# Az Európai Unió C 316E/2006

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 316E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 49. évfolyam2006. december 22. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 316E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

49. évfolyam2006. december 22.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   (Közlemények) |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | ÜLÉSSZAK: 2006-2007 |
| | 2006. november 29-30-i ülések |
| | 2006. november 29., szerda |
| 2006/C 316E/01 | JEGYZŐKÖNYV | 1 |
| ÜLÉSEK JEGYZŐKÖNYVE


  Az ülésszak folytatása


  Az előző ülés jegyzőkönyvének elfogadása


  Dokumentumok benyújtása


  Egyes okiratokra vonatkozó határozatok


  Írásbeli nyilatkozatok (benyújtás)


  Megállapodások szövegeinek a Tanács általi továbbítása


  Előirányzatok átcsoportosítása


  Napirend


  Vita Európa jövőjéről (vita)


  Mandátumvizsgálat


  A Parlament tagjai


  A Tanács közös álláspontjainak közlése


  Oroszország-Európai Unió közötti csúcstalálkozó (vita)


  Bulgária csatlakozása - Románia csatlakozása (vita)


  Az európai gépkocsiágazatban történő szerkezetátalakítás gazdasági és társadalmi következményei (vita)


  A demokráciának és az emberi jogoknak a világban történő előmozdítását szolgáló európaipénzügyi eszköz ***I (vita)


  Egyperces felszólalások fontos politikai kérdésekben


  Kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek hetedik keretprogramja (2007- 2013) ***II - Az Európai Közösség hetedik keretprogramjában (2007-2013) való részvétel szabályai, a kutatási eredmények terjesztése ***I - Az Euratom hetedik keretprogramjában (2007- 2011) valórészvétel szabályai, a kutatási eredmények terjesztése * - A Személyzet elnevezésű egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007-2013) * - Az Ötletek elnevezésű egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007-2013) * - A Kapacitások elnevezésű egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007- 2013) * - Az Együttműködés elnevezésű egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007-2013) * - A Közös Kutatóközpont által közvetlen intézkedések révén végrehajtandó egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007-2013) * - A Közös Kutatóközpont által közvetlen intézkedések révén végrehajtandó egyedi program (az Euratom hetedik nukleáris kutatási és képzési keretprogramja, 2007-2011) * - Az Európai Atomenergia-közösség egyedi programja (hetedik kutatási és képzési keretprogram, 2007-2011) * (vita)


  A pirotechnikai termékek forgalomba hozatala ***I (vita)


  A betegek jogai az EU-ban (vita)


  A következő ülés napirendje


  Az ülés berekesztése |
| JELENLÉTI ÍV | 15 |
| | 2006. november 30., csütörtök |
| 2006/C 316E/02 | JEGYZŐKÖNYV | 17 |
| ÜLÉSEK JEGYZŐKÖNYVE


  Az ülés megnyitása


  Dokumentumok benyújtása


  Aktív hatóanyagok a gyógyszeriparban (írásbeli nyilatkozat)


  AIDS (vita)


  A fogyatékkal élő személyek helyzete a kibővült Európai Unióban: európai cselekvési terv 2006-2007-re (vita)


  Ideje magasabb sebességbe kapcsolni - A vállalkozói szellem és a növekedés Európájának megteremtése (vita)


  Az előző ülés jegyzőkönyvének elfogadása


  Szavazások órája


  A polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolása ***I (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)


  A belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapítása ***I (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)


  Halászati partnerségi megállapodás az EK és a Zöld-foki-szigetek között * (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)


  Közösségi garancia az Európai Beruházási Bank részére * (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)


  Az eljárási szabályzat 139. cikkének módosítása - A nyelvi rendszerre vonatkozó átmeneti intézkedés (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)


  Az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozása * (zárószavazás)


  Alapjogi Ügynökség (az Európai Uniót létrehozó Szerződés VI. címére vonatkozó tevékenységek) * (zárószavazás)


  Bulgária csatlakozása (szavazás)


  Románia csatlakozása (szavazás)


  Kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek hetedik keretprogramja (2007-2013) ***II (szavazás)


  Az Európai Közösség hetedik keretprogramjában (2007-2013) való részvétel szabályai, a kutatási eredmények terjesztése ***I (szavazás)


  A pirotechnikai termékek forgalomba hozatala ***I (szavazás)


  Az integrált szociális védelmi statisztikák európai rendszere (ESSPROS) ***I (szavazás)


  Az Euratom hetedik keretprogramjában (2007-2011) valórészvétel szabályai, a kutatási eredmények terjesztése * (szavazás)


  A Személyzet elnevezésű egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007-2013) * (szavazás)


  Az Ötletek elnevezésű egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007-2013) * (szavazás)


  A Kapacitások elnevezésű egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007-2013) * (szavazás)


  Az Együttműködés elnevezésű egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007-2013) * (szavazás)


  A Közös Kutatóközpont által közvetlen intézkedések révén végrehajtandó egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007- 2013) * (szavazás)


  A Közös Kutatóközpont által közvetlen intézkedések révén végrehajtandó egyedi program (az Euratom hetedik nukleáris kutatási és képzési keretprogramja, 2007-2011) * (szavazás)


  Az Európai Atomenergia-közösség egyedi programja (hetedik kutatási és képzési keretprogram, 2007-2011) * (szavazás)


  A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség (szavazás)


  AIDS (szavazás)


  A fogyatékkal élő személyek helyzete a kibővült Európai Unióban: európai cselekvési terv 2006-2007-re (szavazás)


  Ideje magasabb sebességbe kapcsolni - A vállalkozói szellem és a növekedés Európájának megteremtése (szavazás)


