# Euroopan unionin C 330/2006

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 330 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 49. vuosikerta30. joulukuuta 2006 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 330

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

49. vuosikerta30. joulukuuta 2006

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Tiedonantoja |
| | Afrikan, karibian ja tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous |
| | Edustajakokouksen kahdestoista täysistunto pidettiin Bridgetownissa (Barbados) 20.–23. marraskuuta 2006. |
| 2006/C 330/01 | Maanantaina 20. marraskuuta 2006 pidetyn istunnon pöytäkirja | 1 |
| Virallinen avajaisistunto


  Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto


  Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano


  Ei-parlamentaaristen edustajien akkreditointi


  Varajäsenet


  Esityslistaluonnoksen hyväksyminen (AKT-EU/3932/06)


  AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhdennentoista istunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EUVL C 307, 15.12.2006)


  Kehitysyhteistyöstä ja humanitaarisesta avusta vastaavan komission jäsenen Louis Michelin julkilausuma


  Toimet, joihin komissio on ryhtynyt 19.–22. heinäkuuta 2006 pidetyn yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 11. täysistunnossa Wienissä (Itävalta) hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta


  Kyselytunti — komissio


  Keskustelu komission kanssa


  Kiireelliset asiat 1: AKT-ryhmän Itä-Afrikan alueen tilanne |
| 2006/C 330/02 | Tiistaina 21. marraskuuta 2006 pidetyn istunnon pöytäkirja | 3 |
| Varajäsenet


  Keskustelu Kongon demokraattisen tasavallan tilanteesta (ilman päätöslauselmaa)


  Barbadoksen matkailu- ja kansainvälisen liikenteen ministerin Noel A. Lynchin puheenvuoro


  Työmarkkinoiden ja talouselämän osapuolten laatima kertomus


  Yhdistyneiden Kansakuntien varapääsihteerin Mark Malloch Brownin puhe Yhdistyneiden Kansakuntien työstä ja asemasta 2000-luvulla |
| 2006/C 330/03 | Keskiviikkona 22. marraskuuta 2006 pidetyn istunnon pöytäkirja | 4 |
| Varajäsenet


  Pöytäkirjan hyväksyminen maanantaina 20. marraskuuta ja tiistaiaamuna 21. marraskuuta 2006 pidetystä istunnosta


  EU:n neuvoston puheenjohtajamaan Suomen ulkomaankauppa- ja kehitysministeri Paula Lehtomäen puheenvuoro


  Dominikaanisen tasavallan valtiosihteerin ja EKR:n kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän Onofre Rojasin Gabonin kehityssuunnitteluministerille ja AKT-neuvoston nykyiselle puheenjohtajalle Casimir Oye Mballe osoitettu puheenvuoro


  Kyselytunti — neuvosto


  Keskustelu neuvoston kanssa


  Ana Gomesin ja William Duguidin (Barbados) poliittisten asioiden valiokunnan puolesta laatima mietintö pienaseista ja kevyistä aseista ja kestävästä kehityksestä (AKT-EU/3892/06/fin.)


  Kiireelliset asiat 2: Talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvottelujen arviointi


  Eija-Riitta Korholan ja Achille Tapsoban (Burkina Faso) sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan puolesta laatima mietintö vesikysymyksistä kehitysmaissa (AKT-EU/3916/06/fin.) |
| 2006/C 330/04 | Torstaina 23. marraskuuta 2006 pidetyn istunnon pöytäkirja | 6 |
| Varajäsenet


  Pöytäkirjan hyväksyminen keskiviikkona 22. marraskuuta 2006 pidetystä istunnosta


  Työryhmien tiivistelmäraportit


  Maailman kauppajärjestön pääjohtajan Pascal Lamyn puheenvuoro


  Äänestys muutoksista työjärjestykseen


  Äänestys päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät kolmen pysyvän valiokunnan esittämiin mietintöihin


  Äänestys kiireellisistä päätöslauselmaesityksistä


  Muut asiat


  AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 13. täysistunnon aika ja paikka |
| Liite I   Yhteisen edustajakokouksen aakkosellinen jäsenluettelo | 8 |
| Liite II   Bridgetownissa 20.–23. marraskuuta pidetyn täysistunnon läsnäololista | 11 |
| Liite III   Maanantaina 20. marraskuuta 2006 pidetyn istunnon liite | 14 |
| Liite IV   Hyväksytyt päätöslauselmat | 15 |
| —   Päätöslauselma matkailun vaikutuksista AKT-maiden kehitykseen | 15 |
| —   Päätöslauselma pienaseista ja kevyistä aseista sekä kestävästä kehityksestä | 22 |
| —   Päätöslauselma vesikysymyksistä kehitysmaissa | 31 |
| —   Päätöslauselma — Talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvottelujen arviointi | 36 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Tiedonantoja

Afrikan, karibian ja tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous

Edustajakokouksen kahdestoista täysistunto pidettiin Bridgetownissa (Barbados) 20.–23. marraskuuta 2006.

2006/C 330/01

Maanantaina 20. marraskuuta 2006 pidetyn istunnon pöytäkirja

1

Virallinen avajaisistunto

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano

Ei-parlamentaaristen edustajien akkreditointi

Varajäsenet

Esityslistaluonnoksen hyväksyminen (AKT-EU/3932/06)

AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhdennentoista istunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EUVL C 307, 15.12.2006)

Kehitysyhteistyöstä ja humanitaarisesta avusta vastaavan komission jäsenen Louis Michelin julkilausuma

Toimet, joihin komissio on ryhtynyt 19.–22. heinäkuuta 2006 pidetyn yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 11. täysistunnossa Wienissä (Itävalta) hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta

Kyselytunti — komissio

Keskustelu komission kanssa

Kiireelliset asiat 1: AKT-ryhmän Itä-Afrikan alueen tilanne

2006/C 330/02

Tiistaina 21. marraskuuta 2006 pidetyn istunnon pöytäkirja

3

Varajäsenet

Keskustelu Kongon demokraattisen tasavallan tilanteesta (ilman päätöslauselmaa)

Barbadoksen matkailu- ja kansainvälisen liikenteen ministerin Noel A. Lynchin puheenvuoro

Työmarkkinoiden ja talouselämän osapuolten laatima kertomus

Yhdistyneiden Kansakuntien varapääsihteerin Mark Malloch Brownin puhe Yhdistyneiden Kansakuntien työstä ja asemasta 2000-luvulla

2006/C 330/03

Keskiviikkona 22. marraskuuta 2006 pidetyn istunnon pöytäkirja

4

Varajäsenet

Pöytäkirjan hyväksyminen maanantaina 20. marraskuuta ja tiistaiaamuna 21. marraskuuta 2006 pidetystä istunnosta

EU:n neuvoston puheenjohtajamaan Suomen ulkomaankauppa- ja kehitysministeri Paula Lehtomäen puheenvuoro

Dominikaanisen tasavallan valtiosihteerin ja EKR:n kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän Onofre Rojasin Gabonin kehityssuunnitteluministerille ja AKT-neuvoston nykyiselle puheenjohtajalle Casimir Oye Mballe osoitettu puheenvuoro

Kyselytunti — neuvosto

Keskustelu neuvoston kanssa

Ana Gomesin ja William Duguidin (Barbados) poliittisten asioiden valiokunnan puolesta laatima mietintö pienaseista ja kevyistä aseista ja kestävästä kehityksestä (AKT-EU/3892/06/fin.)

Kiireelliset asiat 2: Talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvottelujen arviointi

Eija-Riitta Korholan ja Achille Tapsoban (Burkina Faso) sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan puolesta laatima mietintö vesikysymyksistä kehitysmaissa (AKT-EU/3916/06/fin.)

2006/C 330/04

Torstaina 23. marraskuuta 2006 pidetyn istunnon pöytäkirja

6

Varajäsenet

Pöytäkirjan hyväksyminen keskiviikkona 22. marraskuuta 2006 pidetystä istunnosta

Työryhmien tiivistelmäraportit

Maailman kauppajärjestön pääjohtajan Pascal Lamyn puheenvuoro

Äänestys muutoksista työjärjestykseen

Äänestys päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät kolmen pysyvän valiokunnan esittämiin mietintöihin

Äänestys kiireellisistä päätöslauselmaesityksistä

Muut asiat

AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 13. täysistunnon aika ja paikka

Liite I   Yhteisen edustajakokouksen aakkosellinen jäsenluettelo

8

Liite II   Bridgetownissa 20.–23. marraskuuta pidetyn täysistunnon läsnäololista

11

Liite III   Maanantaina 20. marraskuuta 2006 pidetyn istunnon liite

14

Liite IV   Hyväksytyt päätöslauselmat

15

—   Päätöslauselma matkailun vaikutuksista AKT-maiden kehitykseen

15

—   Päätöslauselma pienaseista ja kevyistä aseista sekä kestävästä kehityksestä

22

—   Päätöslauselma vesikysymyksistä kehitysmaissa

31

—   Päätöslauselma — Talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvottelujen arviointi

36

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Tiedonantoja

Afrikan, karibian ja tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous

Edustajakokouksen kahdestoista täysistunto pidettiin Bridgetownissa (Barbados) 20.–23. marraskuuta 2006.

| 30.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 330/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 330/1

---

MAANANTAINA 20. MARRASKUUTA 2006 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2006/C 330/01)

(Istunto avattiin klo 11.05.)

Virallinen avajaisistunto

Puheenvuoron käyttivät edustajakokouksessa:

Barbadosin vanhempi ministeri ja ulko- ja ulkomaankauppaministeri Dame Billie A. Miller, yhteisen parlamentaarisen AKT-EU -edustajakokouksen yhteispuheenjohtaja René Radembino-Coniquet, yhteisen parlamentaarisen AKT-EU -edustajakokouksen yhteispuheenjohtaja Glenys Kinnock ja Barbadosin pääministeri ja valtiovarainministeri Hon. Owen S. Arthur, joka julisti kahdennentoista istunnon avatuksi.

(Istunto keskeytettiin klo 12.20, ja sitä jatkettiin klo 15.10.)

PUHEENJOHTAJA: RADEMBINO-CONIQUET

Yhteispuheenjohtaja

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto

Yhteispuheenjohtaja toivotti kaikki osallistujat tervetulleiksi.

1.   Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen jäsenluettelo sisällytettäisiin liitteenä istuntopöytäkirjaan AKT-maiden viranomaisten ja Euroopan parlamentin puhemiehen toimittamassa muodossa.

2.   Ei-parlamentaaristen edustajien akkreditointi

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että AKT-valtioiden viranomaiset olivat toimittaneet hänelle ei-parlamentaaristen edustajien luettelon. Hän ehdotti kumppanuussopimuksen 17 artiklan 1 kohdan ja yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestyksen 1 artiklan mukaisesti, että kyseiset edustajat akkreditoidaan ja että heidän nimensä liitetään pöytäkirjaan.

Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksyi asian.

3.   Varajäsenet

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että paikalla ovat seuraavat varajäsenet: Badia i Cuchet (Ferreiran varajäsen), Budreikaitė (Kułakowksin varajäsen), Bushill-Matthews (Coelhon varajäsen), Evans (Dobolyin varajäsen), Klass (Langendriesin varajäsen), Lavarra (Arifin varajäsen), Myller (Rosatin varajäsen), Seeber (Schröderin varajäsen) ja Zaleski (Wijkmanin varajäsen).

4.   Esityslistaluonnoksen hyväksyminen (AKT-EU/3932/06)

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti seuraavat määräajat:

| — | pysyvien valiokuntien mietintöihin sisältyviin päätöslauselmaesityksiin tehtävät tarkistukset: maanantai 20. marraskuuta klo 18.00 |
| --- | --- |

—

pysyvien valiokuntien mietintöihin sisältyviin päätöslauselmaesityksiin tehtävät tarkistukset: maanantai 20. marraskuuta klo 18.00

| — | tarkistukset kompromissipäätöslauselmaesityksiin päätöslauselmaesityksiin: tiistai 21. marraskuuta klo 15.00 |
| --- | --- |

—

tarkistukset kompromissipäätöslauselmaesityksiin päätöslauselmaesityksiin: tiistai 21. marraskuuta klo 15.00

| — | äänestystapoja koskevat asiat: torstai 23. marraskuuta klo 9.00, kirjallisesti. |
| --- | --- |

—

äänestystapoja koskevat asiat: torstai 23. marraskuuta klo 9.00, kirjallisesti.

Esityslistaluonnos hyväksyttiin sellaisena kuin se on esitettynä pöytäkirjassa.

5.   AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhdennentoista istunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EUVL C 307, 15.12.2006)

Pöytäkirja hyväksyttiin.

6.   Kehitysyhteistyöstä ja humanitaarisesta avusta vastaavan komission jäsenen Louis Michelin julkilausuma

Michel piti puheen komission puolesta mainiten erityisesti 10:nnen Euroopan kehitysrahaston ohjelmasuunnitelman.

7.   Toimet, joihin komissio on ryhtynyt 19.–22. heinäkuuta 2006 pidetyn yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 11. täysistunnossa Wienissä (Itävalta) hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta

Komission jäsen viittasi osanottajille jaettuun asiakirjaan, jossa esitellään toimet, joihin komissio on ryhtynyt Wienissä hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta.

8.   Kyselytunti — komissio

Komissiolle esitettiin kaikkiaan 22 kysymystä.

Michel vastasi kysymyksiin kirjallisesti ja antoi suullisen vastauksen seuraavien henkilöiden esittämiin lisäkysymyksiin:

Kaczmarekin kysymys nro 1 10. EKR:n ohjelmasuunnitelmasta;

Agnoletton (Morgantinin varajäsen) kysymys nro 11 kansalaisyhteiskunnan osallistumisesta;

Duguidin (Barbados) kysymys nro 22 suuremmasta budjettituesta;

Scheelen kysymys nro 6 terveydestä ja sosiaalisesta kehityksestä;

Cornillet'n kysymys nro 5 lääkkeiden väärentämisestä;

Aubertin kysymys nro 7 terveydenhoitoalan henkilöstöpulasta;

Bowisin kysymys nro 8 malaria- ja tuberkuloosirokotteista;

Hallin kysymys nro 2 laittomista hakkuista;

Bushill-Matthewsin kysymys nro 13 Afrikasta tapahtuvan laittoman maahanmuuton torjumisesta;

Agnoletton kysymys nro 12 EU:n kansainvälisen kaupan politiikasta ja Eurooppaan suuntaavista afrikkalaisista maahanmuuttajista;

Schnellhardtin (Gahlerille) kysymys nro 21 Togosta;

Gomesin kysymys nro 15 vankeja koskevista oikeudenkäynneistä Etiopiassa;

Schlyterin kysymys nro 20 myrkyllisen jätteen kaadoista Norsunluurannikolla;

Gomesin (Jardim Fernandesille) kysymys nro 19 koleraepidemiasta Angolassa;

Van Hecken kysymys nro 16 Pohjois-Ugandasta.

Kysymysten nro 3 — Goudin — ja nro 17 — Carlotti — esittäjillä ei ollut lisäkysymyksiä.

Kysymysten 4, 9, 10, 14 ja 18 esittäjät eivät olleet paikalla.

9.   Keskustelu komission kanssa

Puheenvuoron käyttivät: Deerpalsing (Mauritius), McAvan, Carlotti, Nyassa (Kamerun), Cornillet, Schmidt, Budreikaitė, Barry (Senegal), Van Hecke, Akpovi (Benin), Cavuilati (Fidži), Conteh (Sierra Leone), Sylla (Mali), Kinnock, Sebetela (Botswana), Aubert ja Geingob (Namibia).

Michel vastasi keskustelussa esiin tulleisiin seikkoihin.

10.   Kiireelliset asiat 1: AKT-ryhmän Itä-Afrikan alueen tilanne

Puheenvuoron käyttivät: Gahler, Gomes, Darbo (Tšad), Van Hecke, Deng (Sudan), Aubert, Berend, Omar (Djibouti), Teshoma Toga (Etiopia), Evans, Mugambe (Uganda), Kaczmarek ja Mantovani.

Louis Michel vastasi puheenvuoroihin ja päätti keskustelun.

(Istunto päättyi klo 19.05.)

René RADEMBINO-CONIQUET ja

Glenys KINNOCK

Yhteispuheenjohtajat

Sir John KAPUTIN ja

Dietmar NICKEL

Yhteispääsihteerit

---

| 30.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 330/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 330/3

---

TIISTAINA 21. MARRASKUUTA 2006 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2006/C 330/02)

(Istunto avattiin klo 9.15.)

PUHEENJOHTAJA: Glenys KINNOCK

Yhteispuheenjohtaja

1.   Varajäsenet

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että paikalla ovat seuraavat varajäsenet: Badia i Cuchet (Ferreiran varajäsen), Budreikaitė (Kułakowksin varajäsen), Bushill-Matthews (Coelhon varajäsen), Evans (Dobolyin varajäsen), Hegyi (Van Lanckerin varajäsen), Klass (Langendriesin varajäsen), Lavarra (Arifin varajäsen), Morgantini (Wurtzin varajäsen), Myller (Rosatin varajäsen), Posdorf (Ribeiro e Castron varajäsen), Seeber (Schröderin varajäsen) ja Zaleski (Wijkmanin varajäsen).

2.   Keskustelu Kongon demokraattisen tasavallan tilanteesta (ilman päätöslauselmaa)

Puheenvuoron käyttivät: Berend, Sylla (Mali), Evans, Akpovi (Benin) ja Van Hecke.

PUHEENJOHTAJA: RADEMBINO-CONIQUET

Yhteispuheenjohtaja

Puheenvuoron käyttivät: Aubert, Nguema Owono (Päiväntasaajan Guinea), Deva, Deng (Sudan), Gomes, Hall, de Sousa (Angola) ja Zaleski.

Louis Michel vastasi keskustelussa esiin tulleisiin seikkoihin.

Päätös: Laaditaan yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen nimissä presidentti Kabilalle ja Bemballe osoitettavat kirjeet, joissa pyydetään noudattamaan vaalien tuloksia.

PUHEENJOHTAJA: Glenys KINNOCK

Yhteispuheenjohtaja

3.   L. Boyce Sebetelan (Botswana) ja Hans-Peter Mayerin taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunnan puolesta laatima mietintö matkailun vaikutuksista AKT-maiden kehitykseen (AKT-EU/3871(06/fin.)

Sebetela (Botswana) ja Mayer esittelivät mietintönsä.

Barbadosin matkailu- ja kansainvälisen liikenteen ministeri Lynch piti edustajakokoukselle puheen.

Puheenvuoron käyttivät: Berend, Jiménez (Dominikaaninen tasavalta), Cornillet, Deerpalsing (Mauritius), Schlyter, Conteh (Sierra Leone), Martens, Novak, Schnellhardt, McAvan, Seeber ja Zaleski.

Baum ja Martens komissiosta ja Lynch vastasivat keskustelussa esiin tulleisiin seikkoihin.

Sebetela (Botswana) ja Mayer päättivät keskustelun.

Yhteispuheenjohtaja pyysi Eritrean edustajaa pitämään edustajakokoukselle puheen AKT-ryhmän Itä-Afrikan alueen tilanteesta, koska edustaja oli epähuomiossa jäänyt pois puheenvuorolistalta, kun asiaa oli käsitelty edellisenä päivänä. Eritrean edustaja ei valitettavasti ollut salissa.

4.   Työmarkkinoiden ja talouselämän osapuolten laatima kertomus

AKT-EU-seurantakomitean puheenjohtaja Dantin esitteli kertomuksen.

(Istunto keskeytettiin klo 11.45, ja sitä jatkettiin klo 14.35.)

5.   Yhdistyneiden Kansakuntien varapääsihteerin Mark Malloch Brownin puhe ”Yhdistyneiden Kansakuntien työstä ja asemasta 2000-luvulla”

Mark Malloch Brown piti puheensa.

Puheenvuoron käyttivät: Kinnock, Martínez Martínez, Straker (Saint Vincent ja Grenadiinit), Deva, Agnoletto, Bowis, Gomes, Conteh (Sierra Leone), Evans, Sebetela (Botswana) Seeber ja Deng (Sudan).

Mark Malloch Brown vastasi keskustelussa esiin tulleisiin seikkoihin.

(Istunto päättyi klo 15.37.)

René RADEMBINO-CONIQUET ja

Glenys KINNOCK

Yhteispuheenjohtajat

Sir John KAPUTIN ja

Dietmar NICKEL

Yhteispääsihteerit

---

| 30.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 330/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 330/4

---

KESKIVIIKKONA 22. MARRASKUUTA 2006 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2006/C 330/03)

(Istunto avattiin klo 9.11.)

PUHEENJOHTAJA: RADEMBINO-CONIQUET

Yhteispuheenjohtaja

1.   Varajäsenet

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että paikalla ovat seuraavat varajäsenet: Badia i Cuchet (Ferreiran varajäsen), Budreikaitė (Kułakowksin varajäsen), Bushill-Matthews (Coelhon varajäsen), Evans (Dobolyin varajäsen), García-Margallo y Marfil (Herranz Garcían varajäsen), Hegyi (Van Lanckerin varajäsen), Klass (Langendriesin varajäsen), Lavarra (Arifin varajäsen), Mauro (López-Istúriz Whiten varajäsen), Morgantini (Wurtzin varajäsen), Myller (Rosatin varajäsen), Pomés Ruiz (Gaubertin varajäsen), Posdorf (Ribeiro e Castron varajäsen), Seeber (Schröderin varajäsen) ja Zaleski (Wijkmanin varajäsen).

2.   Pöytäkirjan hyväksyminen maanantaina 20. marraskuuta ja tiistaiaamuna 21. marraskuuta 2006 pidetystä istunnosta

Puheenvuoron käytti: Bushill-Matthews

Pöytäkirjat hyväksyttiin pienin asiakirjamuotoon tehdyin muutoksin.

3.   EU:n neuvoston puheenjohtajamaan Suomen ulkomaankauppa- ja kehitysministeri Paula Lehtomäen puheenvuoro

Paula Lehtomäki antoi julkilausuman Euroopan unionin neuvoston puolesta.

4.   Dominikaanisen tasavallan valtiosihteerin ja EKR:n kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän Onofre Rojasin Gabonin kehityssuunnitteluministerille ja AKT-neuvoston nykyiselle puheenjohtajalle Casimir Oye Mballe osoitettu puheenvuoro

Rojas antoi julkilausuman AKT-neuvoston puolesta.

5.   Kyselytunti — neuvosto

AKT-neuvostolle oli jätetty kolme kysymystä:

Rojas vastasi seuraaviin kysymyksiin:

Carlottin kysymys nro 1 alueellisista AKT-EU-kokouksista.

Kysymysten 2 ja 3 esittäjät eivät olleet paikalla.

Euroopan unionin neuvostolle oli jätetty 16 kysymystä:

Lehtomäki vastasi seuraaviin kysymyksiin sekä lisäkysymyksiin:

Lehideux'n kysymys nro 4 sokerialan yhteisistä markkinajärjestelyistä kärsimään joutuneille AKT-maille vuonna 2007 myönnetyn tuen suuruudesta;

Gomesin kysymys nro 5 rankaisematta jättämisestä Afrikassa;

Van Hecken kysymys nro 7 Somaliasta;

Gahlerin kysymys nro 8 Zimbabwea ja köyhyydessä eläviä ihmisiä koskevasta politiikasta;

Jardim Fernandesin kysymys nro 9 riippumattomasta Itä-Timorin erityistutkintavaliokunnasta;

Martínez Martínezin (Valenciano Martínez-Orozcon varajäsen) kysymys nro 11 laitonta maahanmuuttoa koskevasta poliittisesta vuoropuhelusta ja hyväksytyistä toimenpiteistä;

Bushill-Matthewsin kysymys nro 13 Afrikasta tapahtuvan laittoman maahanmuuton torjumisesta;

Schmidtin kysymys nro 19 laittomasta maahanmuutosta;

Cornillet'n kysymys nro 15 lääkkeiden väärentämisestä;

Bowisin kysymys nro 16 terveyteen ja vammaisuuteen liittyvistä aiheista ja maakohtaisista strategia-asiakirjoista;

Agnoletton kysymys nro 17 terveydenhoidon julkisia menoja ja Euroopan kehitysrahastoa koskevasta Abujan julkilausumasta;

Agnoletton (Holmin varajäsen) kysymys nro 18 Euroopan unionin terrorisminvastaisesta diplomatiasta;

Rojas vastasi AKT-neuvoston puolesta myös Bowisin kysymykseen nro 16 ja Agnoletton kysymykseen nro 17 esittämiin lisäkysymyksiin.

Seuraaviin kysymyksiin ei esitetty lisäkysymyksiä:

Goudinin kysymys nro 10 EU:n kalastuspolitiikasta kolmansissa maissa;

Carlottin kysymys nro 6 Eritrean poliittisista vangeista;

Lehideux'n (Polferin varajäsen) kysymys nro 14 Frontexista ja kehityksestä.

Kysymyksen nro 12 esittäjä ei ollut läsnä.

6.   Keskustelu neuvoston kanssa

Puheenvuoron käyttivät: Willmott, Naib (Eritrea), Akpovi (Benin), Jardim Fernandez, Milebou-Aubusson (Gabon), Tiheli (Lesotho), Mzembi (Zimbabwe), Gahler, Nguema Owono (Päiväntasaajan Guinea), Geingob (Namibia), Gomes, Sylla (Mali), yhteispuheenjohtaja Kinnock, Mayer, Sebetela (Botswana), Lehtomäki (EU:n neuvosto) ja Rojas (AKT-neuvosto).

7.   Ana Gomesin ja William Duguidin (Barbados) poliittisten asioiden valiokunnan puolesta laatima mietintö pienaseista ja kevyistä aseista ja kestävästä kehityksestä (AKT-EU/3892/06/fin.)

Gomes ja Duguid (Barbados) esittelivät mietintönsä.

Puheenvuoron käyttivät: Gahler, Sylla (Mali), Jöns, Nguema Owono (Päiväntasaajan Guinea), Van Hecke, Deng (Sudan), Schmidt, Nduwimana (Burundi), Morgantini, Ali (Etiopia), Korhola, Mayer ja Baum (komissio).

Duguid (Barbados) ja Gomes päättivät keskustelun.

(Istunto keskeytettiin klo 13.10, ja sitä jatkettiin klo 15.10.)

PUHEENJOHTAJA: Glenys KINNOCK

Yhteispuheenjohtaja

8.   Kiireelliset asiat 2: Talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvottelujen arviointi

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että teknisistä ongelmista johtuen Brysselissä olevan komission jäsenen Peter Mandelsonin kanssa suunniteltua videoneuvottelua ei voida järjestää. Komission edustaja pitää kuitenkin hänen puheensa, joka jaetaan edustajakokouksen jäsenille myöhemmin.

Puheenvuoron käytti: Schlyter.

Barbadosin vanhempi ministeri ja ulkoministeri sekä ulkomaankaupan ministeri Dame Billie A Miller antoi julkilausuman.

Komissiota edustava Claude Martens luki komission jäsenen Mandelsonin julkilausuman.

Puheenvuoron käyttivät: Sturdy, Deerpalsing (Mauritius), Carlotti, Mesfin Namatra (Etiopia), Hall, Cavuilati (Fidži), François (Saint Lucia), Schlyter, Agnoletto, Mporogomyi (Tansania), Martens, Conteh (Sierra Leone), Schmidt, Deva, Dombrovskis, Osei-Ameyaw (Ghana), Schnellhardt ja Larue (Seychellit).

Martens ja Dame Billie vastasivat esitettyihin puheenvuoroihin.

9.   Eija-Riitta Korholan ja Achille Tapsoban (Burkina Faso) sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan puolesta laatima mietintö vesikysymyksistä kehitysmaissa (AKT-EU/3916/06/fin.)

Korhola ja Tapsoba (Burkina Faso) esittelivät mietintönsä.

PUHEENJOHTAJA: AKPOVI

Varapuheenjohtaja

Puheenvuoron käyttivät: Bowis, Lavarra (Arifin varajäsen), Jiménez (Dominikaaninen tasavalta), Hall ja Conteh (Sierra Leone).

PUHEENJOHTAJA: Glenys KINNOCK

Yhteispuheenjohtaja

Puheenvuoron käyttivät: Aubert, Morgantini (Wurtzin varajäsen), Aylward, Bushill-Matthews (Coelhon varajäsen), McAvan, Klass (Langendriesin varajäsen), Scheele, Abdourhamane (Niger), Novak, Roithová, Seeber (Schröderin varajäsen), Awdu (Kamerun), Veneto ja Baum (komissio).

Korhola ja Tapsoba (Burkina Faso) päättivät keskustelun.

(Istunto päättyi klo 18.20.)

René RADEMBINO-CONIQUET ja

Glenys KINNOCK

Yhteispuheenjohtajat

Sir John KAPUTIN ja

Dietmar NICKEL

Yhteispääsihteerit

---

| 30.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 330/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 330/6

---

TORSTAINA 23. MARRASKUUTA 2006 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2006/C 330/04)

(Istunto avattiin klo 9.10.)

PUHEENJOHTAJA: Glenys KINNOCK

Yhteispuheenjohtaja

1.   Varajäsenet

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että paikalla ovat seuraavat varajäsenet: Budreikaitė (Kułakowksin varajäsen), Bushill-Matthews (Coelhon varajäsen), García-Margallo y Marfil (Herranz Garcían varajäsen), Hegyi (Van Lanckerin varajäsen), Klass (Langendriesin varajäsen), Lavarra (Arifin varajäsen), Mauro (López-Istúriz Whiten varajäsen), Morgantini (Wurtzin varajäsen), Myller (Rosatin varajäsen), Pomés Ruiz (Gaubertin varajäsen), Posdorf (Ribeiro e Castron varajäsen), Seeber (Schröderin varajäsen) ja Zaleski (Wijkmanin varajäsen).

2.   Pöytäkirjan hyväksyminen keskiviikkona 22. marraskuuta 2006 pidetystä istunnosta

Pöytäkirja hyväksyttiin.

3.   Työryhmien tiivistelmäraportit

| — | Bereaux'n (Trinidad ja Tobago) raportti EU:n yhteistyöstä AKT-maiden hyödykkeiden kilpailukyvyn edistämiseksi: rommin ja muiden AKT-maiden tuotteiden tapaus. |
| --- | --- |

—

Bereaux'n (Trinidad ja Tobago) raportti EU:n yhteistyöstä AKT-maiden hyödykkeiden kilpailukyvyn edistämiseksi: rommin ja muiden AKT-maiden tuotteiden tapaus.

| — | Barryn (Senegal) raportti ympäristöasioiden hallintajärjestelmien osatekijöistä vedenjakajien ja rannikkojen ekosysteemien suojelemisessa. |
| --- | --- |

—

Barryn (Senegal) raportti ympäristöasioiden hallintajärjestelmien osatekijöistä vedenjakajien ja rannikkojen ekosysteemien suojelemisessa.

| — | Gomes HIVin/AIDSin hoitamisesta: kulujen määritteleminen, mittaaminen ja kattaminen. |
| --- | --- |

—

Gomes HIVin/AIDSin hoitamisesta: kulujen määritteleminen, mittaaminen ja kattaminen.

4.   Maailman kauppajärjestön pääjohtajan Pascal Lamyn puheenvuoro

Teknisistä ongelmista johtuen Maailman kauppajärjestön pääjohtaja Pascal Lamy ei pystynyt pitämään puheenvuoroaan. Puhe jaettiin osanottajille.

(Kokous keskeytettiin klo 10.15 ja sitä jatkettiin klo 10.30.)

PUHEENJOHTAJA: Glenys KINNOCK

Yhteispuheenjohtaja

5.   Äänestys muutoksista työjärjestykseen

Kumpikin osapuoli äänesti erikseen (työjärjestyksen 34 artiklan 2 kohta).

AKT-maat äänestivät tarkistuksista kokonaisuutena.

EU-maat äänestivät erikseen tarkistuksesta 1 ja tarkistukset 2-5 kokonaisuutena.

Molemmat osapuolet hyväksyivät kaikki tarkistukset.

6.   Äänestys päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät kolmen pysyvän valiokunnan esittämiin mietintöihin

| — | Mietintö matkailun vaikutuksista AKT-maiden kehitykseen (AKT-EU 3871/06/fin.) — taloudellisen kehityksen, varainhoidon ja kaupan valiokunta. Yhteisesittelijät: L. Boyce Sebetela (Botswana) ja Hans-Peter Mayer.
  Tarkistukset 1-3 hyväksyttiin.
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti yhden äänestäessä tyhjää. |
| --- | --- |

—

Mietintö matkailun vaikutuksista AKT-maiden kehitykseen (AKT-EU 3871/06/fin.) — taloudellisen kehityksen, varainhoidon ja kaupan valiokunta. Yhteisesittelijät: L. Boyce Sebetela (Botswana) ja Hans-Peter Mayer.

Tarkistukset 1-3 hyväksyttiin.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti yhden äänestäessä tyhjää.

| — | Mietintö pienaseista ja kevyistä aseista ja kestävästä kehityksestä (AKT-EU 3892/06/fin.) — poliittisten asioiden valiokunta. Yhteisesittelijät: Ana Gomes ja William Duguid (Barbados).
  Yhteisesittelijät jättivät yhden suullisen tarkistuksen. Suullinen tarkistus hyväksyttiin.
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti kahden äänestäessä tyhjää. |
| --- | --- |

—

Mietintö pienaseista ja kevyistä aseista ja kestävästä kehityksestä (AKT-EU 3892/06/fin.) — poliittisten asioiden valiokunta. Yhteisesittelijät: Ana Gomes ja William Duguid (Barbados).

Yhteisesittelijät jättivät yhden suullisen tarkistuksen. Suullinen tarkistus hyväksyttiin.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti kahden äänestäessä tyhjää.

| — | Mietintö vesikysymyksistä kehitysmaissa (AKT-EU 3916/06/fin.) — sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta. Yhteisesittelijät: Achille Tapsoba (Burkina Faso) ja Eija-Riitta Korhola
  Tarkistukset 3, 7 ja 12-14 (käsittäen suullisen tarkistuksen tarkistukseen 14) hyväksyttiin.
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti neljän äänestäessä tyhjää. |
| --- | --- |

—

Mietintö vesikysymyksistä kehitysmaissa (AKT-EU 3916/06/fin.) — sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta. Yhteisesittelijät: Achille Tapsoba (Burkina Faso) ja Eija-Riitta Korhola

Tarkistukset 3, 7 ja 12-14 (käsittäen suullisen tarkistuksen tarkistukseen 14) hyväksyttiin.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti neljän äänestäessä tyhjää.

7.   Äänestys kiireellisistä päätöslauselmaesityksistä

| — | Kiireellinen päätöslauselmaesitys talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvottelujen arvioinnista (AKT-EU 3958/06/comp.).
  Tarkistukset 1, 12, yksi suullinen tarkistus 17 kohtaan ja tarkistus 17 hyväksyttiin.
  Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti yhden äänestäessä tyhjää. |
| --- | --- |

—

Kiireellinen päätöslauselmaesitys talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvottelujen arvioinnista (AKT-EU 3958/06/comp.).

Tarkistukset 1, 12, yksi suullinen tarkistus 17 kohtaan ja tarkistus 17 hyväksyttiin.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti yhden äänestäessä tyhjää.

| — | Kiireellinen päätöslauselmaesitys AKT-ryhmän Itä-Afrikan alueen tilanteesta (AKT-EU 3960/06/comp.).
  Tarkistukset 1, 3, 7-8, johdanto-osan S ja T kappaleeseen, 9-10, 16, 23-28, 30, 33-34, 35-36 kohtiin ja 38 hyväksyttiin. |
| --- | --- |

—

Kiireellinen päätöslauselmaesitys AKT-ryhmän Itä-Afrikan alueen tilanteesta (AKT-EU 3960/06/comp.).

Tarkistukset 1, 3, 7-8, johdanto-osan S ja T kappaleeseen, 9-10, 16, 23-28, 30, 33-34, 35-36 kohtiin ja 38 hyväksyttiin.

Pyydettiin, että päätöslauselmasta kokonaisuudessaan tarkistuksineen järjestettäisiin molemmille osapuolille erillinen salainen äänestys.

Puheenvuoron käyttivät: Sithole (Etelä-Afrikka) ja Cornillet.

Kaczmarek, Mauro, Sithole (Etelä-Afrikka) ja Mporogomyi (Tansania) nimettiin ääntenlaskijoiksi.

Tarkistettu päätöslauselma hylättiin (AKT-maiden äänestys: 11 puolesta, 27 vastaan ja 2 tyhjää; EU-maiden äänestys: 53 puolesta, 1 vastaan ja 3 tyhjää).

8.   Muut asiat

Gahler esitteli Wiesbadenin, missä pidetään seuraava yhteinen edustajakokous.

Yhteispuheenjohtaja kommentoi 29 vuotta yhteisessä edustajakokouksessa palvelleen John Bryan Rosen (EU-sihteeristö) lähtöä.

