnapon) 193 szavazattal 1 ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Bevezetés

| 1.1 | Az EGSZB örömét fejezi ki amiatt, hogy az Európai Unió fejlettebb és kevésbé fejlett térségei közötti növekvő mértékű digitális megosztottság sürgető problémájával közösen foglalkozik az információs társadalomért és a médiáért felelős biztos, a versenypolitikai biztos, a regionális politikáért felelős biztos és a mezőgazdasági és vidékfejlesztési biztos. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB örömét fejezi ki amiatt, hogy az Európai Unió fejlettebb és kevésbé fejlett térségei közötti növekvő mértékű digitális megosztottság sürgető problémájával közösen foglalkozik az információs társadalomért és a médiáért felelős biztos, a versenypolitikai biztos, a regionális politikáért felelős biztos és a mezőgazdasági és vidékfejlesztési biztos.

| 1.2 | Az Európai Bizottság közleménye – a COM(2006) 129 „A szélessávú szakadék áthidalása” – azonban híján van a kellő szándéknak, és nem tartalmaz elegendő konkrét javaslatot ahhoz, hogy úgy tűnjön, komolyan eltökéltek a szélessávú szakadék áthidalásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

1.2

Az Európai Bizottság közleménye – a COM(2006) 129 „A szélessávú szakadék áthidalása” – azonban híján van a kellő szándéknak, és nem tartalmaz elegendő konkrét javaslatot ahhoz, hogy úgy tűnjön, komolyan eltökéltek a szélessávú szakadék áthidalásával kapcsolatban.

| 1.3 | A digitális szakadékkal kapcsolatos fórumról (DDF) készült jelentés (1) megvizsgálta az Európában kialakult területi szélessávú szakadékot, és lehetséges uniós kezdeményezéseket ismertetett a szakadék áthidalására. Mivel a jelentésben ismertetett probléma súlyos, és a szélessávú szakadék hátráltatja a gazdasági és társadalmi fejlődést, az Európai Bizottságnak határozottabban kellene fellépnie a növekvő digitális szakadék problémájával szemben. |
| --- | --- |

1.3

A digitális szakadékkal kapcsolatos fórumról (DDF) készült jelentés (1) megvizsgálta az Európában kialakult területi szélessávú szakadékot, és lehetséges uniós kezdeményezéseket ismertetett a szakadék áthidalására. Mivel a jelentésben ismertetett probléma súlyos, és a szélessávú szakadék hátráltatja a gazdasági és társadalmi fejlődést, az Európai Bizottságnak határozottabban kellene fellépnie a növekvő digitális szakadék problémájával szemben.

| 1.4 | Az EGSZB üdvözli az e-integrációról szóló 2006. június 11-i rigai miniszteri nyilatkozatot (2), amelyben a tagállamok vállalják, hogy az alacsony szinten kiszolgált települések szélessávú lefedettségének növelésével jelentősen csökkentik az internet-hozzáférés tekintetében fennálló területi különbségeket az EU-ban, valamint azt, hogy 2010-re felére csökkentik a társadalmi kirekesztettség által fenyegetett csoportok internethasználati lemaradását. Az Európai Bizottságnak most olyan politikai kezdeményezésekkel és ajánlásokkal kell nyomatékot adnia ennek a nyilatkozatnak, amelyek gyorsan megszüntetik a digitális megosztottságot.
  Ebben a véleményben az EGSZB ki akarja emelni a különös figyelmet igénylő területeket, és további intézkedéseket ajánl. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB üdvözli az e-integrációról szóló 2006. június 11-i rigai miniszteri nyilatkozatot (2), amelyben a tagállamok vállalják, hogy az alacsony szinten kiszolgált települések szélessávú lefedettségének növelésével jelentősen csökkentik az internet-hozzáférés tekintetében fennálló területi különbségeket az EU-ban, valamint azt, hogy 2010-re felére csökkentik a társadalmi kirekesztettség által fenyegetett csoportok internethasználati lemaradását. Az Európai Bizottságnak most olyan politikai kezdeményezésekkel és ajánlásokkal kell nyomatékot adnia ennek a nyilatkozatnak, amelyek gyorsan megszüntetik a digitális megosztottságot.

Ebben a véleményben az EGSZB ki akarja emelni a különös figyelmet igénylő területeket, és további intézkedéseket ajánl.

2.   Ajánlások

| 2.1 | Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy mivel a szélessávú szolgáltatás egyre fontosabb a gazdasági és társadalmi fejlődéshez, a szélessávú kapcsolatot bele kellene foglalni az egyetemes szolgáltatás mint jelentős közérdeket képviselő szolgáltatás meghatározásába (3). |
| --- | --- |

2.1

Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy mivel a szélessávú szolgáltatás egyre fontosabb a gazdasági és társadalmi fejlődéshez, a szélessávú kapcsolatot bele kellene foglalni az egyetemes szolgáltatás mint jelentős közérdeket képviselő szolgáltatás meghatározásába (3).

| 2.2 | Az Európai Bizottságnak minden lehetséges intézkedést meg kell tennie annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok szigorúan betartassák az elektronikus távközlésre vonatkozó szabályozást. (4) |
| --- | --- |

2.2

Az Európai Bizottságnak minden lehetséges intézkedést meg kell tennie annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok szigorúan betartassák az elektronikus távközlésre vonatkozó szabályozást. (4)

| 2.3 | Az Európai Bizottságnak különleges intézkedéseket és szankciókat kellene fontolóra vennie, hogy felgyorsítsák a helyi hurok hatékony átengedését a tagállamokban. A helyi hurok hatékony átengedésének végrehajtásával kapcsolatos késedelmek és műszaki akadályok jelentős gátat képeznek a szolgáltatás – különösen a szélessávú kapcsolat – nyújtásában megvalósuló – nagyon szükséges – verseny bevezetése előtt. |
| --- | --- |

2.3

Az Európai Bizottságnak különleges intézkedéseket és szankciókat kellene fontolóra vennie, hogy felgyorsítsák a helyi hurok hatékony átengedését a tagállamokban. A helyi hurok hatékony átengedésének végrehajtásával kapcsolatos késedelmek és műszaki akadályok jelentős gátat képeznek a szolgáltatás – különösen a szélessávú kapcsolat – nyújtásában megvalósuló – nagyon szükséges – verseny bevezetése előtt.

| 2.4 | Az Európai Bizottságnak ösztönöznie kellene a tagállamokat, hogy juttassák érvényre az alapvető távközlési infrastruktúra – a központi fővonal szintjén megvalósuló átvitel és a kapcsolóhálózat – feletti befolyásuk megtartására vagy visszaszerzésére irányuló nemzeti érdekeiket. A kormánybefolyás azért fontos, hogy biztosítani tudják e nemzeti stratégiai vagyon fejlődését és használatát a nemzeti szakpolitikai célkitűzések elérése, például a szélessávú szakadék áthidalása érdekében. |
| --- | --- |

2.4

Az Európai Bizottságnak ösztönöznie kellene a tagállamokat, hogy juttassák érvényre az alapvető távközlési infrastruktúra – a központi fővonal szintjén megvalósuló átvitel és a kapcsolóhálózat – feletti befolyásuk megtartására vagy visszaszerzésére irányuló nemzeti érdekeiket. A kormánybefolyás azért fontos, hogy biztosítani tudják e nemzeti stratégiai vagyon fejlődését és használatát a nemzeti szakpolitikai célkitűzések elérése, például a szélessávú szakadék áthidalása érdekében.

| 2.5 | A tagállamok széles sávra vonatkozó nemzeti stratégiáit felül kellene vizsgálni a szélessávú szakadék konkrét intézkedésekkel – 2010-ig – történő megszüntetése érdekében. A stratégiákat össze kellene hasonlítani a bevált gyakorlatokkal. |
| --- | --- |

2.5

A tagállamok széles sávra vonatkozó nemzeti stratégiáit felül kellene vizsgálni a szélessávú szakadék konkrét intézkedésekkel – 2010-ig – történő megszüntetése érdekében. A stratégiákat össze kellene hasonlítani a bevált gyakorlatokkal.

| 2.6 | Annak érdekében, hogy ez az alapvető infrastruktúra helyi szinten időtálló módon legyen hozzáférhető, az Európai Bizottságnak a széles sávval kapcsolatos hatékony tervezési és igazgatási folyamatot kellene megvalósítania az egész Európai Unióban. A folyamat az összes nemzeti szélessávú stratégiát és helyi tervet európai szintű operatív tervben integrálná abból a célból, hogy a szélessávú kapcsolat az egész Unióban hozzáférhető legyen. A digitális szakadék megszüntetése érdekében e folyamat során kiemelt figyelmet fordítanának arra, hogy a szélessávú kapcsolat a vidéki és hátrányos helyzetű területeken is hozzáférhető legyen. |
| --- | --- |

2.6

Annak érdekében, hogy ez az alapvető infrastruktúra helyi szinten időtálló módon legyen hozzáférhető, az Európai Bizottságnak a széles sávval kapcsolatos hatékony tervezési és igazgatási folyamatot kellene megvalósítania az egész Európai Unióban. A folyamat az összes nemzeti szélessávú stratégiát és helyi tervet európai szintű operatív tervben integrálná abból a célból, hogy a szélessávú kapcsolat az egész Unióban hozzáférhető legyen. A digitális szakadék megszüntetése érdekében e folyamat során kiemelt figyelmet fordítanának arra, hogy a szélessávú kapcsolat a vidéki és hátrányos helyzetű területeken is hozzáférhető legyen.

| 2.7 | Az Európai Bizottságnak meg kellene vizsgálnia, hogy a tagállamok hogyan biztosíthatnának pénzügyi ösztönzőket a távközlési vállalatoknak (5) abból a célból, hogy azok infrastrukturális beruházásokat eszközöljenek az elmaradottabb területeken; a köz- és a magánszféra partneri együttműködése (PPP) számára nyújtott jelentős adózási ösztönzőkről lehetne szó. |
| --- | --- |

2.7

Az Európai Bizottságnak meg kellene vizsgálnia, hogy a tagállamok hogyan biztosíthatnának pénzügyi ösztönzőket a távközlési vállalatoknak (5) abból a célból, hogy azok infrastrukturális beruházásokat eszközöljenek az elmaradottabb területeken; a köz- és a magánszféra partneri együttműködése (PPP) számára nyújtott jelentős adózási ösztönzőkről lehetne szó.

| 2.8 | Az Európai Bizottságnak meg kellene vizsgálnia, hogy a települési és helyi önkormányzatok milyen mechanizmusok révén játszhatnak proaktívabb szerepet területükön a szélessávú szolgáltatások nyújtásában és a szélessávú kapcsolódás iránti kereslet ösztönzésében. Ezeket az önkormányzatokat teljes mértékben be kell vonni – ahogy a 2.6. pontban már szó volt róla –, a nemzeti szélessávú stratégiák kidolgozásába és végrehajtásába. Ezenkívül más mechanizmusok megvizsgálására is szükség van – például ezek az önkormányzatok talán kereskedelmi résztvevők lehetnek a PPP-re vonatkozó kezdeményezésekben; vagy a tagállamok esetleg megkövetelhetnék a szélessávú kapcsolat kialakítását, vagy szolgáltatásnyújtási rendelkezéseket hozhatnának valamennyi új lakásépítkezésre vonatkozóan. |
| --- | --- |