  A szavazáshoz fűzött indokolások


  Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok


  A jelen ülésen elfogadott szövegek továbbítása


  A következő ülések időpontjai


  Az ülés elnapolása |
| JELENLÉTI ÍV | 29 |
| I. MELLÉKLET | 31 |
| II. MELLÉKLET | 46 |
| ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 102 |
| P6_TA(2006)0504A polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolása ***IAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló, 3922/91/EGK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2006)0645 - C6-0362/2006 - 2006/0209(COD)) | 102 |
| P6_TC1-COD(2006)0209Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2006. november 30-án került elfogadásra a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló 3922/91/EGK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 102 |
| P6_TA(2006)0505Belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények ***IAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról szóló 2006/.../EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2006)0646 - C6-0360/2006 - 2006/0210(COD)) | 104 |
| P6_TC1-COD(2006)0210Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2006. november 30-án került elfogadásra a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról szóló 2006/.../EK irányelv módosításáról szóló 2006/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 105 |
| P6_TA(2006)0506Halászati partnerségi megállapodás az EK és a Zöld-foki-szigetek között *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Zöld-foki Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2006)0363 - C6-0282/2006 - 2006/0122(CNS)) | 108 |
| P6_TA(2006)0507Közösségi garancia az Európai Beruházási Bank részére *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a Közösségen kívüli projektekhez adott hitelek és garanciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott közösségi garanciáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2006)0324 - C6-0275/2006 - 2006/0107(CNS)) | 109 |
| P6_TA(2006)0508A nyelvi rendszerre vonatkozó átmeneti intézkedésAz Európai Parlament állásfoglalása az eljárási szabályzat 139. cikkének módosításáról, a nyelvi rendszerre vonatkozó átmeneti intézkedésről (2006/2244(REG)) | 115 |
| P6_TA(2006)0509Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2005)0280 - C6-0288/2005 - 2005/0124(CNS)) | 116 |
| P6_TA(2006)0510Alapjogi Ügynökség - az EU-Szerződés VI. címével kapcsolatos tevékenységek *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége tevékenységeinek az Európai Unióról szóló szerződés VI. címében említett területeken való folytatására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0280 - C6-0289/2005 - 2005/0125(CNS)) | 117 |
| P6_TA(2006)0511Bulgária csatlakozásaAz Európai Parlament állásfoglalása Bulgária Európai Unióhoz való csatlakozásáról (2006/2114(INI)) | 117 |
| P6_TA(2006)0512Romániának az Európai Unióhoz való csatlakozásaAz Európai Parlament állásfoglalása Romániának az Európai Unióhoz való csatlakozásáról (2006/2115(INI)) | 121 |
| P6_TA(2006)0513Kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogram (2007-2013) ***IIAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007-2013) szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadása tekintetében (12032/2/2006 - C6-0318/2006 - 2005/0043(COD)) | 125 |
| P6_TC2-COD(2005)0043Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2006. november 30-én került elfogadásra az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007-2013) szóló .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 125 |
| I. MELLÉKLET | 133 |
| II. MELLÉKLETA PROGRAMOK TÁJÉKOZTATÓ JELLEGŰ BONTÁSA | 169 |
| III. MELLÉKLETFINANSZÍROZÁSI RENDSZEREK | 170 |
| P6_TA(2006)0514A hetedik kutatási keretprogram (2007-2013) végrehajtására vonatkozó részvételi szabályok ***IAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a hetedik keretprogram (2007-2013) cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2005)0705 - C6-0005/2006 - 2005/0277(COD)) | 173 |
| P6_TC1-COD(2005)0277Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2006. november 30-án került elfogadásra a hetedik keretprogram (2007-2013) cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 173 |
| MELLÉKLETRésztvevői garanciaalap | 198 |
| P6_TA(2006)0515A pirotechnikai termékek forgalomba hozatala ***IAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a pirotechnikai termékek forgalomba hozataláról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2005)0457 - C6-0312/2005 - 2005/0194(COD)) | 199 |
| P6_TC1-COD(2005)0194Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2006. november 30-án került elfogadásra a pirotechnikai termékek forgalomba hozataláról szóló 2007/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 199 |
| I. MELLÉKLETALAPVETŐ BIZTONSÁGI KÖVETELMÉNYEK | 212 |
| II. MELLÉKLETMEGFELELŐSÉGÉRTÉKELÉSI ELJÁRÁSOK | 214 |