Yhteispuheenjohtaja kiitti Barbadosin viranomaisia näiden ponnisteluista 12:nnen yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen ja oheistapahtumien järjestämiseksi.

9.   AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 13. täysistunnon aika ja paikka

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 13. täysistunto pidetään Wiesbadenissa (Saksa) 23.-28. kesäkuuta 2007.

(Istunto päättyi klo 11.52.)

René RADEMBINO-CONIQUET ja

Glenys KINNOCK

Yhteispuheenjohtajat

Sir John KAPUTIN ja

Dietmar NICKEL

Yhteispääsihteerit

---

LIITE I

YHTEISEN EDUSTAJAKOKOUKSEN AAKKOSELLINEN JÄSENLUETTELO

| AKT-maiden edustajat | Euroopan parlamentin edustajat |
| --- | --- |
| RADEMBINO-CONIQUET (GABON), yhteispuheenjohtaja | KINNOCK, yhteispuheenjohtaja |
| BENIN (varapj.) | GAHLER (varapj.) |
| KAMERUN(varapj.) | MANTOVANI (varapj.) |
| PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA (varapj.) | VERGES (varapj.) |
| GHANA (varapj.) | CARLOTTI (varapj.) |
| JAMAIKA (varapj.) | MITCHELL (varapj.) |
| KENIA (varapj.) | JOAN I MARÍ (varapj.) |
| NIUE (varapj.) | LULLING (varapj.) |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINIT (varapj.) | KAMIŃSKI (varapj.) |
| SEYCHELLIT (varapj.) | CORNILLET (varapj.) |
| SALOMONSAARET (varapj) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (varapj.) |
| SWAZIMAA (varapj.) | BOWIS (varapj.) |
| SAMBIA (varapj.) | GOUDIN (varapj.) |
| ANGOLA | AGNOLETTO |
| ANTIGUA JA BARBUDA | ALLISTER |
| BAHAMA | ARIF |
| BARBADOS | AUBERT |
| BELIZE | AYLWARD |
| BOTSWANA | BEREND |
| BURKINA FASO | BULLMAN |
| BURUNDI | BUSK |
| COOKINSAARET | EK |
| DJIBOUTI | FERREIRA |
| DOMINICA | GAUBERT |
| DOMINIKAANINEN TASAVALTA | GOMES |
| ERITREA | GRABOWSKA |
| ETELÄ-AFRIKKA | VENETO |
| ETIOPIA | GRÖNER |
| FIDŽI | HERRANZ GARCÍA |
| GAMBIA | HAUG |
| GRENADA | HALL |
| GUINEA | HOLM |
| GUINEA-BISSAU | JÖNS |
| GUYANA | KACZMAREK |
| HAITI | KORHOLA |
| ITÄ-TIMOR | de VILLIERS |
| KAP VERDE | CALLANAN |
| KESKI-AFRIKAN TASAVALTA | COELHO |
| KIRIBATI | KUŁAKOWSKI |
| KOMORIT | DILLEN |
| KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA | DOMBROVSKIS |
| KONGON TASAVALTA | DOBOLYI |
| LESOTHO | KOZLIK |
| LIBERIA | LANGENDRIES |
| MADAGASKAR | LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE |
| MALAWI | LEHIDEUX |
| MALI | LOUIS |
| MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA | MARTENS |
| MAURITANIA | MAYER |
| MAURITIUS | McAVAN |
| MIKRONESIAN LIITTOVALTIO | MORILLON |
| MOSAMBIK | NOVAK |
| NAMIBIA | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| NAURUN TASAVALTA | POLFER |
| NIGER | RIBEIRO E CASTRO |
| NIGERIA | ROITHOVÁ |
| NORSUNLUURANNIKKO | FERNANDES |
| PALAU | ROSATI |
| PAPUA-UUSI-GUINEA | SARTORI |
| RUANDA | SCHNELLHARDT |
| SAINT KITTS JA NEVIS | SCHRÖDER |
| SAINT LUCIA | STURDY |
| SAMOA | SCHEELE |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | SORNOSA MARTÍNEZ |
| SENEGAL | SCHLYTER |
| SIERRA LEONE | SCHMIDT |
| SOMALIA | SPERONI |
| SUDAN | VALENCIANO MARTINEZ-ORO |
| SURINAME | VAN LANCKER |
| TANSANIA | VAN HECKE |
| TOGO | WIELAND |
| TONGA | WIJKMAN |
| TRINIDAD JA TOBAGO | WILLMOTT |
| TŠAD | DEVA |
| TUVALU | WURTZ |
| UGANDA | ZÁBORSKÁ |
| VANUATU | ZANI |
| ZIMBABWE | ZĪLE |

AKT-maiden edustajat

Euroopan parlamentin edustajat

RADEMBINO-CONIQUET (GABON), yhteispuheenjohtaja

KINNOCK, yhteispuheenjohtaja

BENIN (varapj.)

GAHLER (varapj.)

KAMERUN(varapj.)

MANTOVANI (varapj.)

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA (varapj.)

VERGES (varapj.)

GHANA (varapj.)

CARLOTTI (varapj.)

JAMAIKA (varapj.)

MITCHELL (varapj.)

KENIA (varapj.)

JOAN I MARÍ (varapj.)

NIUE (varapj.)

LULLING (varapj.)

SAINT VINCENT JA GRENADIINIT (varapj.)

KAMIŃSKI (varapj.)

SEYCHELLIT (varapj.)

CORNILLET (varapj.)

SALOMONSAARET (varapj)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (varapj.)

SWAZIMAA (varapj.)

BOWIS (varapj.)

SAMBIA (varapj.)

GOUDIN (varapj.)

ANGOLA

AGNOLETTO

ANTIGUA JA BARBUDA

ALLISTER

BAHAMA

ARIF

BARBADOS

AUBERT

BELIZE

AYLWARD

BOTSWANA

BEREND

BURKINA FASO

BULLMAN

BURUNDI

BUSK

COOKINSAARET

EK

DJIBOUTI

FERREIRA

DOMINICA

GAUBERT

DOMINIKAANINEN TASAVALTA

GOMES

ERITREA

GRABOWSKA

ETELÄ-AFRIKKA

VENETO

ETIOPIA

GRÖNER

FIDŽI

HERRANZ GARCÍA

GAMBIA

HAUG

GRENADA

HALL

GUINEA

HOLM

GUINEA-BISSAU

JÖNS

GUYANA

KACZMAREK

HAITI

KORHOLA

ITÄ-TIMOR

de VILLIERS

KAP VERDE

CALLANAN

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

COELHO

KIRIBATI

KUŁAKOWSKI

KOMORIT

DILLEN

KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA

DOMBROVSKIS

KONGON TASAVALTA

DOBOLYI

LESOTHO

KOZLIK

LIBERIA

LANGENDRIES

MADAGASKAR

LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE

MALAWI

LEHIDEUX

MALI

LOUIS

MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA

MARTENS

MAURITANIA

MAYER

MAURITIUS

McAVAN

MIKRONESIAN LIITTOVALTIO

MORILLON

MOSAMBIK

NOVAK

NAMIBIA

PLEGUEZUELOS AGUILAR

NAURUN TASAVALTA

POLFER

NIGER

RIBEIRO E CASTRO

NIGERIA

ROITHOVÁ

NORSUNLUURANNIKKO

FERNANDES

PALAU

ROSATI

PAPUA-UUSI-GUINEA

SARTORI

RUANDA

SCHNELLHARDT

SAINT KITTS JA NEVIS

SCHRÖDER

SAINT LUCIA

STURDY

SAMOA

SCHEELE

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

SORNOSA MARTÍNEZ

SENEGAL

SCHLYTER

SIERRA LEONE

SCHMIDT

SOMALIA

SPERONI

SUDAN

VALENCIANO MARTINEZ-ORO

SURINAME

VAN LANCKER

TANSANIA

VAN HECKE

TOGO

WIELAND

TONGA

WIJKMAN

TRINIDAD JA TOBAGO

WILLMOTT

TŠAD

DEVA

TUVALU

WURTZ

UGANDA

ZÁBORSKÁ

VANUATU

ZANI

ZIMBABWE

ZĪLE

POLIITTISTEN ASIOIDEN VALIOKUNTA

| AKT-maiden edustajat | Euroopan parlamentin edustajat |
| --- | --- |
| NDUWIMANA (BURUNDI), yhteispuheenjohtaja | CALLANAN, yhteispuheenjohtaja |
| LUTUNDULA, (KONGON demokraattinen tasavalta), varapj. | JÖNS, varapj. |
| DUGUID (BARBADOS), varapj. | POLFER, varapj. |
| ANGOLA | CARLOTTI |
| BELIZE | COELHO |
| BENIN | DILLEN |
| COOKINSAARET | DOBOLYI |
| DJIBOUTI | GAHLER |
| FIDŽI | GOMES |
| GRENADA | GRABOWSKA |
| GUINEA | GRÖNER |
| HAITI | HERRANZ GARCÍA |
| LIBERIA | KACZMAREK |
| MAURITANIA | KAMINSKI |
| NAMIBIA | LÓPEZ ISTÚRIZ |
| NIGERIA | LOUIS |
| NIUE | MANTOVANI |
| PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA | GAUBERT |
| PAPUA-UUSI-GUINEA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINIT | MORILLON |
| SUDAN | SARTORI |
| TOGO | SCHMIDT |
| TUVALU | VAN HECKE |
| UGANDA | WIELAND |
| ZIMBABWE | WURTZ |
| | ZANI |

AKT-maiden edustajat

Euroopan parlamentin edustajat

NDUWIMANA (BURUNDI), yhteispuheenjohtaja

CALLANAN, yhteispuheenjohtaja

LUTUNDULA, (KONGON demokraattinen tasavalta), varapj.

JÖNS, varapj.

DUGUID (BARBADOS), varapj.

POLFER, varapj.

ANGOLA

CARLOTTI

BELIZE

COELHO

BENIN

DILLEN

COOKINSAARET

DOBOLYI

DJIBOUTI

GAHLER

FIDŽI

GOMES

GRENADA

GRABOWSKA

GUINEA

GRÖNER

HAITI

HERRANZ GARCÍA

LIBERIA

KACZMAREK

MAURITANIA

KAMINSKI

NAMIBIA

LÓPEZ ISTÚRIZ

NIGERIA

LOUIS

NIUE

MANTOVANI

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA

GAUBERT

PAPUA-UUSI-GUINEA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SAINT VINCENT JA GRENADIINIT

MORILLON

SUDAN

SARTORI

TOGO

SCHMIDT

TUVALU

VAN HECKE

UGANDA

WIELAND

ZIMBABWE

WURTZ

ZANI

TALOUDELLISEN KEHITYKSEN, RAHOITUKSEN JA KAUPAN VALIOKUNTA

| AKT-maiden edustajat | Euroopan parlamentin edustajat |
| --- | --- |
| FRANCOIS (SAINT LUCIA), yhteispuheenjohtaja | SCHLYTER, yhteispuheenjohtaja |
| SEBETELA (BOTSWANA), varapj. | DOMBROVSKIS, varapj. |
| DARBO (CHAD), varapj. | RIBEIRO E CASTRO, varapj. |
| ANTIGUA JA BARBUDA | AGNOLETTO |
| ERITREA | CORNILLET |
| ETELÄ-AFRIKKA | ROSATI |
| ETIOPIA | DEVA |
| GABON | FERREIRA |
| GHANA | JOAN I MARI |
| GUYANA | KINNOCK |
| KAMERUN | BEREND |
| KENIA | KOZLÍK |
| KONGON TASAVALTA | BULLMANN |
| MALI | LANGENDRIES |
| MAURITIUS | LEHIDEUX |
| MIKRONESIAN LIITTOVALTIO | LULLING |
| NORSUNLUURANNIKKO | BUSK |
| PALAU | MAYER |
| SAMBIA | ZĪLE |
| SAMOA | McAVAN |
| SENEGAL | MITCHELL |
| SIERRA LEONE | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| SWAZIMAA | SPERONI |
| TANSANIA | STURDY |
| TONGA | VAN LANCKER |
| TRINIDAD JA TOBAGO | de VILLIERS |

AKT-maiden edustajat

Euroopan parlamentin edustajat

FRANCOIS (SAINT LUCIA), yhteispuheenjohtaja

SCHLYTER, yhteispuheenjohtaja

SEBETELA (BOTSWANA), varapj.

DOMBROVSKIS, varapj.

DARBO (CHAD), varapj.

RIBEIRO E CASTRO, varapj.

ANTIGUA JA BARBUDA

AGNOLETTO

ERITREA

CORNILLET

ETELÄ-AFRIKKA

ROSATI

ETIOPIA

DEVA

GABON

FERREIRA

GHANA

JOAN I MARI

GUYANA

KINNOCK

KAMERUN

BEREND

KENIA

KOZLÍK

KONGON TASAVALTA

BULLMANN

MALI

LANGENDRIES

MAURITIUS

LEHIDEUX

MIKRONESIAN LIITTOVALTIO

LULLING

NORSUNLUURANNIKKO

BUSK

PALAU

MAYER

SAMBIA

ZĪLE

SAMOA

McAVAN

SENEGAL

MITCHELL

SIERRA LEONE

PLEGUEZUELOS AGUILAR

SWAZIMAA

SPERONI

TANSANIA

STURDY

TONGA

VAN LANCKER

TRINIDAD JA TOBAGO

de VILLIERS

SOSIAALI- JA YMPÄRISTÖASIOIDEN VALIOKUNTA

| AKT-maiden edustajat | Euroopan parlamentin edustajat |
| --- | --- |
| OUMAROU (NIGER), yhteispuheenjohtaja | SCHEELE, yhteispuheenjohtaja |
| SANGA (SALOMONSAARET), varapj. | NOVAK, varapj. |
| SITHOLE (MOSAMBIK), varapj. | ARIF, varapj. |
| BAHAMA | ALLISTER |
| BURKINA FASO | AUBERT |
| DOMINICA | EK |
| DOMINIKAANINEN TASAVALTA | FERNANDES |
| GAMBIA | GOUDIN |
| GUINEA BISSAU | HALL |
| ITÄ-TIMOR | WILLMOTT |
| JAMAIKA | HAUG |
| KAP VERDE | AYLWARD |
| KIRIBATI | HOLM |
| KOMORIT | BOWIS |
| LESOTHO | KORHOLA |
| MADAGASKAR | KUŁAKOWSKI |
| MALAWI | MARTENS |
| MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA | ROITHOVA |
| NAURU | SCHNELLHARDT |
| RUANDA | SCHRÖDER |
| SAINT KITTS JA NEVIS | SORNOSA MARTÍNEZ |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO |
| SEYCHELLIT | VENETO |
| SOMALIA | VERGES |
| SURINAME | WIJKMAN |
| VANUATU | ZÁBORSKÁ |

AKT-maiden edustajat

Euroopan parlamentin edustajat

OUMAROU (NIGER), yhteispuheenjohtaja

SCHEELE, yhteispuheenjohtaja

SANGA (SALOMONSAARET), varapj.

NOVAK, varapj.

SITHOLE (MOSAMBIK), varapj.

ARIF, varapj.

BAHAMA

ALLISTER

BURKINA FASO

AUBERT

DOMINICA

EK

DOMINIKAANINEN TASAVALTA

FERNANDES

GAMBIA

GOUDIN

GUINEA BISSAU

HALL

ITÄ-TIMOR

WILLMOTT

JAMAIKA

HAUG

KAP VERDE

AYLWARD

KIRIBATI

HOLM

KOMORIT

BOWIS

LESOTHO

KORHOLA

MADAGASKAR

KUŁAKOWSKI

MALAWI

MARTENS

MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA

ROITHOVA

NAURU

SCHNELLHARDT

RUANDA

SCHRÖDER

SAINT KITTS JA NEVIS

SORNOSA MARTÍNEZ

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO

SEYCHELLIT

VENETO

SOMALIA

VERGES

SURINAME

WIJKMAN

VANUATU

ZÁBORSKÁ

---

LIITE II

BRIDGETOWNISSA 20.–23. MARRASKUUTA PIDETYN TÄYSISTUNNON LÄSNÄOLOLISTA

| RADEMBINO-CONIQUET (Gabon), yhteispuheenjohtaja | KINNOCK, yhteispuheenjohtaja |
| --- | --- |
| DE SOUSA (Angola) | AGNOLETTO |
| DUGUID (Barbados) | ALLISTER |
| AKPOVI (Benin) (VP) | AUBERT |
| SEBETELA (Botswana) | AYLWARD |
| TAPSOBA (Burkina Faso) | BADIA I CUCHET (FERREIRAn varajäsen) (2)
   (3)
   (4) |
| NYASSA (Kamerun) (varapj.) | BEREND (2)
   (3) |
| KAGUER DARBO (Tšad) | BOWIS (varapj.) |
| BOUNKOULOU (Kongon tasavalta) | BUDREIKAITE (KULAKOWSKIn varajäsen) |
| KAPUNG YAV (Kongon demokraattinen tasavalta) (1) | |
| AMON-AGO (Norsunluurannikko) | BUSHILL-MATTHEWS (COELHOn varajäsen) |
| ABDI SAID (Djibouti) | BUSK |
| ANTEM (Päiväntasaajan Guinea) | CARLOTTI (varapj.) |
| TOGA (Etiopia) | CALLANAN |
| CAVUILATI (Fidži) (1) | CORNILLET (varapj.) |
| MILEBOU-AUBUSSON (Gabon) | DEVA |
| TOURAY (Gambia) | DOMBROVSKIS |
| OSEI-AMEYAN (Ghana) | EVANS (DOBOLYIn varajäsen) (2)
   (3)
   (4) |
| BERNARD CHERON (Haiti) | |
| BLACK (Jamaika) (1) | FERNANDES (4)
   (5) |
| KAMOTHO (Kenia) (varapj.) | GAHLER (varapj.) |
| TIHELI (Lesotho) (1) | GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL (HERRANZ GARCÍAn varajäsen) (4)
   (5) |
| MATOLA (Malawi) | |
| IMBARCAOUANE (Mali) | GOMES |
| DEERPALSING (Mauritius) | GOUDIN (varapj.) |
| SITHOLE (Mosambik) | GRABOWSKA |
| GEINGOB (Namibia) | HALL |
| ABDOU (Niger) | HAUG |
| POLISI (Ruanda) | HEGYI (VAN LANCKERin varajäsen) (3)
   (4)
   (5) |
| HARRIS (Saint Kitts ja Nevis) | JOAN I MARÍ (varapj.) (2)
   (3)
   (4) |
| FRANCOIS (Saint Lucia) | |
| STRAKER (Saint Vincent ja Grenadiinit) (varapj.) | JÖNS |
| BARRY (Senegal) | KACZMAREK |
| LARUE (Seychellit) | KAMINSKI |
| CONTEH (Sierra Leone) | KLASS (LANGENDRIESin varajäsen) |
| MAGGA (Salomonsaaret) | KORHOLA (4)
   (5) |
| SITHOLE (Etelä-Afrikka) | KOZLÍK |
| GARANG DENG (Sudan) | LAVARRA (ARIFin varajäsen) |
| RODGERS (Suriname) | LEHIDEUX |
| MPOROGOMYI (Tansania) | LOUIS (2)
   (3) |
| MUGAMBE (Uganda) | LULLING (varapj.) |
| KAMANGA (Sambia) (1) | MANTOVANI (varapj.) (2)
   (3)
   (4) |
| MZEMBI (Zimbabwe) | MARTENS |
| | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (varapj.) |
| | MAURO (LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITEn varajäsen) (4)
   (5) |
| | MAYER |
| | McAVAN |
| | MORGANTINI (WURTZin varajäsen) (3)
   (4)
   (5) |
| | MYLLER (ROSATIn varajäsen) |
| | NOVAK |
| | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| | POLFER (2)
   (3) |
| | POMES RUIZ (GAUBERTin varajäsen) (4)
   (5) |
| | POSDORF (RIBEIRO E CASTROn varajäsen) (3)
   (4)
   (5) |
| | ROITHOVÁ |
| | SARTORI |
| | SCHEELE |
| | SCHLYTER |
| | SCHMIDT |
| | SCHNELLHARDT |
| | SEEBER (SCHRÖDERin varajäsen) |
| | SORNOSA MARTÍNEZ |
| | SPERONI (2)
   (3) |
| | STURDY |
| | VAN HECKE |
| | VENETO (2)
   (4)
   (5) |
| | WILLMOT |
| | WIELAND |
| | ZALESKI (WIJKMANin varajäsen) |
| | ZABORSKA |
| | ZILE (2)
   (4)
   (5) |

RADEMBINO-CONIQUET (Gabon), yhteispuheenjohtaja

KINNOCK, yhteispuheenjohtaja

DE SOUSA (Angola)

AGNOLETTO

DUGUID (Barbados)

ALLISTER

AKPOVI (Benin) (VP)

AUBERT

SEBETELA (Botswana)

AYLWARD

TAPSOBA (Burkina Faso)

BADIA I CUCHET (FERREIRAn varajäsen) (2)
   (3)
   (4)

NYASSA (Kamerun) (varapj.)

BEREND (2)
   (3)

KAGUER DARBO (Tšad)

BOWIS (varapj.)

BOUNKOULOU (Kongon tasavalta)

BUDREIKAITE (KULAKOWSKIn varajäsen)

KAPUNG YAV (Kongon demokraattinen tasavalta) (1)

AMON-AGO (Norsunluurannikko)

BUSHILL-MATTHEWS (COELHOn varajäsen)

ABDI SAID (Djibouti)

BUSK

ANTEM (Päiväntasaajan Guinea)

CARLOTTI (varapj.)

TOGA (Etiopia)

CALLANAN

CAVUILATI (Fidži) (1)

CORNILLET (varapj.)

MILEBOU-AUBUSSON (Gabon)

DEVA

TOURAY (Gambia)

DOMBROVSKIS

OSEI-AMEYAN (Ghana)

EVANS (DOBOLYIn varajäsen) (2)
   (3)
   (4)

BERNARD CHERON (Haiti)

BLACK (Jamaika) (1)

FERNANDES (4)
   (5)

KAMOTHO (Kenia) (varapj.)

GAHLER (varapj.)

TIHELI (Lesotho) (1)

GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL (HERRANZ GARCÍAn varajäsen) (4)
   (5)

MATOLA (Malawi)

IMBARCAOUANE (Mali)

GOMES

DEERPALSING (Mauritius)

GOUDIN (varapj.)

SITHOLE (Mosambik)

GRABOWSKA

GEINGOB (Namibia)

HALL

ABDOU (Niger)

HAUG

POLISI (Ruanda)

HEGYI (VAN LANCKERin varajäsen) (3)
   (4)
   (5)

HARRIS (Saint Kitts ja Nevis)

JOAN I MARÍ (varapj.) (2)
   (3)
   (4)

FRANCOIS (Saint Lucia)

STRAKER (Saint Vincent ja Grenadiinit) (varapj.)

JÖNS

BARRY (Senegal)

KACZMAREK

LARUE (Seychellit)

KAMINSKI

CONTEH (Sierra Leone)

KLASS (LANGENDRIESin varajäsen)

MAGGA (Salomonsaaret)

KORHOLA (4)
   (5)

SITHOLE (Etelä-Afrikka)

KOZLÍK

GARANG DENG (Sudan)

LAVARRA (ARIFin varajäsen)

RODGERS (Suriname)

LEHIDEUX

MPOROGOMYI (Tansania)

LOUIS (2)
   (3)

MUGAMBE (Uganda)

LULLING (varapj.)

KAMANGA (Sambia) (1)

MANTOVANI (varapj.) (2)
   (3)
   (4)

MZEMBI (Zimbabwe)

MARTENS

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (varapj.)

MAURO (LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITEn varajäsen) (4)
   (5)

MAYER

McAVAN

MORGANTINI (WURTZin varajäsen) (3)
   (4)
   (5)

MYLLER (ROSATIn varajäsen)

NOVAK

PLEGUEZUELOS AGUILAR

POLFER (2)
   (3)

POMES RUIZ (GAUBERTin varajäsen) (4)
   (5)

POSDORF (RIBEIRO E CASTROn varajäsen) (3)
   (4)
   (5)

ROITHOVÁ

SARTORI

SCHEELE

SCHLYTER

SCHMIDT

SCHNELLHARDT

SEEBER (SCHRÖDERin varajäsen)

SORNOSA MARTÍNEZ

SPERONI (2)
   (3)

STURDY

VAN HECKE

VENETO (2)
   (4)
   (5)

WILLMOT

WIELAND

ZALESKI (WIJKMANin varajäsen)

ZABORSKA

ZILE (2)
   (4)
   (5)

Tarkkailijat:

Kuuba: MARICHAL

Läsnä myös:

| ANGOLA
  VALENTE
  GALA
  JOSÉ
  ALBERTO | BARBADOS
  HUMPHREY
  GODDARD | BENIN
  BONIFACE |
| --- | --- | --- |
| BOTSWANA
  BATLHOKI
  MODISE | BURKINA FASO
  LANKOANDE
  TAHO | KAMERUN
  AWUDU MBAYA
  DANATA
  BAH |
| KONGON TASAVALTA
  PANDET | NORSUNLUURANNIKKO
  MOLLE MOLLE | PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA
  EVUNA |
| ETIOPIA
  BEDRI
  MOHAMED ALI
  KEBEDE ABERA
  NAMARRA | GABON
  KOMBILA
  SANNI | GHANA
  BAAH |
| HAITI
  RAYMOND | KENIA
  WAMBUA
  KIOKO
  POGHISIO | MALI
  DIALLO Djimé
  SYLLA
  MAGASSOUBA |
| MOSAMBIK
  ERNESTO
  MIGUEL | NAMIBIA
  DE WAAL
  KEEJA | NIGER
  YERIMA BAKO |
| | SAINT VINCENT JA GRENADIINIT
  THOMAS | SALOMONSAARET
  MA'AHANUA |
| ETELÄ-AFRIKKA
  SOOKLAL
  GIBSON
  MAGAU | SUDAN
  ALLOBA
  BEDRI
  JERVESE | SURINAME
  ESAJAS
  HIWAT
  SITAL
  RETHIPAL |
| UGANDA
  ACEMAH
  AMONGI
  DOMBO | SAMBIA
  MBEWE | ZIMBABWE
  CHAMISA
  MUCHENGETI |

ANGOLA

VALENTE

GALA

JOSÉ

ALBERTO

BARBADOS

HUMPHREY

GODDARD

BENIN

BONIFACE

BOTSWANA

BATLHOKI

MODISE

BURKINA FASO

LANKOANDE

TAHO

KAMERUN

AWUDU MBAYA

DANATA

BAH

KONGON TASAVALTA

PANDET

NORSUNLUURANNIKKO

MOLLE MOLLE

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA

EVUNA

ETIOPIA

BEDRI

MOHAMED ALI

KEBEDE ABERA

NAMARRA

GABON

KOMBILA

SANNI

GHANA

BAAH

HAITI

RAYMOND

KENIA

WAMBUA

KIOKO

POGHISIO

MALI

DIALLO Djimé

SYLLA

MAGASSOUBA

MOSAMBIK

ERNESTO

MIGUEL

NAMIBIA

DE WAAL

KEEJA

NIGER

YERIMA BAKO

SAINT VINCENT JA GRENADIINIT

THOMAS

SALOMONSAARET

MA'AHANUA

ETELÄ-AFRIKKA

SOOKLAL

GIBSON

MAGAU

SUDAN

ALLOBA

BEDRI

JERVESE

SURINAME

ESAJAS

HIWAT

SITAL

RETHIPAL

UGANDA

ACEMAH

AMONGI

DOMBO

SAMBIA

MBEWE

ZIMBABWE

CHAMISA

MUCHENGETI

AKT-EU-NEUVOSTO

| ROJAS | Dominikaanisen tasavallan ministeri ja EKR:n kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä |
| --- | --- |
| LEHTOMÄKI | Suomen ulkomaankauppa- ja kehitysministeri, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja |

ROJAS

Dominikaanisen tasavallan ministeri ja EKR:n kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä

LEHTOMÄKI

Suomen ulkomaankauppa- ja kehitysministeri, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja

KOMISSIO

| MICHEL | Kehitysyhteistyöstä ja humanitaarisesta avusta vastaava komission jäsen |
| --- | --- |

MICHEL

Kehitysyhteistyöstä ja humanitaarisesta avusta vastaava komission jäsen

EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA (TSK)

| DANTIN | Jäsen |
| --- | --- |
| KING | Jäsen |
| KIRIRO | Jäsen |

DANTIN

Jäsen

KING

Jäsen

KIRIRO

Jäsen

MAATALOUDEN JA MAASEUDUN YHTEISTYÖN TEKNINEN KESKUS (CTA)

BOTO

MERENTAKAISTEN MAIDEN JA ALUEIDEN ASSOSIAATIO (OCTA)

STANBROOK

AKT-SIHTEERISTÖ

| KAPUTIN | Yhteispääsihteeri |
| --- | --- |

KAPUTIN

Yhteispääsihteeri

EU-SIHTEERISTÖ

| NICKEL | Yhteispääsihteeri |
| --- | --- |

NICKEL

Yhteispääsihteeri

---

(1)  Valtiota edustaa muu kuin parlamentaarinen edustaja.

(2)  Läsnä 20. marraskuuta 2006.

(3)  Läsnä 21. marraskuuta 2006.

(4)  Läsnä 22. marraskuuta 2006.

(5)  Läsnä 23. marraskuuta 2006.

---

LIITE III

MAANANTAINA 20. MARRASKUUTA 2006 PIDETYN ISTUNNON LIITE

Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen

KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA

KAPUNG YAV

Asiainhoitaja, Kongon demokraattisen tasavallan suurlähetystö, Bryssel

SAMBIA

Hänen ylhäisyytensä Irene M. KAMANGA

Suurlähettiläs, Sambian suurlähetystö, Bryssel

FIDŽI

Hänen ylhäisyytensä Ratu Seremaia Tuinausori CAVUILATI

Fidžin suurlähettiläs, Fidžin suurlähetystö, Bryssel

JAMAIKA

Hänen ylhäisyytensä Peter C. BLACK

Jamaikan korkea edustaja Karibian yhteisössä

LESOTHO

Hänen ylhäisyytensä Mamoruti TIHELI

Lesothon suurlähettiläs, Lesothon suurlähetystö, Bryssel

---

LIITE IV

HYVÄKSYTYT PÄÄTÖSLAUSELMAT

| — | matkailun vaikutuksista AKT-maiden kehitykseen (AKT-EU 3871/06/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | pienaseista ja kevyistä aseista ja kestävästä kehityksestä (AKT-EU 3892/06/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | vesikysymyksistä kehitysmaissa (AKT-EU 3916/06/fin.) |
| --- | --- |

—

| — | talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvottelujen arviointi (AKT-EU 3958/06/fin.) |
| --- | --- |

—

PÄÄTÖSLAUSELMA
   (1)

matkailun vaikutuksista AKT-maiden kehitykseen

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Bridgetownissa (Barbados) 20.-23. marraskuuta 2006, |
| --- | --- |

—

kokoontui Bridgetownissa (Barbados) 20.-23. marraskuuta 2006,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 17 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 17 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT:n ja EU:n kumppanuussopimuksen 24 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun AKT:n ja EU:n kumppanuussopimuksen 24 artiklan,

| — | ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen järjestämässä AKT:n ja EU:n talous- ja yhteiskuntaelämän eturyhmien seitsemännessä alueellisessa seminaarissa 20. lokakuuta 2004 hyväksytyn Fidžin julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen järjestämässä AKT:n ja EU:n talous- ja yhteiskuntaelämän eturyhmien seitsemännessä alueellisessa seminaarissa 20. lokakuuta 2004 hyväksytyn Fidžin julistuksen,

| — | ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen Librevillessä maaliskuussa 2001 hyväksymän päätöslauselman matkailusta ja kehityksestä Euroopan kehitysrahaston (EKR) hallinnossa ja valvonnassa (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen Librevillessä maaliskuussa 2001 hyväksymän päätöslauselman matkailusta ja kehityksestä Euroopan kehitysrahaston (EKR) hallinnossa ja valvonnassa (2),

| — | ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen Nassaussa (Bahama) 14. lokakuuta 1999 hyväksymän päätöslauselman matkailusta ja kehityksestä (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen Nassaussa (Bahama) 14. lokakuuta 1999 hyväksymän päätöslauselman matkailusta ja kehityksestä (3),

| — | ottaa huomioon Maailman matkailujärjestön yleiskokouksen Santiagossa (Chile) 1. lokakuuta 1999 hyväksymät matkailun maailmanlaajuiset eettiset säännöt, joiden tueksi YK:n yleiskokous hyväksyi päätöslauselman 21. joulukuuta 2001 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman matkailujärjestön yleiskokouksen Santiagossa (Chile) 1. lokakuuta 1999 hyväksymät matkailun maailmanlaajuiset eettiset säännöt, joiden tueksi YK:n yleiskokous hyväksyi päätöslauselman 21. joulukuuta 2001 (4),

| — | ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen Strasbourgissa 1. huhtikuuta 1999 hyväksymän päätöslauselman kehitysyhteistyön kulttuuriulottuvuudesta mukaan lukien kulttuuriperintöön ja matkailuun liittyvät asiat (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen Strasbourgissa 1. huhtikuuta 1999 hyväksymän päätöslauselman kehitysyhteistyön kulttuuriulottuvuudesta mukaan lukien kulttuuriperintöön ja matkailuun liittyvät asiat (5),

| — | ottaa huomioon kehitysyhteistyöministerien neuvoston Brysselissä 30. marraskuuta 1998 pidetyssä istunnossa hyväksytyn päätöslauselman kestävästä matkailusta kehitysmaissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysyhteistyöministerien neuvoston Brysselissä 30. marraskuuta 1998 pidetyssä istunnossa hyväksytyn päätöslauselman kestävästä matkailusta kehitysmaissa,

| — | ottaa huomioon 8. syyskuuta 2005 hyväksytyn Euroopan parlamentin päätöslauselman matkailusta ja kehityksestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. syyskuuta 2005 hyväksytyn Euroopan parlamentin päätöslauselman matkailusta ja kehityksestä,

| — | ottaa huomioon taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunnan mietinnön (AKT-EU 3871/06/lopullinen), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunnan mietinnön (AKT-EU 3871/06/lopullinen),

Matkailu osana taloudellista kehitystä ja kansainvälistä kauppaa

| A. | katsoo, että matkailu on eittämättä kaikilla tasoilla kehitysmaiden kasvua vauhdittava tekijä; ottaa huomioon, että matkailun asema kansainvälisessä kaupassa kasvaa huolimatta hiljattain sattuneista luonnonkatastrofeista, jotka ovat vaikuttaneet matkailijoiden määrään monilla alueilla ympäri maailman, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että matkailu on eittämättä kaikilla tasoilla kehitysmaiden kasvua vauhdittava tekijä; ottaa huomioon, että matkailun asema kansainvälisessä kaupassa kasvaa huolimatta hiljattain sattuneista luonnonkatastrofeista, jotka ovat vaikuttaneet matkailijoiden määrään monilla alueilla ympäri maailman,

| B. | katsoo, että järjestettyjen matkojen ohjelmat tai yksittäiset matkat käsittävät yhä enemmän useita matkakohteita useammassa kuin yhdessä maassa edistäen näin alueellista yhteistyötä ja maiden välisten suhteiden vahvistumista, |
| --- | --- |

B.

katsoo, että järjestettyjen matkojen ohjelmat tai yksittäiset matkat käsittävät yhä enemmän useita matkakohteita useammassa kuin yhdessä maassa edistäen näin alueellista yhteistyötä ja maiden välisten suhteiden vahvistumista,

| C. | katsoo matkailun olevan yksi minkä tahansa kehitysmaissa toteutettavan johdonmukaisen kehityspolitiikan perustekijöistä; katsoo, että olisi tuettava matkailun yhteyksiä muihin talouden osa-alueisiin, lähinnä maatalouteen ja kalastukseen, elintarvikkeiden ja juomien tuotantoon ja jalostukseen, muuhun tehdasteollisuuteen, käsityötuotantoon sekä kuljetus- ja rahoituspalveluihin, |
| --- | --- |

C.

katsoo matkailun olevan yksi minkä tahansa kehitysmaissa toteutettavan johdonmukaisen kehityspolitiikan perustekijöistä; katsoo, että olisi tuettava matkailun yhteyksiä muihin talouden osa-alueisiin, lähinnä maatalouteen ja kalastukseen, elintarvikkeiden ja juomien tuotantoon ja jalostukseen, muuhun tehdasteollisuuteen, käsityötuotantoon sekä kuljetus- ja rahoituspalveluihin,

| D. | katsoo, että matkailutoiminta saattaa edellyttää infrastruktuurihankkeiden toteuttamista kehitysmaissa kuljetuksen, energian, uusien viestintätekniikkojen, asumisen, viemäröinnin tai terveydenhoidon ja hygienian alalla, |
| --- | --- |