2.8

Az Európai Bizottságnak meg kellene vizsgálnia, hogy a települési és helyi önkormányzatok milyen mechanizmusok révén játszhatnak proaktívabb szerepet területükön a szélessávú szolgáltatások nyújtásában és a szélessávú kapcsolódás iránti kereslet ösztönzésében. Ezeket az önkormányzatokat teljes mértékben be kell vonni – ahogy a 2.6. pontban már szó volt róla –, a nemzeti szélessávú stratégiák kidolgozásába és végrehajtásába. Ezenkívül más mechanizmusok megvizsgálására is szükség van – például ezek az önkormányzatok talán kereskedelmi résztvevők lehetnek a PPP-re vonatkozó kezdeményezésekben; vagy a tagállamok esetleg megkövetelhetnék a szélessávú kapcsolat kialakítását, vagy szolgáltatásnyújtási rendelkezéseket hozhatnának valamennyi új lakásépítkezésre vonatkozóan.

| 2.9 | A technikai és kereskedelmi ismeretek kkv-k közti, az egész EU-ra kiterjedő cseréjének megkönnyítése céljából az Európai Bizottságnak weblapot kellene kialakítania a szélessávú technológia és szolgáltatások terén az egész világon végbemenő fejleményekről. Egy ilyen tudáshálózat feltehetően ösztönözné a vállalkozókedvet a szélessávú kapcsolódás és szolgáltatások biztosítása területén. |
| --- | --- |

2.9

A technikai és kereskedelmi ismeretek kkv-k közti, az egész EU-ra kiterjedő cseréjének megkönnyítése céljából az Európai Bizottságnak weblapot kellene kialakítania a szélessávú technológia és szolgáltatások terén az egész világon végbemenő fejleményekről. Egy ilyen tudáshálózat feltehetően ösztönözné a vállalkozókedvet a szélessávú kapcsolódás és szolgáltatások biztosítása területén.

| 2.10 | Annak érdekében, hogy világossá váljék a szélessávú hozzáférés európai helyzete, az Európai Bizottságnak meg kellene állapítania azt a legkisebb elfogadható letöltési sebességet, amely esetén egy kapcsolatot szélessávúnak lehet nevezni. Ez megkönnyítené a szélessávú hozzáféréssel kapcsolatos területi megosztottság megfelelő összehasonlító elemzését az egész Unióban. |
| --- | --- |

2.10

Annak érdekében, hogy világossá váljék a szélessávú hozzáférés európai helyzete, az Európai Bizottságnak meg kellene állapítania azt a legkisebb elfogadható letöltési sebességet, amely esetén egy kapcsolatot szélessávúnak lehet nevezni. Ez megkönnyítené a szélessávú hozzáféréssel kapcsolatos területi megosztottság megfelelő összehasonlító elemzését az egész Unióban.

| 2.11 | A strukturális és a vidékfejlesztési alapok igénybevételével célzott felvilágosítási kampányokat kellene folytatni a széles sáv iránti piaci kereslet ösztönzése céljából, különösen a vidéki területeken és olyan fogyasztói csoportok esetében, amelyek számára gondot okozna a technológia alkalmazása. Ennek az a kettős hatása lesz, hogy megismerteti a potenciális fogyasztókat a technológiával, és növeli a szolgáltatókra nehezedő piaci nyomást, hogy biztosítsák a szükséges szélessávú szolgáltatást. |
| --- | --- |

2.11

A strukturális és a vidékfejlesztési alapok igénybevételével célzott felvilágosítási kampányokat kellene folytatni a széles sáv iránti piaci kereslet ösztönzése céljából, különösen a vidéki területeken és olyan fogyasztói csoportok esetében, amelyek számára gondot okozna a technológia alkalmazása. Ennek az a kettős hatása lesz, hogy megismerteti a potenciális fogyasztókat a technológiával, és növeli a szolgáltatókra nehezedő piaci nyomást, hogy biztosítsák a szükséges szélessávú szolgáltatást.

| 2.12 | Az Európai Bizottságnak hangsúlyoznia kell a K+F-nek költséghatékony szélessávú technológiák kidolgozása érdekében való támogatását, amelyek hatékony megoldást nyújtanak a gyors adatátvitelű szélessávú internetnek olyan területeken való biztosítása érdekében, amelyek nem rendelkeznek megfelelő távközlési infrastruktúrával. |
| --- | --- |

2.12

Az Európai Bizottságnak hangsúlyoznia kell a K+F-nek költséghatékony szélessávú technológiák kidolgozása érdekében való támogatását, amelyek hatékony megoldást nyújtanak a gyors adatátvitelű szélessávú internetnek olyan területeken való biztosítása érdekében, amelyek nem rendelkeznek megfelelő távközlési infrastruktúrával.

| 2.13 | A politikai döntéshozóknak szélessávú szolgáltatásokra vonatkozó fogyasztóvédelmi iránymutatásokat kellene kibocsátaniuk, amelyek leegyszerűsítik a terminológiát, és érthető módon ismertetik a szolgáltatások kínálatát és előnyeit. Ez megkönnyítené a fogyasztóknak, hogy a vásárlással kapcsolatban helyes döntést hozzanak. |
| --- | --- |

2.13

A politikai döntéshozóknak szélessávú szolgáltatásokra vonatkozó fogyasztóvédelmi iránymutatásokat kellene kibocsátaniuk, amelyek leegyszerűsítik a terminológiát, és érthető módon ismertetik a szolgáltatások kínálatát és előnyeit. Ez megkönnyítené a fogyasztóknak, hogy a vásárlással kapcsolatban helyes döntést hozzanak.

| 2.14 | Minden középiskolás gyermeknek a tanintézményében hozzá kellene férnie a szélessávú internethez, hogy részese lehessen az információ korának. |
| --- | --- |

2.14

Minden középiskolás gyermeknek a tanintézményében hozzá kellene férnie a szélessávú internethez, hogy részese lehessen az információ korának.

| 2.15 | Az Európai Bizottságnak az egész Európai Unióban támogatnia kell az olyan kezdeményezéseket, amelyek arra irányulnak, hogy bevezessék az iskoláskorú gyermekeket, az idősebb polgárokat és a szociálisan hátrányos helyzetben lévőket a szélessávú technológia használatába (pl. webalapú tanulás, videokonferencia, online közszolgáltatások stb.). |
| --- | --- |

2.15

Az Európai Bizottságnak az egész Európai Unióban támogatnia kell az olyan kezdeményezéseket, amelyek arra irányulnak, hogy bevezessék az iskoláskorú gyermekeket, az idősebb polgárokat és a szociálisan hátrányos helyzetben lévőket a szélessávú technológia használatába (pl. webalapú tanulás, videokonferencia, online közszolgáltatások stb.).

| 2.16 | Az Európai Bizottságnak gondoskodnia kellene arról, hogy a szélessávú szolgáltatások nyújtásával, valamint a digitális megosztottság és a szélessávú szakadék mérésével kapcsolatos valamennyi jövőbeli statisztikai adat összegyűjtése, illetve a statisztikák kidolgozása az információs társadalomra vonatkozó közösségi statisztikákról szóló közelmúltbeli európai bizottsági rendelettel (6) összhangban történjen. |
| --- | --- |

2.16

Az Európai Bizottságnak gondoskodnia kellene arról, hogy a szélessávú szolgáltatások nyújtásával, valamint a digitális megosztottság és a szélessávú szakadék mérésével kapcsolatos valamennyi jövőbeli statisztikai adat összegyűjtése, illetve a statisztikák kidolgozása az információs társadalomra vonatkozó közösségi statisztikákról szóló közelmúltbeli európai bizottsági rendelettel (6) összhangban történjen.

3.   Háttér

| 3.1 | 2006. március 20-án az Európai Bizottság elfogadta „A szélessávú szakadék áthidalása” című közleményét. Ez a közlemény a szélessávú hozzáférés tekintetében fennálló területi megosztottságra helyezi a hangsúlyt. Célja, hogy a kormányzatoknál és az intézményeknél minden szinten tudatosítsa ennek a megosztottságnak a jelentőségét, illetve azokat a problémákat, amelyeket a megfelelő szélessávú szolgáltatások hiánya jelent az Unió kevésbé fejlett területein. A közlemény megvalósítja az i2010 kezdeményezés: európai kezdeményezés a növekedésért és a munkahelyteremtésért
   (7) egyik prioritását. |
| --- | --- |

3.1

2006. március 20-án az Európai Bizottság elfogadta „A szélessávú szakadék áthidalása” című közleményét. Ez a közlemény a szélessávú hozzáférés tekintetében fennálló területi megosztottságra helyezi a hangsúlyt. Célja, hogy a kormányzatoknál és az intézményeknél minden szinten tudatosítsa ennek a megosztottságnak a jelentőségét, illetve azokat a problémákat, amelyeket a megfelelő szélessávú szolgáltatások hiánya jelent az Unió kevésbé fejlett területein. A közlemény megvalósítja az i2010 kezdeményezés: európai kezdeményezés a növekedésért és a munkahelyteremtésért
   (7) egyik prioritását.

| 3.2 | A szélessáv új IKT-alkalmazásokat tesz lehetővé és fokozza a meglévők kapacitását. A szélessáv számos létező folyamat produktivitását is fokozza, ami magasabb bérekhez és a befektetések jobb megtérüléséhez vezet. A kormányok minden szinten felismerték a szélessáv mindennapi életre gyakorolt hatását, és elkötelezték magukat amellett, hogy mindenki számára biztosítják ezen előnyök elérhetőségét (8). |
| --- | --- |

3.2

A szélessáv új IKT-alkalmazásokat tesz lehetővé és fokozza a meglévők kapacitását. A szélessáv számos létező folyamat produktivitását is fokozza, ami magasabb bérekhez és a befektetések jobb megtérüléséhez vezet. A kormányok minden szinten felismerték a szélessáv mindennapi életre gyakorolt hatását, és elkötelezték magukat amellett, hogy mindenki számára biztosítják ezen előnyök elérhetőségét (8).

| 3.3 | A távoli és vidéki területek hosszú távú fenntartható fejlődésének biztosítása az információs társadalom fejlődésének stratégiai megközelítését kívánja meg. A szélessávú szolgáltatások elérhetősége döntő fontosságú segítség a helyi közösségek számára a vállalkozások vonzásában, a távmunka lehetővé tételében, az egészségügyi ellátás biztosításában, az oktatás és a közigazgatási szolgáltatások javításában. Fontos kapcsolatot teremt az információkhoz. |
| --- | --- |

3.3

A távoli és vidéki területek hosszú távú fenntartható fejlődésének biztosítása az információs társadalom fejlődésének stratégiai megközelítését kívánja meg. A szélessávú szolgáltatások elérhetősége döntő fontosságú segítség a helyi közösségek számára a vállalkozások vonzásában, a távmunka lehetővé tételében, az egészségügyi ellátás biztosításában, az oktatás és a közigazgatási szolgáltatások javításában. Fontos kapcsolatot teremt az információkhoz.