| III. MELLÉKLETA MEGFELELŐSÉGÉRTÉKELÉSÉRT FELELŐS TESTÜLETEKRE VONATKOZÓ, A TAGÁLLAMOK ÁLTAL FIGYELEMBE VEENDŐ MINIMUMKÖVETELMÉNYEK | 222 |
| IV. MELLÉKLETMEGFELELŐSÉGI JELÖLÉS | 223 |
| P6_TA(2006)0516Az integrált szociális védelmi statisztikák európai rendszere (Esspros) ***IAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az integrált szociális védelmi statisztikák európai rendszeréről (EssprosS) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2006)0011 - C6-0024/2006 - 2006/0004(COD)) | 223 |
| P6_TC1-COD(2006)0004Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2006. november 30-án került elfogadásra az integrált szociális védelmi statisztikák európai rendszeréről (Esspros) szóló .../2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 224 |
| I. MELLÉKLETEsspros-alaprendszer | 228 |
| II. MELLÉKLETNyugdíjban részesülők modulja | 229 |
| III. MELLÉKLETA nettó szociális védelmi juttatásokról szóló kísérleti adatgyűjtés | 229 |
| P6_TA(2006)0517Részvételi szabályok - Hetedik keretprogram - Euratom *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Atomenergia-közösség hetedik keretprogramjának (2007-2011) cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló tanácsi Euratom rendeletre irányuló javaslatról (COM(2006)0042 - C6-0080/2006 - 2006/0014(CNS)) | 230 |
| P6_TA(2006)0518Emberek egyedi program (hetedik kutatási keretprogram, 2007-2013) *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007-2013) végrehajtására irányuló Emberek egyedi programról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0442 - C6-0383/2005 - 2005/0187(CNS)) | 252 |
| P6_TA(2006)0519Ötletek egyedi program (hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogram, 2007-2013) *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007-2013) végrehajtására irányuló Ötletek egyedi programról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0441 - C6-0382/2005 - 2005/0186(CNS)) | 265 |
| P6_TA(2006)0520A Kapacitások elnevezésű egyedi program (hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogram, 2007-2013) *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007-2013) végrehajtására irányuló Kapacitások egyedi programról szóló tanácsi határozatra vonatkozó javaslatról (COM(2005)0443 - C6-0384/2005 - 2005/0188(CNS)) | 272 |
| P6_TA(2006)0521Együttműködés egyedi program (hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogram, 2007-2013) *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007-2013) végrehajtására irányuló Együttműködés egyedi programról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0440 - C6-0381/2005 - 2005/0185 (CNS)) | 290 |
| P6_TA(2006)0522A Közös Kutatóközpont által közvetlen intézkedések révén végrehajtandó egyedi program (hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogram, 2007-2013) *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának keretében a Közös Kutatóközpont által közvetlen cselekvések révén végrehajtandó egyedi programról (2007-2013) szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0439 - C6-0380/2005 - 2005/0184(CNS)) | 344 |
| P6_TA(2006)0523A Közös Kutatóközpont által közvetlen intézkedések révén végrehajtandó egyedi program (hetedik nukleáris kutatási és képzési keretprogram, 2007-2011) *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007-2011) keretében a Közös Kutatóközpont által közvetlen cselekvések révén végrehajtandó egyedi programról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0444 - C6-0385/2005 - 2005/0189(CNS)) | 352 |
| P6_TA(2006)0524Az Európai Atomenergia-közösség egyedi programja (hetedik kutatási és képzési keretprogram, 2007-2011) *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007-2011) végrehajtására irányuló egyedi programról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0445 - C6-0386/2005 - 2005/0190(CNS)) | 356 |
| P6_TA(2006)0525A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége (SZBJT) megteremtése útján az Unió által elért fejlődés (az EU-Szerződés 2. és 39. cikke)Az Európai Parlament állásfoglalása a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége (SZBJT) megteremtése útján az Unió által elért fejlődésről (az EU-Szerződés 2. és 39. cikke) | 361 |
| P6_TA(2006)0526AIDSAz Európai Parlament állásfoglalása az AIDS-ről | 366 |
| P6_TA(2006)0527A fogyatékkal élő személyek helyzete a kibővült Európai Unióban: európai cselekvési terv 2006-2007-reAz Európai Parlament állásfoglalása a fogyatékkal élők helyzetéről a kibővült Európai Unióban: az Európai Akcióterv 2006-2007 (2006/2105(INI)) | 370 |
| P6_TA(2006)0528Ideje magasabb sebességbe kapcsolni - A vállalkozói szellem és növekedés Európájának megteremtéseAz Európai Parlament állásfoglalása az Ideje magasabb sebességbe kapcsolni - A vállalkozói szellem és növekedés Európájának megteremtéséről (2006/2138(INI)) | 378 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   (Közlemények)