D.

katsoo, että matkailutoiminta saattaa edellyttää infrastruktuurihankkeiden toteuttamista kehitysmaissa kuljetuksen, energian, uusien viestintätekniikkojen, asumisen, viemäröinnin tai terveydenhoidon ja hygienian alalla,

| E. | katsoo, että on olennaista, että sekä paikallisyhteisöt että matkailuala hyötyvät tällaisista hankkeista, |
| --- | --- |

E.

katsoo, että on olennaista, että sekä paikallisyhteisöt että matkailuala hyötyvät tällaisista hankkeista,

| F. | ottaa huomioon, että matkailuala on usein epäonnistunut vahvojen yhteyksien luomisessa kansallisiin talouksiin ja ottaa huomioon, että matkailun perusrakenteet ovat useimmiten ulkomaisessa omistuksessa ja että investointipäätöksiä tehdään keskenään kilpailevien yksittäisten valtioiden myöntämien taloudellisten tukien ja verohelpotusten perusteella, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että matkailuala on usein epäonnistunut vahvojen yhteyksien luomisessa kansallisiin talouksiin ja ottaa huomioon, että matkailun perusrakenteet ovat useimmiten ulkomaisessa omistuksessa ja että investointipäätöksiä tehdään keskenään kilpailevien yksittäisten valtioiden myöntämien taloudellisten tukien ja verohelpotusten perusteella,

| G. | ottaa huomioon, että matkailun ansiosta rikkaista maista virtaa köyhiin maihin kaksinkertainen määrä rahaa hallitusten antamaan kehitysapuun verrattuna; ottaa huomioon, että 50:stä vähiten kehittyneestä maasta 46 maassa matkailu on tällä hetkellä merkittävin valuuttatulojen lähde, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että matkailun ansiosta rikkaista maista virtaa köyhiin maihin kaksinkertainen määrä rahaa hallitusten antamaan kehitysapuun verrattuna; ottaa huomioon, että 50:stä vähiten kehittyneestä maasta 46 maassa matkailu on tällä hetkellä merkittävin valuuttatulojen lähde,

| H. | ottaa huomioon, että matkailu muodostaa yli 5 prosenttia bruttokansantuotteesta ja/tai 10 prosenttia viennistä 41:ssä maailman 50 köyhimmästä maasta, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että matkailu muodostaa yli 5 prosenttia bruttokansantuotteesta ja/tai 10 prosenttia viennistä 41:ssä maailman 50 köyhimmästä maasta,

| I. | ottaa huomioon, että Afrikan kehitystä edistävän uuden kumppanuuden (NEPAD) vuoden 2001 perusasiakirjassa tarkasteltiin erityisesti matkailun merkitystä Afrikalle ja laadittiin matkailua käsittelevä toimintasuunnitelma, jonka Afrikan unioni hyväksyi vuonna 2004 ja jossa tunnustetaan ekomatkailun ja kulttuurimatkailun merkitys Afrikalle, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Afrikan kehitystä edistävän uuden kumppanuuden (NEPAD) vuoden 2001 perusasiakirjassa tarkasteltiin erityisesti matkailun merkitystä Afrikalle ja laadittiin matkailua käsittelevä toimintasuunnitelma, jonka Afrikan unioni hyväksyi vuonna 2004 ja jossa tunnustetaan ekomatkailun ja kulttuurimatkailun merkitys Afrikalle,

| J. | katsoo, että matkailualalla olisi edistettävä paikallisia investointeja joko toteuttamalla paikallista yksityisyritystoimintaa ja osuustoimintaa kannustavia toimenpiteitä sellaisten tuotteiden ja palvelujen tuottamiseksi, jotka ennen tuotiin maahan, tai perustamalla paikallisten ja kansainvälisten yritysten välisiä yhteisyrityksiä, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että matkailualalla olisi edistettävä paikallisia investointeja joko toteuttamalla paikallista yksityisyritystoimintaa ja osuustoimintaa kannustavia toimenpiteitä sellaisten tuotteiden ja palvelujen tuottamiseksi, jotka ennen tuotiin maahan, tai perustamalla paikallisten ja kansainvälisten yritysten välisiä yhteisyrityksiä,

| K. | ottaa huomioon meneillään olevat neuvottelut taloudellisista kumppanuussopimuksista, jotka korvaavat 1. tammikuuta 2008 alkaen AKT-maiden ja EU:n välisiä kauppasuhteita koskevan kaupankäynnin yksipuolisen etuuskohtelujärjestelmän, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon meneillään olevat neuvottelut taloudellisista kumppanuussopimuksista, jotka korvaavat 1. tammikuuta 2008 alkaen AKT-maiden ja EU:n välisiä kauppasuhteita koskevan kaupankäynnin yksipuolisen etuuskohtelujärjestelmän,

Matkailu osana ympäristönsuojelua ja kulttuuriperintöä/kulttuurin säilyttämistä

| L. | katsoo, että kestävän matkailun kehittyminen on mahdollista vain, kun sitä kehitettäessä kunnioitetaan paikallisyhteisön luonto- ja kulttuuriolosuhteita ja perinteitä, |
| --- | --- |

L.

katsoo, että kestävän matkailun kehittyminen on mahdollista vain, kun sitä kehitettäessä kunnioitetaan paikallisyhteisön luonto- ja kulttuuriolosuhteita ja perinteitä,

| M. | katsoo, ettei matkailua tule nähdä ympäristölle haitallisena vaan ennemminkin sen liittolaisena, koska matkailun kannattavuus riippuu ympäristön ja kulttuuriperinnön säilyttämisestä, |
| --- | --- |

M.

katsoo, ettei matkailua tule nähdä ympäristölle haitallisena vaan ennemminkin sen liittolaisena, koska matkailun kannattavuus riippuu ympäristön ja kulttuuriperinnön säilyttämisestä,

| N. | katsoo, että viranomaisten on kiinnitettävä erityistä huomiota ympäristöystävällisiin matkailumuotoihin, kuten ekomatkailuun, maaseutumatkailuun ja ”solidaarisuusmatkailuun”, |
| --- | --- |

N.

katsoo, että viranomaisten on kiinnitettävä erityistä huomiota ympäristöystävällisiin matkailumuotoihin, kuten ekomatkailuun, maaseutumatkailuun ja ”solidaarisuusmatkailuun”,

| O. | katsoo, että paikallisen luonnon- ja kulttuuriperinnön — niin materiaalisen kuin henkisen — sekä historiallisten rakennusten säilyttäminen tukee matkailua, |
| --- | --- |

O.

katsoo, että paikallisen luonnon- ja kulttuuriperinnön — niin materiaalisen kuin henkisen — sekä historiallisten rakennusten säilyttäminen tukee matkailua,

| P. | katsoo, että matkailijoiden sekä matkailupalvelujen ja -kohteiden turvallisuuden takaaminen edellyttää viranomaisten erityistä huomiota, |
| --- | --- |

P.

katsoo, että matkailijoiden sekä matkailupalvelujen ja -kohteiden turvallisuuden takaaminen edellyttää viranomaisten erityistä huomiota,

| Q. | katsoo, että herkät alueet tulisi avata matkailuinvestoinneille vasta sitten, kun on arvioitu niiden kyky kestää matkailuun liittyvien toimien vaikutukset, |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että herkät alueet tulisi avata matkailuinvestoinneille vasta sitten, kun on arvioitu niiden kyky kestää matkailuun liittyvien toimien vaikutukset,

| R. | ottaa huomioon, että hallituksilla on laillinen oikeus antaa matkailualan järjestöjä kuultuaan tarkat säännöt erityisen suosituissa kohteissa käyville matkailijoille, |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että hallituksilla on laillinen oikeus antaa matkailualan järjestöjä kuultuaan tarkat säännöt erityisen suosituissa kohteissa käyville matkailijoille,

| S. | katsoo, että kansallisten viranomaisten on hyväksyttävä, että matkailijoiden määrää on rajoitettava liiallisen matkailun rasittamissa pienissä saarivaltioissa, vuoristoissa ja rannikkoalueilla, ja toteutettava tarvittavia toimenpiteitä, |
| --- | --- |

S.

katsoo, että kansallisten viranomaisten on hyväksyttävä, että matkailijoiden määrää on rajoitettava liiallisen matkailun rasittamissa pienissä saarivaltioissa, vuoristoissa ja rannikkoalueilla, ja toteutettava tarvittavia toimenpiteitä,

| T. | ottaa huomioon, että suunnittelematon ja koordinoimaton matkailun kehitys saattaa aiheuttaa paineita niukkojen vesi- ja energiavarojen osalta, lisätä luonnon, villieläinten ja luonnonkasvien sekä meren luonnonvarojen kuormitusta suojelualueilla sekä uhata ekologisesti herkkiä alueita, |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että suunnittelematon ja koordinoimaton matkailun kehitys saattaa aiheuttaa paineita niukkojen vesi- ja energiavarojen osalta, lisätä luonnon, villieläinten ja luonnonkasvien sekä meren luonnonvarojen kuormitusta suojelualueilla sekä uhata ekologisesti herkkiä alueita,

| U. | ottaa huomioon, että EU saattaa joutua avustamaan hallituksia ekologisesti herkille alueille pääsyä ja niiden käyttöä rajoittavan lainsäädännön laatimisessa, valvomisessa ja täytäntöönpanossa, |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että EU saattaa joutua avustamaan hallituksia ekologisesti herkille alueille pääsyä ja niiden käyttöä rajoittavan lainsäädännön laatimisessa, valvomisessa ja täytäntöönpanossa,

| V. | katsoo, että energiakäytännöt ja kuljetuspolitiikka on tarpeen sovittaa yhteen, jotta voitaisiin suojella ympäristöä ja noudattaa Kioton pöytäkirjassa asetettuja kestävän kehityksen tavoitteita, |
| --- | --- |

V.

katsoo, että energiakäytännöt ja kuljetuspolitiikka on tarpeen sovittaa yhteen, jotta voitaisiin suojella ympäristöä ja noudattaa Kioton pöytäkirjassa asetettuja kestävän kehityksen tavoitteita,

Matkailu kansanterveyden ja koulutuksen näkökulmasta ja seksiturismin sosiaalinen vaikutus

| W. | katsoo, että maan kansanterveyttä koskevat normit on otettava huomioon arvioitaessa sitä matkailukohteena, |
| --- | --- |

W.

katsoo, että maan kansanterveyttä koskevat normit on otettava huomioon arvioitaessa sitä matkailukohteena,

| X. | katsoo, että matkanjärjestäjien ja matkatoimistojen on kerrottava matkailijoille matkakohteeseen tai tiettyyn matkailutoimintaan liittyvistä sairaus- ja loukkaantumisriskeistä sekä annettava tietoa kohdemaan yhteiskunnallisista normeista ja arvoista, |
| --- | --- |

X.

katsoo, että matkanjärjestäjien ja matkatoimistojen on kerrottava matkailijoille matkakohteeseen tai tiettyyn matkailutoimintaan liittyvistä sairaus- ja loukkaantumisriskeistä sekä annettava tietoa kohdemaan yhteiskunnallisista normeista ja arvoista,

| Y. | ottaa huomioon, että matkailulla on vaikutuksia kansanterveyttä koskeviin normeihin sellaisten tarpeellisten tekijöiden kuin hygieniavaatimusten, terveydenhoitotoimenpiteiden, rokotuskampanjoiden ja tautien ehkäisyä koskevan tiedon jakamisen ansiosta, |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että matkailulla on vaikutuksia kansanterveyttä koskeviin normeihin sellaisten tarpeellisten tekijöiden kuin hygieniavaatimusten, terveydenhoitotoimenpiteiden, rokotuskampanjoiden ja tautien ehkäisyä koskevan tiedon jakamisen ansiosta,

| Z. | katsoo, että matkailualaan kohdistetun asianmukaisen veropolitiikan ansiosta hallitukset voivat saada tuloja terveydenhoitopalvelujen parantamiseen, mistä on etua sekä paikallisille asukkaille että matkailijoille, |
| --- | --- |

Z.

katsoo, että matkailualaan kohdistetun asianmukaisen veropolitiikan ansiosta hallitukset voivat saada tuloja terveydenhoitopalvelujen parantamiseen, mistä on etua sekä paikallisille asukkaille että matkailijoille,

| AA. | katsoo, että matkailijoiden käyttäytyminen saattaa pahentaa heidän terveydellisiä ongelmiaan ja aiheuttaa liikaa paineita paikallisille terveydenhoitopalveluille, |
| --- | --- |

AA.

katsoo, että matkailijoiden käyttäytyminen saattaa pahentaa heidän terveydellisiä ongelmiaan ja aiheuttaa liikaa paineita paikallisille terveydenhoitopalveluille,

| AB. | ottaa huomioon, että HIVistä/AIDSista, tuberkuloosista ja malariasta on tullut maailmanlaajuisia vitsauksia, |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että HIVistä/AIDSista, tuberkuloosista ja malariasta on tullut maailmanlaajuisia vitsauksia,

| AC. | katsoo, että erittäin tarttuvien tautien, kuten ripulin, hengitystietulehdusten, tuntemattomasta syystä johtuvien kuumeiden ja hepatiitin leviämisestä sekä matkailijoille että paikallisille ihmisille aiheutuvaa uhkaa ei voida jättää huomiotta tai vähätellä kehitysmaiden terveyspolitiikassa, |
| --- | --- |

AC.

katsoo, että erittäin tarttuvien tautien, kuten ripulin, hengitystietulehdusten, tuntemattomasta syystä johtuvien kuumeiden ja hepatiitin leviämisestä sekä matkailijoille että paikallisille ihmisille aiheutuvaa uhkaa ei voida jättää huomiotta tai vähätellä kehitysmaiden terveyspolitiikassa,

| AD. | katsoo, että kyseisten maiden kansalaisten olisi saatava asianmukaista koulutusta, jotta he voisivat osallistua matkailutoimintaan kaikilla sen tasoilla, |
| --- | --- |

AD.

katsoo, että kyseisten maiden kansalaisten olisi saatava asianmukaista koulutusta, jotta he voisivat osallistua matkailutoimintaan kaikilla sen tasoilla,

| AE. | ottaa huomioon, että matkailulla on vaikutusta koulutukseen, sillä se edistää kielten ja uusien tieto- ja viestintätekniikkojen oppimista paikallisyhteisöissä ja mahdollistaa näin kulttuuriperinnön tukemisen tapoja ja perinteitä kunnioittaen vaatien kuitenkin samalla uutta tietoisuutta ja sopeutumista yhteiskunnan kehitykseen sekä nykyaikaisiin tapoihin, |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että matkailulla on vaikutusta koulutukseen, sillä se edistää kielten ja uusien tieto- ja viestintätekniikkojen oppimista paikallisyhteisöissä ja mahdollistaa näin kulttuuriperinnön tukemisen tapoja ja perinteitä kunnioittaen vaatien kuitenkin samalla uutta tietoisuutta ja sopeutumista yhteiskunnan kehitykseen sekä nykyaikaisiin tapoihin,

| AF. | katsoo, että on kuitenkin tärkeää, että viranomaiset varmistavat ihmisoikeuksia, erityisesti naisten ja lasten oikeuksia, kunnioittavien paikallisten perinteiden säilyttämisen, |
| --- | --- |

AF.

katsoo, että on kuitenkin tärkeää, että viranomaiset varmistavat ihmisoikeuksia, erityisesti naisten ja lasten oikeuksia, kunnioittavien paikallisten perinteiden säilyttämisen,

| AG. | ottaa huomioon, että matkailu yhdistetään joissakin maissa sellaisiin ihmisoikeuksien loukkauksiin kuin lapsityövoimaan, prostituutioon ja lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön, |
| --- | --- |

AG.

ottaa huomioon, että matkailu yhdistetään joissakin maissa sellaisiin ihmisoikeuksien loukkauksiin kuin lapsityövoimaan, prostituutioon ja lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön,

| AH. | katsoo, että EU:n ja paikallisten viranomaisten on tartuttava seksiturismiin jatkuvalla yhteiskampanjalla yhdessä kansalaisjärjestöjen kanssa, |
| --- | --- |

AH.

katsoo, että EU:n ja paikallisten viranomaisten on tartuttava seksiturismiin jatkuvalla yhteiskampanjalla yhdessä kansalaisjärjestöjen kanssa,

| AI. | katsoo, että ainoastaan yhteiset toimenpiteet, tiedon jakaminen ja kansainvälisen lainsäädännön kunnioittamiseen perustuvien rangaistusten käyttöönotto voivat olla aidosti tehokkaita, |
| --- | --- |

AI.

katsoo, että ainoastaan yhteiset toimenpiteet, tiedon jakaminen ja kansainvälisen lainsäädännön kunnioittamiseen perustuvien rangaistusten käyttöönotto voivat olla aidosti tehokkaita,

| AJ. | katsoo, että seksiturismiin liittyvien rangaistusten saama laaja julkisuus toimisi pelotteena, että seksiturismiin liittyvistä rikoksista olisi nostettava syyte ja että syytteen nostamisen olisi oltava mahdollista sekä lähtömaassa että rikosten tekomaassa, |
| --- | --- |

AJ.

katsoo, että seksiturismiin liittyvien rangaistusten saama laaja julkisuus toimisi pelotteena, että seksiturismiin liittyvistä rikoksista olisi nostettava syyte ja että syytteen nostamisen olisi oltava mahdollista sekä lähtömaassa että rikosten tekomaassa,

| AK. | ottaa huomioon matkanjärjestäjien, matkatoimistojen ja lentoyhtiöiden tekemien toimenpiteiden, kuten esitteiden jakamisen ja seksiturismille alttiisiin kohteisiin suuntautuviin matkoihin liittyvien tiedotusvideoiden näyttämisen myönteiset vaikutukset, |
| --- | --- |

AK.

ottaa huomioon matkanjärjestäjien, matkatoimistojen ja lentoyhtiöiden tekemien toimenpiteiden, kuten esitteiden jakamisen ja seksiturismille alttiisiin kohteisiin suuntautuviin matkoihin liittyvien tiedotusvideoiden näyttämisen myönteiset vaikutukset,

| AL. | ottaa huomioon, että Maailman terveysjärjestön (WHO) jäsenvaltioita on kehotettu ryhtymään toimenpiteisiin köyhimpien ja haavoittuvaisimpien ryhmien suojelemiseksi ”elinsiirtoturismilta ”ja kudosten ja elinten myynniltä, |
| --- | --- |

AL.

ottaa huomioon, että Maailman terveysjärjestön (WHO) jäsenvaltioita on kehotettu ryhtymään toimenpiteisiin köyhimpien ja haavoittuvaisimpien ryhmien suojelemiseksi ”elinsiirtoturismilta ”ja kudosten ja elinten myynniltä,

Matkailu osana köyhyyden vähentämistä

| AM. | ottaa huomioon, että Maailman matkailujärjestön ohjelma ”Sustainable Tourism for Eliminating Poverty ”(kestävää matkailua köyhyyden poistamiseksi) edistää köyhyyden vähentämistä koskevaa vuosituhannen kehitystavoitetta pyrkimällä kehittämään ja tukemaan matkailuhankkeita vähiten kehittyneissä maissa ja kehitysmaissa, tukemaan mikroyrittäjyyshankkeita matkailualalla, luomaan työmahdollisuuksia, helpottamaan markkinoille pääsyä ja kehittämään paikallisia mahdollisuuksia niiden ihmisten hyväksi, jotka joutuvat elämään alle dollarilla päivässä, |
| --- | --- |

AM.

ottaa huomioon, että Maailman matkailujärjestön ohjelma ”Sustainable Tourism for Eliminating Poverty ”(kestävää matkailua köyhyyden poistamiseksi) edistää köyhyyden vähentämistä koskevaa vuosituhannen kehitystavoitetta pyrkimällä kehittämään ja tukemaan matkailuhankkeita vähiten kehittyneissä maissa ja kehitysmaissa, tukemaan mikroyrittäjyyshankkeita matkailualalla, luomaan työmahdollisuuksia, helpottamaan markkinoille pääsyä ja kehittämään paikallisia mahdollisuuksia niiden ihmisten hyväksi, jotka joutuvat elämään alle dollarilla päivässä,

| AN. | ottaa huomioon, että matkailu ei ratkaisu kaikkiin ongelmiin, vaan sen tulisi olla osa laajempaa köyhiä hyödyttävää talouskasvua koskevaa kansallista politiikkaa, |
| --- | --- |

AN.

ottaa huomioon, että matkailu ei ratkaisu kaikkiin ongelmiin, vaan sen tulisi olla osa laajempaa köyhiä hyödyttävää talouskasvua koskevaa kansallista politiikkaa,

| AO. | ottaa huomioon, että joissakin maissa matkailusta on tullut kuin huomaamatta ainoa taloudellisen kehityksen vaihtoehto sen jälkeen, kun perinteinen maatalousvienti on menettänyt asemansa maailmanlaajuisilla markkinoilla, |
| --- | --- |

AO.

ottaa huomioon, että joissakin maissa matkailusta on tullut kuin huomaamatta ainoa taloudellisen kehityksen vaihtoehto sen jälkeen, kun perinteinen maatalousvienti on menettänyt asemansa maailmanlaajuisilla markkinoilla,

| AP. | ottaa huomioon, että matkailu on tärkein uusien työpaikkojen luoja; ottaa huomioon, että kaikkien työpaikkojen luomista koskevien toimenpiteiden on oltava Kansainvälisen työjärjestön (ILO) normien mukaisia, |
| --- | --- |

AP.

ottaa huomioon, että matkailu on tärkein uusien työpaikkojen luoja; ottaa huomioon, että kaikkien työpaikkojen luomista koskevien toimenpiteiden on oltava Kansainvälisen työjärjestön (ILO) normien mukaisia,

| AQ. | ottaa huomioon, että sellaiset matkailun muodot, joissa pyritään varmistamaan paikallisten työntekijöiden ja yrittäjien oikeudenmukainen palkkaus, ansaitsevat viranomaisilta osakseen erityistä huomiota erityisesti kun on kyse ”reilusta matkailusta”, |
| --- | --- |

AQ.

ottaa huomioon, että sellaiset matkailun muodot, joissa pyritään varmistamaan paikallisten työntekijöiden ja yrittäjien oikeudenmukainen palkkaus, ansaitsevat viranomaisilta osakseen erityistä huomiota erityisesti kun on kyse ”reilusta matkailusta”,

| AR. | ottaa huomioon, että matkailuala on työvoimavaltaista, sillä on korkea naispuolisten työntekijöiden osuus eikä siihen välttämättä liity paljon tuontia; ottaa huomioon, että matkailualalle on helppo päästä, sillä on kaiken tyyppisiä ja kokoisia yrityksiä ja se tarjoaa paikalliselle taloudelle mahdollisuuksia ruohonjuuritason taloudellisiin yhteyksiin mahdollistaen näin köyhille pääsyn työhön ammattitaidottomina tai vielä koulutuksessa ollessaan, |
| --- | --- |

AR.

ottaa huomioon, että matkailuala on työvoimavaltaista, sillä on korkea naispuolisten työntekijöiden osuus eikä siihen välttämättä liity paljon tuontia; ottaa huomioon, että matkailualalle on helppo päästä, sillä on kaiken tyyppisiä ja kokoisia yrityksiä ja se tarjoaa paikalliselle taloudelle mahdollisuuksia ruohonjuuritason taloudellisiin yhteyksiin mahdollistaen näin köyhille pääsyn työhön ammattitaidottomina tai vielä koulutuksessa ollessaan,

| AS. | katsoo, että hallitukset voisivat luoda kannustimia yrityksille, jotta nämä sijoittaisivat ja toimisivat köyhiä hyödyttävällä tavalla, mukauttamalla lisenssejä, toimilupia, jakeluketjuja ja markkinointia koskevaa politiikkaansa, |
| --- | --- |

AS.

katsoo, että hallitukset voisivat luoda kannustimia yrityksille, jotta nämä sijoittaisivat ja toimisivat köyhiä hyödyttävällä tavalla, mukauttamalla lisenssejä, toimilupia, jakeluketjuja ja markkinointia koskevaa politiikkaansa,

Matkailu osana taloudellista kehitystä ja kansainvälistä kauppaa

| 1. | kehottaa ottamaan matkailun vaikutukset sekä kestävän matkailun ja hyvän hallintotavan periaatteet järjestelmällisesti ja yhtenäisesti huomioon laadittaessa EU:n ja AKT:n jäsenvaltioiden kehityspolitiikkaa; |
| --- | --- |

1.

kehottaa ottamaan matkailun vaikutukset sekä kestävän matkailun ja hyvän hallintotavan periaatteet järjestelmällisesti ja yhtenäisesti huomioon laadittaessa EU:n ja AKT:n jäsenvaltioiden kehityspolitiikkaa;

| 2. | katsoo, että kestävän matkailun on parannettava paikallisten ihmisten elämää, suojeltava heidän ympäristöään ja terveyttään ja tuettava paikallista taloutta paikallisen ruoan, teollisuustuotteiden, käsitöiden, palvelujen ja muiden tuotteiden ostamisen kautta; kehottaa lisäksi kehitysmaiden hallituksia varmistamaan paikallisyhteisöjen täydellisen sitoutumisen matkailutoimintaan sekä varmistamaan siitä syntyvien taloudellisten, sosiaalisten ja kulttuuristen etujen oikeudenmukaisen jakamisen; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että kestävän matkailun on parannettava paikallisten ihmisten elämää, suojeltava heidän ympäristöään ja terveyttään ja tuettava paikallista taloutta paikallisen ruoan, teollisuustuotteiden, käsitöiden, palvelujen ja muiden tuotteiden ostamisen kautta; kehottaa lisäksi kehitysmaiden hallituksia varmistamaan paikallisyhteisöjen täydellisen sitoutumisen matkailutoimintaan sekä varmistamaan siitä syntyvien taloudellisten, sosiaalisten ja kulttuuristen etujen oikeudenmukaisen jakamisen;

| 3. | suosittelee komissiota korostamaan kestävää matkailupolitiikkaa yhteistyö- ja kehityspolitiikkansa puitteissa ja kehitystä koskevien suuntaviivojensa yhteydessä sekä pyrkimyksissään lujittaa yritysrakennetta, erityisesti suhteessaan AKT-maihin; pitää valitettavana, että nykyisessä Afrikka-strategiassa ei mainita matkailua lainkaan; pyytää näin ollen — suosituksen tehokkaan toteuttamisen varmistamiseksi — että Euroopan komission yritystoiminnan pääosaston matkailuasioista vastaavan yksikön henkilöstöä sekä Afrikan unionin ja AKT-maiden sihteeristöissä matkailuasioista vastaavaa henkilöstöä vahvistetaan ja että tämän henkilöstön asiantuntemusta käytetään hyväksi suoraan tai välillisesti matkailuun liittyvissä kysymyksissä; |
| --- | --- |

3.

suosittelee komissiota korostamaan kestävää matkailupolitiikkaa yhteistyö- ja kehityspolitiikkansa puitteissa ja kehitystä koskevien suuntaviivojensa yhteydessä sekä pyrkimyksissään lujittaa yritysrakennetta, erityisesti suhteessaan AKT-maihin; pitää valitettavana, että nykyisessä Afrikka-strategiassa ei mainita matkailua lainkaan; pyytää näin ollen — suosituksen tehokkaan toteuttamisen varmistamiseksi — että Euroopan komission yritystoiminnan pääosaston matkailuasioista vastaavan yksikön henkilöstöä sekä Afrikan unionin ja AKT-maiden sihteeristöissä matkailuasioista vastaavaa henkilöstöä vahvistetaan ja että tämän henkilöstön asiantuntemusta käytetään hyväksi suoraan tai välillisesti matkailuun liittyvissä kysymyksissä;

| 4. | kehottaa AKT-maiden hallituksia harkitsemaan sellaisia toimenpiteitä, joilla mahdollistetaan tiettyjen etujen tarjoaminen vastavuoroisesti matkailuhankkeita toteuttaville paikallisyhteisöille; |
| --- | --- |

4.

kehottaa AKT-maiden hallituksia harkitsemaan sellaisia toimenpiteitä, joilla mahdollistetaan tiettyjen etujen tarjoaminen vastavuoroisesti matkailuhankkeita toteuttaville paikallisyhteisöille;

| 5. | vaatii, että matkailusta saatavat voitot sijoitetaan paikalliseen kehitystyöhön; kehottaa matkanjärjestäjiä tarkistamaan all inclusive -pakettinsa, jotka estävät paikallisia yrityksiä saamasta matkailusta oheisetuja, ja kannustaa kyseisiä toimijoita hankkimaan mahdollisuuksien mukaan paikallisia materiaaleja ja työntekijöitä johtohenkilöstö mukaan lukien; |
| --- | --- |

5.

vaatii, että matkailusta saatavat voitot sijoitetaan paikalliseen kehitystyöhön; kehottaa matkanjärjestäjiä tarkistamaan all inclusive -pakettinsa, jotka estävät paikallisia yrityksiä saamasta matkailusta oheisetuja, ja kannustaa kyseisiä toimijoita hankkimaan mahdollisuuksien mukaan paikallisia materiaaleja ja työntekijöitä johtohenkilöstö mukaan lukien;

| 6. | kannustaa hallituksia edistämään julkisen ja yksityisen sektorin välisen yhteistyön luomista ja/tai kehittämistä sekä helpottamaan yksityis- ja osuuskuntayritysten perustamista matkailualalla; |
| --- | --- |

6.

kannustaa hallituksia edistämään julkisen ja yksityisen sektorin välisen yhteistyön luomista ja/tai kehittämistä sekä helpottamaan yksityis- ja osuuskuntayritysten perustamista matkailualalla;

| 7. | kehottaa lisäämään tarpeen mukaan Euroopan kehitysrahastosta (EKR) rahoitettavien kestävää matkailua koskevien hankkeiden määrää; |
| --- | --- |

7.

kehottaa lisäämään tarpeen mukaan Euroopan kehitysrahastosta (EKR) rahoitettavien kestävää matkailua koskevien hankkeiden määrää;

| 8. | ehdottaa, että kestävää matkailua ja sen taloudellisia vaikutuksia koskeva kysymys sisällytettäisiin taloudellisista kumppanuussopimuksista käytäviin neuvotteluihin ja että kehitysmaiden eduista suhteessa EU-alueen markkinoihin keskusteltaisiin myönteisesti, kun matkailualaa koskeva aihe tuodaan esille palvelukaupan yleissopimuksen puitteissa; |
| --- | --- |

8.

ehdottaa, että kestävää matkailua ja sen taloudellisia vaikutuksia koskeva kysymys sisällytettäisiin taloudellisista kumppanuussopimuksista käytäviin neuvotteluihin ja että kehitysmaiden eduista suhteessa EU-alueen markkinoihin keskusteltaisiin myönteisesti, kun matkailualaa koskeva aihe tuodaan esille palvelukaupan yleissopimuksen puitteissa;

| 9. | panee merkille, että useissa kehitysmaissa matkailualan toiminta keskittyy suurimmaksi osaksi yksityiseen sektoriin ja että yhteisön on siksi etsittävä keinoja sen varmistamiseksi, että yritykset ja muut työmarkkinaosapuolet otetaan mukaan kaikkiin matkailualaan vaikuttaviin kehityspolitiikkaa koskeviin keskusteluihin; |
| --- | --- |

9.

panee merkille, että useissa kehitysmaissa matkailualan toiminta keskittyy suurimmaksi osaksi yksityiseen sektoriin ja että yhteisön on siksi etsittävä keinoja sen varmistamiseksi, että yritykset ja muut työmarkkinaosapuolet otetaan mukaan kaikkiin matkailualaan vaikuttaviin kehityspolitiikkaa koskeviin keskusteluihin;

| 10. | vaatii, että asianosaisten valtioiden hallitukset ja EU-alueen matkanjärjestäjät noudattavat ihmisoikeusstandardeja, ILOn työnormien mukaisia työntekijöiden oikeuksia, eurooppalaisten matkailijoiden/kuluttajien suojelua sekä matkanjärjestäjiä koskevia suosituksia; |
| --- | --- |

10.

vaatii, että asianosaisten valtioiden hallitukset ja EU-alueen matkanjärjestäjät noudattavat ihmisoikeusstandardeja, ILOn työnormien mukaisia työntekijöiden oikeuksia, eurooppalaisten matkailijoiden/kuluttajien suojelua sekä matkanjärjestäjiä koskevia suosituksia;

| 11. | kehottaa kehitysmaiden hallituksia laatimaan YK:n alaisen Maailman matkailujärjestön suositusten mukaisia, kansallisille markkinoille pääsemistä koskevia avoimia ja asianmukaisesti säänneltyjä menettelyjä, jotka ovat välttämätön edellytys kaikille ulkomaisille investoinneille; |
| --- | --- |

11.

kehottaa kehitysmaiden hallituksia laatimaan YK:n alaisen Maailman matkailujärjestön suositusten mukaisia, kansallisille markkinoille pääsemistä koskevia avoimia ja asianmukaisesti säänneltyjä menettelyjä, jotka ovat välttämätön edellytys kaikille ulkomaisille investoinneille;

Matkailu osana ympäristönsuojelua ja kulttuuriperintöä/kulttuurin säilyttämistä

| 12. | kehottaa toteuttamaan kestävää matkailua koskevaa politiikkaa sekä säännöksiä luonnonvarojen, kulttuuriperinnön ja perinteisten maanomistusjärjestelmien suojelemiseksi ja säilyttämiseksi; |
| --- | --- |

12.

kehottaa toteuttamaan kestävää matkailua koskevaa politiikkaa sekä säännöksiä luonnonvarojen, kulttuuriperinnön ja perinteisten maanomistusjärjestelmien suojelemiseksi ja säilyttämiseksi;

| 13. | kannustaa hyödyntämään olemassa olevia teknisiä ja tieteellisiä voimavaroja parhaalla mahdollisella tavalla, jotta arkkitehtonisen perinnön rappeutuminen ja/tai tuhoutuminen sekä ympäristön saastuminen voitaisiin estää; |
| --- | --- |

13.

kannustaa hyödyntämään olemassa olevia teknisiä ja tieteellisiä voimavaroja parhaalla mahdollisella tavalla, jotta arkkitehtonisen perinnön rappeutuminen ja/tai tuhoutuminen sekä ympäristön saastuminen voitaisiin estää;

| 14. | kehottaa liittämään matkailualan EU:lta saamaan tukeen myös ympäristökysymysten ulottuvuuden, jossa kiinnitetään erityisesti huomiota jätehuoltoon ja rannikkovyöhykkeiden kehittämiseen; |
| --- | --- |

14.

kehottaa liittämään matkailualan EU:lta saamaan tukeen myös ympäristökysymysten ulottuvuuden, jossa kiinnitetään erityisesti huomiota jätehuoltoon ja rannikkovyöhykkeiden kehittämiseen;

| 15. | vaatii, että kaikkiin kehitysmaiden matkailuun tehtäviin eurooppalaisiin investointeihin on sovellettava samoja sääntöjä kuin EU-rahoituksen myöntämiseen EU:n sisäisiä investointeja varten; näin ollen tukea ei saa antaa sellaisiin investointeihin, jotka ovat selvästi vahingollisia ympäristölle, ihmisoikeuksille, ILOn työelämän perusnormeille, paikallisten ja alkuperäisten yhteisöjen elintavoille tai kohdemaan historialliselle ja kulttuuriperinnölle; |
| --- | --- |

15.

vaatii, että kaikkiin kehitysmaiden matkailuun tehtäviin eurooppalaisiin investointeihin on sovellettava samoja sääntöjä kuin EU-rahoituksen myöntämiseen EU:n sisäisiä investointeja varten; näin ollen tukea ei saa antaa sellaisiin investointeihin, jotka ovat selvästi vahingollisia ympäristölle, ihmisoikeuksille, ILOn työelämän perusnormeille, paikallisten ja alkuperäisten yhteisöjen elintavoille tai kohdemaan historialliselle ja kulttuuriperinnölle;

| 16. | kehottaa unionia tarjoamaan teknistä tukea maille, joiden on suurten matkailijamäärien vuoksi pakko ryhtyä toimenpiteisiin matkailukohteidensa säilyttämiseksi; kehottaa myös jakamaan tietoa parhaista käytännöistä kyseisellä alalla; |
| --- | --- |

16.

kehottaa unionia tarjoamaan teknistä tukea maille, joiden on suurten matkailijamäärien vuoksi pakko ryhtyä toimenpiteisiin matkailukohteidensa säilyttämiseksi; kehottaa myös jakamaan tietoa parhaista käytännöistä kyseisellä alalla;

| 17. | korostaa pikaista tarvetta antaa yhteisön apua maille, joissa luonnonkatastrofi on vaikeuttanut paikallista matkailuelinkeinoa; vaatii erityisen huomion kiinnittämistä pienten saarivaltioiden tilanteeseen; |
| --- | --- |

17.