| 3.4 | A lakossági szélessávú szolgáltatások iránti kereslet az EU-ban gyorsan nő. Az elmúlt két évben csaknem megduplázódott a szélessávú hozzáférési vonalak száma. 2005 októberében körülbelül 53 millió kapcsolat létesült az EU-25-ben, ez a lakosság arányában 11,5 %-os elterjedtségnek és a háztartások 20 %-ának felel meg. Ezeket a fejlődéseket főként a piac vezérelte, és a verseny növekedése fokozta. |
| --- | --- |

3.4

A lakossági szélessávú szolgáltatások iránti kereslet az EU-ban gyorsan nő. Az elmúlt két évben csaknem megduplázódott a szélessávú hozzáférési vonalak száma. 2005 októberében körülbelül 53 millió kapcsolat létesült az EU-25-ben, ez a lakosság arányában 11,5 %-os elterjedtségnek és a háztartások 20 %-ának felel meg. Ezeket a fejlődéseket főként a piac vezérelte, és a verseny növekedése fokozta.

| 3.5 | A szélessávú kapcsolódások általános növekedése ellenére a távolabbi és vidéki régiókban a hozzáférés korlátozott, mert az alacsony népsűrűség és a távoli fekvés miatt magasak a költségek. |
| --- | --- |

3.5

A szélessávú kapcsolódások általános növekedése ellenére a távolabbi és vidéki régiókban a hozzáférés korlátozott, mert az alacsony népsűrűség és a távoli fekvés miatt magasak a költségek.

| 3.6 | A közlemény kiemeli, hogy az Európai Uniónak fokoznia kell a szélessávú szolgáltatások használatának serkentésére tett erőfeszítéseit, és ösztönöznie kell a további kiépítést, különösen az Unió kevésbe fejlett területein. Az állami beavatkozás lehetőségére az alacsony szinteken kiszolgált területeken az eEurópa 2005 cselekvési terv (9) hívta fel a figyelmet, amely kiemelte a strukturális alapok lehetséges szerepét a széles sáv hátrányos helyzetben lévő régiókban történő kiépítésében. |
| --- | --- |

3.6

A közlemény kiemeli, hogy az Európai Uniónak fokoznia kell a szélessávú szolgáltatások használatának serkentésére tett erőfeszítéseit, és ösztönöznie kell a további kiépítést, különösen az Unió kevésbe fejlett területein. Az állami beavatkozás lehetőségére az alacsony szinteken kiszolgált területeken az eEurópa 2005 cselekvési terv (9) hívta fel a figyelmet, amely kiemelte a strukturális alapok lehetséges szerepét a széles sáv hátrányos helyzetben lévő régiókban történő kiépítésében.

| 3.7 | A közlemény kiemeli a helyi/regionális önkormányzatoknak a széles sáv saját területükön való fejlesztésében betöltött meghatározó szerepét, ők a legalkalmasabbak a helyi igényeket és technológiai követelményeket figyelembe vevő szélessávú projekt megtervezésére. A nemzeti szélessávú stratégiákat meg kell erősíteni, hogy tartalmazzák és tükrözzék a helyi igényeket. |
| --- | --- |

3.7

A közlemény kiemeli a helyi/regionális önkormányzatoknak a széles sáv saját területükön való fejlesztésében betöltött meghatározó szerepét, ők a legalkalmasabbak a helyi igényeket és technológiai követelményeket figyelembe vevő szélessávú projekt megtervezésére. A nemzeti szélessávú stratégiákat meg kell erősíteni, hogy tartalmazzák és tükrözzék a helyi igényeket.

| 3.8 | A közlemény számos olyan szakpolitikai eszközt határoz meg, amelyek európai uniós szinten állnak a kormányok rendelkezésére a szélessávú szakadék áthidalásához:






  i) | Az elektronikus hírközlésre vonatkozó szabályozási keret végrehajtása. |
| --- | --- | --- |

3.8

A közlemény számos olyan szakpolitikai eszközt határoz meg, amelyek európai uniós szinten állnak a kormányok rendelkezésére a szélessávú szakadék áthidalásához:

i)

Az elektronikus hírközlésre vonatkozó szabályozási keret végrehajtása.

| ii) | Közfinanszírozás. |
| --- | --- |

ii)

Közfinanszírozás.

| iii) | EU-finanszírozás: Strukturális alapok és vidékfejlesztési alap. |
| --- | --- |

iii)

EU-finanszírozás: Strukturális alapok és vidékfejlesztési alap.

| iv) | Keresletcsoportosítás és közbeszerzés. |
| --- | --- |

iv)

Keresletcsoportosítás és közbeszerzés.

| v) | Modern közszolgáltatások kialakításának elősegítése. |
| --- | --- |

v)

Modern közszolgáltatások kialakításának elősegítése.

| 3.9 | Összefoglalva, ez a közlemény felszólítja az Európai Unió valamennyi kormányzati szintjét, hogy aktívabban használják a rendelkezésre álló eszközöket és technológiákat a növekvő mértékű digitális megosztottság áthidalásához. A tagállamokat felszólítja, hogy frissítsék meglévő nemzeti szélessávú stratégiájukat, további útmutatást nyújtva az összes érdekelt fél számára. Dokumentumaikban jól meghatározott célok szerepelhetnek a lefedettség és az elterjedtség tekintetében, a regionális hatóságokkal kötött aktív partnerségekre alapozva, és a finanszírozás alternatív forrásai (nemzeti, strukturális alapok, vidékfejlesztési alap) közti szinergiákat kihasználva. A nemzeti szélessávú stratégiáknak egyértelmű célokat kell kitűzniük az iskolák, a közigazgatás és az egészségügyi központok kapcsolódására nézve is. |
| --- | --- |

3.9

Összefoglalva, ez a közlemény felszólítja az Európai Unió valamennyi kormányzati szintjét, hogy aktívabban használják a rendelkezésre álló eszközöket és technológiákat a növekvő mértékű digitális megosztottság áthidalásához. A tagállamokat felszólítja, hogy frissítsék meglévő nemzeti szélessávú stratégiájukat, további útmutatást nyújtva az összes érdekelt fél számára. Dokumentumaikban jól meghatározott célok szerepelhetnek a lefedettség és az elterjedtség tekintetében, a regionális hatóságokkal kötött aktív partnerségekre alapozva, és a finanszírozás alternatív forrásai (nemzeti, strukturális alapok, vidékfejlesztési alap) közti szinergiákat kihasználva. A nemzeti szélessávú stratégiáknak egyértelmű célokat kell kitűzniük az iskolák, a közigazgatás és az egészségügyi központok kapcsolódására nézve is.

4.   Megjegyzések

4.1   Részletes megjegyzések

| 4.1.1 | A gyors adatátvitelű szélessávú technológia egyetemes rendelkezésre állása alapvető az EU valamennyi – városi és vidéki – régiójának gazdasági és társadalmi fejlődése szempontjából. Ez különösen a globális, tudásalapú gazdaság esetében igaz, amely jelenleg a fejlődés motorja. A tudásalapú üzleti vállalkozások ott növekednek, ahol a támogatásukhoz szükséges szakismeretek és infrastruktúra megtalálható. Az alacsony költségű, világszínvonalú szélessávú infrastruktúra alapvető összetevője az élénk 21. századi gazdaságnak. A fejlett egészségügyi, oktatási és szociális szolgáltatások egyre nagyobb része függ a széles sáv rendelkezésre állásától, amely nélkül a hátrányos helyzetű közösségek polgárai további megkülönböztetést szenvednek. |
| --- | --- |

4.1.1

A gyors adatátvitelű szélessávú technológia egyetemes rendelkezésre állása alapvető az EU valamennyi – városi és vidéki – régiójának gazdasági és társadalmi fejlődése szempontjából. Ez különösen a globális, tudásalapú gazdaság esetében igaz, amely jelenleg a fejlődés motorja. A tudásalapú üzleti vállalkozások ott növekednek, ahol a támogatásukhoz szükséges szakismeretek és infrastruktúra megtalálható. Az alacsony költségű, világszínvonalú szélessávú infrastruktúra alapvető összetevője az élénk 21. századi gazdaságnak. A fejlett egészségügyi, oktatási és szociális szolgáltatások egyre nagyobb része függ a széles sáv rendelkezésre állásától, amely nélkül a hátrányos helyzetű közösségek polgárai további megkülönböztetést szenvednek.

| 4.1.2 | Az Amerikai Egyesült Államokkal és néhány ázsiai országgal ellentétben a legtöbb európai országban túlságosan lassan indult meg a polgárok szélessávú szolgáltatással való ellátása. Még a közleményben említett szerény lefedettségi adat is, amely szerint 2005 októberére az EU-25-ök háztartásainak 20 %-a rendelkezett szélessávú kapcsolattal, elfedi azt a tényt, hogy a kapcsolat minősége (a hozzáférés sebessége) számos esetben elégtelen: a letöltési sebesség a városi és a vidéki területeken is jóval 512 kbps alatt marad, és a szélessávú lefedettség a városi területeken a legmagasabb, vidéken a csatlakozó háztartásoknak csupán 8 %-át fedi le. |
| --- | --- |

4.1.2

Az Amerikai Egyesült Államokkal és néhány ázsiai országgal ellentétben a legtöbb európai országban túlságosan lassan indult meg a polgárok szélessávú szolgáltatással való ellátása. Még a közleményben említett szerény lefedettségi adat is, amely szerint 2005 októberére az EU-25-ök háztartásainak 20 %-a rendelkezett szélessávú kapcsolattal, elfedi azt a tényt, hogy a kapcsolat minősége (a hozzáférés sebessége) számos esetben elégtelen: a letöltési sebesség a városi és a vidéki területeken is jóval 512 kbps alatt marad, és a szélessávú lefedettség a városi területeken a legmagasabb, vidéken a csatlakozó háztartásoknak csupán 8 %-át fedi le.

| 4.1.3 | A vidéki közösségek különösen érzékenyek a gyorsan bekövetkező makroökonómiai változásokra; amennyiben e közösségek nem azonos feltételek mellett juthatnak a szélessávú kapcsolathoz, akkor óhatatlanul szembe kell nézniük a hanyatlással. A tudásalapú gazdasággal rendelkező országokban a régiók, nagyvárosok és városok versengenek az olyan információközpontú üzleti vállalkozásokért és ezek növekedéséért, amelyek növelik prosperitásukat, és ehhez a szélessávú infrastruktúra kulcsfontosságú. |
| --- | --- |

4.1.3

A vidéki közösségek különösen érzékenyek a gyorsan bekövetkező makroökonómiai változásokra; amennyiben e közösségek nem azonos feltételek mellett juthatnak a szélessávú kapcsolathoz, akkor óhatatlanul szembe kell nézniük a hanyatlással. A tudásalapú gazdasággal rendelkező országokban a régiók, nagyvárosok és városok versengenek az olyan információközpontú üzleti vállalkozásokért és ezek növekedéséért, amelyek növelik prosperitásukat, és ehhez a szélessávú infrastruktúra kulcsfontosságú.

| 4.1.4 | A gyors adatátvitelű szélessávú internethez való – otthoni és munkahelyi – hozzáférésnek valamennyi európai polgár „jogának” kellene lennie, és visszautasítjuk az Európai Bizottság azon állítását, amely szerint „...a szélessávú hozzáférés még nem vált annyira elengedhetetlenné a társadalomban való normális részvételhez, hogy a hozzáférés hiánya társadalmi kirekesztettséget jelentene.” Az Európai Bizottságnak az első adandó alkalommal újra mérlegelnie kellene a szélessávú hozzáférés belefoglalását az egyetemes szolgáltatás meghatározási körébe. |
| --- | --- |