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2006-2007

2006. november 29-30-i ülések

2006. november 29., szerda

2006/C 316E/01

JEGYZŐKÖNYV

1

ÜLÉSEK JEGYZŐKÖNYVE

Az ülésszak folytatása

Az előző ülés jegyzőkönyvének elfogadása

Dokumentumok benyújtása

Egyes okiratokra vonatkozó határozatok

Írásbeli nyilatkozatok (benyújtás)

Megállapodások szövegeinek a Tanács általi továbbítása

Előirányzatok átcsoportosítása

Napirend

Vita Európa jövőjéről (vita)

Mandátumvizsgálat

A Parlament tagjai

A Tanács közös álláspontjainak közlése

Oroszország-Európai Unió közötti csúcstalálkozó (vita)

Bulgária csatlakozása - Románia csatlakozása (vita)

Az európai gépkocsiágazatban történő szerkezetátalakítás gazdasági és társadalmi következményei (vita)

A demokráciának és az emberi jogoknak a világban történő előmozdítását szolgáló európaipénzügyi eszköz ***I (vita)

Egyperces felszólalások fontos politikai kérdésekben

Kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek hetedik keretprogramja (2007- 2013) ***II - Az Európai Közösség hetedik keretprogramjában (2007-2013) való részvétel szabályai, a kutatási eredmények terjesztése ***I - Az Euratom hetedik keretprogramjában (2007- 2011) valórészvétel szabályai, a kutatási eredmények terjesztése * - A Személyzet elnevezésű egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007-2013) * - Az Ötletek elnevezésű egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007-2013) * - A Kapacitások elnevezésű egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007- 2013) * - Az Együttműködés elnevezésű egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007-2013) * - A Közös Kutatóközpont által közvetlen intézkedések révén végrehajtandó egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007-2013) * - A Közös Kutatóközpont által közvetlen intézkedések révén végrehajtandó egyedi program (az Euratom hetedik nukleáris kutatási és képzési keretprogramja, 2007-2011) * - Az Európai Atomenergia-közösség egyedi programja (hetedik kutatási és képzési keretprogram, 2007-2011) * (vita)

A pirotechnikai termékek forgalomba hozatala ***I (vita)

A betegek jogai az EU-ban (vita)

A következő ülés napirendje

Az ülés berekesztése

JELENLÉTI ÍV

15

2006. november 30., csütörtök

2006/C 316E/02

JEGYZŐKÖNYV

17

ÜLÉSEK JEGYZŐKÖNYVE

Az ülés megnyitása

Dokumentumok benyújtása

Aktív hatóanyagok a gyógyszeriparban (írásbeli nyilatkozat)

AIDS (vita)

A fogyatékkal élő személyek helyzete a kibővült Európai Unióban: európai cselekvési terv 2006-2007-re (vita)

Ideje magasabb sebességbe kapcsolni - A vállalkozói szellem és a növekedés Európájának megteremtése (vita)

Az előző ülés jegyzőkönyvének elfogadása

Szavazások órája

A polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolása ***I (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)

A belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapítása ***I (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)

Halászati partnerségi megállapodás az EK és a Zöld-foki-szigetek között * (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)

Közösségi garancia az Európai Beruházási Bank részére * (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)

Az eljárási szabályzat 139. cikkének módosítása - A nyelvi rendszerre vonatkozó átmeneti intézkedés (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)

Az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozása * (zárószavazás)

Alapjogi Ügynökség (az Európai Uniót létrehozó Szerződés VI. címére vonatkozó tevékenységek) * (zárószavazás)

Bulgária csatlakozása (szavazás)

Románia csatlakozása (szavazás)

Kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek hetedik keretprogramja (2007-2013) ***II (szavazás)

Az Európai Közösség hetedik keretprogramjában (2007-2013) való részvétel szabályai, a kutatási eredmények terjesztése ***I (szavazás)

A pirotechnikai termékek forgalomba hozatala ***I (szavazás)

Az integrált szociális védelmi statisztikák európai rendszere (ESSPROS) ***I (szavazás)

Az Euratom hetedik keretprogramjában (2007-2011) valórészvétel szabályai, a kutatási eredmények terjesztése * (szavazás)

A Személyzet elnevezésű egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007-2013) * (szavazás)

Az Ötletek elnevezésű egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007-2013) * (szavazás)

A Kapacitások elnevezésű egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007-2013) * (szavazás)

Az Együttműködés elnevezésű egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007-2013) * (szavazás)

A Közös Kutatóközpont által közvetlen intézkedések révén végrehajtandó egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007- 2013) * (szavazás)

A Közös Kutatóközpont által közvetlen intézkedések révén végrehajtandó egyedi program (az Euratom hetedik nukleáris kutatási és képzési keretprogramja, 2007-2011) * (szavazás)

Az Európai Atomenergia-közösség egyedi programja (hetedik kutatási és képzési keretprogram, 2007-2011) * (szavazás)

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség (szavazás)

AIDS (szavazás)

A fogyatékkal élő személyek helyzete a kibővült Európai Unióban: európai cselekvési terv 2006-2007-re (szavazás)

Ideje magasabb sebességbe kapcsolni - A vállalkozói szellem és a növekedés Európájának megteremtése (szavazás)