korostaa pikaista tarvetta antaa yhteisön apua maille, joissa luonnonkatastrofi on vaikeuttanut paikallista matkailuelinkeinoa; vaatii erityisen huomion kiinnittämistä pienten saarivaltioiden tilanteeseen;

| 18. | kannustaa paikallisia viranomaisia ryhtymään tarvittaessa matkailijoiden määrää rajoittaviin toimenpiteisiin alueilla, joilla matkailu on kasvanut liian nopeasti; |
| --- | --- |

18.

kannustaa paikallisia viranomaisia ryhtymään tarvittaessa matkailijoiden määrää rajoittaviin toimenpiteisiin alueilla, joilla matkailu on kasvanut liian nopeasti;

| 19. | kehottaa kaikille avoimen, suojellun ja turvallisen matkailun nimissä laatimaan matkailua vahingoittavaan rikollisuuteen puuttumista koskevia aloitteita, mukaan lukien poliisivoimien kouluttaminen; |
| --- | --- |

19.

kehottaa kaikille avoimen, suojellun ja turvallisen matkailun nimissä laatimaan matkailua vahingoittavaan rikollisuuteen puuttumista koskevia aloitteita, mukaan lukien poliisivoimien kouluttaminen;

| 20. | kehottaa komissiota kestävää kehitystä koskevien tukitoimiensa yhteydessä tunnustamaan valtioiden ja alueiden oikeuden määritellä demokraattisesti itse omat prioriteettinsa alueellisia yhteistyöhankkeita rahoitettaessa; |
| --- | --- |

20.

kehottaa komissiota kestävää kehitystä koskevien tukitoimiensa yhteydessä tunnustamaan valtioiden ja alueiden oikeuden määritellä demokraattisesti itse omat prioriteettinsa alueellisia yhteistyöhankkeita rahoitettaessa;

| 21. | kehottaa jäsenvaltioiden hallituksia ja komissiota ryhtymään matkanjärjestäjien ja kokeneiden järjestöjen kanssa toimenpiteisiin matkailua koskevien eettisten normien edistämiseksi ottamalla käyttöön European Fair Trade Tourism -sertifikaatin (reilun matkailun sertifikaatti); |
| --- | --- |

21.

kehottaa jäsenvaltioiden hallituksia ja komissiota ryhtymään matkanjärjestäjien ja kokeneiden järjestöjen kanssa toimenpiteisiin matkailua koskevien eettisten normien edistämiseksi ottamalla käyttöön European Fair Trade Tourism -sertifikaatin (reilun matkailun sertifikaatti);

| 22. | kehottaa unionia avustamaan hallituksia ekologisesti herkille maa- ja merialueille pääsyä ja niiden käyttöä rajoittavan lainsäädännön laatimisessa, valvomisessa ja täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

22.

kehottaa unionia avustamaan hallituksia ekologisesti herkille maa- ja merialueille pääsyä ja niiden käyttöä rajoittavan lainsäädännön laatimisessa, valvomisessa ja täytäntöönpanossa;

Matkailu kansanterveyden ja koulutuksen näkökulmasta ja seksiturismin sosiaalinen vaikutus

| 23. | katsoo, että kestävästä matkailusta saatavat tulot voivat edistää kehitysmaiden väestön elintason parantamista, kansanterveyttä, asumista sekä viestintä-, energia- ja teknologiainfrastruktuureja; |
| --- | --- |

23.

katsoo, että kestävästä matkailusta saatavat tulot voivat edistää kehitysmaiden väestön elintason parantamista, kansanterveyttä, asumista sekä viestintä-, energia- ja teknologiainfrastruktuureja;

| 24. | katsoo, että matkailualaan kohdistetun asianmukaisen veropolitiikan ansiosta hallitukset voivat saada tuloja terveydenhoitopalvelujen ja muiden infrastruktuurien parantamiseksi, mistä on etua sekä paikallisille asukkaille että matkailijoille; |
| --- | --- |

24.

katsoo, että matkailualaan kohdistetun asianmukaisen veropolitiikan ansiosta hallitukset voivat saada tuloja terveydenhoitopalvelujen ja muiden infrastruktuurien parantamiseksi, mistä on etua sekä paikallisille asukkaille että matkailijoille;

| 25. | uskoo vakaasti, että matkailulla on vaikutuksia kansanterveyttä koskeviin standardeihin ja paikallisiin terveydenhoitopalveluihin; tunnustaa näin ollen tarpeen vauhdittaa malarian, tuberkuloosin, HIVin/AIDSin kaltaisten sukupuolitautien ja laiminlyötyjen sairauksien tutkimusta EU:n tasolla; |
| --- | --- |

25.

uskoo vakaasti, että matkailulla on vaikutuksia kansanterveyttä koskeviin standardeihin ja paikallisiin terveydenhoitopalveluihin; tunnustaa näin ollen tarpeen vauhdittaa malarian, tuberkuloosin, HIVin/AIDSin kaltaisten sukupuolitautien ja laiminlyötyjen sairauksien tutkimusta EU:n tasolla;

| 26. | kehottaa komissiota jälleen kerran varmistamaan rahoitustuen hyväksymisen lasten rokottamiseen, joka on kohdistettu välttämättömiin rokotteisiin, joissa yhdistyvät seuraavien sairauksien antigeenit: kurkkumätä, jäykkäkouristus, hinkuyskä, hepatiitti B ja Haemophilus influenzae tyyppi B:n aiheuttama aivokalvontulehdus; |
| --- | --- |

26.

kehottaa komissiota jälleen kerran varmistamaan rahoitustuen hyväksymisen lasten rokottamiseen, joka on kohdistettu välttämättömiin rokotteisiin, joissa yhdistyvät seuraavien sairauksien antigeenit: kurkkumätä, jäykkäkouristus, hinkuyskä, hepatiitti B ja Haemophilus influenzae tyyppi B:n aiheuttama aivokalvontulehdus;

| 27. | kehottaa matkanjärjestäjiä ja matkatoimistoja kertomaan asiakkailleen valittuun matkakohteeseen tai matkailutoimintaan liittyvistä sairaus- ja loukkaantumisriskeistä sekä kohdemaan yhteiskunnallisista normeista ja arvoista; |
| --- | --- |

27.

kehottaa matkanjärjestäjiä ja matkatoimistoja kertomaan asiakkailleen valittuun matkakohteeseen tai matkailutoimintaan liittyvistä sairaus- ja loukkaantumisriskeistä sekä kohdemaan yhteiskunnallisista normeista ja arvoista;

| 28. | kehottaa unionia tukemaan matkailualan, kielialan ja uuden tieto- ja viestintätekniikan oppilaitosten perustamista AKT-maissa henkilökunnan kouluttamiseksi alueellista ja paikallista matkailutoimintaa varten kehitysmaissa tai ryhmässä kehitysmaita, joilla on samat tarpeet; |
| --- | --- |

28.

kehottaa unionia tukemaan matkailualan, kielialan ja uuden tieto- ja viestintätekniikan oppilaitosten perustamista AKT-maissa henkilökunnan kouluttamiseksi alueellista ja paikallista matkailutoimintaa varten kehitysmaissa tai ryhmässä kehitysmaita, joilla on samat tarpeet;

| 29. | kehottaa unionia ja sen jäsenmaita tarjoamaan hyvät matkailuedellytykset omaaville kehitysmaille kokemustaan ja asiantuntemustaan henkilökunnan kouluttamiseksi paikan päällä; kehottaa komissiota tukemaan kyseistä asiantuntemusta tarvitsevissa kehitysmaissa toteutettavia hankkeita; |
| --- | --- |

29.

kehottaa unionia ja sen jäsenmaita tarjoamaan hyvät matkailuedellytykset omaaville kehitysmaille kokemustaan ja asiantuntemustaan henkilökunnan kouluttamiseksi paikan päällä; kehottaa komissiota tukemaan kyseistä asiantuntemusta tarvitsevissa kehitysmaissa toteutettavia hankkeita;

| 30. | kehottaa asianosaisten maiden hallituksia toimittamaan toisilleen vuosittain laadittavan luettelon evätyistä viisumihakemuksista niissä tapauksissa, jotka koskevat naisten ja miesten seksiturismiin liittyviä rikoksia, ihmisyyden vastaisia rikoksia ja terrorismia; |
| --- | --- |

30.

kehottaa asianosaisten maiden hallituksia toimittamaan toisilleen vuosittain laadittavan luettelon evätyistä viisumihakemuksista niissä tapauksissa, jotka koskevat naisten ja miesten seksiturismiin liittyviä rikoksia, ihmisyyden vastaisia rikoksia ja terrorismia;

| 31. | kehottaa lapsiseksiturismin torjumiseksi:






  — | komissiota ja neuvostoa siirtämään painopistettä enemmän lapsiseksiturismin torjuntaan mukaan lukien lapsiseksiturismin torjumista kolmansissa maissa koskevan budjettikohdan ottamisen uudelleen käyttöön sen varmistamiseksi, että siihen todella osoitetaan määrärahoja; |
| --- | --- | --- |

31.

kehottaa lapsiseksiturismin torjumiseksi:

—

komissiota ja neuvostoa siirtämään painopistettä enemmän lapsiseksiturismin torjuntaan mukaan lukien lapsiseksiturismin torjumista kolmansissa maissa koskevan budjettikohdan ottamisen uudelleen käyttöön sen varmistamiseksi, että siihen todella osoitetaan määrärahoja;

| — | komissiota tunnustamaan lapsipornon ja seksiturismin välisen yhteyden ja varmistamaan, että asia otetaan esille kolmansien maiden kanssa käytävässä poliittisessa vuoropuhelussa; |
| --- | --- |

—

komissiota tunnustamaan lapsipornon ja seksiturismin välisen yhteyden ja varmistamaan, että asia otetaan esille kolmansien maiden kanssa käytävässä poliittisessa vuoropuhelussa;

| — | komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kehitysavun antamisessa asetetaan etusijalle lasten tarpeet, erityisesti seksiturismista kärsineiden lasten kuntoutusta ja yhteiskuntaan sopeuttamista koskevat tarpeet; |
| --- | --- |

—

komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kehitysavun antamisessa asetetaan etusijalle lasten tarpeet, erityisesti seksiturismista kärsineiden lasten kuntoutusta ja yhteiskuntaan sopeuttamista koskevat tarpeet;

| 32. | kannustaa niitä matkanjärjestäjiä, matkatoimistoja ja lentoyhtiöitä, jotka ovat jo ryhtyneet seksiturismin vastaisiin toimenpiteisiin, jatkamaan toimenpiteitään tiedottamalla asiakkailleen kyseisen toiminnan aiheuttamista oikeudellisista riskeistä, ja kehottaa niitä, jotka eivät vielä ole kyseisiin toimenpiteisiin ryhtyneet, tekemään niin; kehottaa samaisia toimijoita tekemään yhteistyötä viranomaisten kanssa mahdollisen rikollisen toiminnan tunnistamiseksi; |
| --- | --- |

32.

kannustaa niitä matkanjärjestäjiä, matkatoimistoja ja lentoyhtiöitä, jotka ovat jo ryhtyneet seksiturismin vastaisiin toimenpiteisiin, jatkamaan toimenpiteitään tiedottamalla asiakkailleen kyseisen toiminnan aiheuttamista oikeudellisista riskeistä, ja kehottaa niitä, jotka eivät vielä ole kyseisiin toimenpiteisiin ryhtyneet, tekemään niin; kehottaa samaisia toimijoita tekemään yhteistyötä viranomaisten kanssa mahdollisen rikollisen toiminnan tunnistamiseksi;

| 33. | kehottaa kaikkia valtioita varmistamaan elinsiirtojen eettisyyden ryhtymällä toimenpiteisiin ”elinsiirtoturismin ”lopettamiseksi; |
| --- | --- |

33.

kehottaa kaikkia valtioita varmistamaan elinsiirtojen eettisyyden ryhtymällä toimenpiteisiin ”elinsiirtoturismin ”lopettamiseksi;

Matkailu osana köyhyyden vähentämistä

| 34. | kehottaa kaikkia maita saattamaan edellä mainitut matkailun maailmanlaajuiset eettiset säännöt osaksi kansallista lainsäädäntöään; |
| --- | --- |

34.

kehottaa kaikkia maita saattamaan edellä mainitut matkailun maailmanlaajuiset eettiset säännöt osaksi kansallista lainsäädäntöään;

| 35. | kehottaa edistämään paikallisesti valvottuja kestävää matkailua koskevia aloitteita, jotka on suunnattu köyhyyden lievittämiseen, luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseen ja ihmisoikeuksien edistämiseen; |
| --- | --- |

35.

kehottaa edistämään paikallisesti valvottuja kestävää matkailua koskevia aloitteita, jotka on suunnattu köyhyyden lievittämiseen, luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseen ja ihmisoikeuksien edistämiseen;

| 36. | kehottaa unionia ja sen jäsenvaltioita myöntämään rahoitustukea YK:n alaisen Maailman matkailujärjestön STEP-aloitteelle (kestävää matkailua köyhyyden poistamiseksi) ja muille aloitteille, joilla pyritään lievittämään köyhyyttä kehitysmaissa; |
| --- | --- |

36.

kehottaa unionia ja sen jäsenvaltioita myöntämään rahoitustukea YK:n alaisen Maailman matkailujärjestön STEP-aloitteelle (kestävää matkailua köyhyyden poistamiseksi) ja muille aloitteille, joilla pyritään lievittämään köyhyyttä kehitysmaissa;

| 37. | suosittelee uuden köyhiä hyödyttävän näkökulman sisällyttämistä kansalliseen politiikkaan ja matkailupolitiikkaan paikallisen väestön ja heidän järjestäytyneen taloudellisen toimintansa mahdollisuuksien parantamiseksi; |
| --- | --- |

37.

suosittelee uuden köyhiä hyödyttävän näkökulman sisällyttämistä kansalliseen politiikkaan ja matkailupolitiikkaan paikallisen väestön ja heidän järjestäytyneen taloudellisen toimintansa mahdollisuuksien parantamiseksi;

| 38. | kehottaa jäsenvaltioiden hallituksia varmistamaan, että EU-alueen yrityksiä koskevia sääntöjä sovelletaan kaikilta osin yritysten siirtäessä toimipaikkansa kehitysmaahan tai pannessa sopimuksen täytäntöön kehitysmaassa, ottaen erityisesti huomioon työntekijöiden oikeudet ja kestävän jakeluketjun sekä käyttämällä pääosin kansallisia resursseja; |
| --- | --- |

38.

kehottaa jäsenvaltioiden hallituksia varmistamaan, että EU-alueen yrityksiä koskevia sääntöjä sovelletaan kaikilta osin yritysten siirtäessä toimipaikkansa kehitysmaahan tai pannessa sopimuksen täytäntöön kehitysmaassa, ottaen erityisesti huomioon työntekijöiden oikeudet ja kestävän jakeluketjun sekä käyttämällä pääosin kansallisia resursseja;

| 39. | tunnustaa matkailun aseman vaihtoehtoisena tulolähteenä perinteisestä maataloudesta elantonsa saaneille maanviljelijöille pienissä valtioissa, jotka menettivät uusien kauppasopimusten vuoksi kilpailukykynsä maailmanlaajuisilla markkinoilla; |
| --- | --- |

39.

tunnustaa matkailun aseman vaihtoehtoisena tulolähteenä perinteisestä maataloudesta elantonsa saaneille maanviljelijöille pienissä valtioissa, jotka menettivät uusien kauppasopimusten vuoksi kilpailukykynsä maailmanlaajuisilla markkinoilla;

| 40. | korostaa, että matkailu on tärkein uusien työpaikkojen luoja; korostaa siksi, että kaikkien työpaikkojen luomista koskevien toimenpiteiden on oltava Kansainvälisen työjärjestön (ILO) normien mukaisia; |
| --- | --- |

40.

korostaa, että matkailu on tärkein uusien työpaikkojen luoja; korostaa siksi, että kaikkien työpaikkojen luomista koskevien toimenpiteiden on oltava Kansainvälisen työjärjestön (ILO) normien mukaisia;

| 41. | tunnustaa, että matkailuala on työvoimavaltaista, sillä on korkea naispuolisten työntekijöiden osuus eikä siihen sisälly välttämättä paljon tuontia; matkailualalle on helppo päästä, sillä on kaiken tyyppisiä ja kokoisia yrityksiä ja se tarjoaa paikalliselle taloudelle mahdollisuuksia ruohonjuuritason taloudellisiin yhteyksiin mahdollistaen näin köyhille pääsyn työhön ammattitaidottomina tai vielä koulutuksessa ollessaan; |
| --- | --- |

41.

tunnustaa, että matkailuala on työvoimavaltaista, sillä on korkea naispuolisten työntekijöiden osuus eikä siihen sisälly välttämättä paljon tuontia; matkailualalle on helppo päästä, sillä on kaiken tyyppisiä ja kokoisia yrityksiä ja se tarjoaa paikalliselle taloudelle mahdollisuuksia ruohonjuuritason taloudellisiin yhteyksiin mahdollistaen näin köyhille pääsyn työhön ammattitaidottomina tai vielä koulutuksessa ollessaan;

| 42. | katsoo, että hallitukset voisivat luoda kannustimia yrityksille, jotta nämä sijoittaisivat ja toimisivat köyhiä hyödyttävällä tavalla, mukauttamalla lisenssejä, toimilupia, jakeluketjuja ja markkinointia koskevaa politiikkaansa; |
| --- | --- |

42.

katsoo, että hallitukset voisivat luoda kannustimia yrityksille, jotta nämä sijoittaisivat ja toimisivat köyhiä hyödyttävällä tavalla, mukauttamalla lisenssejä, toimilupia, jakeluketjuja ja markkinointia koskevaa politiikkaansa;

| 43. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-ministerineuvostolle, Euroopan komissiolle, Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerille ja Afrikan unionille. |
| --- | --- |

43.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-ministerineuvostolle, Euroopan komissiolle, Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerille ja Afrikan unionille.

---

(1)  AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksyi päätöslauselman 23. marraskuuta 2006 Bridgetownissa (Barbados).

(2)  EYVL C 265, 20.9.2001, s. 39.

(3)  EYVL C 59, 1.3.2000, s. 41.

(4)  A/RES/56/212.

(5)  EYVL C 271, 24.9.1999, s. 73.

PÄÄTÖSLAUSELMA
   (1)

pienaseista ja kevyistä aseista sekä kestävästä kehityksestä

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Bridgetownissa (Barbados) 20.-23. marraskuuta 2006, |
| --- | --- |

—

kokoontui Bridgetownissa (Barbados) 20.-23. marraskuuta 2006,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 17 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 17 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon Cotonoun sopimuksen ja erityisesti sen 12 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cotonoun sopimuksen ja erityisesti sen 12 artiklan,

| — | ottaa huomioon vuosituhannen huippukokouksen ja julistuksen sekä vuosituhannen kehitystavoitteet ja päätöslauselmansa, joissa kehotetaan yhteistoimiin pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan lopettamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosituhannen huippukokouksen ja julistuksen sekä vuosituhannen kehitystavoitteet ja päätöslauselmansa, joissa kehotetaan yhteistoimiin pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan lopettamiseksi,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien pienaseiden ja kevyiden aseiden kaikenlaisen laittoman kaupan ehkäisemiseen, torjumiseen ja hävittämiseen tähtäävän toimintaohjelman (jäljempänä UNPoA), joka hyväksyttiin heinäkuussa 2001, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien pienaseiden ja kevyiden aseiden kaikenlaisen laittoman kaupan ehkäisemiseen, torjumiseen ja hävittämiseen tähtäävän toimintaohjelman (jäljempänä UNPoA), joka hyväksyttiin heinäkuussa 2001,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien joka toinen vuosi pidettävät kokoukset, jotka järjestetään valtioille UNPoA-toimintaohjelman täytäntöönpanon tarkastelemiseksi ja jotka on järjestetty heinäkuussa 2003, heinäkuussa 2005 ja heinäkuussa 2006, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien joka toinen vuosi pidettävät kokoukset, jotka järjestetään valtioille UNPoA-toimintaohjelman täytäntöönpanon tarkastelemiseksi ja jotka on järjestetty heinäkuussa 2003, heinäkuussa 2005 ja heinäkuussa 2006,

| — | ottaa huomioon, että Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokous hyväksyi joulukuussa 2005 kansainvälisen välineen, jonka avulla valtiot voivat tunnistaa ja jäljittää oikea-aikaisesti ja luotettavasti laittomia pienaseita ja kevyitä aseita (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokous hyväksyi joulukuussa 2005 kansainvälisen välineen, jonka avulla valtiot voivat tunnistaa ja jäljittää oikea-aikaisesti ja luotettavasti laittomia pienaseita ja kevyitä aseita (2),

| — | ottaa huomioon, että 6. heinäkuuta 2005 tuli voimaan vuonna 2001 hyväksytty ampuma-aseiden, niiden osien ja komponenttien sekä ampumatarvikkeiden laittoman valmistuksen ja laittoman kaupan torjumista koskeva pöytäkirja (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että 6. heinäkuuta 2005 tuli voimaan vuonna 2001 hyväksytty ampuma-aseiden, niiden osien ja komponenttien sekä ampumatarvikkeiden laittoman valmistuksen ja laittoman kaupan torjumista koskeva pöytäkirja (3),

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 (2000), joka koskee sodan vaikutusta naisiin, ja naisten panoksen konfliktien ratkaisuun ja kestävään rauhaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 (2000), joka koskee sodan vaikutusta naisiin, ja naisten panoksen konfliktien ratkaisuun ja kestävään rauhaan,

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 2005 Gleneaglesissa (Yhdistynyt kuningaskunta) pidetyn G8-huippukokouksen päätelmät ja erityisesti tuen kaksinkertaistamisen vuoteen 2010 mennessä — 50 miljardia Yhdysvaltain dollaria maailmanlaajuisesti ja 25 miljardia Yhdysvaltain dollaria Afrikalle — sekä 16. ja 17. heinäkuuta 2006 Pietarissa (Venäjä) pidetyn G8-huippukokouksen päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 2005 Gleneaglesissa (Yhdistynyt kuningaskunta) pidetyn G8-huippukokouksen päätelmät ja erityisesti tuen kaksinkertaistamisen vuoteen 2010 mennessä — 50 miljardia Yhdysvaltain dollaria maailmanlaajuisesti ja 25 miljardia Yhdysvaltain dollaria Afrikalle — sekä 16. ja 17. heinäkuuta 2006 Pietarissa (Venäjä) pidetyn G8-huippukokouksen päätelmät,

| — | ottaa huomioon Rooman perussäännön, jolla perustetaan kansainvälinen rikostuomioistuin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Rooman perussäännön, jolla perustetaan kansainvälinen rikostuomioistuin,

| — | ottaa huomioon 12. lokakuuta 2005 hyväksytyn Afrikkaa koskevan EU:n strategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. lokakuuta 2005 hyväksytyn Afrikkaa koskevan EU:n strategian,

| — | ottaa huomioon 20. joulukuuta 2005 allekirjoitetun kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. joulukuuta 2005 allekirjoitetun kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen,

| — | ottaa huomioon päätöslauselmat, jotka Euroopan parlamentti on antanut 15. maaliskuuta 2001 (4), 15. marraskuuta 2001 (5), 19. kesäkuuta 2003 (6) ja 26. toukokuuta 2005 (7) pienaseiden ja kevyiden aseiden leviämisen ja väärinkäytön estämisestä sekä 17. marraskuuta 2005 (8) aseiden vientiä koskevien Euroopan unionin käytännesääntöjen toimintaohjeen 8 mukaisesta neuvoston kuudennesta vuosikertomuksesta sekä 6. huhtikuuta 2006 (9) kehitysavun tehokkuudesta ja korruptiosta kehitysmaissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon päätöslauselmat, jotka Euroopan parlamentti on antanut 15. maaliskuuta 2001 (4), 15. marraskuuta 2001 (5), 19. kesäkuuta 2003 (6) ja 26. toukokuuta 2005 (7) pienaseiden ja kevyiden aseiden leviämisen ja väärinkäytön estämisestä sekä 17. marraskuuta 2005 (8) aseiden vientiä koskevien Euroopan unionin käytännesääntöjen toimintaohjeen 8 mukaisesta neuvoston kuudennesta vuosikertomuksesta sekä 6. huhtikuuta 2006 (9) kehitysavun tehokkuudesta ja korruptiosta kehitysmaissa,

| — | ottaa huomioon 26. kesäkuuta 1997 hyväksytyn EU:n ohjelman tavanomaisten aseiden laittoman kaupan estämiseksi ja torjumiseksi (10), 12. heinäkuuta 2002 hyväksytyn neuvoston yhteisen toiminnan 2002/589/YUTP Euroopan unionin osallistumisesta käsiaseiden ja kevyiden aseiden epävakauttavan keskittymisen ja leviämisen torjumiseen (11), 23. kesäkuuta 2003 hyväksytyn neuvoston yhteisen kannan 2003/468/YUTP aseiden välityksen valvonnasta (12) sekä Eurooppa-neuvoston 15.-16. joulukuuta 2005 hyväksymän EU:n strategian pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman keskittymisen ja kaupan torjumiseksi (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. kesäkuuta 1997 hyväksytyn EU:n ohjelman tavanomaisten aseiden laittoman kaupan estämiseksi ja torjumiseksi (10), 12. heinäkuuta 2002 hyväksytyn neuvoston yhteisen toiminnan 2002/589/YUTP Euroopan unionin osallistumisesta käsiaseiden ja kevyiden aseiden epävakauttavan keskittymisen ja leviämisen torjumiseen (11), 23. kesäkuuta 2003 hyväksytyn neuvoston yhteisen kannan 2003/468/YUTP aseiden välityksen valvonnasta (12) sekä Eurooppa-neuvoston 15.-16. joulukuuta 2005 hyväksymän EU:n strategian pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niissä käytettävien ampumatarvikkeiden laittoman keskittymisen ja kaupan torjumiseksi (13),

| — | ottaa huomioon päätelmät, jotka neuvosto hyväksyi kokouksessaan 3. lokakuuta 2005 ja joissa ilmaistaan EU:n tuki Yhdistyneiden Kansakuntien puitteissa tehtävälle kansainväliselle asekauppasopimukselle, jossa annetaan sitovat yhteiset normit tavanomaisten aseiden maailmanlaajuiselle kaupalle (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon päätelmät, jotka neuvosto hyväksyi kokouksessaan 3. lokakuuta 2005 ja joissa ilmaistaan EU:n tuki Yhdistyneiden Kansakuntien puitteissa tehtävälle kansainväliselle asekauppasopimukselle, jossa annetaan sitovat yhteiset normit tavanomaisten aseiden maailmanlaajuiselle kaupalle (14),

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston Brysselissä 12. joulukuuta 2003 hyväksymän Euroopan turvallisuusstrategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston Brysselissä 12. joulukuuta 2003 hyväksymän Euroopan turvallisuusstrategian,

| — | ottaa huomioon OAU:n ministerikokouksen 30. marraskuuta ja 1. joulukuuta 2000 Bamakossa (Mali) hyväksymän Bamakon julistuksen Afrikan yhteisestä kannasta pienaseiden ja kevyiden aseiden laittomaan vientiin, levittämiseen ja kauppaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OAU:n ministerikokouksen 30. marraskuuta ja 1. joulukuuta 2000 Bamakossa (Mali) hyväksymän Bamakon julistuksen Afrikan yhteisestä kannasta pienaseiden ja kevyiden aseiden laittomaan vientiin, levittämiseen ja kauppaan,

| — | ottaa huomioon UNPoA-toimintaohjelman täytäntöönpanossa saavutettua edistystä käsitellyttä tarkistuskonferenssia koskevan Afrikan yhteisen kannan, joka hyväksyttiin Afrikan unionin järjestämässä toisessa Afrikan hallitusten asiantuntijoiden ja alueellisten taloudellisten yhteisöjen konferenssissa pienaseiden ja kevyiden aseiden laittomasta kaupasta 14.-16. joulukuuta 2005 Windhoekissa (Namibia), ja Afrikan unionin tammikuussa 2006 Khartumissa (Sudan) tekemän päätöksen Ex. CL/DE.255 (viii), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon UNPoA-toimintaohjelman täytäntöönpanossa saavutettua edistystä käsitellyttä tarkistuskonferenssia koskevan Afrikan yhteisen kannan, joka hyväksyttiin Afrikan unionin järjestämässä toisessa Afrikan hallitusten asiantuntijoiden ja alueellisten taloudellisten yhteisöjen konferenssissa pienaseiden ja kevyiden aseiden laittomasta kaupasta 14.-16. joulukuuta 2005 Windhoekissa (Namibia), ja Afrikan unionin tammikuussa 2006 Khartumissa (Sudan) tekemän päätöksen Ex. CL/DE.255 (viii),

| — | ottaa huomioon Eteläisen Afrikan kehitysyhteisön vuonna 2001 hyväksymän ampuma-aseita, ampumatarvikkeita ja niihin liittyviä materiaaleja koskevan pöytäkirjan, joka tuli voimaan heinäkuussa 2005, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eteläisen Afrikan kehitysyhteisön vuonna 2001 hyväksymän ampuma-aseita, ampumatarvikkeita ja niihin liittyviä materiaaleja koskevan pöytäkirjan, joka tuli voimaan heinäkuussa 2005,

| — | ottaa huomioon Afrikan hallitusten maaliskuussa 2002 Pretoriassa pitämän kokouksen UNPoA-toimintaohjelman täytäntöönpanosta: tarpeet ja kumppanuudet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan hallitusten maaliskuussa 2002 Pretoriassa pitämän kokouksen UNPoA-toimintaohjelman täytäntöönpanosta: tarpeet ja kumppanuudet,

| — | ottaa huomioon Nairobin julistuksen ja koordinoidun toimintasuunnitelman vuodelta 2000 (mukaan luettuna kolme ministeritason tarkistuskokousta vuosina 2002, 2004 ja 2005) sekä vuonna 2004 hyväksytyn pienaseiden ja kevyiden aseiden ehkäisemistä, valvontaa ja vähentämistä Suurten järvien alueella ja Afrikan sarvessa koskevan Nairobin pöytäkirjan, joka tuli voimaan 5. toukokuuta 2006, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Nairobin julistuksen ja koordinoidun toimintasuunnitelman vuodelta 2000 (mukaan luettuna kolme ministeritason tarkistuskokousta vuosina 2002, 2004 ja 2005) sekä vuonna 2004 hyväksytyn pienaseiden ja kevyiden aseiden ehkäisemistä, valvontaa ja vähentämistä Suurten järvien alueella ja Afrikan sarvessa koskevan Nairobin pöytäkirjan, joka tuli voimaan 5. toukokuuta 2006,

| — | ottaa huomioon pienaseiden ja kevyiden aseiden tuontia, vientiä ja valmistusta Länsi-Afrikassa koskevan Länsi-Afrikan talousyhteisön moratorion vuodelta 1998 ja sen jatkamisen myöhemmissä vaiheissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pienaseiden ja kevyiden aseiden tuontia, vientiä ja valmistusta Länsi-Afrikassa koskevan Länsi-Afrikan talousyhteisön moratorion vuodelta 1998 ja sen jatkamisen myöhemmissä vaiheissa,

| — | ottaa huomioon vuonna 1998 tehdyn Amerikan valtioiden yleissopimuksen ampuma-aseiden, ampumatarvikkeiden, räjähteiden ja muiden niihin liittyvien materiaalien laittoman valmistuksen ja kaupan torjumisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1998 tehdyn Amerikan valtioiden yleissopimuksen ampuma-aseiden, ampumatarvikkeiden, räjähteiden ja muiden niihin liittyvien materiaalien laittoman valmistuksen ja kaupan torjumisesta,

| — | ottaa huomioon Wienissä 22. kesäkuuta 2006 annetun alueellisen integraation roolia rauhan ja turvallisuuden edistämisessä koskevan päätöslauselmansa (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Wienissä 22. kesäkuuta 2006 annetun alueellisen integraation roolia rauhan ja turvallisuuden edistämisessä koskevan päätöslauselmansa (15),

| — | ottaa huomioon yleiskokouksen päätöslauselman A/RES/60/68 pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman valmistuksen, viennin ja levittämisen sekä niiden liiallisen keskittymisen kielteisten humanitaaristen vaikutusten ja kehitysvaikutusten käsittelystä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleiskokouksen päätöslauselman A/RES/60/68 pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman valmistuksen, viennin ja levittämisen sekä niiden liiallisen keskittymisen kielteisten humanitaaristen vaikutusten ja kehitysvaikutusten käsittelystä,

| — | ottaa huomioon maailmanlaajuisen One million faces -vetoomuksen, jota yli miljoona ihmistä ja 250 kansalaisjärjestöä tukevat eri puolilla maailmaa vaatien sitovaa kansainvälistä asekauppasopimusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maailmanlaajuisen One million faces -vetoomuksen, jota yli miljoona ihmistä ja 250 kansalaisjärjestöä tukevat eri puolilla maailmaa vaatien sitovaa kansainvälistä asekauppasopimusta,

| — | ottaa huomioon poliittisten asioiden valiokunnan mietinnön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon poliittisten asioiden valiokunnan mietinnön,

| A. | on tyytyväinen kasvavaan kansainväliseen tukeen, jota yli 50 maata on osoittanut virallisesti tukevansa ja joka kohdistuu oikeudellisesti sitovaan kansainväliseen asekauppasopimukseen, jolla kielletään sellainen aseiden vienti, joka uhkaa ihmisoikeuksia tai kansainvälistä humanitaarista oikeutta tai maiden tai alueiden vakautta tai joka todennäköisesti lisää aseellisen selkkauksen syntymistä tai yltymistä, |
| --- | --- |

A.

on tyytyväinen kasvavaan kansainväliseen tukeen, jota yli 50 maata on osoittanut virallisesti tukevansa ja joka kohdistuu oikeudellisesti sitovaan kansainväliseen asekauppasopimukseen, jolla kielletään sellainen aseiden vienti, joka uhkaa ihmisoikeuksia tai kansainvälistä humanitaarista oikeutta tai maiden tai alueiden vakautta tai joka todennäköisesti lisää aseellisen selkkauksen syntymistä tai yltymistä,

| B. | on tyytyväinen aseviennin maailmanlaajuisiin periaatteisiin, jotka kansalaisjärjestöt ja oikeusasiantuntijat ovat kehittäneet ja joissa valtioille annetaan kansainvälistä aseiden ja ammusten vientiä koskevia velvoitteita, |
| --- | --- |

B.

on tyytyväinen aseviennin maailmanlaajuisiin periaatteisiin, jotka kansalaisjärjestöt ja oikeusasiantuntijat ovat kehittäneet ja joissa valtioille annetaan kansainvälistä aseiden ja ammusten vientiä koskevia velvoitteita,

| C. | muistuttaa, että tarkistetussa Cotonoun sopimuksessa vakavat korruptiotapaukset voivat johtaa neuvotteluihin kumppanuussopimuksen 96 ja 97 artiklan mukaisesti ja että erityistapauksissa kyseiset neuvottelut voivat antaa aihetta erityistoimiin, |
| --- | --- |

C.

muistuttaa, että tarkistetussa Cotonoun sopimuksessa vakavat korruptiotapaukset voivat johtaa neuvotteluihin kumppanuussopimuksen 96 ja 97 artiklan mukaisesti ja että erityistapauksissa kyseiset neuvottelut voivat antaa aihetta erityistoimiin,

| D. | aikoo päättäväisesti vähentää inhimillistä kärsimystä, jota pienaseiden ja kevyiden aseiden kaikenlainen laiton kauppa aiheuttaa, ja katsoo, että konfliktin jälkeisiin ja rauhanrakentamista koskeviin toimiin on sisällytettävä kansallisia toimia pienaseiden ja kevyiden aseiden sääntelemiseksi, ja muistuttaa, että turvallisuutta ja kestävää kehitystä ei saavuteta ilman rauhaa, |
| --- | --- |

D.

aikoo päättäväisesti vähentää inhimillistä kärsimystä, jota pienaseiden ja kevyiden aseiden kaikenlainen laiton kauppa aiheuttaa, ja katsoo, että konfliktin jälkeisiin ja rauhanrakentamista koskeviin toimiin on sisällytettävä kansallisia toimia pienaseiden ja kevyiden aseiden sääntelemiseksi, ja muistuttaa, että turvallisuutta ja kestävää kehitystä ei saavuteta ilman rauhaa,

| E. | ottaa huomioon arviot, joiden mukaan pienaseilla tapetaan vuosittain puoli miljoonaa ihmistä, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon arviot, joiden mukaan pienaseilla tapetaan vuosittain puoli miljoonaa ihmistä,

| F. | on tyytyväinen tavanomaisten aseiden tuonnin, viennin ja siirron tehokkaasta valvonnasta 24. heinäkuuta 2006 annettuun YK:n päätöslauselmaesitykseen, jossa ehdotetaan hallitusten asiantuntijoiden ryhmän perustamista viimeistään vuonna 2008 sellaisen kattavan ja oikeudellisesti sitovan välineen toteutettavuuden, laajuuden ja alustavien muuttujien tutkimiseksi, jolla annetaan yhteiset kansainväliset normit tavanomaisten aseiden tuontia, vientiä ja siirtoa varten, |
| --- | --- |