4.1.4

A gyors adatátvitelű szélessávú internethez való – otthoni és munkahelyi – hozzáférésnek valamennyi európai polgár „jogának” kellene lennie, és visszautasítjuk az Európai Bizottság azon állítását, amely szerint „...a szélessávú hozzáférés még nem vált annyira elengedhetetlenné a társadalomban való normális részvételhez, hogy a hozzáférés hiánya társadalmi kirekesztettséget jelentene.” Az Európai Bizottságnak az első adandó alkalommal újra mérlegelnie kellene a szélessávú hozzáférés belefoglalását az egyetemes szolgáltatás meghatározási körébe.

| 4.1.5 | Az Európai Bizottságnak azt a legkisebb elfogadható letöltési sebességet is meg kellene állapítania, amely ahhoz kell, hogy egy kapcsolatot szélessávú internetkapcsolatnak lehessen nevezni. Ez annak biztosításához szükséges, hogy az infrastruktúrára és a szolgáltatásra vonatkozó szabályok elég jók legyenek a bővülő internetszolgáltatások nyújtásának támogatásához. Az Európai Bizottság ilyen utasítása egyértelművé tenné Európa valódi helyzetét a szélessávú kapcsolat nyújtásával kapcsolatban – ma inflálódott statisztikák állnak rendelkezésünkre, mivel a végső fogyasztónak nyújtott szélessávú szolgáltatás minősége túl alacsony ahhoz, hogy ténylegesen szélessávúnak lehessen tekinteni –, és megfelelő nyomást gyakorolhatna a szolgáltató vállalatokra annak érdekében, hogy valóban széles sávot nyújtsanak fogyasztóiknak. |
| --- | --- |

4.1.5

Az Európai Bizottságnak azt a legkisebb elfogadható letöltési sebességet is meg kellene állapítania, amely ahhoz kell, hogy egy kapcsolatot szélessávú internetkapcsolatnak lehessen nevezni. Ez annak biztosításához szükséges, hogy az infrastruktúrára és a szolgáltatásra vonatkozó szabályok elég jók legyenek a bővülő internetszolgáltatások nyújtásának támogatásához. Az Európai Bizottság ilyen utasítása egyértelművé tenné Európa valódi helyzetét a szélessávú kapcsolat nyújtásával kapcsolatban – ma inflálódott statisztikák állnak rendelkezésünkre, mivel a végső fogyasztónak nyújtott szélessávú szolgáltatás minősége túl alacsony ahhoz, hogy ténylegesen szélessávúnak lehessen tekinteni –, és megfelelő nyomást gyakorolhatna a szolgáltató vállalatokra annak érdekében, hogy valóban széles sávot nyújtsanak fogyasztóiknak.

4.2   A szélessávú kapcsolat technikai akadályai

| 4.2.1 | Bár szélessávú szolgáltatást széles platformon lehet nyújtani, bizonyos meglévő technológiák korlátjai számos vidéki település esetében megakadályozzák a kapcsolat biztosítását. |
| --- | --- |

4.2.1

Bár szélessávú szolgáltatást széles platformon lehet nyújtani, bizonyos meglévő technológiák korlátjai számos vidéki település esetében megakadályozzák a kapcsolat biztosítását.

| 4.2.2 | A kábeltelevízós rendszerek nagy sebességű átviteli képessége ideális lehet a szélessávú szolgáltatások számára. Sajnos azonban sok vidéki területeken nem épültek ki kábeltelevíziós rendszerek, és még ahol rendelkezésre áll is a kábeltévé, a rendszerek ott is gyakran csak költséges fejlesztés után képesek a szélessávú szolgáltatás nyújtására. |
| --- | --- |

4.2.2

A kábeltelevízós rendszerek nagy sebességű átviteli képessége ideális lehet a szélessávú szolgáltatások számára. Sajnos azonban sok vidéki területeken nem épültek ki kábeltelevíziós rendszerek, és még ahol rendelkezésre áll is a kábeltévé, a rendszerek ott is gyakran csak költséges fejlesztés után képesek a szélessávú szolgáltatás nyújtására.

| 4.2.3 | A digitális előfizetői vonal (DSL) az uralkodó szélessávú előfizetői vonaltechnológia Európa nagy részén, és a DSL változatai nagyon nagy sávszélességet tudnak nyújtani alacsony költség mellett, azonban több korlátozó tényező is van:






  — | A DSL kiépítése azon helyi központok fejlesztését igényli, amelyekhez a fogyasztók kapcsolódnak. Az üzemeltetők gyakran vonakodnak a szükséges beruházások elvégzésétől, mivel üzleti tevékenységük egyéb területein jobb megtérülési lehetőségeik vannak. Így a fogyasztók nem jutnak hozzá a széles sávhoz. |
| --- | --- | --- |

4.2.3

A digitális előfizetői vonal (DSL) az uralkodó szélessávú előfizetői vonaltechnológia Európa nagy részén, és a DSL változatai nagyon nagy sávszélességet tudnak nyújtani alacsony költség mellett, azonban több korlátozó tényező is van:

—

A DSL kiépítése azon helyi központok fejlesztését igényli, amelyekhez a fogyasztók kapcsolódnak. Az üzemeltetők gyakran vonakodnak a szükséges beruházások elvégzésétől, mivel üzleti tevékenységük egyéb területein jobb megtérülési lehetőségeik vannak. Így a fogyasztók nem jutnak hozzá a széles sávhoz.

| — | A legtöbb esetben a DSL kiépítése a DSL-t biztosító központtól számított 3-5 km távolságban lévő fogyasztók ellátására alkalmas. Az ennél nagyobb távolságra lévő fogyasztók a DSL használatával nem juthatnak széles sávhoz. |
| --- | --- |

—

A legtöbb esetben a DSL kiépítése a DSL-t biztosító központtól számított 3-5 km távolságban lévő fogyasztók ellátására alkalmas. Az ennél nagyobb távolságra lévő fogyasztók a DSL használatával nem juthatnak széles sávhoz.

| — | A DSL a helyi hálózatban meglévő rézkábeles infrastruktúrát használja a szélessávú szolgáltatás biztosításához; azonban az ilyen kábelek gyakran már elavultak, és fejlesztésük szükséges a DSL megfelelő működéséhez. Az üzemeltetők esetleg vonakodnak attól, hogy az ilyen fejlesztésekbe ruházzanak be. Így, még ha a helyi központ alkalmas is a széles sávra, és a fogyasztó 5 km-es távolságon belül lakik is, a helyi huroknak az otthon vagy az üzleti vállalkozás felőli része nem feltétlenül használható a szélessávú DSL szolgáltatására. |
| --- | --- |

—

A DSL a helyi hálózatban meglévő rézkábeles infrastruktúrát használja a szélessávú szolgáltatás biztosításához; azonban az ilyen kábelek gyakran már elavultak, és fejlesztésük szükséges a DSL megfelelő működéséhez. Az üzemeltetők esetleg vonakodnak attól, hogy az ilyen fejlesztésekbe ruházzanak be. Így, még ha a helyi központ alkalmas is a széles sávra, és a fogyasztó 5 km-es távolságon belül lakik is, a helyi huroknak az otthon vagy az üzleti vállalkozás felőli része nem feltétlenül használható a szélessávú DSL szolgáltatására.

| 4.2.4 | A korábbról megmaradt gerinchálózati infrastruktúra akadályozhatja a nagy sebességű szélessávú szolgáltatásokat, különösen az alacsony népsűrűségű területeken. Például az 1980-as és az 1990-es években számos ország digitális mikrohullámú technológiát alkalmazott a távközlési gerinchálózat megvalósításához. Ez a fajta rádiós technológia hatékonyan biztosította a kiváló minőségű digitális telefóniát és az alacsony sebességű adatátviteli szolgáltatásokat számos vidéki térségben. Azonban a digitális mikrohullámú technológia számtalan esetben való alkalmazása olyan gerinchálózati infrastruktúrát hagyott örökül, amely alkalmatlan a most szélessávú kapcsolatként meghatározott nagy sebességű internetszolgáltatás – az internetes videoszolgáltatások – nyújtására. Írország esetében a becslések szerint nemzeti szinten a (vidéki területeken található) központok 50 %-a, amelyek a távközlés fogyasztóinak 15 %-át látják el, ilyen digitális rádiós gerinchálózatot használ, és soha nem lesz alkalmas arra, hogy a meglévő nemzeti távközlési infrastruktúra felhasználásával gyors adatátvitelű szélessávú szolgáltatást biztosítson. E problémának a vidéki területeket kiszolgáló száloptikás gerinchálózattal való kiváltásával történő megoldása rendkívül költséges, tisztán üzleti alapon nem is indokolható; és a kormánynak kellene támogatnia a hálózat korszerűsítését. |
| --- | --- |

4.2.4

A korábbról megmaradt gerinchálózati infrastruktúra akadályozhatja a nagy sebességű szélessávú szolgáltatásokat, különösen az alacsony népsűrűségű területeken. Például az 1980-as és az 1990-es években számos ország digitális mikrohullámú technológiát alkalmazott a távközlési gerinchálózat megvalósításához. Ez a fajta rádiós technológia hatékonyan biztosította a kiváló minőségű digitális telefóniát és az alacsony sebességű adatátviteli szolgáltatásokat számos vidéki térségben. Azonban a digitális mikrohullámú technológia számtalan esetben való alkalmazása olyan gerinchálózati infrastruktúrát hagyott örökül, amely alkalmatlan a most szélessávú kapcsolatként meghatározott nagy sebességű internetszolgáltatás – az internetes videoszolgáltatások – nyújtására. Írország esetében a becslések szerint nemzeti szinten a (vidéki területeken található) központok 50 %-a, amelyek a távközlés fogyasztóinak 15 %-át látják el, ilyen digitális rádiós gerinchálózatot használ, és soha nem lesz alkalmas arra, hogy a meglévő nemzeti távközlési infrastruktúra felhasználásával gyors adatátvitelű szélessávú szolgáltatást biztosítson. E problémának a vidéki területeket kiszolgáló száloptikás gerinchálózattal való kiváltásával történő megoldása rendkívül költséges, tisztán üzleti alapon nem is indokolható; és a kormánynak kellene támogatnia a hálózat korszerűsítését.

| 4.2.5 | Az Európai Bizottságnak alaposan meg kellene vizsgálnia, hogyan lehetne nemzeti és uniós szinten támogatni a meglevő infrastruktúra (gerinchálózati központi fővonalak, központok és helyi hurok) költséges korszerűsítését, amely alkalmassá teszi nagy sebességű szélessávú szolgáltatások nyújtására – adózási ösztönzők, illetve a köz- és a magánszféra közötti partneri együttműködési formák jöhetnek esetleg szóba. |
| --- | --- |

4.2.5

Az Európai Bizottságnak alaposan meg kellene vizsgálnia, hogyan lehetne nemzeti és uniós szinten támogatni a meglevő infrastruktúra (gerinchálózati központi fővonalak, központok és helyi hurok) költséges korszerűsítését, amely alkalmassá teszi nagy sebességű szélessávú szolgáltatások nyújtására – adózási ösztönzők, illetve a köz- és a magánszféra közötti partneri együttműködési formák jöhetnek esetleg szóba.