F.

on tyytyväinen tavanomaisten aseiden tuonnin, viennin ja siirron tehokkaasta valvonnasta 24. heinäkuuta 2006 annettuun YK:n päätöslauselmaesitykseen, jossa ehdotetaan hallitusten asiantuntijoiden ryhmän perustamista viimeistään vuonna 2008 sellaisen kattavan ja oikeudellisesti sitovan välineen toteutettavuuden, laajuuden ja alustavien muuttujien tutkimiseksi, jolla annetaan yhteiset kansainväliset normit tavanomaisten aseiden tuontia, vientiä ja siirtoa varten,

| G. | ottaa huomioon UNPoA-toimintaohjelman täytäntöönpanossa saavutettua edistystä käsittelevän YK:n tarkistuskonferenssin, joka pidettiin 26. kesäkuuta-7. heinäkuuta 2006 (jäljempänä pienaseiden tarkistuskonferenssi), ja sen, että konferenssin jatkotoimien on onnistuttava, vaikka siinä ei päästykään sopimukseen mistään toimista toimintaohjelman vahvistamiseksi edelleen, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon UNPoA-toimintaohjelman täytäntöönpanossa saavutettua edistystä käsittelevän YK:n tarkistuskonferenssin, joka pidettiin 26. kesäkuuta-7. heinäkuuta 2006 (jäljempänä pienaseiden tarkistuskonferenssi), ja sen, että konferenssin jatkotoimien on onnistuttava, vaikka siinä ei päästykään sopimukseen mistään toimista toimintaohjelman vahvistamiseksi edelleen,

| H. | panee merkille, että edellä mainitun päätöslauselmaluonnoksen, joka jätettiin YK:n yleiskokouksen ensimmäiselle komitealle lokakuussa 2006, on sisällettävä valtioiden velvoitteet edistää ja suojella ihmisoikeuksia, sillä muuten asekauppasopimus ei estä aseiden tarjontaa pahimmille väärinkäyttäjille, |
| --- | --- |

H.

panee merkille, että edellä mainitun päätöslauselmaluonnoksen, joka jätettiin YK:n yleiskokouksen ensimmäiselle komitealle lokakuussa 2006, on sisällettävä valtioiden velvoitteet edistää ja suojella ihmisoikeuksia, sillä muuten asekauppasopimus ei estä aseiden tarjontaa pahimmille väärinkäyttäjille,

| I. | vahvistaa huolensa siitä että pienaseet ja kevyet aseet leviävät jatkuvasti laittomasti, ja katsoo, että ne ovat kehitysmaiden todellisia joukkotuhoaseita ja aiheuttavat tarpeetonta inhimillistä kärsimystä, pahentavat aseellisia selkkauksia ja epävakautta, helpottavat terrorismia, heikentävät kestävää kehitystä ja oikeusvaltioperiaatetta ja aiheuttavat vakavia ihmisoikeuksien ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden rikkomuksia, |
| --- | --- |

I.

vahvistaa huolensa siitä että pienaseet ja kevyet aseet leviävät jatkuvasti laittomasti, ja katsoo, että ne ovat kehitysmaiden todellisia joukkotuhoaseita ja aiheuttavat tarpeetonta inhimillistä kärsimystä, pahentavat aseellisia selkkauksia ja epävakautta, helpottavat terrorismia, heikentävät kestävää kehitystä ja oikeusvaltioperiaatetta ja aiheuttavat vakavia ihmisoikeuksien ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden rikkomuksia,

| J. | on tyytyväinen Argentiinan, Australian, Costa Rican, Suomen, Japanin, Kenian ja Yhdistyneen kuningaskunnan Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen ensimmäiselle komitealle 24. heinäkuuta 2006 toimittamaan päätöslauselmaesitykseen, jossa pyydetään perustamaan asiantuntijaryhmä, joka vastaa raportin laatimisesta oikeudellisesti sitovasta välineestä, jolla annetaan yleiset kansainväliset normit tavanomaisten aseiden tuonnille, viennille ja siirrolle, ja kehottaa komiteaa vahvistamaan asiantuntijaryhmän valtuutusta antamalla selkeät viitteet ihmisoikeuslainsäädäntöön, kiristämällä aikataulua ja korvaamalla epäselvä ilmaus ”toteutettavuuden ”tutkimisesta selkeällä tuella sitovalle asekauppasopimukselle, |
| --- | --- |

J.

on tyytyväinen Argentiinan, Australian, Costa Rican, Suomen, Japanin, Kenian ja Yhdistyneen kuningaskunnan Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen ensimmäiselle komitealle 24. heinäkuuta 2006 toimittamaan päätöslauselmaesitykseen, jossa pyydetään perustamaan asiantuntijaryhmä, joka vastaa raportin laatimisesta oikeudellisesti sitovasta välineestä, jolla annetaan yleiset kansainväliset normit tavanomaisten aseiden tuonnille, viennille ja siirrolle, ja kehottaa komiteaa vahvistamaan asiantuntijaryhmän valtuutusta antamalla selkeät viitteet ihmisoikeuslainsäädäntöön, kiristämällä aikataulua ja korvaamalla epäselvä ilmaus ”toteutettavuuden ”tutkimisesta selkeällä tuella sitovalle asekauppasopimukselle,

| K. | muistuttaa, että G8-valtioiden osuus maailman asekaupasta on noin 85 prosenttia ja että Yhdysvaltain kongressille 29. elokuuta 2005 esitetyn raportin mukaan sopimukset tavanomaisista aseiden viennistä kehitysmaihin muodostivat 62,7 prosenttia kaikkien kansainvälisten asekauppasopimusten arvosta vuosina 1997-2004 ja että vuonna 2004 asetoimitukset kehitysmaille muodostivat 64,6 prosenttia kaikkien tällaisten aseiden toimituksista maailmassa, |
| --- | --- |

K.

muistuttaa, että G8-valtioiden osuus maailman asekaupasta on noin 85 prosenttia ja että Yhdysvaltain kongressille 29. elokuuta 2005 esitetyn raportin mukaan sopimukset tavanomaisista aseiden viennistä kehitysmaihin muodostivat 62,7 prosenttia kaikkien kansainvälisten asekauppasopimusten arvosta vuosina 1997-2004 ja että vuonna 2004 asetoimitukset kehitysmaille muodostivat 64,6 prosenttia kaikkien tällaisten aseiden toimituksista maailmassa,

| L. | muistuttaa, että G8-valtiot kuluttavat yhteensä vuosittain noin 63 miljardia euroa kehitykseen ja että EU ja Euroopan maat antavat itse yli puolet kaikesta virallisesta kehitysavusta, |
| --- | --- |

L.

muistuttaa, että G8-valtiot kuluttavat yhteensä vuosittain noin 63 miljardia euroa kehitykseen ja että EU ja Euroopan maat antavat itse yli puolet kaikesta virallisesta kehitysavusta,

| M. | vahvistaa, että teollisuusmaiden pienaseiden ja kevyiden aseiden vienti ja kehitysmaiden välinen vienti voivat ruokkia konflikteja ja siten toimia vastoin kyseisten maiden kehitysapua ja teknistä apua koskevaa politiikkaa, |
| --- | --- |

M.

vahvistaa, että teollisuusmaiden pienaseiden ja kevyiden aseiden vienti ja kehitysmaiden välinen vienti voivat ruokkia konflikteja ja siten toimia vastoin kyseisten maiden kehitysapua ja teknistä apua koskevaa politiikkaa,

| N. | on innostunut valtion ja hallituksen päämiesten vuoden 2005 maailman huippukokouksessa UNPoA-toimintaohjelman täytäntöönpanolle ilmaisemasta tuesta ja siitä että he tunnustavat pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan kielteisen vaikutuksen kehitykseen, rauhaan, turvallisuuteen ja ihmisoikeuksiin, |
| --- | --- |

N.

on innostunut valtion ja hallituksen päämiesten vuoden 2005 maailman huippukokouksessa UNPoA-toimintaohjelman täytäntöönpanolle ilmaisemasta tuesta ja siitä että he tunnustavat pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan kielteisen vaikutuksen kehitykseen, rauhaan, turvallisuuteen ja ihmisoikeuksiin,

| O. | katsoo, että on kiinnitettävä huomiota pienaseiden ja kevyiden aseiden laillisen ja laittoman tuotannon, viennin ja levittämisen sekä korruptiokäytäntöjen väliseen yhteyteen kehitysmaissa ja teollisuusmaissa, |
| --- | --- |

O.

katsoo, että on kiinnitettävä huomiota pienaseiden ja kevyiden aseiden laillisen ja laittoman tuotannon, viennin ja levittämisen sekä korruptiokäytäntöjen väliseen yhteyteen kehitysmaissa ja teollisuusmaissa,

| P. | aikoo päättäväisesti vahvistaa UNPoA-toimintaohjelmaa ja suostutella hallituksia hyväksymään sitovia säännöksiä pienaseiden ja kevyiden aseiden (mukaan luettuna välittäminen ja vienti) valvomiseksi kansainvälisellä alueellisella ja kansallisella lainsäädännöllä, |
| --- | --- |

P.

aikoo päättäväisesti vahvistaa UNPoA-toimintaohjelmaa ja suostutella hallituksia hyväksymään sitovia säännöksiä pienaseiden ja kevyiden aseiden (mukaan luettuna välittäminen ja vienti) valvomiseksi kansainvälisellä alueellisella ja kansallisella lainsäädännöllä,

| Q. | on vakuuttunut, että aika on kypsä sille, että kansainväliset ja alueelliset yhteisöt torjuvat pienaseiden ja kevyiden aseiden leviämistä ja väärinkäyttöä sitovilla kansainvälisillä normeilla, jotka perustuvat kansainvälisen lainsäädännön, myös ihmisoikeuksien ja kansainvälisen humanitaarisen lainsäädännön, noudattamiseen, |
| --- | --- |

Q.

on vakuuttunut, että aika on kypsä sille, että kansainväliset ja alueelliset yhteisöt torjuvat pienaseiden ja kevyiden aseiden leviämistä ja väärinkäyttöä sitovilla kansainvälisillä normeilla, jotka perustuvat kansainvälisen lainsäädännön, myös ihmisoikeuksien ja kansainvälisen humanitaarisen lainsäädännön, noudattamiseen,

| R. | on huolestunut siitä että ammukset ja räjähteet eivät sisälly kansainväliseen välineeseen, jonka avulla valtiot voivat tunnistaa ja jäljittää oikea-aikaisesti ja luotettavasti laittomia pienaseita ja kevyitä aseita, ja että kyseinen väline on luonteeltaan oikeudellisesti sitomaton, |
| --- | --- |

R.

on huolestunut siitä että ammukset ja räjähteet eivät sisälly kansainväliseen välineeseen, jonka avulla valtiot voivat tunnistaa ja jäljittää oikea-aikaisesti ja luotettavasti laittomia pienaseita ja kevyitä aseita, ja että kyseinen väline on luonteeltaan oikeudellisesti sitomaton,

| S. | pahoittelee edelleen sitä että YK:n laajapohjaiset neuvottelut pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman välittämisen torjumiseksi etenevät hitaasti ja etteivät neuvottelijat sitoudu neuvottelemaan oikeudellisesti sitovasta aseiden välitystä koskevasta kansainvälisestä välineestä, |
| --- | --- |

S.

pahoittelee edelleen sitä että YK:n laajapohjaiset neuvottelut pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman välittämisen torjumiseksi etenevät hitaasti ja etteivät neuvottelijat sitoudu neuvottelemaan oikeudellisesti sitovasta aseiden välitystä koskevasta kansainvälisestä välineestä,

| T. | korostaa, että UNPoA-toimintaohjelma edellyttää, että valtiot käyttävät vientilupia arvioidessaan tiukkoja kansallisia säännöksiä ja menettelyjä, joita sovelletaan kaikkiin pienaseisiin ja kevyisiin aseisiin ja jotka ovat yhdenmukaisia valtioiden nykyisten vastuiden ja asiaankuuluvan kansainvälisen lainsäädännön kanssa ottaen huomioon erityisesti riskin, että kyseiset aseet joutuvat laittoman kaupan kohteeksi, |
| --- | --- |

T.

korostaa, että UNPoA-toimintaohjelma edellyttää, että valtiot käyttävät vientilupia arvioidessaan tiukkoja kansallisia säännöksiä ja menettelyjä, joita sovelletaan kaikkiin pienaseisiin ja kevyisiin aseisiin ja jotka ovat yhdenmukaisia valtioiden nykyisten vastuiden ja asiaankuuluvan kansainvälisen lainsäädännön kanssa ottaen huomioon erityisesti riskin, että kyseiset aseet joutuvat laittoman kaupan kohteeksi,

| U. | on tyytyväinen kansalaisjärjestöjen nykyiseen kampanjointiin, erityisesti sellaiseen jossa keskitytään tukemaan asekauppasopimusta, ja tukee kampanjointia, |
| --- | --- |

U.

on tyytyväinen kansalaisjärjestöjen nykyiseen kampanjointiin, erityisesti sellaiseen jossa keskitytään tukemaan asekauppasopimusta, ja tukee kampanjointia,

| V. | vahvistaa, että pienaseiden ja kevyiden aseiden saatavuuden, tarjonnan ja kysynnän rajoittaminen on ratkaisevan tärkeää kaikkien valtioiden ja niiden kansalaisten hyvinvoinnin kannalta ja että se voidaan toteuttaa yleisesti toimilla ja aloitteilla valtioiden, alueiden ja mannerten tasolla sekä kansainvälisellä tasolla, mutta erityisesti:






  — | vähentämällä pienaseiden ja kevyiden aseiden tuotantoa, |
| --- | --- | --- |

V.

vahvistaa, että pienaseiden ja kevyiden aseiden saatavuuden, tarjonnan ja kysynnän rajoittaminen on ratkaisevan tärkeää kaikkien valtioiden ja niiden kansalaisten hyvinvoinnin kannalta ja että se voidaan toteuttaa yleisesti toimilla ja aloitteilla valtioiden, alueiden ja mannerten tasolla sekä kansainvälisellä tasolla, mutta erityisesti:

—

vähentämällä pienaseiden ja kevyiden aseiden tuotantoa,

| — | poliittisella sitoutumisella ja toimilla, jotka kohdistetaan konfliktin perimmäisiin syihin kokonaisvaltaisesti, |
| --- | --- |

—

poliittisella sitoutumisella ja toimilla, jotka kohdistetaan konfliktin perimmäisiin syihin kokonaisvaltaisesti,

| — | estämällä, torjumalla ja lopettamalla pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman valmistuksen, hallussapidon, varastoinnin, kaupan ja väärinkäytön, |
| --- | --- |

—

estämällä, torjumalla ja lopettamalla pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman valmistuksen, hallussapidon, varastoinnin, kaupan ja väärinkäytön,

| — | korostamalla tiedotusta ja koulutusta, |
| --- | --- |

—

korostamalla tiedotusta ja koulutusta,

| — | osallistumalla tehokkaisiin ylimääräisten ja laittomien aseiden keräys- ja hävitysmekanismeihin, |
| --- | --- |

—

osallistumalla tehokkaisiin ylimääräisten ja laittomien aseiden keräys- ja hävitysmekanismeihin,

| — | tehokkailla aseidenriisunta-, demobilisaatio- ja kotouttamistoimilla, joilla edistetään ihmisten turvallisuutta ja kestävää kehitystä rauhansopimuksissa, |
| --- | --- |

—

tehokkailla aseidenriisunta-, demobilisaatio- ja kotouttamistoimilla, joilla edistetään ihmisten turvallisuutta ja kestävää kehitystä rauhansopimuksissa,

| — | tarjoamalla kuntoutus- ja kotouttamisapua demobilisoiduille sotilaille, entisille taistelijoille ja erityisesti lapsisotilaille, kuten konfliktien jälkeistä jälleenrakentamista ja kehitystä koskevissa Afrikan unionin päätelmissä todetaan, ottaen huomioon heidän erityistarpeensa, erityisesti ne, jotka liittyvät perheen jälleenyhdistymiseen, heidän kotoutumiseensa siviiliyhteiskuntaan ja heidän asianmukainen kuntoutukseensa, |
| --- | --- |

—

tarjoamalla kuntoutus- ja kotouttamisapua demobilisoiduille sotilaille, entisille taistelijoille ja erityisesti lapsisotilaille, kuten konfliktien jälkeistä jälleenrakentamista ja kehitystä koskevissa Afrikan unionin päätelmissä todetaan, ottaen huomioon heidän erityistarpeensa, erityisesti ne, jotka liittyvät perheen jälleenyhdistymiseen, heidän kotoutumiseensa siviiliyhteiskuntaan ja heidän asianmukainen kuntoutukseensa,

| — | varmistamalla, että lapsia suojellaan konfliktialueilla suoralta yhteydeltä pienaseisiin ja kevyisiin aseisiin, |
| --- | --- |

—

varmistamalla, että lapsia suojellaan konfliktialueilla suoralta yhteydeltä pienaseisiin ja kevyisiin aseisiin,

| — | tunnustamalla pienaseiden ja kevyiden aseiden vaikutus erityisesti naisiin ja tyttöihin — mukaan luettuna sukupuoleen perustuva väkivalta, |
| --- | --- |

—

tunnustamalla pienaseiden ja kevyiden aseiden vaikutus erityisesti naisiin ja tyttöihin — mukaan luettuna sukupuoleen perustuva väkivalta,

| — | edistämällä YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 (2000) sisältämien määräysten täytäntöönpanoa, |
| --- | --- |

—

edistämällä YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 (2000) sisältämien määräysten täytäntöönpanoa,

| — | tunnustamalla sen, että pienaseita ja kevyitä aseita koskevien ohjelmien on jatkuttava konfliktien ja siirtymäkauden jälkeen siten, että pienaseiden vähentäminen ja hallinta sisällytetään kaikkiin kansallisiin ja paikallisiin toimintasuunnitelmiin ja strategioihin, jotka liittyvät kansalliseen turvallisuuteen, kehitykseen, terveyteen, köyhyyden vähentämiseen, rikosten torjuntaan ja konfliktien jälkeiseen jälleenrakentamiseen ja jotka toteutetaan kuulemalla kaikkia yhteisön jäseniä ja sidosryhmiä, myös kansalaisjärjestöjä, ja tekemällä yhteistyötä niiden kanssa käyttäen paikallisiin olosuhteisiin sopivia kehityskannustimia, |
| --- | --- |

—

tunnustamalla sen, että pienaseita ja kevyitä aseita koskevien ohjelmien on jatkuttava konfliktien ja siirtymäkauden jälkeen siten, että pienaseiden vähentäminen ja hallinta sisällytetään kaikkiin kansallisiin ja paikallisiin toimintasuunnitelmiin ja strategioihin, jotka liittyvät kansalliseen turvallisuuteen, kehitykseen, terveyteen, köyhyyden vähentämiseen, rikosten torjuntaan ja konfliktien jälkeiseen jälleenrakentamiseen ja jotka toteutetaan kuulemalla kaikkia yhteisön jäseniä ja sidosryhmiä, myös kansalaisjärjestöjä, ja tekemällä yhteistyötä niiden kanssa käyttäen paikallisiin olosuhteisiin sopivia kehityskannustimia,

| W. | on tyytyväinen EU:n strategiaan pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niiden ammusten laittoman keskittymisen ja kaupan torjumiseksi ja toistaa, että on luotava johdonmukainen kaikkia koskettava suunnitelma EU:n pienaseita ja kevyitä aseita koskevalle toiminnalle ulkomailla ja että siinä on otettava huomioon pitkän aikavälin kestävä kehitys sekä se, että hallitusten on tehtävä kansainvälistä yhteistyötä kansainvälisissä järjestöissä ja noudatettava kansainvälisessä lainsäädännössä annettuja velvollisuuksia, |
| --- | --- |

W.

on tyytyväinen EU:n strategiaan pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä niiden ammusten laittoman keskittymisen ja kaupan torjumiseksi ja toistaa, että on luotava johdonmukainen kaikkia koskettava suunnitelma EU:n pienaseita ja kevyitä aseita koskevalle toiminnalle ulkomailla ja että siinä on otettava huomioon pitkän aikavälin kestävä kehitys sekä se, että hallitusten on tehtävä kansainvälistä yhteistyötä kansainvälisissä järjestöissä ja noudatettava kansainvälisessä lainsäädännössä annettuja velvollisuuksia,

| X. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita asettamaan pienaseiden ja kevyiden aseiden valvontaa ja hävittämistä koskevat strategiat etusijalle, myös hankkeet joilla pyritään entisten taistelijoiden aseidenriisuntaan, demobilisaatioon, kotiuttamiseen, kuntoutukseen ja kotouttamiseen, täydessä yhteistyössä paikallisten yhteisöjen ja aseellisesta väkivallasta selviytyneiden kanssa sekä varmistamaan tällaisten ohjelmien riittävän rahoituksen kymmenennessä Euroopan kehitysrahastossa, |
| --- | --- |

X.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita asettamaan pienaseiden ja kevyiden aseiden valvontaa ja hävittämistä koskevat strategiat etusijalle, myös hankkeet joilla pyritään entisten taistelijoiden aseidenriisuntaan, demobilisaatioon, kotiuttamiseen, kuntoutukseen ja kotouttamiseen, täydessä yhteistyössä paikallisten yhteisöjen ja aseellisesta väkivallasta selviytyneiden kanssa sekä varmistamaan tällaisten ohjelmien riittävän rahoituksen kymmenennessä Euroopan kehitysrahastossa,

| Y. | katsoo, että EU:n jäsenvaltioiden selkeä, tehokas ja yhdenmukainen yleinen aseidenviennin valvontaa koskeva politiikka, joka perustuu oikeudellisesti sitoviin aseiden vientiä koskeviin menettelysääntöihin, olisi EU:n ratkaiseva panos AKT-maiden kestävään kehitykseen, |
| --- | --- |

Y.

katsoo, että EU:n jäsenvaltioiden selkeä, tehokas ja yhdenmukainen yleinen aseidenviennin valvontaa koskeva politiikka, joka perustuu oikeudellisesti sitoviin aseiden vientiä koskeviin menettelysääntöihin, olisi EU:n ratkaiseva panos AKT-maiden kestävään kehitykseen,

| Z. | toistaa, että pienaseiden ja kevyiden aseiden kaikenlaisen laittoman kaupan ehkäiseminen, torjuminen ja hävittäminen on keskeinen tekijä kaikissa konfliktien ehkäisyä ja ratkaisua sekä konfliktien jälkeistä kestävää jälleenrakennusta ja kestävän rauhan edistämistä ja turvallisuutta koskevassa toiminnassa sekä rikosten torjunnassa ja että se auttaa siten luomaan olosuhteet kestävälle inhimilliselle ja sosiaalis-taloudelliselle kehitykselle, |
| --- | --- |

Z.

toistaa, että pienaseiden ja kevyiden aseiden kaikenlaisen laittoman kaupan ehkäiseminen, torjuminen ja hävittäminen on keskeinen tekijä kaikissa konfliktien ehkäisyä ja ratkaisua sekä konfliktien jälkeistä kestävää jälleenrakennusta ja kestävän rauhan edistämistä ja turvallisuutta koskevassa toiminnassa sekä rikosten torjunnassa ja että se auttaa siten luomaan olosuhteet kestävälle inhimilliselle ja sosiaalis-taloudelliselle kehitykselle,

| AA. | ottaa huomioon aseellisesta selkkauksesta selvinneiden erityistarpeet, myös heidän terveyttä, taloutta ja kuntoutusta koskevat tarpeensa, sekä naisten, miesten, tyttöjen, poikien, vanhusten ja pakolaisten erityistarpeet, |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon aseellisesta selkkauksesta selvinneiden erityistarpeet, myös heidän terveyttä, taloutta ja kuntoutusta koskevat tarpeensa, sekä naisten, miesten, tyttöjen, poikien, vanhusten ja pakolaisten erityistarpeet,

| AB. | toistaa vakavan huolensa, joka koskee pienaseiden ja kevyiden aseiden tuhoisaa vaikutusta lapsiin, joista monet ovat aseellisten selkkausten uhreja tai jotka on pakotettu lapsisotilaiksi tai jotka ovat osallistuneet järjestäytyneeseen aseelliseen väkivaltaan, ja ottaa tässä suhteessa huomioon YK:n yleiskokouksen erityisistunnot lapsista sekä turvallisuusneuvoston päätöslauselmat 1379, 1460, 1539 ja 1612, jotka muodostavat kattavat puitteet lasten suojelemiselle aseellisissa selkkauksissa, |
| --- | --- |

AB.

toistaa vakavan huolensa, joka koskee pienaseiden ja kevyiden aseiden tuhoisaa vaikutusta lapsiin, joista monet ovat aseellisten selkkausten uhreja tai jotka on pakotettu lapsisotilaiksi tai jotka ovat osallistuneet järjestäytyneeseen aseelliseen väkivaltaan, ja ottaa tässä suhteessa huomioon YK:n yleiskokouksen erityisistunnot lapsista sekä turvallisuusneuvoston päätöslauselmat 1379, 1460, 1539 ja 1612, jotka muodostavat kattavat puitteet lasten suojelemiselle aseellisissa selkkauksissa,

| AC. | muistuttaa, että sotilasmenot ja velat ovat vuonna 2003 annetun UNDP:n inhimillistä kehitystä koskevan raportin mukaan vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisen kaksi suurinta estettä ja että vientitakuulaitokset ovat tärkeässä osassa kehitysmaiden sotilasmenojen ja velkojen kasvattamisessa, |
| --- | --- |

AC.

muistuttaa, että sotilasmenot ja velat ovat vuonna 2003 annetun UNDP:n inhimillistä kehitystä koskevan raportin mukaan vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisen kaksi suurinta estettä ja että vientitakuulaitokset ovat tärkeässä osassa kehitysmaiden sotilasmenojen ja velkojen kasvattamisessa,

| 1. | kehottaa valtioita sopimaan asekaupan maailmanlaajuisista periaatteista, joilla olisi taattava vähintään, että






  — | kaikille siirroille annetaan erityinen lupa, |
| --- | --- | --- |

1.

kehottaa valtioita sopimaan asekaupan maailmanlaajuisista periaatteista, joilla olisi taattava vähintään, että

—

kaikille siirroille annetaan erityinen lupa,

| — | nykyisiä asiaankuuluvan kansainvälisen lainsäädännön velvoitteita noudatetaan, |
| --- | --- |

—

nykyisiä asiaankuuluvan kansainvälisen lainsäädännön velvoitteita noudatetaan,

| — | YK:n turvallisuusneuvoston asettamia aseidenvientikieltoja noudatetaan ja valvotaan ja |
| --- | --- |

—

YK:n turvallisuusneuvoston asettamia aseidenvientikieltoja noudatetaan ja valvotaan ja

| — | lupia ei myönnetä, jos on olemassa vaara, että vietyjä aseita käytetään vakaviin ihmisoikeuksien tai kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön rikkomuksiin, myös silloin kun on olemassa vaara, että kyseiset aseet voidaan toimittaa luvattomille käyttäjille, kuten terroristeille, palkkasotilaille ja sisseille, ja ne voivat vaikuttaa alueelliseen ja/tai sisäiseen turvallisuuteen ja vakauteen; |
| --- | --- |

—

lupia ei myönnetä, jos on olemassa vaara, että vietyjä aseita käytetään vakaviin ihmisoikeuksien tai kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön rikkomuksiin, myös silloin kun on olemassa vaara, että kyseiset aseet voidaan toimittaa luvattomille käyttäjille, kuten terroristeille, palkkasotilaille ja sisseille, ja ne voivat vaikuttaa alueelliseen ja/tai sisäiseen turvallisuuteen ja vakauteen;

| 2. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä aloittamaan YK:n puitteissa pikaisesti neuvottelut kansainvälisestä asekauppasopimuksesta, jotta voidaan luoda oikeudellisesti sitova väline pienaseiden ja kevyiden aseiden tuotannon vähentämiseksi kaikissa tuottajamaissa ja aseiden siirron sääntelemiseksi maailmanlaajuisesti, siten kuin edellisissä kohdissa mainituissa maailmanlaajuisia periaatteita koskevissa neuvotteluissa on määritelty; |
| --- | --- |

2.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä aloittamaan YK:n puitteissa pikaisesti neuvottelut kansainvälisestä asekauppasopimuksesta, jotta voidaan luoda oikeudellisesti sitova väline pienaseiden ja kevyiden aseiden tuotannon vähentämiseksi kaikissa tuottajamaissa ja aseiden siirron sääntelemiseksi maailmanlaajuisesti, siten kuin edellisissä kohdissa mainituissa maailmanlaajuisia periaatteita koskevissa neuvotteluissa on määritelty;

| 3. | korostaa, että nykyiset aseidenvientiä koskevat kansainvälisen lainsäädännön velvoitteet, jotka koskevat erityisesti ihmisoikeuksien ja humanitaarisen lainsäädännön perusteita, olisi kodifioitava; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että nykyiset aseidenvientiä koskevat kansainvälisen lainsäädännön velvoitteet, jotka koskevat erityisesti ihmisoikeuksien ja humanitaarisen lainsäädännön perusteita, olisi kodifioitava;

| 4. | kehottaa kaikkia YK:n ampuma-asepöytäkirjan allekirjoittaneita maita ratifioimaan pöytäkirjan ja siirtämään sen välittömästi osaksi kansallista lainsäädäntöä; |
| --- | --- |

4.

kehottaa kaikkia YK:n ampuma-asepöytäkirjan allekirjoittaneita maita ratifioimaan pöytäkirjan ja siirtämään sen välittömästi osaksi kansallista lainsäädäntöä;

| 5. | kehottaa UNPoA-toimintaohjelman, ampuma-asepöytäkirjan ja muiden vastaavien kansainvälisten ja alueellisten välineiden ja aloitteiden sopimusvaltioita kehittämään teknisen avun ohjelmia niiden kolmansien valtioiden tai alueellisten järjestöjen avustamiseksi, jotka haluavat kehittää oikeudellista valvontaa asekaupan sääntelemiseksi; |
| --- | --- |

5.

kehottaa UNPoA-toimintaohjelman, ampuma-asepöytäkirjan ja muiden vastaavien kansainvälisten ja alueellisten välineiden ja aloitteiden sopimusvaltioita kehittämään teknisen avun ohjelmia niiden kolmansien valtioiden tai alueellisten järjestöjen avustamiseksi, jotka haluavat kehittää oikeudellista valvontaa asekaupan sääntelemiseksi;

| 6. | kehottaa UNPoA:n ja muiden sovellettavien kansainvälisten välineiden sopimusvaltioita sopimaan yhteisestä raportointimekanismista, jota voidaan käyttää myöhemmissä tarkistuskonferensseissa tai prosesseissa ja jota YK:n aseidenriisuntaosaston olisi kehitettävä ja koordinoitava kuulemalla sopimusvaltioita; |
| --- | --- |

6.

kehottaa UNPoA:n ja muiden sovellettavien kansainvälisten välineiden sopimusvaltioita sopimaan yhteisestä raportointimekanismista, jota voidaan käyttää myöhemmissä tarkistuskonferensseissa tai prosesseissa ja jota YK:n aseidenriisuntaosaston olisi kehitettävä ja koordinoitava kuulemalla sopimusvaltioita;

Alueellisella tasolla

| 7. | kehottaa perustamaan tai valitsemaan tarpeen mukaan yhteyspisteen paikallisten ja alueellisten järjestöjen puitteissa yhdistäväksi tekijäksi UNPoA:n täytäntöönpanoon liittyvissä asioissa; |
| --- | --- |

7.

kehottaa perustamaan tai valitsemaan tarpeen mukaan yhteyspisteen paikallisten ja alueellisten järjestöjen puitteissa yhdistäväksi tekijäksi UNPoA:n täytäntöönpanoon liittyvissä asioissa;

| 8. | kannustaa neuvottelemaan oikeudellisesti sitovista välineistä, joilla pyritään ehkäisemään, torjumaan ja hävittämään pienaseiden ja kevyiden aseiden kaikenlainen laiton kauppa, ja kehottaa valtioita ratifioimaan ne ja panemaan ne täysimääräisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

8.

kannustaa neuvottelemaan oikeudellisesti sitovista välineistä, joilla pyritään ehkäisemään, torjumaan ja hävittämään pienaseiden ja kevyiden aseiden kaikenlainen laiton kauppa, ja kehottaa valtioita ratifioimaan ne ja panemaan ne täysimääräisesti täytäntöön;

Kansallisella tasolla

| 9. | kehottaa valtioita tekemään aseidenvientikieltojen rikkomuksista (myös taloudellisesta tai logistisesta tuesta) rikoksen kansallisessa lainsäädännössä; |
| --- | --- |

9.

kehottaa valtioita tekemään aseidenvientikieltojen rikkomuksista (myös taloudellisesta tai logistisesta tuesta) rikoksen kansallisessa lainsäädännössä;

| 10. | kehottaa valtioita parantamaan asevoimien ja lainvalvontavirastojen sekä rikosoikeudellisten järjestelmien toimintaa, avoimuutta ja demokraattista vastuuvelvollisuutta, jotta saadaan luotua turvallinen ympäristö, jossa kansalaiset eivät enää tunne tarvetta ampuma-aseiden hallussapitoon; |
| --- | --- |

10.

kehottaa valtioita parantamaan asevoimien ja lainvalvontavirastojen sekä rikosoikeudellisten järjestelmien toimintaa, avoimuutta ja demokraattista vastuuvelvollisuutta, jotta saadaan luotua turvallinen ympäristö, jossa kansalaiset eivät enää tunne tarvetta ampuma-aseiden hallussapitoon;

| 11. | suosittaa, että kansallisia lakeja pannaan täytäntöön ja valvotaan aktiivisesti ulkomailla toimivien yksityisten sotilas- ja turvallisuuspalvelujen sääntelemiseksi, ja että jos tällaisia lakeja ei ole, ne on kehitettävä ja niitä on sovellettava, jotta sääntelyä ja vastuuvelvollisuutta voidaan kehittää tällä kasvavalla turvallisuusalalla; |
| --- | --- |

11.

suosittaa, että kansallisia lakeja pannaan täytäntöön ja valvotaan aktiivisesti ulkomailla toimivien yksityisten sotilas- ja turvallisuuspalvelujen sääntelemiseksi, ja että jos tällaisia lakeja ei ole, ne on kehitettävä ja niitä on sovellettava, jotta sääntelyä ja vastuuvelvollisuutta voidaan kehittää tällä kasvavalla turvallisuusalalla;

| 12. | kehottaa kaikkia valtioita sisällyttämään kansalliseen lainsäädäntöönsä lainvalvontaviranomaisten menettelysäännöt (16) sekä lainvalvontaviranomaisten voimankäyttöä ja ampuma-aseiden käyttöä koskevat perusperiaatteet (17); |
| --- | --- |

12.

kehottaa kaikkia valtioita sisällyttämään kansalliseen lainsäädäntöönsä lainvalvontaviranomaisten menettelysäännöt (16) sekä lainvalvontaviranomaisten voimankäyttöä ja ampuma-aseiden käyttöä koskevat perusperiaatteet (17);

| 13. | suosittaa vahvasti, että hallitukset estävät siviilejä pitämästä hallussaan ja käyttämästä automaattisia ja puoliautomaattisia kiväärejä ja konekiväärejä; |
| --- | --- |

13.

suosittaa vahvasti, että hallitukset estävät siviilejä pitämästä hallussaan ja käyttämästä automaattisia ja puoliautomaattisia kiväärejä ja konekiväärejä;

| 14. | kehottaa valtioita kehittämään kansallista lainsäädäntöä pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä automaattisten ja puoliautomaattisten konekiväärien valvonnasta ja luvista ja estämään aseiden myynnin ihmisille, jotka ovat syyllistyneet väkivaltarikoksiin, erityisesti perheväkivaltarikoksiin, tai jotka on tuomittu aseiden laittomasta kaupasta tai asevalvontasäännösten rikkomuksesta; |
| --- | --- |

14.

kehottaa valtioita kehittämään kansallista lainsäädäntöä pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä automaattisten ja puoliautomaattisten konekiväärien valvonnasta ja luvista ja estämään aseiden myynnin ihmisille, jotka ovat syyllistyneet väkivaltarikoksiin, erityisesti perheväkivaltarikoksiin, tai jotka on tuomittu aseiden laittomasta kaupasta tai asevalvontasäännösten rikkomuksesta;

| 15. | korostaa, että on varmistettava kansallisten aloitteiden kestävyys muun muassa kehittämällä tarpeiden ja resurssien arviointia, edistämällä asianmukaisia kumppanuuksia kansalaisyhteiskunnan kanssa täytäntöönpanoa varten ja hyväksymällä valtioiden ensisijainen vastuu toimien täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että on varmistettava kansallisten aloitteiden kestävyys muun muassa kehittämällä tarpeiden ja resurssien arviointia, edistämällä asianmukaisia kumppanuuksia kansalaisyhteiskunnan kanssa täytäntöönpanoa varten ja hyväksymällä valtioiden ensisijainen vastuu toimien täytäntöönpanossa;

| 16. | kehottaa kaikkia toimijoita vahvistamaan nykyisiä kansallisia yhteyspisteitä tai kansallisia koordinointitoimistoja ja niiden yhteyksiä kansainvälisiin ja kahdenvälisiin lahjoittajiin; |
| --- | --- |

16.

kehottaa kaikkia toimijoita vahvistamaan nykyisiä kansallisia yhteyspisteitä tai kansallisia koordinointitoimistoja ja niiden yhteyksiä kansainvälisiin ja kahdenvälisiin lahjoittajiin;

| 17. | pitää ensisijaisena (kuten Bamakon ja UNPoA-toimintaohjelman puitteissa suositetaan)






  — | toimivien kansallisten yhteyspisteiden, kansallisten toimintasuunnitelmien ja/tai kansallisten koordinointitoimistojen perustamista ja kehittämistä, mikäli niitä ei jo ole perustettu, |
| --- | --- | --- |

17.

pitää ensisijaisena (kuten Bamakon ja UNPoA-toimintaohjelman puitteissa suositetaan)

—

toimivien kansallisten yhteyspisteiden, kansallisten toimintasuunnitelmien ja/tai kansallisten koordinointitoimistojen perustamista ja kehittämistä, mikäli niitä ei jo ole perustettu,

| — | tarvetta vahvistaa aseiden hallintaa koskevien säännöksiä, myös tarvetta vahvistaa ja yhdenmukaistaa lainsäädäntöä tätä tarkoitusta varten, sekä tarvetta ottaa lainvalvontavirastot mukaan koulutusta ja valmiuksien kehittämistä koskeviin ohjelmiin asian kaikilla aloilla, mutta erityisesti rajavalvonnassa, varastojen hallinnassa ja tilastoinnissa, |
| --- | --- |

—

tarvetta vahvistaa aseiden hallintaa koskevien säännöksiä, myös tarvetta vahvistaa ja yhdenmukaistaa lainsäädäntöä tätä tarkoitusta varten, sekä tarvetta ottaa lainvalvontavirastot mukaan koulutusta ja valmiuksien kehittämistä koskeviin ohjelmiin asian kaikilla aloilla, mutta erityisesti rajavalvonnassa, varastojen hallinnassa ja tilastoinnissa,

| — | lainvalvonnan toimintavalmiuksien kehittämistä tarvittaessa, mukaan luettuna varastojen hallinta, valvonta, hävittäminen, tilastointi ja rajavalvonta, |
| --- | --- |

—

lainvalvonnan toimintavalmiuksien kehittämistä tarvittaessa, mukaan luettuna varastojen hallinta, valvonta, hävittäminen, tilastointi ja rajavalvonta,

| — | tiedonvaihdon ja yhteistyömekanismien tehostamista pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan ehkäisemiseksi, torjumiseksi ja lopettamiseksi; |
| --- | --- |

—

tiedonvaihdon ja yhteistyömekanismien tehostamista pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman kaupan ehkäisemiseksi, torjumiseksi ja lopettamiseksi;

| 18. | kehottaa kaikkia valtioita, jotka eivät vielä ole niin tehneet, osallistumaan UNPoA-toimintaohjelman täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

18.

kehottaa kaikkia valtioita, jotka eivät vielä ole niin tehneet, osallistumaan UNPoA-toimintaohjelman täytäntöönpanoon;

| 19. | kehottaa kaikkia valtioita sääntelemään varastojen hallintaa ja suojaamaan varastot asevarkauksilta ja aseiden katoamiselta; |
| --- | --- |

19.

kehottaa kaikkia valtioita sääntelemään varastojen hallintaa ja suojaamaan varastot asevarkauksilta ja aseiden katoamiselta;

| 20. | kehottaa kaikkia valtioita, erityisesti AKT- ja EU-maita, vaihtamaan tietoja aseiden välityksestä; |
| --- | --- |

20.

kehottaa kaikkia valtioita, erityisesti AKT- ja EU-maita, vaihtamaan tietoja aseiden välityksestä;

| 21. | kehottaa kaikkia valtioita hyväksymään niin pian kuin mahdollista tarvittavat lainsäädäntötoimet ja muut toimet pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä ampumatarvikkeiden ja muiden niihin liittyvien materiaalien laittoman valmistamisen ja kaupan sekä laittoman hallussapidon tai käytön muuttamiseksi rikoksiksi kansallisissa lainsäädännöissä; |
| --- | --- |

21.

kehottaa kaikkia valtioita hyväksymään niin pian kuin mahdollista tarvittavat lainsäädäntötoimet ja muut toimet pienaseiden ja kevyiden aseiden sekä ampumatarvikkeiden ja muiden niihin liittyvien materiaalien laittoman valmistamisen ja kaupan sekä laittoman hallussapidon tai käytön muuttamiseksi rikoksiksi kansallisissa lainsäädännöissä;

| 22. | kehottaa kaikkia valtioita vahvistamaan sitoumuksensa lasten suojelemiseksi pienaseiden ja kevyiden aseiden leviämisen ja väärinkäytön seurauksilta sekä hyväksikäytöltä lapsisotilaana sodan aikana; |
| --- | --- |

22.

kehottaa kaikkia valtioita vahvistamaan sitoumuksensa lasten suojelemiseksi pienaseiden ja kevyiden aseiden leviämisen ja väärinkäytön seurauksilta sekä hyväksikäytöltä lapsisotilaana sodan aikana;

| 23. | kehottaa kaikkia valtioita noudattamaan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1325 (2000) asetettuja velvollisuuksia ja lopettamaan rankaisemattomuuden ja asettamaan syytteeseen ne, jotka ovat syyllistyneet kansanmurhaan, rikoksiin ihmiskuntaa vastaan ja sotarikoksiin, mukaan luettuna naisiin ja tyttöihin kohdistunut seksuaalinen väkivalta, ja korostaa tässä suhteessa, että kyseiset rikokset on poistettava armahdusta koskevista säännöksistä, mikäli se on mahdollista; |
| --- | --- |

23.

kehottaa kaikkia valtioita noudattamaan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1325 (2000) asetettuja velvollisuuksia ja lopettamaan rankaisemattomuuden ja asettamaan syytteeseen ne, jotka ovat syyllistyneet kansanmurhaan, rikoksiin ihmiskuntaa vastaan ja sotarikoksiin, mukaan luettuna naisiin ja tyttöihin kohdistunut seksuaalinen väkivalta, ja korostaa tässä suhteessa, että kyseiset rikokset on poistettava armahdusta koskevista säännöksistä, mikäli se on mahdollista;

| 24. | kehottaa kaikkia valtioita ottamaan huomioon sukupuoliasiat ja naisten erityistarpeet, kun ne käsittelevät pienaseiden ja kevyiden aseiden kaikenlaista laitonta kauppaa, jotta toimintaohjelma sekä naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskeva YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselma 1325 (2000) voidaan panna tehokkaasti täytäntöön; |
| --- | --- |

24.

kehottaa kaikkia valtioita ottamaan huomioon sukupuoliasiat ja naisten erityistarpeet, kun ne käsittelevät pienaseiden ja kevyiden aseiden kaikenlaista laitonta kauppaa, jotta toimintaohjelma sekä naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskeva YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselma 1325 (2000) voidaan panna tehokkaasti täytäntöön;

Loppupäätelmät ja ensisijaiset toimet

| 25. | aikoo päättäväisesti panna täytäntöön ja laajentaa UNPoA-toimintaohjelmaa, jonka koskemattomuus on säilytettävä ja josta ei pidä neuvotella; |
| --- | --- |

25.

aikoo päättäväisesti panna täytäntöön ja laajentaa UNPoA-toimintaohjelmaa, jonka koskemattomuus on säilytettävä ja josta ei pidä neuvotella;

| 26. | suosittaa, että vaikka tarkistuskonferenssin tulos oli pettymys, olisi julkaistava vuosittainen kertomus siitä, miten YK on edistynyt UNPoA-toimintaohjelman täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

26.

suosittaa, että vaikka tarkistuskonferenssin tulos oli pettymys, olisi julkaistava vuosittainen kertomus siitä, miten YK on edistynyt UNPoA-toimintaohjelman täytäntöönpanossa;

| 27. | suosittaa UNPoA-toimintaohjelmaa käsitelleen YK:n konferenssin jälkeen, tunnustaen että prosessi tapahtuu UNPoA-toimintaohjelman muuttujien ulkopuolella ja on rinnakkainen sen kanssa, että asianosaiset valtiot kehittäisivät aseidenvientiä koskevia yleisperiaatteita vuonna 2006 ja/tai että tästä muodostuisi rinnakkainen ja täydentävä prosessi YK:n järjestelmän puitteissa, mikä johtaa kansainvälisen välineen luomiseen; |
| --- | --- |

27.

suosittaa UNPoA-toimintaohjelmaa käsitelleen YK:n konferenssin jälkeen, tunnustaen että prosessi tapahtuu UNPoA-toimintaohjelman muuttujien ulkopuolella ja on rinnakkainen sen kanssa, että asianosaiset valtiot kehittäisivät aseidenvientiä koskevia yleisperiaatteita vuonna 2006 ja/tai että tästä muodostuisi rinnakkainen ja täydentävä prosessi YK:n järjestelmän puitteissa, mikä johtaa kansainvälisen välineen luomiseen;

| 28. | on tyytyväinen siihen, että YK:n yleiskokouksen kansainvälinen aseidenriisuntakomitea hyväksyi 26. lokakuuta 2006 päätöslauselman, jolla pyritään perustamaan laaja, oikeudellisesti sitova väline tavanomaisten aseiden kauppaa koskevine kansainvälisine normeineen, ja pyytää AKT- ja EU-valtioita tukemaan kyseistä yleiskokouksen päätöslauselmaa; |
| --- | --- |

28.

on tyytyväinen siihen, että YK:n yleiskokouksen kansainvälinen aseidenriisuntakomitea hyväksyi 26. lokakuuta 2006 päätöslauselman, jolla pyritään perustamaan laaja, oikeudellisesti sitova väline tavanomaisten aseiden kauppaa koskevine kansainvälisine normeineen, ja pyytää AKT- ja EU-valtioita tukemaan kyseistä yleiskokouksen päätöslauselmaa;

| 29. | pahoittelee syvästi, että YK:n tarkistuskonferenssi ei saanut heinäkuussa 2006 aikaan yhteistä kantaa eikä varsinkaan päässyt sopimukseen tulevan asekauppasopimuksen periaatteista eikä perustanut seurantamekanismia; |
| --- | --- |

29.

pahoittelee syvästi, että YK:n tarkistuskonferenssi ei saanut heinäkuussa 2006 aikaan yhteistä kantaa eikä varsinkaan päässyt sopimukseen tulevan asekauppasopimuksen periaatteista eikä perustanut seurantamekanismia;

| 30. | pyytää, että monenkeskiset ja alueelliset rahoituslaitokset ryhtyvät tarvittaessa toimiin pienaseita ja kevyitä aseita koskevien ohjelmien perustamiseksi konflikteista toipuvien alueiden jälleenrakennus- ja kuntoutustoimien ja hallinnoinnin vahvistamistoimien puitteissa lainsäädännön vahvistamiseksi ja lainvalvontavirastojen toimintavalmiuksien parantamiseksi pienaseiden ja kevyiden aseiden alalla; |
| --- | --- |

30.

pyytää, että monenkeskiset ja alueelliset rahoituslaitokset ryhtyvät tarvittaessa toimiin pienaseita ja kevyitä aseita koskevien ohjelmien perustamiseksi konflikteista toipuvien alueiden jälleenrakennus- ja kuntoutustoimien ja hallinnoinnin vahvistamistoimien puitteissa lainsäädännön vahvistamiseksi ja lainvalvontavirastojen toimintavalmiuksien parantamiseksi pienaseiden ja kevyiden aseiden alalla;

| 31. | kehottaa myös kyseisiä rahoituslaitoksia edistämään sosiaalis-taloudellisia kehitysohjelmia, jotka sisältävät tiedottamista pienaseiden ja kevyiden aseiden kaikenlaisen laittoman kaupan ongelmista ja seurauksista; |
| --- | --- |

31.

kehottaa myös kyseisiä rahoituslaitoksia edistämään sosiaalis-taloudellisia kehitysohjelmia, jotka sisältävät tiedottamista pienaseiden ja kevyiden aseiden kaikenlaisen laittoman kaupan ongelmista ja seurauksista;

| 32. | kannustaa antamaan tarvittaessa alueellista tukea kansallisille aseistariisunta-, demobilisaatio- ja kotouttamisohjelmille, erityisesti konfliktien jälkeisissä tilanteissa, ja viittaa erityisesti asiaankuuluvien lakien, asetusten ja hallinnollisten menettelyjen käyttöönottamiseen, noudattamiseen, täytäntöönpanoon tai vahvistamiseen; |
| --- | --- |

32.

kannustaa antamaan tarvittaessa alueellista tukea kansallisille aseistariisunta-, demobilisaatio- ja kotouttamisohjelmille, erityisesti konfliktien jälkeisissä tilanteissa, ja viittaa erityisesti asiaankuuluvien lakien, asetusten ja hallinnollisten menettelyjen käyttöönottamiseen, noudattamiseen, täytäntöönpanoon tai vahvistamiseen;

| 33. | kehottaa alueita edistämään tehokasta varastojen hallintaa ja turvallisuutta, erityisesti fyysisiä turvatoimia; |
| --- | --- |

33.

kehottaa alueita edistämään tehokasta varastojen hallintaa ja turvallisuutta, erityisesti fyysisiä turvatoimia;

| 34. | kannustaa alueita kehittämään tarvittaessa ja vapaaehtoiselta pohjalta toimia avoimuuden lisäämiseksi pienaseiden ja kevyiden aseiden kaikenlaisen laittoman kaupan ehkäisemiseksi, torjumiseksi ja lopettamiseksi; |
| --- | --- |

34.

kannustaa alueita kehittämään tarvittaessa ja vapaaehtoiselta pohjalta toimia avoimuuden lisäämiseksi pienaseiden ja kevyiden aseiden kaikenlaisen laittoman kaupan ehkäisemiseksi, torjumiseksi ja lopettamiseksi;

| 35. | kehottaa kaikkia EU- ja AKT-valtioita ja asianmukaisia kansainvälisiä ja alueellisia järjestöjä, jotka voivat niin tehdä, harkitsemaan vakavasti avun, myös teknisen ja taloudellisen avun, antamista UNPoA-toimintaohjelman sisältämien toimien täytäntöönpanon tukemiseksi; |
| --- | --- |

35.

kehottaa kaikkia EU- ja AKT-valtioita ja asianmukaisia kansainvälisiä ja alueellisia järjestöjä, jotka voivat niin tehdä, harkitsemaan vakavasti avun, myös teknisen ja taloudellisen avun, antamista UNPoA-toimintaohjelman sisältämien toimien täytäntöönpanon tukemiseksi;

| 36. | kehottaa kaikkia valtioita ja kansainvälisiä ja alueellisia järjestöjä sekä hallitusten että parlamenttien tasolla tekemään yhteistyötä ja kehittämään ja vahvistamaan kumppanuuksia resurssien ja tiedon jakamiseksi pienaseiden ja kevyiden aseiden kaikenlaisesta laittomasta kaupasta; |
| --- | --- |

36.

kehottaa kaikkia valtioita ja kansainvälisiä ja alueellisia järjestöjä sekä hallitusten että parlamenttien tasolla tekemään yhteistyötä ja kehittämään ja vahvistamaan kumppanuuksia resurssien ja tiedon jakamiseksi pienaseiden ja kevyiden aseiden kaikenlaisesta laittomasta kaupasta;

| 37. | kehottaa UNPoA-toimintaohjelman täytäntöönpanon helpottamiseksi kaikkia EU- ja AKT-valtioita ja kansainvälisiä ja alueellisia järjestöjä harkitsemaan vakavasti asianomaisten valtioiden avustamista näiden pyynnöstä valmiuksien kehittämisessä aloilla, kuten asianmukaisen lainsäädännön ja sääntelyn kehittäminen, lainvalvonta, jäljittäminen ja merkintä, varastojen hallinta ja turvallisuus, pienaseiden ja kevyiden aseiden hävittäminen ja tiedon kerääminen ja vaihto, korostaen jäsenvaltioiden vastuuta varmistettaessa kansallisten aloitteiden kestävyys kaikkien UNPoA-toimintaohjelman hankkeiden täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

37.

kehottaa UNPoA-toimintaohjelman täytäntöönpanon helpottamiseksi kaikkia EU- ja AKT-valtioita ja kansainvälisiä ja alueellisia järjestöjä harkitsemaan vakavasti asianomaisten valtioiden avustamista näiden pyynnöstä valmiuksien kehittämisessä aloilla, kuten asianmukaisen lainsäädännön ja sääntelyn kehittäminen, lainvalvonta, jäljittäminen ja merkintä, varastojen hallinta ja turvallisuus, pienaseiden ja kevyiden aseiden hävittäminen ja tiedon kerääminen ja vaihto, korostaen jäsenvaltioiden vastuuta varmistettaessa kansallisten aloitteiden kestävyys kaikkien UNPoA-toimintaohjelman hankkeiden täytäntöönpanossa;

| 38. | kehottaa kaikkia valtioita perustamaan julkisen tietokannan, joka sisältää jäsenvaltioiden ja kansainvälisten, alueellisten ja muiden keskeisten järjestöjen vapaaehtoisesti antamat tiedot asianomaisten maiden tarpeista, UNPoA-toimintaohjelman täytäntöönpanosta saaduista opetuksista ja muista tiedoista, jotka voivat parantaa koordinointia ja auttaa resurssien osoittamisessa oikeisiin kohteisiin; |
| --- | --- |

38.

kehottaa kaikkia valtioita perustamaan julkisen tietokannan, joka sisältää jäsenvaltioiden ja kansainvälisten, alueellisten ja muiden keskeisten järjestöjen vapaaehtoisesti antamat tiedot asianomaisten maiden tarpeista, UNPoA-toimintaohjelman täytäntöönpanosta saaduista opetuksista ja muista tiedoista, jotka voivat parantaa koordinointia ja auttaa resurssien osoittamisessa oikeisiin kohteisiin;

| 39. | muistuttaa OECD:n kehitysapukomitean suuntaviivoista ja muista kehityskumppanien tekemistä toimista virallisen kehitysavun käyttämiseksi UNPoA-toimintaohjelman täytäntöönpanossa; kannustaa kaikkia valtioita, virastoja ja toimielimiä hyödyntämään tätä kehitystä täysimääräisesti; kehottaa tarkistamaan tällaiset suuntaviivat uudelleen, jotta virallisen kehitysavun käyttöä tehostettaisiin UNPoA-toimintaohjelman täytäntöönpanon tukemiseksi ja pienaseiden ja kevyiden aseiden leviämisen ja laittoman käytön kielteisten vaikutusten torjumiseksi; |
| --- | --- |

39.

muistuttaa OECD:n kehitysapukomitean suuntaviivoista ja muista kehityskumppanien tekemistä toimista virallisen kehitysavun käyttämiseksi UNPoA-toimintaohjelman täytäntöönpanossa; kannustaa kaikkia valtioita, virastoja ja toimielimiä hyödyntämään tätä kehitystä täysimääräisesti; kehottaa tarkistamaan tällaiset suuntaviivat uudelleen, jotta virallisen kehitysavun käyttöä tehostettaisiin UNPoA-toimintaohjelman täytäntöönpanon tukemiseksi ja pienaseiden ja kevyiden aseiden leviämisen ja laittoman käytön kielteisten vaikutusten torjumiseksi;

| 40. | kehottaa YK:n pääsihteeristöä osoittamaan johtajuutta ja koordinoimaan UNPoA-toimintaohjelman täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

40.

kehottaa YK:n pääsihteeristöä osoittamaan johtajuutta ja koordinoimaan UNPoA-toimintaohjelman täytäntöönpanoa;

| 41. | kehottaa AKT-EU-neuvostoa antamaan panoksensa EU:n ja AKT-maiden yhteistyön vahvistamiseen UNPoA-toimintaohjelman täytäntöönpanossa ja pitämään tarpeita ja kumppanuutta käsitteleviä alueellisia konferensseja kahden vuoden välein täytäntöönpanon arvioimiseksi kullakin alueella, samoin kuin Afrikan tarpeita ja kumppanuuksia käsitelleessä konferenssissa vuonna 2002; |
| --- | --- |

41.

kehottaa AKT-EU-neuvostoa antamaan panoksensa EU:n ja AKT-maiden yhteistyön vahvistamiseen UNPoA-toimintaohjelman täytäntöönpanossa ja pitämään tarpeita ja kumppanuutta käsitteleviä alueellisia konferensseja kahden vuoden välein täytäntöönpanon arvioimiseksi kullakin alueella, samoin kuin Afrikan tarpeita ja kumppanuuksia käsitelleessä konferenssissa vuonna 2002;

| 42. | kehottaa sisällyttämään pienaseita ja kevyitä aseita koskevat asiat asianmukaisiin EU:n ja AKT-maiden prosesseihin ja asiakirjoihin, erityisesti kaikkeen rauhaa ja turvallisuutta koskevaan politiikkaan ja kaikkiin toimiin niiden toisiaan vastaavissa alueellisissa ja kansallisissa elimissä, sillä sitä tarvitaan turvallisuusalan uudistuksessa sekä aseistariisunta-, demobilisaatio- ja kotouttamisprosessissa; |
| --- | --- |

42.

kehottaa sisällyttämään pienaseita ja kevyitä aseita koskevat asiat asianmukaisiin EU:n ja AKT-maiden prosesseihin ja asiakirjoihin, erityisesti kaikkeen rauhaa ja turvallisuutta koskevaan politiikkaan ja kaikkiin toimiin niiden toisiaan vastaavissa alueellisissa ja kansallisissa elimissä, sillä sitä tarvitaan turvallisuusalan uudistuksessa sekä aseistariisunta-, demobilisaatio- ja kotouttamisprosessissa;

| 43. | kehottaa asettamaan etusijalle hyvää hallintotapaa koskevat parlamentaariset toimet ja työn keskeisinä tekijöinä kaikissa strategioissa pienaseiden ja kevyiden aseiden ja alueellisten selkkausten torjumiseksi; |
| --- | --- |

43.

kehottaa asettamaan etusijalle hyvää hallintotapaa koskevat parlamentaariset toimet ja työn keskeisinä tekijöinä kaikissa strategioissa pienaseiden ja kevyiden aseiden ja alueellisten selkkausten torjumiseksi;

| 44. | pyytää EU:n ja AKT:n jäsenvaltioita, komission lähetystöjä ja Euroopan unionin ja Afrikan unionin puheenjohtajia puolustamaan tässä päätöslauselmassa esitettyjä periaatteita ja suosituksia; |
| --- | --- |

44.

pyytää EU:n ja AKT:n jäsenvaltioita, komission lähetystöjä ja Euroopan unionin ja Afrikan unionin puheenjohtajia puolustamaan tässä päätöslauselmassa esitettyjä periaatteita ja suosituksia;

| 45. | kehottaa tässä yhteydessä komissiota ja neuvostoa päättämään oikeusasiansa kevyiden aseiden ohjelmia koskevasta toimivallasta ja hakemaan — jolleivät onnistu ratkaisemaan asiaa keskenään — Euroopan parlamentin sitovaa sovittelua; |
| --- | --- |

45.

kehottaa tässä yhteydessä komissiota ja neuvostoa päättämään oikeusasiansa kevyiden aseiden ohjelmia koskevasta toimivallasta ja hakemaan — jolleivät onnistu ratkaisemaan asiaa keskenään — Euroopan parlamentin sitovaa sovittelua;

| 46. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön vuonna 2003 annetussa aseiden välitystä koskevassa neuvoston yhteisessä kannassa annetut sitoumukset; kehottaa julkaisemaan strategiaan kahden vuoden välein tehtävän tarkistuksen ja sisällyttämään siihen luettelon niistä jäsenvaltioista, jotka eivät ole panneet täytäntöön sitoumuksiaan tällä alalla; |
| --- | --- |

46.

kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön vuonna 2003 annetussa aseiden välitystä koskevassa neuvoston yhteisessä kannassa annetut sitoumukset; kehottaa julkaisemaan strategiaan kahden vuoden välein tehtävän tarkistuksen ja sisällyttämään siihen luettelon niistä jäsenvaltioista, jotka eivät ole panneet täytäntöön sitoumuksiaan tällä alalla;

| 47. | kehottaa tekemään EU:n vuonna 1998 antamista aseidenvientiä koskevista menettelysäännöistä oikeudellisesti sitovia; kehottaa EU:ta tiedottamaan AKT-kumppaneille menettelysääntöjä koskevista vuosikertomuksista ja niiden täytäntöönpanossa saavutetusta edistyksestä; |
| --- | --- |

47.

kehottaa tekemään EU:n vuonna 1998 antamista aseidenvientiä koskevista menettelysäännöistä oikeudellisesti sitovia; kehottaa EU:ta tiedottamaan AKT-kumppaneille menettelysääntöjä koskevista vuosikertomuksista ja niiden täytäntöönpanossa saavutetusta edistyksestä;

| 48. | kehottaa erityisesti neuvostoa ja komissiota antamaan asianmukaiset määrärahat pienaseita ja kevyitä aseita koskeville toimille asetuksilla, joilla perustetaan liittymistä valmisteleva tukiväline, eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline sekä kehitysyhteistyön rahoitusväline; |
| --- | --- |

48.

kehottaa erityisesti neuvostoa ja komissiota antamaan asianmukaiset määrärahat pienaseita ja kevyitä aseita koskeville toimille asetuksilla, joilla perustetaan liittymistä valmisteleva tukiväline, eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline sekä kehitysyhteistyön rahoitusväline;

| 49. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita tutkimaan vientiluottolaitostensa myöntämien luottojen erittäin ongelmallista vaikutusta rauhaan, turvallisuuteen ja kehitykseen kolmansissa maissa ja pyytää kaikkia jäsenvaltioita antamaan yksityiskohtaiset tiedot aseidenvientiin annetuista luotoista, jotka joidenkin arvioiden mukaan muodostavat noin 20 prosenttia kaikista myönnetyistä vientiluotoista ja joissain jäsenvaltioissa jopa 50 prosenttia tai enemmän, ja pyytää jäsenvaltioita erityisesti sitoutumaan pidättymään myöntämästä luottoja aseidenvientiin tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

49.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita tutkimaan vientiluottolaitostensa myöntämien luottojen erittäin ongelmallista vaikutusta rauhaan, turvallisuuteen ja kehitykseen kolmansissa maissa ja pyytää kaikkia jäsenvaltioita antamaan yksityiskohtaiset tiedot aseidenvientiin annetuista luotoista, jotka joidenkin arvioiden mukaan muodostavat noin 20 prosenttia kaikista myönnetyistä vientiluotoista ja joissain jäsenvaltioissa jopa 50 prosenttia tai enemmän, ja pyytää jäsenvaltioita erityisesti sitoutumaan pidättymään myöntämästä luottoja aseidenvientiin tulevaisuudessa;

| 50. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-neuvostolle, Euroopan komissiolle, jäsenvaltioiden parlamenteille, YK:n pääsihteerille, pienaseita ja kevyitä aseita käsittelevälle parlamentaariselle foorumille, parlamenttien välisen liiton yleiskokoukselle, Yhdysvaltain kongressille ja panafrikkalaiselle parlamentille. |
| --- | --- |

50.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-neuvostolle, Euroopan komissiolle, jäsenvaltioiden parlamenteille, YK:n pääsihteerille, pienaseita ja kevyitä aseita käsittelevälle parlamentaariselle foorumille, parlamenttien välisen liiton yleiskokoukselle, Yhdysvaltain kongressille ja panafrikkalaiselle parlamentille.

---

(1)  AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous antoi päätöslauselman 23. marraskuuta 2006 Bridgetownissa (Barbados).

(2)  A/60/463 (L 55) päätös, 8. joulukuuta 2005.

(3)  Pöytäkirja, joka tunnetaan YK:n ampuma-asepöytäkirjana, hyväksyttiin toukokuussa 2001 yleiskokouksen päätöslauselmalla 55/255.

(4)  EYVL C 343, 5.12.2001, s. 311.

(5)  EYVL C 140 E, 13.6.2002, s. 587.

(6)  EUVL C 69 E, 19.3.2004, s. 136.

(7)  EUVL C 117 E, 18.5.2006, s. 230.

(8)  EUVL C 280 E, 18.11.2006, s. 443.

(9)  EUVL C 293 E, 2.12.2006, s. 316.

(10)  Neuvoston hyväksymä 26. kesäkuuta 1997.

(11)  EYVL L 191, 19.7.2002, s. 1.

(12)  EUVL L 156, 25.6.2003, s. 79.

(13)  Euroopan unionin neuvosto 5319/06, 13. tammikuuta 2006.

(14)  Euroopan unionin neuvosto, 2678. neuvoston kokous, Luxemburg, 3. lokakuuta 2005.

(15)  EUVL C 307, 15.12.2006.

(16)  Lainvalvontaviranomaisten menettelysäännöt, jotka on hyväksytty 17. joulukuuta 1979 annetulla yleiskokouksen päätöslauselmalla 34/169.

(17)  Lainvalvontaviranomaisten voimankäyttöä ja ampuma-aseiden käyttöä koskevat perusperiaatteet, jotka YK:n kahdeksas rikosten torjuntaa ja rikollisten kohtelua käsittelevä kokous on hyväksynyt Havannassa Kuubassa 27. elokuuta-7. syyskuuta 1990.

PÄÄTÖSLAUSELMA
   (1)

vesikysymyksistä kehitysmaissa

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Bridgetownissa (Barbados) 20.-23. marraskuuta 2006, |
| --- | --- |

—

kokoontui Bridgetownissa (Barbados) 20.-23. marraskuuta 2006,

| — | ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 177, 178, 179, 180, 181 ja 181 a artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 177, 178, 179, 180, 181 ja 181 a artiklan,

| — | ottaa huomioon Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen ja erityisesti sen 32 artiklan, jossa tunnustetaan tarve parantaa AKT-valtioiden luonnonvarojen ja etenkin energiavarojen käyttöä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen ja erityisesti sen 32 artiklan, jossa tunnustetaan tarve parantaa AKT-valtioiden luonnonvarojen ja etenkin energiavarojen käyttöä,

| — | ottaa huomioon neljännen Meksikossa 16.-22. maaliskuuta 2006 pidetyn maailman vesifoorumin tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neljännen Meksikossa 16.-22. maaliskuuta 2006 pidetyn maailman vesifoorumin tulokset,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristö- ja kehityskonferenssissa Rio de Janeirossa vuonna 1992 hyväksytyn Agenda 21:n ja etenkin sen luvun 18, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristö- ja kehityskonferenssissa Rio de Janeirossa vuonna 1992 hyväksytyn Agenda 21:n ja etenkin sen luvun 18,

| — | ottaa huomioon YK:n vuosituhannen julistuksen ja vuosituhannen kehitystavoitteet sekä YK:n vuosituhathankkeen vesihuollon ja jätevesihuollon kysymyksiä käsittelevän ryhmän ”terveys, ihmisarvo ja kehitys — kuinka ne saavutetaan? ”-nimisen loppuraportin (2005), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n vuosituhannen julistuksen ja vuosituhannen kehitystavoitteet sekä YK:n vuosituhathankkeen vesihuollon ja jätevesihuollon kysymyksiä käsittelevän ryhmän ”terveys, ihmisarvo ja kehitys — kuinka ne saavutetaan? ”-nimisen loppuraportin (2005),

| — | ottaa huomioon Johannesburgissa 26. elokuuta-4. syyskuuta 2002 järjestetyssä kestävän kehityksen huippukokouksessa hyväksytyn poliittisen julistuksen, jossa YK:n vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseksi määritellään ensisijaiset toimet viidellä keskeisellä alalla, joita ovat: vesihuolto ja jätevedenpuhdistus, energia, terveys, maatalous ja luonnon monimuotoisuus, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Johannesburgissa 26. elokuuta-4. syyskuuta 2002 järjestetyssä kestävän kehityksen huippukokouksessa hyväksytyn poliittisen julistuksen, jossa YK:n vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseksi määritellään ensisijaiset toimet viidellä keskeisellä alalla, joita ovat: vesihuolto ja jätevedenpuhdistus, energia, terveys, maatalous ja luonnon monimuotoisuus,

| — | ottaa huomioon Kööpenhaminassa pidetyn sosiaalisen kehityksen huippukokouksen (1995) julistuksen puhtaan veden saannista ja jäteveden puhdistuksesta köyhyyden vähentämiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kööpenhaminassa pidetyn sosiaalisen kehityksen huippukokouksen (1995) julistuksen puhtaan veden saannista ja jäteveden puhdistuksesta köyhyyden vähentämiseksi,

| — | ottaa huomioon makeaa vettä käsitelleen Bonnin kansainvälisen konferenssin (2001), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon makeaa vettä käsitelleen Bonnin kansainvälisen konferenssin (2001),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien Mar del Platassa järjestetyn (1977) vesikysymyksiä käsittelevän konferenssin sekä vesivarojen arviointia ja käyttöä koskevan toimintaohjelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien Mar del Platassa järjestetyn (1977) vesikysymyksiä käsittelevän konferenssin sekä vesivarojen arviointia ja käyttöä koskevan toimintaohjelman,

| — | ottaa huomioon New Delhissä pidetyn (1990) maailmanlaajuisen kuulemisen, joka käsitteli puhtaan veden jakelua ja asianmukaisten välineiden käyttöönottamista jätteiden poistoon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon New Delhissä pidetyn (1990) maailmanlaajuisen kuulemisen, joka käsitteli puhtaan veden jakelua ja asianmukaisten välineiden käyttöönottamista jätteiden poistoon,

| — | ottaa huomioon Afrikan yhtenäisyysjärjestön 37. huippukokouksessa hyväksytyn puiteasiakirjan, jonka mukaan NEPADin (uusi kumppanuus Afrikan kehittämiseksi) kymmenestä tavoitteesta yhdeksäs on infrastruktuurien parantaminen, tieto- ja viestintätekniikan (TVT), energian, kuljetusten, vesihuollon ja puhtaanapidon infrastruktuurit mukaan luettuina, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan yhtenäisyysjärjestön 37. huippukokouksessa hyväksytyn puiteasiakirjan, jonka mukaan NEPADin (uusi kumppanuus Afrikan kehittämiseksi) kymmenestä tavoitteesta yhdeksäs on infrastruktuurien parantaminen, tieto- ja viestintätekniikan (TVT), energian, kuljetusten, vesihuollon ja puhtaanapidon infrastruktuurit mukaan luettuina,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 4. syyskuuta 2003 antaman päätöslauselman Vesihuolto kehitysmaissa ja EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan painopisteet (P5_TA(2003)0377), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 4. syyskuuta 2003 antaman päätöslauselman Vesihuolto kehitysmaissa ja EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan painopisteet (P5_TA(2003)0377),

| — | ottaa huomioon Johannesburgin kestävän kehityksen huippukokouksessa vuonna 2002 käynnistetyn EU:n vesialoitteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Johannesburgin kestävän kehityksen huippukokouksessa vuonna 2002 käynnistetyn EU:n vesialoitteen,

| — | ottaa huomioon vuonna 2004 käynnistetyn vesialan AKT-EU:n välineen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2004 käynnistetyn vesialan AKT-EU:n välineen,

| — | ottaa huomioon Kiotossa maaliskuussa 2003 järjestetyssä kolmannessa Maailman vesifoorumissa esitetyn vesihuollon rahoitusta koskevan raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kiotossa maaliskuussa 2003 järjestetyssä kolmannessa Maailman vesifoorumissa esitetyn vesihuollon rahoitusta koskevan raportin,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien 9. maaliskuuta 2006 esitetyn ”vesi, jaettu vastuu ”-nimisen raportin vesivarojen kehittämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien 9. maaliskuuta 2006 esitetyn ”vesi, jaettu vastuu ”-nimisen raportin vesivarojen kehittämisestä,

| — | ottaa huomioon sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU 3916/lopullinen), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU 3916/lopullinen),

| A. | ottaa huomioon arviot siitä, että 1,1 miljardilla ihmisellä ei ole riittävästi puhdasta juomavettä saatavillaan ja 2,6 miljardilla ihmisellä ei ole asianmukaista viemäröintiä (WHO/UNICEF JMP 2004) (2), |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon arviot siitä, että 1,1 miljardilla ihmisellä ei ole riittävästi puhdasta juomavettä saatavillaan ja 2,6 miljardilla ihmisellä ei ole asianmukaista viemäröintiä (WHO/UNICEF JMP 2004) (2),