| 4.2.6 | A műholdas és a saját, vezeték nélküli technológiát olyan térségekben szokták szélessávú szolgáltatás nyújtására használni, ahol a nyilvános távközlési infrastruktúra nem alkalmas a szélessávú kapcsolat nyújtásának támogatására. Az ilyen technológiák esetében azonban a költség- és technológiai problémák akadályozzák meg azt, hogy ilyen technológiák alkalmazásával hidalják át a szélessávú szakadékot. A K+F számos területen mutat előrehaladást az olyan alacsony költségű, nagy sávszélességű vezeték nélküli technológiák kidolgozásában, amelyek hatékony szélessávú kapcsolatot tudnának biztosítani. A politikai döntéshozóknak tevékenyen kell támogatniuk az ilyen fejlesztéseket, és figyelembe kell venniük a rádiófrekvenciák rendelkezésre állásának problémáját az ilyen megoldások megvalósításakor. |
| --- | --- |

4.2.6

A műholdas és a saját, vezeték nélküli technológiát olyan térségekben szokták szélessávú szolgáltatás nyújtására használni, ahol a nyilvános távközlési infrastruktúra nem alkalmas a szélessávú kapcsolat nyújtásának támogatására. Az ilyen technológiák esetében azonban a költség- és technológiai problémák akadályozzák meg azt, hogy ilyen technológiák alkalmazásával hidalják át a szélessávú szakadékot. A K+F számos területen mutat előrehaladást az olyan alacsony költségű, nagy sávszélességű vezeték nélküli technológiák kidolgozásában, amelyek hatékony szélessávú kapcsolatot tudnának biztosítani. A politikai döntéshozóknak tevékenyen kell támogatniuk az ilyen fejlesztéseket, és figyelembe kell venniük a rádiófrekvenciák rendelkezésre állásának problémáját az ilyen megoldások megvalósításakor.

| 4.2.7 | A szélessávú szolgáltatások mindenki számára történő elérhetővé tételére irányuló innovációt tovább ösztönözhetné egy tudáshálózat kialakítása a kkv-k részére a legkorszerűbb szélessávú technológiára vonatkozóan. E tudáshálózat létrehozását megkönnyítené egy olyan weblap, amely összegyűjti és terjeszti az információkat. |
| --- | --- |

4.2.7

A szélessávú szolgáltatások mindenki számára történő elérhetővé tételére irányuló innovációt tovább ösztönözhetné egy tudáshálózat kialakítása a kkv-k részére a legkorszerűbb szélessávú technológiára vonatkozóan. E tudáshálózat létrehozását megkönnyítené egy olyan weblap, amely összegyűjti és terjeszti az információkat.

4.3   A szélessáv-szolgáltatás problémái

| 4.3.1 | A nagy sávszélességű hálózatok és az internetprotokoll (IP) alapú hálózati technológia előretörésével a hálózati költségek zuhanásba kezdtek, és a testre szabott szolgáltatások nyújtását lehetővé tevő rugalmasság szinte korlátlan lett. Az olyan országokban, mint Olaszország, Franciaország, Spanyolország és az Egyesült Királyság a távközlési társaságok kiépítettek kizárólagosan IP-alapú hálózatokat, ami jelentős költségmegtakarításokat eredményez a hálózat üzemeltetési költségei tekintetében. Az új IP-alapú hálózatok építésének alacsonyabb költségei és a dereguláció meggyöngítette a domináns szolgáltatók erejét, és jelentős mértékben növekedett a kiskereskedelmi szolgáltatásokat nyújtó távközlési vállalatok száma. |
| --- | --- |

4.3.1

A nagy sávszélességű hálózatok és az internetprotokoll (IP) alapú hálózati technológia előretörésével a hálózati költségek zuhanásba kezdtek, és a testre szabott szolgáltatások nyújtását lehetővé tevő rugalmasság szinte korlátlan lett. Az olyan országokban, mint Olaszország, Franciaország, Spanyolország és az Egyesült Királyság a távközlési társaságok kiépítettek kizárólagosan IP-alapú hálózatokat, ami jelentős költségmegtakarításokat eredményez a hálózat üzemeltetési költségei tekintetében. Az új IP-alapú hálózatok építésének alacsonyabb költségei és a dereguláció meggyöngítette a domináns szolgáltatók erejét, és jelentős mértékben növekedett a kiskereskedelmi szolgáltatásokat nyújtó távközlési vállalatok száma.

| 4.3.2 | Ez a technológiai váltás megváltoztatta a távközlési vállalatok üzleti modelljét: az új modell elkülöníti a hálózat tulajdonosát attól, aki a végső fogyasztónak a szolgáltatást nyújtja. A hatékony, fejlett piacokon ez a terjedőben lévő modell a távközlési vállalatokat nagy- és kiskereskedelmi vállalatokra osztja, a számos nagykereskedelmi szolgáltató pedig azon vetélkedik, melyikük tud sávszélességet eladni a számtalan kiskereskedelmi szolgáltatónak. Ez megfelel az új technológiáknak, a költségdinamikának és azoknak a szabályozási kereteknek, amelyek a távközlési üzletágat hálózatközpontúról szolgáltatásközpontúra változtatta. Azonban a kevésbé fejlett és hatékony piacokon a távközlési szolgáltatásokat továbbra is a domináns szolgáltatók uralják, akiket senki nem ösztönöz arra, hogy különválasszák nagykereskedelmi és kiskereskedelmi üzletágaikat, és lehetővé tegyék a valódi verseny elindulását. Az ilyen különválásra csak akkor kerül sor, ha a politikai döntéshozók megfelelő versenypolitikai intézkedésekkel ösztönzik az elkülönülést. |
| --- | --- |

4.3.2

Ez a technológiai váltás megváltoztatta a távközlési vállalatok üzleti modelljét: az új modell elkülöníti a hálózat tulajdonosát attól, aki a végső fogyasztónak a szolgáltatást nyújtja. A hatékony, fejlett piacokon ez a terjedőben lévő modell a távközlési vállalatokat nagy- és kiskereskedelmi vállalatokra osztja, a számos nagykereskedelmi szolgáltató pedig azon vetélkedik, melyikük tud sávszélességet eladni a számtalan kiskereskedelmi szolgáltatónak. Ez megfelel az új technológiáknak, a költségdinamikának és azoknak a szabályozási kereteknek, amelyek a távközlési üzletágat hálózatközpontúról szolgáltatásközpontúra változtatta. Azonban a kevésbé fejlett és hatékony piacokon a távközlési szolgáltatásokat továbbra is a domináns szolgáltatók uralják, akiket senki nem ösztönöz arra, hogy különválasszák nagykereskedelmi és kiskereskedelmi üzletágaikat, és lehetővé tegyék a valódi verseny elindulását. Az ilyen különválásra csak akkor kerül sor, ha a politikai döntéshozók megfelelő versenypolitikai intézkedésekkel ösztönzik az elkülönülést.

| 4.3.3 | 25 évvel ezelőtt Európában a távközlési infrastruktúra nagy részét a nemzeti kormányok birtokolták, és ezt a vagyont a közjó érdekében fejlesztették. Azóta megtörtént a távközlési ágazat fokozatos privatizációja az Európai Unióban, ami általában véve kedvező hatást gyakorolt az iparágra, a fogyasztókra és a társadalomra. A kereskedelmi alapú távközlési vállalatoknak azonban nincsenek társadalmi, egészségügyi, oktatási vagy éppen gazdasági fejlesztési célkitűzéseik: a profit maximalizálására, hatékony vagyonkezelésre és saját növekedésükre összpontosítanak. Ahol elmaradás van az alulfejlett térségek részére való szélessávú szolgáltatások nyújtásához szükséges hálózati létesítmények terén, a kereskedelmi érdekeiket szem előtt tartó távközlési szolgáltatókat semmi nem ösztönzi arra, hogy ebbe a társadalmilag alapvető fontosságú infrastruktúrába fektessenek be. Ha lehetséges, a kormányoknak erős befolyást kell gyakorolniuk a nemzeti távközlési infrastruktúra nyújtására és karbantartására, egyensúlyt tartva a nagy népsűrűségű területeken megvalósuló infrastrukturális beruházásokból származó nagyobb megtérülések és az elmaradottabb térségekben szükséges, pénzügyileg kevésbé vonzó beruházások között. |
| --- | --- |

4.3.3

25 évvel ezelőtt Európában a távközlési infrastruktúra nagy részét a nemzeti kormányok birtokolták, és ezt a vagyont a közjó érdekében fejlesztették. Azóta megtörtént a távközlési ágazat fokozatos privatizációja az Európai Unióban, ami általában véve kedvező hatást gyakorolt az iparágra, a fogyasztókra és a társadalomra. A kereskedelmi alapú távközlési vállalatoknak azonban nincsenek társadalmi, egészségügyi, oktatási vagy éppen gazdasági fejlesztési célkitűzéseik: a profit maximalizálására, hatékony vagyonkezelésre és saját növekedésükre összpontosítanak. Ahol elmaradás van az alulfejlett térségek részére való szélessávú szolgáltatások nyújtásához szükséges hálózati létesítmények terén, a kereskedelmi érdekeiket szem előtt tartó távközlési szolgáltatókat semmi nem ösztönzi arra, hogy ebbe a társadalmilag alapvető fontosságú infrastruktúrába fektessenek be. Ha lehetséges, a kormányoknak erős befolyást kell gyakorolniuk a nemzeti távközlési infrastruktúra nyújtására és karbantartására, egyensúlyt tartva a nagy népsűrűségű területeken megvalósuló infrastrukturális beruházásokból származó nagyobb megtérülések és az elmaradottabb térségekben szükséges, pénzügyileg kevésbé vonzó beruházások között.

| 4.3.4 | A széles sáv európai elterjedését, különösen az elmaradottabb területeken, az általános piaci sikertelenség akadályozza. Több piacon továbbra is a versenyt hátráltató feltételek vonatkoznak az esetleges újabb szolgáltatókra, mivel a jelentős infrastruktúraszolgáltatók addig késleltetik a helyi hurok átengedését, ameddig csak lehet, és korlátozó gyakorlatok gátolják meg a nemzeti gerinchálózathoz való hozzáférést. Emellett ahol a szélessávú szolgáltatás korábban nem létezett vagy elhanyagolható volt, a beruházási ösztönzők gyakran elégtelenek a meglévő infrastruktúraszolgáltatók számára. |
| --- | --- |

4.3.4

A széles sáv európai elterjedését, különösen az elmaradottabb területeken, az általános piaci sikertelenség akadályozza. Több piacon továbbra is a versenyt hátráltató feltételek vonatkoznak az esetleges újabb szolgáltatókra, mivel a jelentős infrastruktúraszolgáltatók addig késleltetik a helyi hurok átengedését, ameddig csak lehet, és korlátozó gyakorlatok gátolják meg a nemzeti gerinchálózathoz való hozzáférést. Emellett ahol a szélessávú szolgáltatás korábban nem létezett vagy elhanyagolható volt, a beruházási ösztönzők gyakran elégtelenek a meglévő infrastruktúraszolgáltatók számára.