| B. | ottaa huomioon, että vuonna 2015 väestönkasvun seurauksena 1,1 miljardilla ihmisellä ei ole puhdasta juomavettä saatavillaan ja 2,6 miljardilla ihmisellä ei ole asianmukaista viemäröintiä, ja tästä väestöstä afrikkalaisia on mainitsemisjärjestyksessä 400 ja 410 miljoonaa; ottaa huomioon, että puhtaan juomaveden tarve vain kasvaa, sillä vuoteen 2050 mennessä maapallon väestö on yli 9 miljardia henkeä, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vuonna 2015 väestönkasvun seurauksena 1,1 miljardilla ihmisellä ei ole puhdasta juomavettä saatavillaan ja 2,6 miljardilla ihmisellä ei ole asianmukaista viemäröintiä, ja tästä väestöstä afrikkalaisia on mainitsemisjärjestyksessä 400 ja 410 miljoonaa; ottaa huomioon, että puhtaan juomaveden tarve vain kasvaa, sillä vuoteen 2050 mennessä maapallon väestö on yli 9 miljardia henkeä,

| C. | katsoo, että veden merkitys yhteiskunnallisen ja taloudellisen kehityksen kannalta on sanomattakin selvä, sillä vesi on tärkeässä osassa tuotannossa, sillä on ratkaiseva merkitys maataloudessa, kalastuksessa, terveydenhuollossa, teollisuudessa, ekosysteemien ja luonnon monimuotoisuuden suojelussa sekä kaikissa ihmisen hyvinvointiin tähtäävissä kulutuksen muodoissa, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että veden merkitys yhteiskunnallisen ja taloudellisen kehityksen kannalta on sanomattakin selvä, sillä vesi on tärkeässä osassa tuotannossa, sillä on ratkaiseva merkitys maataloudessa, kalastuksessa, terveydenhuollossa, teollisuudessa, ekosysteemien ja luonnon monimuotoisuuden suojelussa sekä kaikissa ihmisen hyvinvointiin tähtäävissä kulutuksen muodoissa,

| D. | ottaa huomioon, että puhtaan juomaveden saanti on eräs ihmisen perusoikeuksista, joka on vahvistettu yhteiskunnallisia, taloudellisia ja kulttuuriin liittyviä oikeuksia koskevissa kansainvälisissä sopimuksissa; katsoo, että vesi on välttämätöntä elämän ja hyvinvoinnin kannalta, eikä sitä voida pitää pelkkänä kauppatavarana, vaan se on myös sosiaalinen hyödyke, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että puhtaan juomaveden saanti on eräs ihmisen perusoikeuksista, joka on vahvistettu yhteiskunnallisia, taloudellisia ja kulttuuriin liittyviä oikeuksia koskevissa kansainvälisissä sopimuksissa; katsoo, että vesi on välttämätöntä elämän ja hyvinvoinnin kannalta, eikä sitä voida pitää pelkkänä kauppatavarana, vaan se on myös sosiaalinen hyödyke,

| E. | ottaa huomioon, että vesihuolto ja jätevedenpuhdistus ovat vuosituhannenkehitystavoitteiden keskeisiä kysymyksiä, jotka liittyvät useaan eri alaan ja että niiden asianmukainen ratkaiseminen on keskeistä vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseksi, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vesihuolto ja jätevedenpuhdistus ovat vuosituhannenkehitystavoitteiden keskeisiä kysymyksiä, jotka liittyvät useaan eri alaan ja että niiden asianmukainen ratkaiseminen on keskeistä vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseksi,

| F. | katsoo, että missään köyhyyden vähentämistä koskevassa strategiassa ei voida sivuuttaa väestön välttämätöntä veden tarvetta tai tarvetta taata tämän oleellisen luonnonvaran oikeudenmukainen ja kestävä hoito koko yhteiskunnan etujen mukaisesti, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että missään köyhyyden vähentämistä koskevassa strategiassa ei voida sivuuttaa väestön välttämätöntä veden tarvetta tai tarvetta taata tämän oleellisen luonnonvaran oikeudenmukainen ja kestävä hoito koko yhteiskunnan etujen mukaisesti,

| G. | katsoo, että ekologisesti kestävän jätevesihuollon edistäminen takaa puhtaan veden saannin sekä mahdollistaa maatalousmaan tuottavuuden elintarviketuotantoa varten; ottaa huomioon, että vuosituhannen kehitystavoitteissa vesi tunnustetaan ratkaisevan tärkeäksi ympäristöä koskevan tavoitteen kannalta, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että ekologisesti kestävän jätevesihuollon edistäminen takaa puhtaan veden saannin sekä mahdollistaa maatalousmaan tuottavuuden elintarviketuotantoa varten; ottaa huomioon, että vuosituhannen kehitystavoitteissa vesi tunnustetaan ratkaisevan tärkeäksi ympäristöä koskevan tavoitteen kannalta,

| H. | ottaa huomioon, että useat sairaudet johtuvat puhtaan juomaveden riittämättömästä saannista ja jäteveden puhdistuksen puutteellisuudesta; ottaa huomioon, että puutteelliseen hygieniaan liittyvät infektiot ja väestöön kohdistuvat terveysriskit ovat yleisiä Afrikassa ja että ne johtuvat pääosin vesilähteiden saastumisesta, veden kestämättömästä käytöstä tai eräistä epähygieenisistä toimintatavoista, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että useat sairaudet johtuvat puhtaan juomaveden riittämättömästä saannista ja jäteveden puhdistuksen puutteellisuudesta; ottaa huomioon, että puutteelliseen hygieniaan liittyvät infektiot ja väestöön kohdistuvat terveysriskit ovat yleisiä Afrikassa ja että ne johtuvat pääosin vesilähteiden saastumisesta, veden kestämättömästä käytöstä tai eräistä epähygieenisistä toimintatavoista,

| I. | ottaa huomioon, että maailman vesivarat ovat jakautuneet epätasaisesti: maailman makeasta vedestä 60 prosenttia on yhdeksän maan alueella (Brasilia, Venäjän federaatio, Kanada, Indonesia, Kiina, Kolumbia, Yhdysvallat, Peru ja Intia), makean veden puutteesta kärsivät etenkin saaret, pienet maat ja kuivuudesta kärsivät maat (esimerkiksi Israel, Libya, Kap Verde, Djibouti, Kuwait), |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että maailman vesivarat ovat jakautuneet epätasaisesti: maailman makeasta vedestä 60 prosenttia on yhdeksän maan alueella (Brasilia, Venäjän federaatio, Kanada, Indonesia, Kiina, Kolumbia, Yhdysvallat, Peru ja Intia), makean veden puutteesta kärsivät etenkin saaret, pienet maat ja kuivuudesta kärsivät maat (esimerkiksi Israel, Libya, Kap Verde, Djibouti, Kuwait),

| J. | ottaa huomioon, että kolme neljästä maasta, jotka ovat usein poliittisesti, kulttuurisesti ja taloudellisesti erilaisia, ovat samojen kansainvälisten jokien varrella ja että mikäli veden järkevästä ja oikeudenmukaisesti jakamisesta ei päästä sopuun, vedestä, elämän lähteestä, tulee mahdollinen levottomuuksien ja kiistojen lähde, ja nämä erimielisyydet voivat kärjistyä selkkauksiksi, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että kolme neljästä maasta, jotka ovat usein poliittisesti, kulttuurisesti ja taloudellisesti erilaisia, ovat samojen kansainvälisten jokien varrella ja että mikäli veden järkevästä ja oikeudenmukaisesti jakamisesta ei päästä sopuun, vedestä, elämän lähteestä, tulee mahdollinen levottomuuksien ja kiistojen lähde, ja nämä erimielisyydet voivat kärjistyä selkkauksiksi,

| K. | ottaa huomioon, että Afrikan ja Aasian maissa veden saanti riippuu lukuisista kausivaihteluista sekä kuivuus- ja tulvajaksoista ja että eräiden rannikko- ja saarivaltioiden ongelmana on, että suolainen vesi täyttää makeat pohjavesivarastot, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Afrikan ja Aasian maissa veden saanti riippuu lukuisista kausivaihteluista sekä kuivuus- ja tulvajaksoista ja että eräiden rannikko- ja saarivaltioiden ongelmana on, että suolainen vesi täyttää makeat pohjavesivarastot,

| L. | ottaa huomioon, että kuivuus johtuu usein maaperän huonosta käytöstä, liiallisesta laiduntamisesta, metsien hävittämisestä ja kestämättömistä suurista keinokasteluhankkeista, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että kuivuus johtuu usein maaperän huonosta käytöstä, liiallisesta laiduntamisesta, metsien hävittämisestä ja kestämättömistä suurista keinokasteluhankkeista,

| M. | katsoo, että parhaillaan käynnissä olevat väestönkasvua, kaupungistumista, ilmastonmuutosta, ympäristöä ja talouden rakennetta koskevat kehitykset asettavat suuria haasteita vesihuollolle kehitysmaissa, etenkin Sahelin alueella sijaitsevissa valtioissa, |
| --- | --- |

M.

katsoo, että parhaillaan käynnissä olevat väestönkasvua, kaupungistumista, ilmastonmuutosta, ympäristöä ja talouden rakennetta koskevat kehitykset asettavat suuria haasteita vesihuollolle kehitysmaissa, etenkin Sahelin alueella sijaitsevissa valtioissa,

| N. | ottaa huomioon, että tuottavuuteen keskittyvä tehomaatalous kuluttaa keinokasteluun noin 70 prosenttia makeasta vedestä, ja tästä hukkaprosentti on 40; katsoo, että parantamalla kaikkien ruokatarpeiden kattamiseksi riittämättömien sateiden kompensoimiseksi tarvittavia peltojen kastelutekniikoita voitaisiin säästää huomattavia määriä vettä ja lisätä maataloustuotantoa, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että tuottavuuteen keskittyvä tehomaatalous kuluttaa keinokasteluun noin 70 prosenttia makeasta vedestä, ja tästä hukkaprosentti on 40; katsoo, että parantamalla kaikkien ruokatarpeiden kattamiseksi riittämättömien sateiden kompensoimiseksi tarvittavia peltojen kastelutekniikoita voitaisiin säästää huomattavia määriä vettä ja lisätä maataloustuotantoa,

| O. | ottaa huomioon, että aliravitun väestön puolittamista koskevan vuosituhannen kehitystavoitteen saavuttamiseksi ravintoon käytettävän vesimäärän on lisäännyttävä 50 prosentilla seuraavan kymmenen vuoden aikana, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että aliravitun väestön puolittamista koskevan vuosituhannen kehitystavoitteen saavuttamiseksi ravintoon käytettävän vesimäärän on lisäännyttävä 50 prosentilla seuraavan kymmenen vuoden aikana,

| P. | ottaa huomioon, että useilla Afrikan maaseutualueilla väestöllä ei ole kaivoja, puhdasta juomavesilähdettä tai sadevesisäiliöitä, eikä asunnoista ei ole yhteyttä talousvesiverkkoon, |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että useilla Afrikan maaseutualueilla väestöllä ei ole kaivoja, puhdasta juomavesilähdettä tai sadevesisäiliöitä, eikä asunnoista ei ole yhteyttä talousvesiverkkoon,

| Q. | katsoo, että asianmukaisen jätevesihuollon tekniikoiden kehittäminen ja edistäminen, strategioiden toteuttaminen paikallisten rahoitusvarojen käyttämiseksi ja EU:n osallistuminen mahdollistavat sen, että paikallisella tasolla kestävää jätevesihuoltoa voidaan tehostaa seuraavan vuosikymmenen aikana, |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että asianmukaisen jätevesihuollon tekniikoiden kehittäminen ja edistäminen, strategioiden toteuttaminen paikallisten rahoitusvarojen käyttämiseksi ja EU:n osallistuminen mahdollistavat sen, että paikallisella tasolla kestävää jätevesihuoltoa voidaan tehostaa seuraavan vuosikymmenen aikana,

| R. | katsoo, että rahoitusvarojen riittämättömyys infrastruktuurien nykyaikaistamiseen sekä nykyisten laitteistojen ylläpitämiseen ja huoltamiseen johtaa väistämättä vesipalvelujen huononemiseen ja siihen, että köyhä väestö etenkin esikaupunkialueilla ei pääse niistä osalliseksi niiden kalleuden vuoksi, |
| --- | --- |

R.

katsoo, että rahoitusvarojen riittämättömyys infrastruktuurien nykyaikaistamiseen sekä nykyisten laitteistojen ylläpitämiseen ja huoltamiseen johtaa väistämättä vesipalvelujen huononemiseen ja siihen, että köyhä väestö etenkin esikaupunkialueilla ei pääse niistä osalliseksi niiden kalleuden vuoksi,

| S. | katsoo, että järkevä vesihuolto edellyttää paikallisen väestön osallistumista — huomioon olisi otettava erityisesti naisten merkittävä asema vesihuollossa — kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla, ja myös asianmukaista hinnoittelua, jotta voidaan varmistaa kaikille veden saatavuus perustarpeiden täyttämiseksi ja taata veden käytön tehokkuus vastuullistamalla käyttäjiä, |
| --- | --- |

S.

katsoo, että järkevä vesihuolto edellyttää paikallisen väestön osallistumista — huomioon olisi otettava erityisesti naisten merkittävä asema vesihuollossa — kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla, ja myös asianmukaista hinnoittelua, jotta voidaan varmistaa kaikille veden saatavuus perustarpeiden täyttämiseksi ja taata veden käytön tehokkuus vastuullistamalla käyttäjiä,

| T. | ottaa huomioon, että kehitysmaissa hallitukset eivät kykene asettamaan veden hintaa siten, että se vastaisi vedenjakelun kuluja, |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että kehitysmaissa hallitukset eivät kykene asettamaan veden hintaa siten, että se vastaisi vedenjakelun kuluja,

| U. | katsoo, että teknisten ja rahoitusta koskevien välineiden sekä henkilöstön riittämättömyys on syynä vesivarojen ja vesipalvelujen huonoon hoitoon, |
| --- | --- |

U.

katsoo, että teknisten ja rahoitusta koskevien välineiden sekä henkilöstön riittämättömyys on syynä vesivarojen ja vesipalvelujen huonoon hoitoon,

| V. | katsoo, että vesivarojen hoidon yksityistämiseen tähtäävät politiikat ja julkisten palvelujen vapauttaminen ovat syventäneet eteläisten maiden ulkomaanvelkaantumisprosessia ja että näiden maiden käytettävissä olevat varat menevät velan takaisinmaksuun kestävän kehityksen, puhtaan juomaveden saatavuuden, koulutuksen, terveydenhuollon, asumisen ja energian takaamisen sijasta, |
| --- | --- |

V.

katsoo, että vesivarojen hoidon yksityistämiseen tähtäävät politiikat ja julkisten palvelujen vapauttaminen ovat syventäneet eteläisten maiden ulkomaanvelkaantumisprosessia ja että näiden maiden käytettävissä olevat varat menevät velan takaisinmaksuun kestävän kehityksen, puhtaan juomaveden saatavuuden, koulutuksen, terveydenhuollon, asumisen ja energian takaamisen sijasta,

| W. | ottaa huomioon, että yksityisen sektorin osallistuminen vesi- ja jätevesihuoltoon on edelleen vähäistä kehitysmaissa, |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että yksityisen sektorin osallistuminen vesi- ja jätevesihuoltoon on edelleen vähäistä kehitysmaissa,

| X. | ottaa huomioon, että yksityisen sektorin osallistuminen vesipalveluihin on edelleen kiistanalaista, koska yleinen, syrjimätön vedenkäyttö pitäisi katsoa oikeudeksi; katsoo kuitenkin, että yksityisen sektorin osallistuminen voi joissakin tapauksissa antaa taloudellisen ja hallinnollisen panoksen vesipalveluille ja tuottaa uusia tekniikoita ja taitoja, |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että yksityisen sektorin osallistuminen vesipalveluihin on edelleen kiistanalaista, koska yleinen, syrjimätön vedenkäyttö pitäisi katsoa oikeudeksi; katsoo kuitenkin, että yksityisen sektorin osallistuminen voi joissakin tapauksissa antaa taloudellisen ja hallinnollisen panoksen vesipalveluille ja tuottaa uusia tekniikoita ja taitoja,

| Y. | katsoo, että suurimmassa osassa kehitysmaita vesi- ja hygieniakysymyksiin ja jäteveden huoltoon todella halutaan kiinnittää huomiota kansallisissa kehityspolitiikoissa ja strategioissa (hajauttaminen, köyhyyden torjuminen, vesivarojen integroitu hoito ...) ja että niissä on käynnistetty aloitteita vesihuollon ja jätevesihuollon rahoittamiseksi (EU, NEPAD, Afrikan kehityspankki (AfDB), AMCOW, jne.), |
| --- | --- |

Y.

katsoo, että suurimmassa osassa kehitysmaita vesi- ja hygieniakysymyksiin ja jäteveden huoltoon todella halutaan kiinnittää huomiota kansallisissa kehityspolitiikoissa ja strategioissa (hajauttaminen, köyhyyden torjuminen, vesivarojen integroitu hoito ...) ja että niissä on käynnistetty aloitteita vesihuollon ja jätevesihuollon rahoittamiseksi (EU, NEPAD, Afrikan kehityspankki (AfDB), AMCOW, jne.),

| Z. | ottaa huomioon, että vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseksi aloitteita on käynnistetty EU:n tasolla, eritoten vesialan AKT-EU-väline, jolla rahoitusvajetta koskevan kysymyksen aktiivisella käsittelyllä pyritään parantamaan AKT-maiden heikoimmassa asemassa olevien väestöjen juomaveden ja jätevesihuollon saatavuutta, |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseksi aloitteita on käynnistetty EU:n tasolla, eritoten vesialan AKT-EU-väline, jolla rahoitusvajetta koskevan kysymyksen aktiivisella käsittelyllä pyritään parantamaan AKT-maiden heikoimmassa asemassa olevien väestöjen juomaveden ja jätevesihuollon saatavuutta,

| AA. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot tukevat vuosittain 1,4 miljardilla eurolla vesihuoltoa ja jätevedenpuhdistusta, mikä tekee siitä tämän sektorin suurimman avunantajan maailmassa, ja että tätä rahoitusta on käytettävä vahvistamaan julkista sektoria, jonka on varmistettava veden saanti, |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot tukevat vuosittain 1,4 miljardilla eurolla vesihuoltoa ja jätevedenpuhdistusta, mikä tekee siitä tämän sektorin suurimman avunantajan maailmassa, ja että tätä rahoitusta on käytettävä vahvistamaan julkista sektoria, jonka on varmistettava veden saanti,

| AB. | ottaa huomioon, että EU:n vesialoitteella pyritään strategisten alueellisten kumppanuuksien avulla, joissa mukana ovat kaikki asianomaiset toimijat, eli hallitukset, kansalaisyhteiskunta, paikalliset viranomaiset ja yksityinen sektori, kasvattamaan kansainvälistä toimintaa juomavettä ja jätevesihuoltoa koskevien vuosituhannen kehitystavoitteiden ja Johannesburgin kestävän kehityksen huippukokouksen tavoitteiden saavuttamiseksi, |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että EU:n vesialoitteella pyritään strategisten alueellisten kumppanuuksien avulla, joissa mukana ovat kaikki asianomaiset toimijat, eli hallitukset, kansalaisyhteiskunta, paikalliset viranomaiset ja yksityinen sektori, kasvattamaan kansainvälistä toimintaa juomavettä ja jätevesihuoltoa koskevien vuosituhannen kehitystavoitteiden ja Johannesburgin kestävän kehityksen huippukokouksen tavoitteiden saavuttamiseksi,

| 1. | korostaa jälleen, että juomaveden saanti ilman syrjintää on kaikkien perusoikeus ja katsoo, että kehitysyhteistyöpolitiikoissa ja -strategioissa sekä köyhyyden vähentämisessä olisi otettava huomioon etenkin kaikista heikoimmassa asemassa olevien väestöjen välttämätön veden tarve sekä tarve taata vesivarojen oikeudenmukainen ja kestävä hoito koko yhteiskunnan etujen mukaisesti; |
| --- | --- |

1.

korostaa jälleen, että juomaveden saanti ilman syrjintää on kaikkien perusoikeus ja katsoo, että kehitysyhteistyöpolitiikoissa ja -strategioissa sekä köyhyyden vähentämisessä olisi otettava huomioon etenkin kaikista heikoimmassa asemassa olevien väestöjen välttämätön veden tarve sekä tarve taata vesivarojen oikeudenmukainen ja kestävä hoito koko yhteiskunnan etujen mukaisesti;

| 2. | kehottaa AKT-maita käynnistämään maataloutta koskevia strategioita ja maatalouspolitiikkaa, jotka suosivat huomattavia määriä vettä säästäviä kastelutekniikoita, sekä nostamaan ensisijaiseksi vesihuollon, jonka avulla ne voivat saada aikaan kestävän elintarviketurvan; |
| --- | --- |

2.

kehottaa AKT-maita käynnistämään maataloutta koskevia strategioita ja maatalouspolitiikkaa, jotka suosivat huomattavia määriä vettä säästäviä kastelutekniikoita, sekä nostamaan ensisijaiseksi vesihuollon, jonka avulla ne voivat saada aikaan kestävän elintarviketurvan;

| 3. | suosittelee, että AKT-maat kehittävät uusia veden tuotannon ja kulutuksen tapoja, jotka perustuvat vesivarojen kestävään ja integroituun hoitoon, jossa otetaan huomioon veden yhteiskunnallis-taloudellinen ulottuvuus ja joilla korostetaan paikallisten rahoitusvarojen käyttöön perustuvaa luonnonmukaista viljelyä, asianmukaisten tekniikoiden edistämistä sekä kaikkien toimijoiden osallistumista; |
| --- | --- |

3.

suosittelee, että AKT-maat kehittävät uusia veden tuotannon ja kulutuksen tapoja, jotka perustuvat vesivarojen kestävään ja integroituun hoitoon, jossa otetaan huomioon veden yhteiskunnallis-taloudellinen ulottuvuus ja joilla korostetaan paikallisten rahoitusvarojen käyttöön perustuvaa luonnonmukaista viljelyä, asianmukaisten tekniikoiden edistämistä sekä kaikkien toimijoiden osallistumista;

| 4. | kehottaa EU:ta kiinnittämään erityistä huomiota AKT-maihin, jotka kärsivät vakavasta vesipulasta, kuivuudesta ja nälästä, sekä lisäämään myönnettäviä määrärahoja; |
| --- | --- |

4.

kehottaa EU:ta kiinnittämään erityistä huomiota AKT-maihin, jotka kärsivät vakavasta vesipulasta, kuivuudesta ja nälästä, sekä lisäämään myönnettäviä määrärahoja;

| 5. | tunnustaa, että veden yksityistäminen kehitysmaissa on edelleen erittäin herkkä ja kiistanalainen aihe, jota olisi käsiteltävä sen mukaisesti; vaatii, että vesivarojen hoidon yksityistämiseen tähtäävissä politiikoissa ja julkisten palvelujen vapauttamisessa AKT-maissa käsitellään johdonmukaisesti sosiaalista vastuuta ja huolehditaan kohtuuhintaisesta ja kasvavasta vesi- ja jätevesihuollosta, erityisesti kaikkein köyhimmälle kansanosalle ja periaatteesta, jonka mukaan kaikille tasavertainen mahdollisuus käyttää vettä pitäisi ymmärtää oikeudeksi; |
| --- | --- |

5.

tunnustaa, että veden yksityistäminen kehitysmaissa on edelleen erittäin herkkä ja kiistanalainen aihe, jota olisi käsiteltävä sen mukaisesti; vaatii, että vesivarojen hoidon yksityistämiseen tähtäävissä politiikoissa ja julkisten palvelujen vapauttamisessa AKT-maissa käsitellään johdonmukaisesti sosiaalista vastuuta ja huolehditaan kohtuuhintaisesta ja kasvavasta vesi- ja jätevesihuollosta, erityisesti kaikkein köyhimmälle kansanosalle ja periaatteesta, jonka mukaan kaikille tasavertainen mahdollisuus käyttää vettä pitäisi ymmärtää oikeudeksi;

| 6. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä lopettamaan kahdenvälisten ja monenvälisten neuvottelujen yhteydessä ja kansainvälisten rahoituslaitosten kautta tapahtuvan kehitysmaiden painostamisen vapauttamaan vedentuotantoteollisuutensa, mikä on haitaksi kyseisten maiden alan julkisille palveluille; |
| --- | --- |

6.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä lopettamaan kahdenvälisten ja monenvälisten neuvottelujen yhteydessä ja kansainvälisten rahoituslaitosten kautta tapahtuvan kehitysmaiden painostamisen vapauttamaan vedentuotantoteollisuutensa, mikä on haitaksi kyseisten maiden alan julkisille palveluille;

| 7. | muistuttaa, että vaikka vesihuolto ja jätevedenhuolto koskettavat useita eri aloja, niitä ei ole vieläkään asianmukaisesti sisällytetty muilla niihin liittyvillä aloilla totutettaviin kehitystoimiin, kuten maatalouteen, teollisuuteen, terveydenhuoltoon, koulutukseen, metsätalouteen ja ympäristöön; |
| --- | --- |

7.

muistuttaa, että vaikka vesihuolto ja jätevedenhuolto koskettavat useita eri aloja, niitä ei ole vieläkään asianmukaisesti sisällytetty muilla niihin liittyvillä aloilla totutettaviin kehitystoimiin, kuten maatalouteen, teollisuuteen, terveydenhuoltoon, koulutukseen, metsätalouteen ja ympäristöön;

| 8. | panee merkille, että vesivarat vähenevät ilmastonmuutoksen takia ja muistuttaa, että veden ekosysteemien dynaaminen hoito on oleellista ilmastonmuutoksen kielteisen vaikutuksen torjumiseksi ja sen lieventämiseksi; |
| --- | --- |

8.

panee merkille, että vesivarat vähenevät ilmastonmuutoksen takia ja muistuttaa, että veden ekosysteemien dynaaminen hoito on oleellista ilmastonmuutoksen kielteisen vaikutuksen torjumiseksi ja sen lieventämiseksi;

| 9. | muistuttaa, että tietoisuuden lisääminen kestävistä vesihuollon käytännöistä on oleellista vesivarojen takaamiseksi seuraaville sukupolville, elintarviketurvan lisäämiseksi ja väestön hygienia- ja saniteettikäyttäytymisen parantamiseksi; |
| --- | --- |

9.

muistuttaa, että tietoisuuden lisääminen kestävistä vesihuollon käytännöistä on oleellista vesivarojen takaamiseksi seuraaville sukupolville, elintarviketurvan lisäämiseksi ja väestön hygienia- ja saniteettikäyttäytymisen parantamiseksi;

| 10. | kehottaa integroituun vesivarojen hoitoon, jossa kaikki oikeutetut käyttömuodot ja vaatimukset otetaan huomioon niin, että painotetaan maan- ja vedenkäyttöön, vesistöalueiden ylä- ja alajuoksuun, rannikkoalueiden hallinnointiin sekä pinta- ja pohjaveden hallintaan liittyvien näkökohtien integrointia; |
| --- | --- |

10.

kehottaa integroituun vesivarojen hoitoon, jossa kaikki oikeutetut käyttömuodot ja vaatimukset otetaan huomioon niin, että painotetaan maan- ja vedenkäyttöön, vesistöalueiden ylä- ja alajuoksuun, rannikkoalueiden hallinnointiin sekä pinta- ja pohjaveden hallintaan liittyvien näkökohtien integrointia;

| 11. | tunnustaa, että sukupuolella ja kulttuurilla on merkitystä vedensaannin ja jätevedenhuollon kehittämisessä ja muistuttaa, että kaikki toimintatavat ja ratkaisut on mukautettava paikalliseen kulttuuriin ja sukupuolirooleihin; |
| --- | --- |

11.

tunnustaa, että sukupuolella ja kulttuurilla on merkitystä vedensaannin ja jätevedenhuollon kehittämisessä ja muistuttaa, että kaikki toimintatavat ja ratkaisut on mukautettava paikalliseen kulttuuriin ja sukupuolirooleihin;

| 12. | huomauttaa, että siirtyminen vesivarojen kestävään saatavuuteen ja hoitoon kehitysmaissa edellyttää vahvaa poliittista sitoutumista, avoimuutta ja asianosaisten osallistumista; |
| --- | --- |

12.

huomauttaa, että siirtyminen vesivarojen kestävään saatavuuteen ja hoitoon kehitysmaissa edellyttää vahvaa poliittista sitoutumista, avoimuutta ja asianosaisten osallistumista;

| 13. | muistuttaa, että on tärkeää kehittää vastuullista veden käyttöä, mikä merkitsee siirtymistä tarjontaan keskittyvästä vesihuollosta kysyntään painottuvaan vesihuoltoon; |
| --- | --- |

13.

muistuttaa, että on tärkeää kehittää vastuullista veden käyttöä, mikä merkitsee siirtymistä tarjontaan keskittyvästä vesihuollosta kysyntään painottuvaan vesihuoltoon;

| 14. | katsoo, että julkisviranomaisten pitäisi säilyttää asemansa vesivarojen hallinnoijana taaten veden saannin kaikille ja varmistaen hinnoittelun julkisuuden ja avoimuuden; |
| --- | --- |

14.

katsoo, että julkisviranomaisten pitäisi säilyttää asemansa vesivarojen hallinnoijana taaten veden saannin kaikille ja varmistaen hinnoittelun julkisuuden ja avoimuuden;

| 15. | katsoo, että HIPC-aloitteen puitteissa käyttöön otetuilla rahoitusvaroilla olisi rahoitettava elintärkeitä veden saannin, jätevesihuollon, koulutuksen ja terveydenhuollon aloja; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että HIPC-aloitteen puitteissa käyttöön otetuilla rahoitusvaroilla olisi rahoitettava elintärkeitä veden saannin, jätevesihuollon, koulutuksen ja terveydenhuollon aloja;

| 16. | kehottaa EU:ta ja AKT-maita perustamaan uusia rahoitusvälineitä, kuten paikallisia, kansallisia, alueellisia ja mantereen laajuisia rahastoja vesipolitiikan ja nykyisten yksityisten ja julkisten rahoitusvälineiden tueksi; |
| --- | --- |

16.

kehottaa EU:ta ja AKT-maita perustamaan uusia rahoitusvälineitä, kuten paikallisia, kansallisia, alueellisia ja mantereen laajuisia rahastoja vesipolitiikan ja nykyisten yksityisten ja julkisten rahoitusvälineiden tueksi;

| 17. | kehottaa EU:ta jatkamaan AKT-maiden kestävän vedensaannin hyväksi käynnistämiä aloitteitaan ja tekemään vesihuollosta ensiarvoisen tärkeän painopistealueen, jonka avulla AKT-maat kykenevät vähentämään vesipulasta eniten kärsivien maiden rakenteellista haavoittuvuutta; |
| --- | --- |

17.

kehottaa EU:ta jatkamaan AKT-maiden kestävän vedensaannin hyväksi käynnistämiä aloitteitaan ja tekemään vesihuollosta ensiarvoisen tärkeän painopistealueen, jonka avulla AKT-maat kykenevät vähentämään vesipulasta eniten kärsivien maiden rakenteellista haavoittuvuutta;

| 18. | kehottaa EU:n ja AKT-maiden vesi- ja jätevesihuoltoa koskevan yhteistyön potentiaalin vahvistamista; kehottaa AKT-maita antamaan kehitysstrategioissaan ja -suunnitelmissaan suuremman painon vesi- ja jätevesihuollolle ja kehottaa EU:ta vastaamaan koordinoidusti mekanismeilla, kuten EU:n vesialoite, AKT:n ja EU:n vesiväline ja komission sekä jäsenvaltioiden kehitysapuohjelmat; |
| --- | --- |

18.

kehottaa EU:n ja AKT-maiden vesi- ja jätevesihuoltoa koskevan yhteistyön potentiaalin vahvistamista; kehottaa AKT-maita antamaan kehitysstrategioissaan ja -suunnitelmissaan suuremman painon vesi- ja jätevesihuollolle ja kehottaa EU:ta vastaamaan koordinoidusti mekanismeilla, kuten EU:n vesialoite, AKT:n ja EU:n vesiväline ja komission sekä jäsenvaltioiden kehitysapuohjelmat;

| 19. | kehottaa Euroopan unionia tukemaan vesistöjä ja jokien häviämistä tasankoalueilla koskevaa tutkimusta, koska kyseinen ilmiö voi johtaa suoalueiden muodostumiseen sekä siihen, että 50 prosenttia vesivaroista haihtuvat ja jokikalojen jodinsaanti vähenee, mikä puolestaan voi johtaa jodinsaannin vähenemiseen väestön ja erityisesti lasten keskuudessa; |
| --- | --- |

19.

kehottaa Euroopan unionia tukemaan vesistöjä ja jokien häviämistä tasankoalueilla koskevaa tutkimusta, koska kyseinen ilmiö voi johtaa suoalueiden muodostumiseen sekä siihen, että 50 prosenttia vesivaroista haihtuvat ja jokikalojen jodinsaanti vähenee, mikä puolestaan voi johtaa jodinsaannin vähenemiseen väestön ja erityisesti lasten keskuudessa;

| 20. | kehottaa komissiota tekemään AKT:n ja EU:n vesivälineen ja sillä rahoitettujen hankkeiden arvioinnin sen määrittelemiseksi, onko tällä alalla varattava erityisrahoitusta uusille aloitteille kymmenennen EKR:n puitteissa; |
| --- | --- |

20.

kehottaa komissiota tekemään AKT:n ja EU:n vesivälineen ja sillä rahoitettujen hankkeiden arvioinnin sen määrittelemiseksi, onko tällä alalla varattava erityisrahoitusta uusille aloitteille kymmenennen EKR:n puitteissa;

| 21. | tunnustaa, että rahoitusvaroja on lisättävä huomattavasti infrastruktuurien uudistamiseksi sekä nykyisten vesi- ja jätevesihuollon laitteistojen ylläpitämiseksi ja huoltamiseksi, jotta vesipalveluja voidaan parantaa ja jotta niistä voi hyötyä suuri osa väestöstä, joka ei kykene maksamaan vesipalvelujen korkeita hintoja; |
| --- | --- |

21.

tunnustaa, että rahoitusvaroja on lisättävä huomattavasti infrastruktuurien uudistamiseksi sekä nykyisten vesi- ja jätevesihuollon laitteistojen ylläpitämiseksi ja huoltamiseksi, jotta vesipalveluja voidaan parantaa ja jotta niistä voi hyötyä suuri osa väestöstä, joka ei kykene maksamaan vesipalvelujen korkeita hintoja;

| 22. | muistuttaa, että EU:n vesialoitteen päätavoitteet ovat vahvistaa poliittista sitoumusta vesi- ja jätevesihuoltoon ja tehostaa vesivarojen hallintaa vuoropuhelulla kaikkien sidosryhmien kanssa, mukaan luettuna kansalaisyhteiskunta sekä julkinen ja yksityinen sektori, edistäen kysyntään perustuvaa lähestymistapaa ja avustajien vastausten koordinointia; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota lisäämään tukeaan ja osallisuuttaan kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

22.

muistuttaa, että EU:n vesialoitteen päätavoitteet ovat vahvistaa poliittista sitoumusta vesi- ja jätevesihuoltoon ja tehostaa vesivarojen hallintaa vuoropuhelulla kaikkien sidosryhmien kanssa, mukaan luettuna kansalaisyhteiskunta sekä julkinen ja yksityinen sektori, edistäen kysyntään perustuvaa lähestymistapaa ja avustajien vastausten koordinointia; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota lisäämään tukeaan ja osallisuuttaan kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi;

| 23. | kehottaa oikeudellisten ja poliittisten uudistusten, henkilöstöresurssien kehittämisen, koulutuksen sekä verkottumisen avulla vahvistamaan instituutioita ja lisäämään valmiuksia vesihuollon parantamiseksi ja korruption torjumiseksi; |
| --- | --- |

23.

kehottaa oikeudellisten ja poliittisten uudistusten, henkilöstöresurssien kehittämisen, koulutuksen sekä verkottumisen avulla vahvistamaan instituutioita ja lisäämään valmiuksia vesihuollon parantamiseksi ja korruption torjumiseksi;

| 24. | kehottaa saman vesistöalueen jakavia AKT-maita parantamaan yhteensovittamistoimiaan, toimintastrategioitaan ja vesivarojen hoitoaan etenkin luomalla ja/tai vahvistamalla vesipolitiikasta vastaavien paikallisten organisaatioiden valmiuksia, jotta ne voivat ratkaista veden hyödyntämiseen liittyviä selkkauksia, mikä edistäisi jakamisen kulttuurin syntymistä ja tukisi yhteisen hyvän hallinnoinnista vastuullistamista; kehottaa EU:n jäsenvaltioiden hallituksia ja kansainvälistä yhteisöä tukemaan AKT-maita näiden pyrkimyksissä; |
| --- | --- |

24.

kehottaa saman vesistöalueen jakavia AKT-maita parantamaan yhteensovittamistoimiaan, toimintastrategioitaan ja vesivarojen hoitoaan etenkin luomalla ja/tai vahvistamalla vesipolitiikasta vastaavien paikallisten organisaatioiden valmiuksia, jotta ne voivat ratkaista veden hyödyntämiseen liittyviä selkkauksia, mikä edistäisi jakamisen kulttuurin syntymistä ja tukisi yhteisen hyvän hallinnoinnista vastuullistamista; kehottaa EU:n jäsenvaltioiden hallituksia ja kansainvälistä yhteisöä tukemaan AKT-maita näiden pyrkimyksissä;

| 25. | kehottaa vedenkäyttäjiä käymään perusteellista paikallista, kansallista ja rajatylittävää keskustelua tehokkaan monialaisen suunnittelun kehittämiseksi, vesivarastojen asianmukaiseksi hoitamiseksi, vesitietokannan perustamiseksi, kahdenvälisten hankkeiden käynnistämiseksi, korkeakoulujen pitkän aikavälin ystävyystoiminnan ja yhteistyön luomiseksi, paikallisen tietämyksen jakamiseksi ja ekosysteemien säilyttämiseksi; |
| --- | --- |

25.

kehottaa vedenkäyttäjiä käymään perusteellista paikallista, kansallista ja rajatylittävää keskustelua tehokkaan monialaisen suunnittelun kehittämiseksi, vesivarastojen asianmukaiseksi hoitamiseksi, vesitietokannan perustamiseksi, kahdenvälisten hankkeiden käynnistämiseksi, korkeakoulujen pitkän aikavälin ystävyystoiminnan ja yhteistyön luomiseksi, paikallisen tietämyksen jakamiseksi ja ekosysteemien säilyttämiseksi;

| 26. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan toimittamaan tämän päätöslauselman AKT-EU-ministerineuvostolle, Euroopan komissiolle, Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerille, Afrikan unionille sekä vesihuollosta vastaaville elimille. |
| --- | --- |

26.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan toimittamaan tämän päätöslauselman AKT-EU-ministerineuvostolle, Euroopan komissiolle, Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerille, Afrikan unionille sekä vesihuollosta vastaaville elimille.

---

(1)  AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksyi päätöslauselman 23. marraskuuta 2006 Bridgetownissa (Barbados).

(2)  http://www.wssinfo.org.

PÄÄTÖSLAUSELMA
   (1)

Talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvottelujen arviointi

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Bridgetownissa (Barbados) 20.-23. marraskuuta 2006, |
| --- | --- |

—

kokoontui Bridgetownissa (Barbados) 20.-23. marraskuuta 2006,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 17 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 17 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Kapkaupungissa (Etelä-Afrikka) 21. maaliskuuta 2002 antamansa päätöslauselman (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kapkaupungissa (Etelä-Afrikka) 21. maaliskuuta 2002 antamansa päätöslauselman (2),

| — | ottaa huomioon Cotonoun sopimuksen 37 artiklan 1 kohdan, jossa todetaan, että talouskumppanuussopimukset neuvotellaan ”valmisteluvaiheen aikana, joka päättyy viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2007”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cotonoun sopimuksen 37 artiklan 1 kohdan, jossa todetaan, että talouskumppanuussopimukset neuvotellaan ”valmisteluvaiheen aikana, joka päättyy viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2007”,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin jäsenvaltioiden kauppaministereiden Nairobissa (Kenia) 14. huhtikuuta 2006 antaman julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin jäsenvaltioiden kauppaministereiden Nairobissa (Kenia) 14. huhtikuuta 2006 antaman julistuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 23. maaliskuuta 2006 antaman päätöslauselman talouskumppanuussopimusten vaikutuksesta kehitysyhteistyön alalla (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 23. maaliskuuta 2006 antaman päätöslauselman talouskumppanuussopimusten vaikutuksesta kehitysyhteistyön alalla (3),

| — | ottaa huomioon tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) ja erityisesti sen XXIV artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) ja erityisesti sen XXIV artiklan,

| — | ottaa huomioon AKT:n ministerineuvoston 83. istunnossa Port Moresbyssä 28.-31. toukokuuta 2006 hyväksytyt päätökset, päätöslauselmat ja julistukset sekä erityisesti päätöksen N:o 2 talouskumppanuussopimuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT:n ministerineuvoston 83. istunnossa Port Moresbyssä 28.-31. toukokuuta 2006 hyväksytyt päätökset, päätöslauselmat ja julistukset sekä erityisesti päätöksen N:o 2 talouskumppanuussopimuksista,

| A. | katsoo, että talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvottelujen kriittinen arviointi on tarpeen, |
| --- | --- |

A.

katsoo, että talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvottelujen kriittinen arviointi on tarpeen,

| B. | panee merkille, että talouskumppanuussopimuksia koskevat neuvottelut ovat useimmilla alueilla käytännössä jumiutuneet johtuen erimielisyyksistä, jotka liittyvät käsityksiin ”kehitysulottuvuudesta”, jonka pitäisi olla keskeinen osa talouskumppanuussopimuksia käsitteleviä keskusteluja, |
| --- | --- |

B.

panee merkille, että talouskumppanuussopimuksia koskevat neuvottelut ovat useimmilla alueilla käytännössä jumiutuneet johtuen erimielisyyksistä, jotka liittyvät käsityksiin ”kehitysulottuvuudesta”, jonka pitäisi olla keskeinen osa talouskumppanuussopimuksia käsitteleviä keskusteluja,

| C. | katsoo, että Eurooppa ei ole toistaiseksi antanut pitäviä ja yksityiskohtaisia sitoumuksia kehitysulottuvuuden rahoittamisesta, |
| --- | --- |

C.

katsoo, että Eurooppa ei ole toistaiseksi antanut pitäviä ja yksityiskohtaisia sitoumuksia kehitysulottuvuuden rahoittamisesta,

| D. | ottaa huomioon, että Cotonoun sopimuksessa ja erityisesti sen 21, 22, 25, 29, 30, 33 ja 35 artiklassa käsitellään kysymystä talouskehityksen ja alueellisen yhteistyön tukemisesta AKT-maissa, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Cotonoun sopimuksessa ja erityisesti sen 21, 22, 25, 29, 30, 33 ja 35 artiklassa käsitellään kysymystä talouskehityksen ja alueellisen yhteistyön tukemisesta AKT-maissa,

| E. | ottaa huomioon valtioiden sekä kansalaisyhteiskunnan ja yksityisen sektorin huolestuneisuuden johtuen kansallisella ja alueellisella tasolla toteutettujen vaikutustenarviointien johtopäätöksistä, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon valtioiden sekä kansalaisyhteiskunnan ja yksityisen sektorin huolestuneisuuden johtuen kansallisella ja alueellisella tasolla toteutettujen vaikutustenarviointien johtopäätöksistä,

| F. | katsoo, että talouskumppanuussopimusten tärkeimpänä tavoitteena pitäisi olla tukea AKT-maiden kestävää yhteiskunnallista ja taloudellista kehitystä edistämällä AKT-maissa tuotettujen kansallisille, alueellisille ja kansainvälisille markkinoille tarkoitettujen tavaroiden ja palvelujen lisäarvon kasvattamista, |
| --- | --- |

F.

katsoo, että talouskumppanuussopimusten tärkeimpänä tavoitteena pitäisi olla tukea AKT-maiden kestävää yhteiskunnallista ja taloudellista kehitystä edistämällä AKT-maissa tuotettujen kansallisille, alueellisille ja kansainvälisille markkinoille tarkoitettujen tavaroiden ja palvelujen lisäarvon kasvattamista,

| G. | katsoo, että maatalous on useimpien AKT-maiden kehityksen moottori, koska sen osuus kansallisesta BKT:stä on merkittävä ja se on monille ihmisille tärkein työn- ja tulonlähde, |
| --- | --- |

G.

katsoo, että maatalous on useimpien AKT-maiden kehityksen moottori, koska sen osuus kansallisesta BKT:stä on merkittävä ja se on monille ihmisille tärkein työn- ja tulonlähde,

| H. | katsoo, että talouskumppanuussopimuksilla pitäisi varmistaa lisääntyneen kaupan ja talouskasvun tuoton osallistuminen köyhyyden vähentämiseen Cotonoun sitoumusten mukaisesti, |
| --- | --- |

H.

katsoo, että talouskumppanuussopimuksilla pitäisi varmistaa lisääntyneen kaupan ja talouskasvun tuoton osallistuminen köyhyyden vähentämiseen Cotonoun sitoumusten mukaisesti,

| I. | katsoo, että väestön koulutustaso on ratkaisevan tärkeä tekijä kilpailukyvyn kannalta ja että eräillä AKT:n alueilla ongelmana on HIV/AIDS-kriisin leviäminen, |
| --- | --- |

I.

katsoo, että väestön koulutustaso on ratkaisevan tärkeä tekijä kilpailukyvyn kannalta ja että eräillä AKT:n alueilla ongelmana on HIV/AIDS-kriisin leviäminen,

| J. | katsoo, että aitojen alueellisten markkinoiden luominen tulliliiton puitteissa on tärkeä perusta talouskumppanuussopimusten täytäntöönpanon onnistumiselle, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että aitojen alueellisten markkinoiden luominen tulliliiton puitteissa on tärkeä perusta talouskumppanuussopimusten täytäntöönpanon onnistumiselle,

| K. | katsoo, että talouskumppanuussopimusten tavoitteena olevan alueiden sisäisen kaupan lisääntymisen esteenä ovat heikot alueiden sisäiset infrastruktuurit ja monenlaiset tullien ulkopuoliset kaupan esteet, |
| --- | --- |

K.

katsoo, että talouskumppanuussopimusten tavoitteena olevan alueiden sisäisen kaupan lisääntymisen esteenä ovat heikot alueiden sisäiset infrastruktuurit ja monenlaiset tullien ulkopuoliset kaupan esteet,

| L. | myöntää, että Euroopan unionilla on oikeus pitää voimassa tiukat kasviterveysvaatimukset ja muut terveysvaatimukset, ja kehottaa siksi auttamaan tehokkaammin AKT-maita noudattamaan näitä säännöksiä, jotta maat voisivat viedä tuotteitaan Euroopan unioniin, |
| --- | --- |

L.

myöntää, että Euroopan unionilla on oikeus pitää voimassa tiukat kasviterveysvaatimukset ja muut terveysvaatimukset, ja kehottaa siksi auttamaan tehokkaammin AKT-maita noudattamaan näitä säännöksiä, jotta maat voisivat viedä tuotteitaan Euroopan unioniin,

| M. | katsoo, että vastavuoroinen vapaa kauppa Euroopan unionin teollistuneiden maiden ja AKT:n kehitysmaiden välillä on vakava riski siihen saakka, kunnes AKT-maista on tullut kilpailukykyisiä, |
| --- | --- |

M.

katsoo, että vastavuoroinen vapaa kauppa Euroopan unionin teollistuneiden maiden ja AKT:n kehitysmaiden välillä on vakava riski siihen saakka, kunnes AKT-maista on tullut kilpailukykyisiä,

| N. | katsoo, että talouskumppanuussopimusten rakenne ei kuvasta olemassa olevia alueellisia taloudellisen yhdentymisen järjestelyjä, |
| --- | --- |

N.

katsoo, että talouskumppanuussopimusten rakenne ei kuvasta olemassa olevia alueellisia taloudellisen yhdentymisen järjestelyjä,

| O. | katsoo, että AKT:n pitää ratkaista eri alueellisten ryhmien päällekkäisiin jäsenyyksiin liittyvät kysymykset ja luoda pitkäkestoisia puitteita alueelliselle yhteensovittamiselle, jos talouskumppanuussopimusten halutaan onnistuvan ja toimivan, |
| --- | --- |

O.

katsoo, että AKT:n pitää ratkaista eri alueellisten ryhmien päällekkäisiin jäsenyyksiin liittyvät kysymykset ja luoda pitkäkestoisia puitteita alueelliselle yhteensovittamiselle, jos talouskumppanuussopimusten halutaan onnistuvan ja toimivan,

| P. | ottaa huomioon, että WTO:n Dohassa vuonna 2001 myöntämän erivapauden, jolla sallittiin EU:n ja AKT-maiden väliset etuuskauppasuhteet, piti kestää kolme vuotta pidempään (vuoteen 2007) kuin samaan aikaan aloitettujen Dohan kierroksen neuvottelujen (määrä päättyä vuonna 2004), |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että WTO:n Dohassa vuonna 2001 myöntämän erivapauden, jolla sallittiin EU:n ja AKT-maiden väliset etuuskauppasuhteet, piti kestää kolme vuotta pidempään (vuoteen 2007) kuin samaan aikaan aloitettujen Dohan kierroksen neuvottelujen (määrä päättyä vuonna 2004),

| Q. | katsoo, että vakavana kompastuskivenä on edelleen kiireellinen ongelma taloudellisten resurssien saatavuudesta ja maksamisesta ajallaan, |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että vakavana kompastuskivenä on edelleen kiireellinen ongelma taloudellisten resurssien saatavuudesta ja maksamisesta ajallaan,

| R. | ottaa huomioon, että talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvottelujen ja WTO:n neuvottelukierroksen yhtäaikainen käyminen katkesi Dohan kierroksen keskeydyttyä, mikä herätti aiheellisia kysymyksiä talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvottelujen yhteydessä tehtävien sitoumusten luonteesta, |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvottelujen ja WTO:n neuvottelukierroksen yhtäaikainen käyminen katkesi Dohan kierroksen keskeydyttyä, mikä herätti aiheellisia kysymyksiä talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvottelujen yhteydessä tehtävien sitoumusten luonteesta,

| S. | ymmärtää AKT:n haluttomuuden neuvotella kahdenvälisesti tai muutoin asioista, joista on luovuttu monenvälisellä tasolla, |
| --- | --- |

S.

ymmärtää AKT:n haluttomuuden neuvotella kahdenvälisesti tai muutoin asioista, joista on luovuttu monenvälisellä tasolla,

| T. | myöntää, että myönteinen neuvottelutulos auttaisi määrittelemään uudelleen, mitä monenvälisen kehityskierroksen pitäisi pitää sisällään; myöntää myös, että talouskumppanuussopimusten pitäisi täydentää Dohan sopimusta eikä olla sille vaihtoehtoisia, |
| --- | --- |

T.

myöntää, että myönteinen neuvottelutulos auttaisi määrittelemään uudelleen, mitä monenvälisen kehityskierroksen pitäisi pitää sisällään; myöntää myös, että talouskumppanuussopimusten pitäisi täydentää Dohan sopimusta eikä olla sille vaihtoehtoisia,

| U. | ottaa huomioon luodut talouskumppanuussopimusten mukautusmekanismit talouskumppanuussopimusten aiheuttamasta kaupan vapautumisesta ja rakennemuutoksista seuranneen julkisten tulojen menetyksen käsittelemiseksi sekä AKT-maiden talouskehityksen ja alueellisen yhteistyön tukemiseksi, |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon luodut talouskumppanuussopimusten mukautusmekanismit talouskumppanuussopimusten aiheuttamasta kaupan vapautumisesta ja rakennemuutoksista seuranneen julkisten tulojen menetyksen käsittelemiseksi sekä AKT-maiden talouskehityksen ja alueellisen yhteistyön tukemiseksi,

| V. | ottaa huomioon, että Cotonoun sopimuksen 2 artiklassa säädetään mahdollisuudesta erilaiseen kohteluun AKT-maiden erilaisten kehitystasojen mukaan, |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että Cotonoun sopimuksen 2 artiklassa säädetään mahdollisuudesta erilaiseen kohteluun AKT-maiden erilaisten kehitystasojen mukaan,

| W. | katsoo, että talouskumppanuussopimusten pitäisi helpottaa miesten ja naisten välisen epätasa-arvon vähentämistä talouselämässä ja yhteiskunnassa, |
| --- | --- |

W.

katsoo, että talouskumppanuussopimusten pitäisi helpottaa miesten ja naisten välisen epätasa-arvon vähentämistä talouselämässä ja yhteiskunnassa,

| X. | panee merkille, että talouskumppanuussopimusten vaikutuksia ei ole vielä tässä neuvottelujen vaiheessa määritetty selvästi Euroopan puolella, |
| --- | --- |

X.

panee merkille, että talouskumppanuussopimusten vaikutuksia ei ole vielä tässä neuvottelujen vaiheessa määritetty selvästi Euroopan puolella,

| Y. | katsoo, että talouskumppanuussopimukset kasvattavat joka tapauksessa AKT-maiden rahoitustarvetta, jotta ne voivat harjoittaa tehostettua alueellisen yhdentämisen politiikkaa ja toteuttaa talousuudistuksia, |
| --- | --- |

Y.

katsoo, että talouskumppanuussopimukset kasvattavat joka tapauksessa AKT-maiden rahoitustarvetta, jotta ne voivat harjoittaa tehostettua alueellisen yhdentämisen politiikkaa ja toteuttaa talousuudistuksia,

| Z. | katsoo, että parlamenttien jäsenet pitäisi kansojensa ja toimielintensä edustajina pitää ajan tasalla neuvottelujen etenemisestä, |
| --- | --- |

Z.

katsoo, että parlamenttien jäsenet pitäisi kansojensa ja toimielintensä edustajina pitää ajan tasalla neuvottelujen etenemisestä,

| AA. | ottaa huomioon, että AKT:n neuvosto kehotti Port Moresbyssä tekemään perusteellisen ja kattavan Cotonoun sopimuksen 37 artiklan 4 kohdan mukaisen arvion, johon otetaan mukaan kaikki sidosryhmät ja jossa niitä kuullaan, ei-valtiolliset toimijat ja parlamentin jäsenet mukaan luettuina, ja katsoo, että koska tämänsuuntaisesta toiminnasta ei juuri ole osoituksia, voidaan suosittaa yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle toisen päätöslauselman antamista talouskumppanuussopimuksista, |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että AKT:n neuvosto kehotti Port Moresbyssä tekemään perusteellisen ja kattavan Cotonoun sopimuksen 37 artiklan 4 kohdan mukaisen arvion, johon otetaan mukaan kaikki sidosryhmät ja jossa niitä kuullaan, ei-valtiolliset toimijat ja parlamentin jäsenet mukaan luettuina, ja katsoo, että koska tämänsuuntaisesta toiminnasta ei juuri ole osoituksia, voidaan suosittaa yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle toisen päätöslauselman antamista talouskumppanuussopimuksista,

| AB. | katsoo, että EU:n yhteisen maatalouspolitiikan uudistus ja AKT-maita kiinnostavien vientituotteiden tuet vaikuttavat merkittävästi AKT:n maataloustuotteiden vientiin Euroopan markkinoille, |
| --- | --- |

AB.

katsoo, että EU:n yhteisen maatalouspolitiikan uudistus ja AKT-maita kiinnostavien vientituotteiden tuet vaikuttavat merkittävästi AKT:n maataloustuotteiden vientiin Euroopan markkinoille,

| 1. | ymmärtää, että talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvottelujen lähtökohtana oli tarve saattaa AKT:n ja EU:n väliset kauppasuhteet yhteensopiviksi WTO:n sääntöjen kanssa, mutta kehottaa komissiota olemaan tarkkana sen suhteen, että yhteensopivuuskysymys ei nouse tärkeämmäksi kuin yleinen kestävän kehityksen tavoite; kehottaa kaupan vapautusaikataulujen vauhdin, ajoituksen ja laajuuden sovittamista yhteen AKT:n alueellisen yhteensovittamistoiminnan kanssa, jotta vältytään haitallisilta yhteentörmäyksiltä; |
| --- | --- |

1.

ymmärtää, että talouskumppanuussopimuksia koskevien neuvottelujen lähtökohtana oli tarve saattaa AKT:n ja EU:n väliset kauppasuhteet yhteensopiviksi WTO:n sääntöjen kanssa, mutta kehottaa komissiota olemaan tarkkana sen suhteen, että yhteensopivuuskysymys ei nouse tärkeämmäksi kuin yleinen kestävän kehityksen tavoite; kehottaa kaupan vapautusaikataulujen vauhdin, ajoituksen ja laajuuden sovittamista yhteen AKT:n alueellisen yhteensovittamistoiminnan kanssa, jotta vältytään haitallisilta yhteentörmäyksiltä;

| 2. | kehottaa komissiota pyrkimään WTO:n sääntöjen noudattamisen lisäksi myös parantamaan WTO:n sääntöjä yhteistyössä kehitysmaiden kanssa, jotta ne edistäisivät tehokkaammin kehitystä; |
| --- | --- |

2.

kehottaa komissiota pyrkimään WTO:n sääntöjen noudattamisen lisäksi myös parantamaan WTO:n sääntöjä yhteistyössä kehitysmaiden kanssa, jotta ne edistäisivät tehokkaammin kehitystä;

| 3. | muistuttaa, että talouskumppanuussopimusten ensisijaisena tavoitteena on Cotonoun sopimuksen mukaan varmistaa talouskasvu ja köyhyyden vähentäminen maissa, joista useimmat luokitellaan vähiten kehittyneiksi maiksi; |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että talouskumppanuussopimusten ensisijaisena tavoitteena on Cotonoun sopimuksen mukaan varmistaa talouskasvu ja köyhyyden vähentäminen maissa, joista useimmat luokitellaan vähiten kehittyneiksi maiksi;

| 4. | vaatii, että neuvottelujen ensisijaiseksi aiheeksi otetaan AKT:n talouden rakenneuudistuksen tukeminen ja sitä kautta kestävän taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen tukeminen; katsoo, että talouskumppanuussopimuksia pitäisi tarkistaa ja niistä pitäisi neuvotella mieluummin kehitysyhteistyösopimuksina kuin kauppasopimuksina; |
| --- | --- |

4.

vaatii, että neuvottelujen ensisijaiseksi aiheeksi otetaan AKT:n talouden rakenneuudistuksen tukeminen ja sitä kautta kestävän taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen tukeminen; katsoo, että talouskumppanuussopimuksia pitäisi tarkistaa ja niistä pitäisi neuvotella mieluummin kehitysyhteistyösopimuksina kuin kauppasopimuksina;

| 5. | myöntää, että vankka sääntelykehys on tarpeen ennen kaupan vapauttamista, olipa sitten kyse palvelujen tai kilpailun taikka julkisten hankintojen vapauttamisesta, ja kehottaa komissiota tukemaan ja valvomaan riippumattomia sääntelijöitä aina, kun voimassa oleviin säännöksiin tehdään muutoksia; |
| --- | --- |

5.

myöntää, että vankka sääntelykehys on tarpeen ennen kaupan vapauttamista, olipa sitten kyse palvelujen tai kilpailun taikka julkisten hankintojen vapauttamisesta, ja kehottaa komissiota tukemaan ja valvomaan riippumattomia sääntelijöitä aina, kun voimassa oleviin säännöksiin tehdään muutoksia;

| 6. | kehottaa neuvottelijoita laatimaan yhdessä strategian, jolla parannetaan AKT:n maatalouden kilpailukykyä siten, että siinä otetaan huomioon pelkän markkinoille pääsyn lisäksi myös todelliset AKT:n maatalouden kehitysongelmat, jollainen on esimerkiksi terveys- ja kasvinsuojelutoimia koskevien laatuohjelmien ulottaminen koskemaan koko AKT:n aluetta; |
| --- | --- |

6.

kehottaa neuvottelijoita laatimaan yhdessä strategian, jolla parannetaan AKT:n maatalouden kilpailukykyä siten, että siinä otetaan huomioon pelkän markkinoille pääsyn lisäksi myös todelliset AKT:n maatalouden kehitysongelmat, jollainen on esimerkiksi terveys- ja kasvinsuojelutoimia koskevien laatuohjelmien ulottaminen koskemaan koko AKT:n aluetta;

| 7. | kehottaa vahvistamaan AKT-maiden kilpailukykyistä tuotantokapasiteettia ennen tullien poistamista; |
| --- | --- |

7.

kehottaa vahvistamaan AKT-maiden kilpailukykyistä tuotantokapasiteettia ennen tullien poistamista;

| 8. | kehottaa komissiota ja AKT-alueita keskittymään talouskumppanuussopimuksissa AKT-alueita suosivan epäsymmetrian periaatteisiin, AKT:n alueellisen yhdentymisen tukemiseen ja vakaan ja ennustettavissa olevan kehyksen luomiseen AKT-alueiden kaupan ja investointitoiminnan edistämiseksi; |
| --- | --- |

8.

kehottaa komissiota ja AKT-alueita keskittymään talouskumppanuussopimuksissa AKT-alueita suosivan epäsymmetrian periaatteisiin, AKT:n alueellisen yhdentymisen tukemiseen ja vakaan ja ennustettavissa olevan kehyksen luomiseen AKT-alueiden kaupan ja investointitoiminnan edistämiseksi;

| 9. | on huolissaan EU:n nykyisistä ehdotuksista, jotka koskevat vapaata kauppaa AKT-maiden kanssa Cotonoun sopimuksen mukaisten talouskumppanuussopimusten puitteissa ja jotka johtavat kaupan, myös maataloustuotteiden kaupan, vapauttamiseen, ja katsoo, että tällainen politiikka voi haitata AKT-maiden kehitystä erityisesti elintarvikkeiden turvallisuuden ja paikallisen teollisuuden kehittymisen osalta; |
| --- | --- |

9.

on huolissaan EU:n nykyisistä ehdotuksista, jotka koskevat vapaata kauppaa AKT-maiden kanssa Cotonoun sopimuksen mukaisten talouskumppanuussopimusten puitteissa ja jotka johtavat kaupan, myös maataloustuotteiden kaupan, vapauttamiseen, ja katsoo, että tällainen politiikka voi haitata AKT-maiden kehitystä erityisesti elintarvikkeiden turvallisuuden ja paikallisen teollisuuden kehittymisen osalta;

| 10. | vaatii, että talouskumppanuussopimukset perustuvat ensin alueellisten markkinoiden rakentamisen ja lujittamisen periaatteeseen, ennen kuin markkinat avataan EU:lle; |
| --- | --- |

10.

vaatii, että talouskumppanuussopimukset perustuvat ensin alueellisten markkinoiden rakentamisen ja lujittamisen periaatteeseen, ennen kuin markkinat avataan EU:lle;

| 11. | kehottaa EU:ta kehittämään tehokkaampia välineitä AKT-maiden tuotannon mukautusten tukemiseen ja sitä kautta tuotannon monipuolistamisen ja paremman lisäarvon edistämiseen; |
| --- | --- |

11.

kehottaa EU:ta kehittämään tehokkaampia välineitä AKT-maiden tuotannon mukautusten tukemiseen ja sitä kautta tuotannon monipuolistamisen ja paremman lisäarvon edistämiseen;

| 12. | toistaa kehotuksensa, jonka mukaan Euroopan on tuettava toimitusrajoitusten poistamiseen liittyvien verotuksellisten ja taloudellisten mukautuskustannusten ja investointien rahoittamista; |
| --- | --- |

12.

toistaa kehotuksensa, jonka mukaan Euroopan on tuettava toimitusrajoitusten poistamiseen liittyvien verotuksellisten ja taloudellisten mukautuskustannusten ja investointien rahoittamista;

| 13. | on tyytyväinen viimeaikaisiin lupauksiin kaupan tukiresurssien kasvattamisesta ja kohdentamisesta erityisesti talouskumppanuussopimusten tukemiseen, ja vaatii, että komissio ja jäsenvaltiot selostavat tarkasti myös luvatun rahoituksen maksamisjärjestelyt ja -aikataulun vastatessaan AKT:n pyyntöihin saada lisärahoitusta talouskumppanuussopimuksille; |
| --- | --- |

13.

on tyytyväinen viimeaikaisiin lupauksiin kaupan tukiresurssien kasvattamisesta ja kohdentamisesta erityisesti talouskumppanuussopimusten tukemiseen, ja vaatii, että komissio ja jäsenvaltiot selostavat tarkasti myös luvatun rahoituksen maksamisjärjestelyt ja -aikataulun vastatessaan AKT:n pyyntöihin saada lisärahoitusta talouskumppanuussopimuksille;

| 14. | kehottaa komissiota pohtimaan, miten EKR:n vaatimuksista aiheutuvaa byrokraattista rasitetta voidaan pienentää, ja AKT-puolta esittämään yksityiskohtaisia, kustannuslaskelmin varustettuja ehdotuksia siitä, miten ja mihin tarvitaan lisää talouskumppanuussopimusrahoitusta; |
| --- | --- |

14.

kehottaa komissiota pohtimaan, miten EKR:n vaatimuksista aiheutuvaa byrokraattista rasitetta voidaan pienentää, ja AKT-puolta esittämään yksityiskohtaisia, kustannuslaskelmin varustettuja ehdotuksia siitä, miten ja mihin tarvitaan lisää talouskumppanuussopimusrahoitusta;

| 15. | vaatii, että nykyisten Euroopan kehitysrahaston sitoumusten lisäksi osoitetaan tarvittaessa myös lisärahoitusta; |
| --- | --- |

15.

vaatii, että nykyisten Euroopan kehitysrahaston sitoumusten lisäksi osoitetaan tarvittaessa myös lisärahoitusta;

| 16. | kehottaa EU:ta tukemaan AKT:n kauppaan liittyvän politiikan kehittämistä oikeassa järjestyksessä AKT-maissa, eli alueiden välisten kauppasopimusten tekemistä seuraavaksi johdonmukaisuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

16.

kehottaa EU:ta tukemaan AKT:n kauppaan liittyvän politiikan kehittämistä oikeassa järjestyksessä AKT-maissa, eli alueiden välisten kauppasopimusten tekemistä seuraavaksi johdonmukaisuuden varmistamiseksi;

| 17. | kehottaa EU:ta välttämään turhaa painostusta ja ryhtymään toimiin sen varmistamiseksi, että jos neuvotteluja ei saada päätökseen tammikuun 1. päivään 2008 mennessä, vienti AKT:sta EU:hun ei katkea lopullista ratkaisua odotettaessa; |
| --- | --- |

17.

kehottaa EU:ta välttämään turhaa painostusta ja ryhtymään toimiin sen varmistamiseksi, että jos neuvotteluja ei saada päätökseen tammikuun 1. päivään 2008 mennessä, vienti AKT:sta EU:hun ei katkea lopullista ratkaisua odotettaessa;

| 18. | vaatii komissiota ja AKT:ta hyödyntämään talouskumppanuussopimusten arvioinnin tarjoaman tilaisuuden ja keskustelemaan avoimesti neuvotteluja haittaavista esteistä ja esittämään yksityiskohtaisia ehdotuksia niiden ylittämiseksi; |
| --- | --- |

18.

vaatii komissiota ja AKT:ta hyödyntämään talouskumppanuussopimusten arvioinnin tarjoaman tilaisuuden ja keskustelemaan avoimesti neuvotteluja haittaavista esteistä ja esittämään yksityiskohtaisia ehdotuksia niiden ylittämiseksi;

| 19. | muistuttaa, että Cotonoun sopimuksen mukaan maa tai alue, joka ei halua allekirjoittaa talouskumppanuus- tai vapaakauppa-aluesopimusta, ei saa joutua huonompaan asemaan markkinoille pääsyn osalta; kehottaa komissiota tutkimaan kaikki vaihtoehtoiset mahdollisuudet, jollainen on esimerkiksi alkuperäsääntöjen parantaminen, ei-vastavuoroiset järjestelyt mukaan luettuina, Cotonoun sopimuksen 37 artiklan 6 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

19.

muistuttaa, että Cotonoun sopimuksen mukaan maa tai alue, joka ei halua allekirjoittaa talouskumppanuus- tai vapaakauppa-aluesopimusta, ei saa joutua huonompaan asemaan markkinoille pääsyn osalta; kehottaa komissiota tutkimaan kaikki vaihtoehtoiset mahdollisuudet, jollainen on esimerkiksi alkuperäsääntöjen parantaminen, ei-vastavuoroiset järjestelyt mukaan luettuina, Cotonoun sopimuksen 37 artiklan 6 kohdan mukaisesti;

| 20. | kehottaa EU:ta pitäytymään ehdotuksista, jotka voisivat haitata AKT:n alueellisia yhteistyöprosesseja; |
| --- | --- |

20.

kehottaa EU:ta pitäytymään ehdotuksista, jotka voisivat haitata AKT:n alueellisia yhteistyöprosesseja;

| 21. | kehottaa käymään AKT- ja EU-maissa todellista julkista keskustelua, johon otetaan mukaan kansalaisyhteiskunta sekä valtiolliset ja parlamentaariset instituutiot; kehottaa myös luomaan tarvittavat tiedotus- ja kuulemismekanismit; |
| --- | --- |

21.

kehottaa käymään AKT- ja EU-maissa todellista julkista keskustelua, johon otetaan mukaan kansalaisyhteiskunta sekä valtiolliset ja parlamentaariset instituutiot; kehottaa myös luomaan tarvittavat tiedotus- ja kuulemismekanismit;

| 22. | toteaa, että parlamentaarinen toiminta talouskumppanuussopimusten täytäntöönpanon valvonnassa ja siihen osallistumisessa auttaa saavuttamaan asetetut hyvää hallintoa ja avoimuutta koskevat tavoitteet ja että yhteinen parlamentaarinen edustajakokous on soveltuva elin tarkastelemaan muodollisesti, kattavasti ja virallisesti talouskumppanuussopimusten vaikutuksia ja täytäntöönpanoa, ja kehottaa perustamaan yhteiseen parlamentaariseen edustajakokoukseen seurantaryhmän; |
| --- | --- |

22.

toteaa, että parlamentaarinen toiminta talouskumppanuussopimusten täytäntöönpanon valvonnassa ja siihen osallistumisessa auttaa saavuttamaan asetetut hyvää hallintoa ja avoimuutta koskevat tavoitteet ja että yhteinen parlamentaarinen edustajakokous on soveltuva elin tarkastelemaan muodollisesti, kattavasti ja virallisesti talouskumppanuussopimusten vaikutuksia ja täytäntöönpanoa, ja kehottaa perustamaan yhteiseen parlamentaariseen edustajakokoukseen seurantaryhmän;

| 23. | kehottaa komissiota kunnioittamaan niiden alueiden näkökantaa, jotka eivät halua ottaa ns. Singaporen kysymyksiä mukaan talouskumppanuussopimuksista käytäviin neuvotteluihin, ja muistuttaa, että palvelukaupasta käytävissä kahdenvälisissä neuvotteluissa pitäisi kunnioittaa kunkin maan oikeutta säännellä vapaasti julkisia palveluja; |
| --- | --- |

23.

kehottaa komissiota kunnioittamaan niiden alueiden näkökantaa, jotka eivät halua ottaa ns. Singaporen kysymyksiä mukaan talouskumppanuussopimuksista käytäviin neuvotteluihin, ja muistuttaa, että palvelukaupasta käytävissä kahdenvälisissä neuvotteluissa pitäisi kunnioittaa kunkin maan oikeutta säännellä vapaasti julkisia palveluja;

| 24. | kehottaa EU:ta sitoutumaan siihen, että talouskumppanuussopimuksiin ei sisällytetä määräyksiä teollis- ja tekijänoikeuksista, sillä ne asettavat ylimääräisen esteen välttämättömien lääkkeiden saannille, ja että AKT-maita tuetaan, jotta ne voivat panna vuoden 2001 Dohan julistuksen täysimääräisesti täytäntöön eli hyödyntää tehokkaasti teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvät joustomekanismit; |
| --- | --- |

24.

kehottaa EU:ta sitoutumaan siihen, että talouskumppanuussopimuksiin ei sisällytetä määräyksiä teollis- ja tekijänoikeuksista, sillä ne asettavat ylimääräisen esteen välttämättömien lääkkeiden saannille, ja että AKT-maita tuetaan, jotta ne voivat panna vuoden 2001 Dohan julistuksen täysimääräisesti täytäntöön eli hyödyntää tehokkaasti teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvät joustomekanismit;

| 25. | painottaa julkisten palvelujen merkitystä kehityksen ja demokratian kannalta ja pyytää siksi komissiolta tarkkaa harkintaa pohdittaessa palvelujen vapauttamista erityisesti vesihuollon, terveydenhoidon, koulutuksen, liikenteen ja energian aloilla; |
| --- | --- |

25.

painottaa julkisten palvelujen merkitystä kehityksen ja demokratian kannalta ja pyytää siksi komissiolta tarkkaa harkintaa pohdittaessa palvelujen vapauttamista erityisesti vesihuollon, terveydenhoidon, koulutuksen, liikenteen ja energian aloilla;

| 26. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan toimittamaan tämän päätöslauselman AKT-EU-neuvostolle ja Euroopan komissiolle. |
| --- | --- |

26.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan toimittamaan tämän päätöslauselman AKT-EU-neuvostolle ja Euroopan komissiolle.

---

(1)  AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksynyt Bridgetownissa (Barbados) 23. marraskuuta 2006.

(2)  EYVL C 231, 27.9.2002, s. 41.

(3)  EUVL C 292 E, 1.12.2006, s. 121.

---