4.4   A széles sáv iránti kereslet problémái

| 4.4.1 | A szélessávú szolgáltatások iránti látens igény problémájának, és különösen a fejlett térségekben rendelkezésre álló szolgáltatások felhasználása és a kevésbé fejlett térségekre jellemző sokkal alacsonyabb használati arány közötti különbségnek számos oka van: társadalmi-gazdasági; a rendelkezésre álló kapcsolat rossz minősége; elégtelen verseny; magas költségek; és a technológia előnyeivel vagy a technológia használatának módjával kapcsolatos ismeretek hiánya. |
| --- | --- |

4.4.1

A szélessávú szolgáltatások iránti látens igény problémájának, és különösen a fejlett térségekben rendelkezésre álló szolgáltatások felhasználása és a kevésbé fejlett térségekre jellemző sokkal alacsonyabb használati arány közötti különbségnek számos oka van: társadalmi-gazdasági; a rendelkezésre álló kapcsolat rossz minősége; elégtelen verseny; magas költségek; és a technológia előnyeivel vagy a technológia használatának módjával kapcsolatos ismeretek hiánya.

| 4.4.2 | A politikai döntéshozók és a kormányok jelentős hatást gyakorolhatnak a széles sáv keresleti oldalára, és az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság arra vonatkozó javaslatait, hogy vizsgálják meg a tagállamokban az előfizetőknek a szélessávú szolgáltatásra történő áttérése tényleges költségeinek csökkentésére nyújtott pénzügyi ösztönzők használatát, és hogy a kormányoknak előnyben kell részesíteniük az online közszolgáltatások fejlesztését, valamint a kapcsolódások biztosítását a közigazgatásban, az iskolákban és az egészségügyi központokban annak érdekében, hogy a felhasználókat a széles sáv előnyeire képezzék, és kialakítsák a keresletet. |
| --- | --- |

4.4.2

A politikai döntéshozók és a kormányok jelentős hatást gyakorolhatnak a széles sáv keresleti oldalára, és az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság arra vonatkozó javaslatait, hogy vizsgálják meg a tagállamokban az előfizetőknek a szélessávú szolgáltatásra történő áttérése tényleges költségeinek csökkentésére nyújtott pénzügyi ösztönzők használatát, és hogy a kormányoknak előnyben kell részesíteniük az online közszolgáltatások fejlesztését, valamint a kapcsolódások biztosítását a közigazgatásban, az iskolákban és az egészségügyi központokban annak érdekében, hogy a felhasználókat a széles sáv előnyeire képezzék, és kialakítsák a keresletet.

| 4.4.3 | A széles sáv iránti fogyasztói keresletet hátrányosan befolyásolja a szélessávú internettel kapcsolatos terminológia érthetőségének hiánya, valamint a szolgáltatók által kínált szolgáltatáscsomagok átláthatatlansága. Erőfeszítéseket kell tenni a terminológia egyszerűsítésére, valamint arra, hogy a szolgáltatásokat és az előnyöket közérthető módon ismertessék. |
| --- | --- |

4.4.3

A széles sáv iránti fogyasztói keresletet hátrányosan befolyásolja a szélessávú internettel kapcsolatos terminológia érthetőségének hiánya, valamint a szolgáltatók által kínált szolgáltatáscsomagok átláthatatlansága. Erőfeszítéseket kell tenni a terminológia egyszerűsítésére, valamint arra, hogy a szolgáltatásokat és az előnyöket közérthető módon ismertessék.

| 4.4.4 | Információs kampányokat lehetne indítani a széles sáv iránti piaci igény ösztönzésére azokon a területeken, ahol akadozik e technológia bevezetése. Ennek az a kettős hatása lesz, hogy megismerteti a potenciális fogyasztókat a technológiával, és növeli a szolgáltatókra nehezedő piaci nyomást, hogy a szükséges szélessávú szolgáltatást biztosítsák. |
| --- | --- |

4.4.4

Információs kampányokat lehetne indítani a széles sáv iránti piaci igény ösztönzésére azokon a területeken, ahol akadozik e technológia bevezetése. Ennek az a kettős hatása lesz, hogy megismerteti a potenciális fogyasztókat a technológiával, és növeli a szolgáltatókra nehezedő piaci nyomást, hogy a szükséges szélessávú szolgáltatást biztosítsák.

4.5   A szélessávú Európával kapcsolatos jövőkép

| 4.5.1 | A szélessávú kapcsolat alapvető eszköze az információ korának. A gyorsabb, olcsóbb és mindenhol jelen lévő szélessávú szolgáltatások iránti kereslet exponenciálisan növekszik a tudásalapú gazdaság fejlődésével és az internettel kapcsolatos tapasztalatok gazdagodásával. |
| --- | --- |

4.5.1

A szélessávú kapcsolat alapvető eszköze az információ korának. A gyorsabb, olcsóbb és mindenhol jelen lévő szélessávú szolgáltatások iránti kereslet exponenciálisan növekszik a tudásalapú gazdaság fejlődésével és az internettel kapcsolatos tapasztalatok gazdagodásával.

| 4.5.2 | 2010-re olyan egyetemes szélessávú szolgáltatásra lesz szükségünk Európában, amely elegendő sávszélességgel rendelkezik ahhoz, hogy valamennyi felhasználó számára valós multimédiás élményt nyújtson; ezzel az üzleti élet és a társadalom öles léptekkel haladhat az információs társadalom felé. |
| --- | --- |

4.5.2

2010-re olyan egyetemes szélessávú szolgáltatásra lesz szükségünk Európában, amely elegendő sávszélességgel rendelkezik ahhoz, hogy valamennyi felhasználó számára valós multimédiás élményt nyújtson; ezzel az üzleti élet és a társadalom öles léptekkel haladhat az információs társadalom felé.

| 4.5.3 | Ha az Európai Bizottság azt szeretné, hogy megvalósuljon ez az elképzelés, akkor ehhez megfelelő technikai és üzleti kritériumokat kellene meghatároznia, és az utunkban álló akadályok leküzdésére alkalmas politikákat kellene támogatnia. |
| --- | --- |

4.5.3

Ha az Európai Bizottság azt szeretné, hogy megvalósuljon ez az elképzelés, akkor ehhez megfelelő technikai és üzleti kritériumokat kellene meghatároznia, és az utunkban álló akadályok leküzdésére alkalmas politikákat kellene támogatnia.

4.6   A kormányzati tervezés és intézkedés iránti igény

| 4.6.1 | A széles sávot biztosító, versengő szolgáltatók szervezett piaci keresletet kívánnak: olyan piacot, ahol a fogyasztók tudják, milyen szolgáltatást akarnak, mennyit kívánnak fizetni és olyan piacot, ahol a kereslet egy újabb szolgáltató vonzó szolgáltatási kínálatát eredményezi. A szervezett igény hozzájárul az igazi verseny növekedéséhez, továbbá hozzásegíti a szolgáltatókat ahhoz, hogy észrevegyék annak előnyeit, ha az Európai Unió kevésbé fejlett régióiban kínálják szolgáltatásaikat. Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy elindítsanak egy olyan weboldalt, amely elősegíti a kereslet csoportosítását és előmozdítja a kínálatot. |
| --- | --- |

4.6.1

A széles sávot biztosító, versengő szolgáltatók szervezett piaci keresletet kívánnak: olyan piacot, ahol a fogyasztók tudják, milyen szolgáltatást akarnak, mennyit kívánnak fizetni és olyan piacot, ahol a kereslet egy újabb szolgáltató vonzó szolgáltatási kínálatát eredményezi. A szervezett igény hozzájárul az igazi verseny növekedéséhez, továbbá hozzásegíti a szolgáltatókat ahhoz, hogy észrevegyék annak előnyeit, ha az Európai Unió kevésbé fejlett régióiban kínálják szolgáltatásaikat. Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy elindítsanak egy olyan weboldalt, amely elősegíti a kereslet csoportosítását és előmozdítja a kínálatot.

| 4.6.2 | Az EU-nak mindegyik régió esetében koherens, egységes tervre van szüksége a szélessávú infrastruktúra és a szélessávú szolgáltatások fejlesztéséhez. A nemzeti szélessávú stratégiákat a szélessávú szolgáltatások valamennyi térségben való helyi nyújtására vonatkozó részletes tervekkel kell kibővíteni. Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az ilyen részletes tervek gazdája a helyi önkormányzat legyen, illetve, hogy ezeket a helyi önkormányzat irányítsa. Egy ilyen terv magában foglalná a régió teljes szélessávú infrastruktúrájának részletes térképét, és annak részletes (utcaszintű) áttekintését, hogy a kívánt infrastruktúra hogyan, mikor és merre fejlődik tovább. A terv meghatározná a szélessávú szolgáltatásoknak azt a legkisebb terjedelmét is, amelyet a különböző felhasználói csoportoknak és a különböző helyszíneken nyújtani kell. |
| --- | --- |

4.6.2

Az EU-nak mindegyik régió esetében koherens, egységes tervre van szüksége a szélessávú infrastruktúra és a szélessávú szolgáltatások fejlesztéséhez. A nemzeti szélessávú stratégiákat a szélessávú szolgáltatások valamennyi térségben való helyi nyújtására vonatkozó részletes tervekkel kell kibővíteni. Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy az ilyen részletes tervek gazdája a helyi önkormányzat legyen, illetve, hogy ezeket a helyi önkormányzat irányítsa. Egy ilyen terv magában foglalná a régió teljes szélessávú infrastruktúrájának részletes térképét, és annak részletes (utcaszintű) áttekintését, hogy a kívánt infrastruktúra hogyan, mikor és merre fejlődik tovább. A terv meghatározná a szélessávú szolgáltatásoknak azt a legkisebb terjedelmét is, amelyet a különböző felhasználói csoportoknak és a különböző helyszíneken nyújtani kell.

| 4.6.3 | A távközlési technológiai innováció gyorsuló fejlődése és a távközlési iparág egyre dinamikusabb jellege azt jelenti, hogy az Európai Bizottságnak és a tagállamok kormányainak kell irányítaniuk azt az állandó folyamatot, amely biztosítja, hogy az EU valamennyi térségét az elérhető legjobb és leginkább költséghatékony szélessávú infrastruktúrával lássák el. |
| --- | --- |

4.6.3

A távközlési technológiai innováció gyorsuló fejlődése és a távközlési iparág egyre dinamikusabb jellege azt jelenti, hogy az Európai Bizottságnak és a tagállamok kormányainak kell irányítaniuk azt az állandó folyamatot, amely biztosítja, hogy az EU valamennyi térségét az elérhető legjobb és leginkább költséghatékony szélessávú infrastruktúrával lássák el.

| 4.6.4 | A helyi és települési önkormányzatok jelentős mértékben ösztönözhetik a szélessávú szolgáltatásokat területükön – a köz- és a magánszféra közötti együttműködésre irányuló kezdeményezésekkel, valamint olyan rendeletekkel, amelyek értelmében az ingatlanfejlesztők projektjeiben a szélessávú távközlési infrastruktúrának is szerepelnie kell. |
| --- | --- |

4.6.4

A helyi és települési önkormányzatok jelentős mértékben ösztönözhetik a szélessávú szolgáltatásokat területükön – a köz- és a magánszféra közötti együttműködésre irányuló kezdeményezésekkel, valamint olyan rendeletekkel, amelyek értelmében az ingatlanfejlesztők projektjeiben a szélessávú távközlési infrastruktúrának is szerepelnie kell.

| 4.6.5 | Említésre méltó, hogy bizonyos tagállamok a többieknél eredményesebben foglalkoznak a digitális megosztottsággal, és a területi szélessávú szakadék megszüntetése érdekében nemzeti szélessávú stratégiáik konkrét intézkedéseket tartalmaznak (10). |
| --- | --- |

4.6.5

Említésre méltó, hogy bizonyos tagállamok a többieknél eredményesebben foglalkoznak a digitális megosztottsággal, és a területi szélessávú szakadék megszüntetése érdekében nemzeti szélessávú stratégiáik konkrét intézkedéseket tartalmaznak (10).

| 4.6.6 | A nemzeti szélessávú stratégiákra vonatkozó politika révén az Európai Bizottság össze tudja hangolni, és ösztönözni tudja a nemzeti kormányoknak a szélessávú szolgáltatások fejlesztésére irányuló következetes intézkedéseit az egész Unióban. E politika továbbfejlesztésével gondoskodni kellene róla, hogy terveik kidolgozása során a kormányok kövessék a bevált gyakorlatokat, és így olyan átfogó terv szülessen az EU számára, amely révén 2010-re megszűnik a szélessávú digitális megosztottság. |
| --- | --- |

4.6.6

A nemzeti szélessávú stratégiákra vonatkozó politika révén az Európai Bizottság össze tudja hangolni, és ösztönözni tudja a nemzeti kormányoknak a szélessávú szolgáltatások fejlesztésére irányuló következetes intézkedéseit az egész Unióban. E politika továbbfejlesztésével gondoskodni kellene róla, hogy terveik kidolgozása során a kormányok kövessék a bevált gyakorlatokat, és így olyan átfogó terv szülessen az EU számára, amely révén 2010-re megszűnik a szélessávú digitális megosztottság.

Brüsszel, 2006. szeptember 13.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie Sigmund

---

(1)  A digitális szakadékkal kapcsolatos fórumról készült jelentés: Szélessávú hozzáférés és a közvélemény támogatása az alacsony szinten kiszolgált területeken, Brüsszel, 2005. július 15.

1

(2)  Miniszteri nyilatkozat, 2006. június 11., Riga, IP/06/769.

2

(3)  COM(2005) 203, valamint az Európai Parlament és a Tanács 2002/22/EK irányelve az egyetemes szolgáltatásról, valamint azelektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról.

3

(4)  2002/21/EK irányelv a közös keretszabályozásról; 2002/19/EK irányelv a közös keretszabályozásról; 2002/19/EK irányelv ahozzáférésről és az összekapcsolásról; és 2002/77/EK irányelv az elektronikus hírközlési szolgáltatások piacain belüli versenyről.

4

(5)  „Távközlési vállalatnak” számít minden olyan vállalat, amely kétirányú távközlési szolgáltatásokat nyújt: idetartoznak a vezetékes és a mobiltelefon-társaságok, továbbá az ilyen szolgáltatásokat nyújtó kábeltévé-társaságok.

5

(6)  A Bizottság 1031/2006/EK rendelete ( 2006. július 4. ) az információs társadalomra vonatkozó közösségi statisztikákról szóló 808/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról.

6

(7)  COM(2005) 229 „i2010: európai információs társadalom a növekedésért és a foglalkoztatásért”.

7

(8)  COM(2004) 369 „Európa nagy sebességre kapcsolása: nemzeti szélessávú stratégiák”, COM(2004) 369.

8

(9)  COM(2002) 263 „eEurópa 2005: információs társadalom mindenki számára”.

9

(10)  A francia Területrendezési Minisztériumközi Bizottság (CIADT) új szélessávú terve (2004. szeptember) jó példa egy átfogó stratégiára.

10

---

| 23.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 318/229 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 318/229

---

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság vélemény – Tárgy: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az egy héjazatú olajszállító tartályhajókra vonatkozóan a dupla héjazat vagy azzal egyenértékű konstrukciós követelmények gyorsított bevezetéséről és a Tanács 2978/94/EK rendeletének hatályon kívül helyezéséről szóló 417/2002/EK rendelet módosításáról”

COM(2006) 111 final – 2006/0046 (COD)

(2006/C 318/37)

2006. április 25-én az Európai Unió Tanácsa úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 80. cikkének (2) bekezdése alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a fenti tárgyban.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció véleményét 2006. szeptember 4-én elfogadta. (Előadó: Jan SIMONS.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2006. szeptember 13–14-én tartott 429. plenáris ülésén (a szeptember 13-i ülésnapon) 187 szavazattal 4 ellenében, 8 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB egyetért azzal, hogy a tagállamoknak tartaniuk kell magukat politikai megállapodásaikhoz. Az a tény, hogy a jelen rendeletre vonatkozó javaslattal azon tagállamok, amelyek eleget tesznek ennek a követelménynek, támogatást kapnak, és hogy ezáltal az EU az egész világnak megmutatja, hogy a gyakorlatban is komolyan gondolja az IMO-val kapcsolatban vállalt kötelezettségeket, sokkal fontosabb, mint bármely – tisztán elméleti és igen kevés – negatív következmény, amely esetleg be sem következik. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB egyetért azzal, hogy a tagállamoknak tartaniuk kell magukat politikai megállapodásaikhoz. Az a tény, hogy a jelen rendeletre vonatkozó javaslattal azon tagállamok, amelyek eleget tesznek ennek a követelménynek, támogatást kapnak, és hogy ezáltal az EU az egész világnak megmutatja, hogy a gyakorlatban is komolyan gondolja az IMO-val kapcsolatban vállalt kötelezettségeket, sokkal fontosabb, mint bármely – tisztán elméleti és igen kevés – negatív következmény, amely esetleg be sem következik.

2.   Bevezetés

| 2.1 | Az 1726/2003/EK rendelettel módosított 417/2002/EK rendelet az európai vizek baleset miatt bekövetkező olajszennyeződése kockázatának csökkentése érdekében megtiltotta a nehézolaj szállítását a tagállamok kikötőibe tartó vagy onnan kifutó egyhéjazatú olajszállító tartályhajók esetében. |
| --- | --- |

2.1

Az 1726/2003/EK rendelettel módosított 417/2002/EK rendelet az európai vizek baleset miatt bekövetkező olajszennyeződése kockázatának csökkentése érdekében megtiltotta a nehézolaj szállítását a tagállamok kikötőibe tartó vagy onnan kifutó egyhéjazatú olajszállító tartályhajók esetében.

| 2.2 | Hasonló, az EU által elfogadott intézkedéseken alapuló tilalmat vezetett be nemzetközi szinten a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) a hajók által történő szennyezés megelőzéséről szóló 73/78 MARPOL-egyezmény I. mellékletének új 13G és 13H szabályaival. Az említett MARPOL-egyezmény 13G szabályának (7) bekezdése és 13H szabályának (5), (6) és (7) bekezdése azonban lehetővé teszi, hogy a hivatalok bizonyos feltételek mellett mentességet adjanak a tartályhajóknak a tiltás alól. Ez a kompromisszum volt az ára annak, hogy egy világméretű megállapodást lehessen elfogadni. Közvetlenül ezután az EU olasz elnöksége az uniós tagállamok és az Európai Bizottság részéről kijelentette, hogy az akkor megszokott és kölcsönösen kötelező előzetes koordinációs megállapodás kidolgozása értelmében egyikük sem fog élni a mentességi záradékkal. Az IMO-szabályzat 2005. április 5-i hatályba lépését követően – már 2005. április 18-án – egy tagállam jelezte az IMO-nak, hogy élni kíván mentességi záradékkal, mely a jelenleg vizsgált európai bizottsági javaslat tárgya. Az elkövetkező hónapokban számos tagállam értesítette az IMO-t, hogy a koordinációs megállapodás értelmében nem kívánják felhasználni a mentességi záradékot. További négy tagállamnak kell még hivatalos bejelentést tennie erre vonatkozóan, de már bejelentették a COREPER-ben, így az Európai Bizottságnak és a többi tagállamnak, hogy hamarosan követni fogják a többi 19 tagország példáját. |
| --- | --- |

2.2

Hasonló, az EU által elfogadott intézkedéseken alapuló tilalmat vezetett be nemzetközi szinten a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) a hajók által történő szennyezés megelőzéséről szóló 73/78 MARPOL-egyezmény I. mellékletének új 13G és 13H szabályaival. Az említett MARPOL-egyezmény 13G szabályának (7) bekezdése és 13H szabályának (5), (6) és (7) bekezdése azonban lehetővé teszi, hogy a hivatalok bizonyos feltételek mellett mentességet adjanak a tartályhajóknak a tiltás alól. Ez a kompromisszum volt az ára annak, hogy egy világméretű megállapodást lehessen elfogadni. Közvetlenül ezután az EU olasz elnöksége az uniós tagállamok és az Európai Bizottság részéről kijelentette, hogy az akkor megszokott és kölcsönösen kötelező előzetes koordinációs megállapodás kidolgozása értelmében egyikük sem fog élni a mentességi záradékkal. Az IMO-szabályzat 2005. április 5-i hatályba lépését követően – már 2005. április 18-án – egy tagállam jelezte az IMO-nak, hogy élni kíván mentességi záradékkal, mely a jelenleg vizsgált európai bizottsági javaslat tárgya. Az elkövetkező hónapokban számos tagállam értesítette az IMO-t, hogy a koordinációs megállapodás értelmében nem kívánják felhasználni a mentességi záradékot. További négy tagállamnak kell még hivatalos bejelentést tennie erre vonatkozóan, de már bejelentették a COREPER-ben, így az Európai Bizottságnak és a többi tagállamnak, hogy hamarosan követni fogják a többi 19 tagország példáját.

| 2.3 | Az Európai Bizottság emlékeztet az IMO tilalmának elfogadását megelőző és közvetlenül követő politikai megállapodásokra, illetve az EU olasz elnökségének 2003. decemberi, az IMO-ban tett kijelentésére, amely szerint az akkor 15, ma 25 tagállam tartózkodik a MARPOL-egyezmény biztosította mentesség használatától. |
| --- | --- |

2.3

Az Európai Bizottság emlékeztet az IMO tilalmának elfogadását megelőző és közvetlenül követő politikai megállapodásokra, illetve az EU olasz elnökségének 2003. decemberi, az IMO-ban tett kijelentésére, amely szerint az akkor 15, ma 25 tagállam tartózkodik a MARPOL-egyezmény biztosította mentesség használatától.

| 2.4 | Az Európai Bizottság javaslata, amellyel módosítani kívánja a 417/2002/EK rendeletet, jogszabályi keretbe helyezi ezt a politikai elkötelezettséget, és a rendelet hatályát kiterjeszti azáltal, hogy a nehézolajtermékek valamely tagállam lobogója alatt közlekedő egyhéjazatú olajszállító tartályhajókon történő szállítását a működésben érintett kikötőkre, tengeri terminálokra, illetve tengeri területekre érvényes joghatóságtól függetlenül be kívánja tiltani. |
| --- | --- |

2.4

Az Európai Bizottság javaslata, amellyel módosítani kívánja a 417/2002/EK rendeletet, jogszabályi keretbe helyezi ezt a politikai elkötelezettséget, és a rendelet hatályát kiterjeszti azáltal, hogy a nehézolajtermékek valamely tagállam lobogója alatt közlekedő egyhéjazatú olajszállító tartályhajókon történő szállítását a működésben érintett kikötőkre, tengeri terminálokra, illetve tengeri területekre érvényes joghatóságtól függetlenül be kívánja tiltani.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1 | Az EGSZB emlékeztet arra, hogy az Erika-II-ről készített véleményében (1) a legszennyezőbb nehézolaj egyhéjazatú tartályhajókon történő szállításának megtiltása mellett foglalt állást. |
| --- | --- |

3.1

Az EGSZB emlékeztet arra, hogy az Erika-II-ről készített véleményében (1) a legszennyezőbb nehézolaj egyhéjazatú tartályhajókon történő szállításának megtiltása mellett foglalt állást.

| 3.2 | Alapelv, hogy a tagállamoknak tartaniuk kell magukat nemzetközi szinten tett politikai kötelezettségvállalásaikhoz, illetve biztosítaniuk kell a közösségi politikák koherenciáját. Ezt a javaslatot ugyanakkor rövid magyarázó megjegyzés vezeti be, mely kizárólag a politikai célkitűzésekre és különösen a MARPOL-egyezmény új 13H szabályzata elfogadása idején tett EU nyilatkozatra összpontosul. |
| --- | --- |

3.2

Alapelv, hogy a tagállamoknak tartaniuk kell magukat nemzetközi szinten tett politikai kötelezettségvállalásaikhoz, illetve biztosítaniuk kell a közösségi politikák koherenciáját. Ezt a javaslatot ugyanakkor rövid magyarázó megjegyzés vezeti be, mely kizárólag a politikai célkitűzésekre és különösen a MARPOL-egyezmény új 13H szabályzata elfogadása idején tett EU nyilatkozatra összpontosul.

| 3.3 | Az Erika-II-ről szóló véleményében az EGSZB azt ajánlotta, hogy az EU javasolja az IMO-nak, hogy a MARPOL-egyezmény keretében nevezze meg a környezetvédelmi szempontból igen érzékeny, a nehézolajat szállító tartályhajók által „elkerülendő területeket”, illetve jelöljön ki kötelező útvonalrendszereket a SOLAS-egyezmény (2) keretében. Ezt követően az IMO az érdekelt országok javaslataira válaszolva létrehozott néhány „különösen érzékeny tengeri területet” (nyugat-európai vizek, Balti-tenger, Kanári-szigetek, Galápagos-szigetek), és kiterjesztette a Nagy-korallzátony területét az Ausztrália és Pápua Új-Guinea közötti Torres-szorosra. Ezeket a területeket, csakúgy mint az 1997 és 2003 között kijelölt Sabana-Camagüey szigetcsoportot (Kuba), Malpelo-szigetet (Kolumbia), a Florida Keys (USA) körüli tengerszakaszt és a Paracas Nemzeti Parkot (Peru) kísérő intézkedések védelmezik, melyek a tartályhajók és más hajók által elkerülendő területekre, az útvonalra, a bejelentési rendszerekre és a révkalauzolásra vonatkoznak. Ezeknek és az ilyen területeknek a létrehozása a partmenti államok azon politikáját tükrözi, amelyet az egyhéjazatú olajszállító tartályhajók okozta környezetszennyezési kockázat minimalizálása érdekében folytatnak. |
| --- | --- |

3.3

Az Erika-II-ről szóló véleményében az EGSZB azt ajánlotta, hogy az EU javasolja az IMO-nak, hogy a MARPOL-egyezmény keretében nevezze meg a környezetvédelmi szempontból igen érzékeny, a nehézolajat szállító tartályhajók által „elkerülendő területeket”, illetve jelöljön ki kötelező útvonalrendszereket a SOLAS-egyezmény (2) keretében. Ezt követően az IMO az érdekelt országok javaslataira válaszolva létrehozott néhány „különösen érzékeny tengeri területet” (nyugat-európai vizek, Balti-tenger, Kanári-szigetek, Galápagos-szigetek), és kiterjesztette a Nagy-korallzátony területét az Ausztrália és Pápua Új-Guinea közötti Torres-szorosra. Ezeket a területeket, csakúgy mint az 1997 és 2003 között kijelölt Sabana-Camagüey szigetcsoportot (Kuba), Malpelo-szigetet (Kolumbia), a Florida Keys (USA) körüli tengerszakaszt és a Paracas Nemzeti Parkot (Peru) kísérő intézkedések védelmezik, melyek a tartályhajók és más hajók által elkerülendő területekre, az útvonalra, a bejelentési rendszerekre és a révkalauzolásra vonatkoznak. Ezeknek és az ilyen területeknek a létrehozása a partmenti államok azon politikáját tükrözi, amelyet az egyhéjazatú olajszállító tartályhajók okozta környezetszennyezési kockázat minimalizálása érdekében folytatnak.

| 3.4 | A tagállamok és az Európai Bizottság által az IMO-val 2003 áprilisában (3) ismertetett statisztikák azt mutatják, hogy 2002 novemberében megközelítőleg 660, 2. kategóriába sorolt (20 000 tonna vagy afeletti hordképességű) egyhéjazatú olajszállító tartályhajó üzemelt, ebből 160 óriás tartályhajó (200 000 tonna vagy afeletti hordképességű VLCC/Very Large Crude Carrier, azaz igen nagy nyersolajszállító hajó és ULCC/Ultra Large Crude Carrier, azaz extra nagy nyersolajszállító hajó), ezeket leginkább a Perzsa-öböl térségéből az USA-ba és Japánba tartó nyersolaj szállítására használják. Az olajszállító tartályhajókat többféle okból is kivonhatják a forgalomból vagy bármikor leszerelhetik. 2006 végére az üzemben lévő óriás tartályhajók maximális száma 50 alatt lesz, évente csökkenő tendenciát mutatva a 2010-re tervezett fokozatos megszüntetésig. Ezek a számok semmit nem mondanak azokról a gazdasági és szociális megfontolásokról, amelyek szerepet játszhatnak annak az egy tagállamnak az esetében, amely a mentesség igénybevételét választotta. Még mindig nem lehet pontos utalást találni a szóban forgó állam hajózási jegyzékében az érintett hajókra vonatkozóan, így csak spekulálhatnánk, ami nem méltó az EGSZB-hez. Még ha összességében 23 hajó és 300–400 nemzeti tengerész lehet is érintett, a „lobogóváltás” nem fenyeget elsődleges veszélyként; az élelmes vállalkozóknak/hajótulajdonosoknak elegendő csupán más olajtermékek szállítása után nézniük, ezeknek a termékeknek a piaca pedig eléggé dinamikus. |
| --- | --- |

3.4

A tagállamok és az Európai Bizottság által az IMO-val 2003 áprilisában (3) ismertetett statisztikák azt mutatják, hogy 2002 novemberében megközelítőleg 660, 2. kategóriába sorolt (20 000 tonna vagy afeletti hordképességű) egyhéjazatú olajszállító tartályhajó üzemelt, ebből 160 óriás tartályhajó (200 000 tonna vagy afeletti hordképességű VLCC/Very Large Crude Carrier, azaz igen nagy nyersolajszállító hajó és ULCC/Ultra Large Crude Carrier, azaz extra nagy nyersolajszállító hajó), ezeket leginkább a Perzsa-öböl térségéből az USA-ba és Japánba tartó nyersolaj szállítására használják. Az olajszállító tartályhajókat többféle okból is kivonhatják a forgalomból vagy bármikor leszerelhetik. 2006 végére az üzemben lévő óriás tartályhajók maximális száma 50 alatt lesz, évente csökkenő tendenciát mutatva a 2010-re tervezett fokozatos megszüntetésig. Ezek a számok semmit nem mondanak azokról a gazdasági és szociális megfontolásokról, amelyek szerepet játszhatnak annak az egy tagállamnak az esetében, amely a mentesség igénybevételét választotta. Még mindig nem lehet pontos utalást találni a szóban forgó állam hajózási jegyzékében az érintett hajókra vonatkozóan, így csak spekulálhatnánk, ami nem méltó az EGSZB-hez. Még ha összességében 23 hajó és 300–400 nemzeti tengerész lehet is érintett, a „lobogóváltás” nem fenyeget elsődleges veszélyként; az élelmes vállalkozóknak/hajótulajdonosoknak elegendő csupán más olajtermékek szállítása után nézniük, ezeknek a termékeknek a piaca pedig eléggé dinamikus.

| 3.5 | Ennek a javaslatnak az alkalmazási köre az 5 000 tonnánál nagyobb tartályhajókra vonatkozó meglévő szabályokra alapul. Át kellene gondolni azonban az 5 000 tonnánál kisebb tartályhajókra vonatkozó külön szabályozás esetleges szükségességét is. |
| --- | --- |

3.5

Ennek a javaslatnak az alkalmazási köre az 5 000 tonnánál nagyobb tartályhajókra vonatkozó meglévő szabályokra alapul. Át kellene gondolni azonban az 5 000 tonnánál kisebb tartályhajókra vonatkozó külön szabályozás esetleges szükségességét is.

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1 | Végezetül az EGSZB úgy véli, hogy az 1. cikk javasolt új (3a) bekezdésében (angol változat) tisztázni vagy definiálni kellene a „nehézolajtermékek” (heavy grade oil products) fogalmát. |
| --- | --- |

4.1

Végezetül az EGSZB úgy véli, hogy az 1. cikk javasolt új (3a) bekezdésében (angol változat) tisztázni vagy definiálni kellene a „nehézolajtermékek” (heavy grade oil products) fogalmát.

| 4.2 | A (módosított) 417/2002/EK rendelet 4. cikkének (4) és (5) bekezdése a rendelet 4. cikkének (3) bekezdéséhez kapcsolódik. A vizsgálatunk tárgyát képező rendeletre vonatkozó javaslat értelmében az Európai Bizottság azt javasolja, hogy új 3. a) ponttal egészüljön ki a 4. cikk, ezáltal érvényüket veszítenék a fent említett hivatkozások, és ez egyáltalán nem tartozik a rendeletjavaslat céljai közé. |
| --- | --- |

4.2

A (módosított) 417/2002/EK rendelet 4. cikkének (4) és (5) bekezdése a rendelet 4. cikkének (3) bekezdéséhez kapcsolódik. A vizsgálatunk tárgyát képező rendeletre vonatkozó javaslat értelmében az Európai Bizottság azt javasolja, hogy új 3. a) ponttal egészüljön ki a 4. cikk, ezáltal érvényüket veszítenék a fent említett hivatkozások, és ez egyáltalán nem tartozik a rendeletjavaslat céljai közé.

Brüsszel, 2006. szeptember 13.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Anne-Marie Sigmund

---

(1)  HL C 221, 2001.8.7., 54. oldal.

1

(2)  SOLAS: Safety of Life at Sea Convention (Tengeri Biztonsági Egyezmény).

2

(3)  IMO dokumentum, MEPC 49/16/1.

3

---