A szavazáshoz fűzött indokolások

Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

A jelen ülésen elfogadott szövegek továbbítása

A következő ülések időpontjai

Az ülés elnapolása

JELENLÉTI ÍV

29

I. MELLÉKLET

31

II. MELLÉKLET

46

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

102

P6_TA(2006)0504A polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolása ***IAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló, 3922/91/EGK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2006)0645 - C6-0362/2006 - 2006/0209(COD))

102

P6_TC1-COD(2006)0209Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2006. november 30-án került elfogadásra a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló 3922/91/EGK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

102

P6_TA(2006)0505Belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények ***IAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról szóló 2006/.../EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2006)0646 - C6-0360/2006 - 2006/0210(COD))

104

P6_TC1-COD(2006)0210Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2006. november 30-án került elfogadásra a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról szóló 2006/.../EK irányelv módosításáról szóló 2006/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

105

P6_TA(2006)0506Halászati partnerségi megállapodás az EK és a Zöld-foki-szigetek között *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Zöld-foki Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2006)0363 - C6-0282/2006 - 2006/0122(CNS))

108

P6_TA(2006)0507Közösségi garancia az Európai Beruházási Bank részére *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a Közösségen kívüli projektekhez adott hitelek és garanciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott közösségi garanciáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2006)0324 - C6-0275/2006 - 2006/0107(CNS))

109

P6_TA(2006)0508A nyelvi rendszerre vonatkozó átmeneti intézkedésAz Európai Parlament állásfoglalása az eljárási szabályzat 139. cikkének módosításáról, a nyelvi rendszerre vonatkozó átmeneti intézkedésről (2006/2244(REG))

115

P6_TA(2006)0509Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2005)0280 - C6-0288/2005 - 2005/0124(CNS))

116

P6_TA(2006)0510Alapjogi Ügynökség - az EU-Szerződés VI. címével kapcsolatos tevékenységek *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége tevékenységeinek az Európai Unióról szóló szerződés VI. címében említett területeken való folytatására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0280 - C6-0289/2005 - 2005/0125(CNS))

117

P6_TA(2006)0511Bulgária csatlakozásaAz Európai Parlament állásfoglalása Bulgária Európai Unióhoz való csatlakozásáról (2006/2114(INI))

117

P6_TA(2006)0512Romániának az Európai Unióhoz való csatlakozásaAz Európai Parlament állásfoglalása Romániának az Európai Unióhoz való csatlakozásáról (2006/2115(INI))

121

P6_TA(2006)0513Kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogram (2007-2013) ***IIAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007-2013) szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadása tekintetében (12032/2/2006 - C6-0318/2006 - 2005/0043(COD))

125

P6_TC2-COD(2005)0043Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2006. november 30-én került elfogadásra az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007-2013) szóló .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

125

I. MELLÉKLET

133

II. MELLÉKLETA PROGRAMOK TÁJÉKOZTATÓ JELLEGŰ BONTÁSA

169

III. MELLÉKLETFINANSZÍROZÁSI RENDSZEREK

170

P6_TA(2006)0514A hetedik kutatási keretprogram (2007-2013) végrehajtására vonatkozó részvételi szabályok ***IAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a hetedik keretprogram (2007-2013) cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2005)0705 - C6-0005/2006 - 2005/0277(COD))

173

P6_TC1-COD(2005)0277Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2006. november 30-án került elfogadásra a hetedik keretprogram (2007-2013) cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

173

MELLÉKLETRésztvevői garanciaalap

198

P6_TA(2006)0515A pirotechnikai termékek forgalomba hozatala ***IAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a pirotechnikai termékek forgalomba hozataláról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2005)0457 - C6-0312/2005 - 2005/0194(COD))

199

P6_TC1-COD(2005)0194Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2006. november 30-án került elfogadásra a pirotechnikai termékek forgalomba hozataláról szóló 2007/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

199

I. MELLÉKLETALAPVETŐ BIZTONSÁGI KÖVETELMÉNYEK

212

II. MELLÉKLETMEGFELELŐSÉGÉRTÉKELÉSI ELJÁRÁSOK

214

III. MELLÉKLETA MEGFELELŐSÉGÉRTÉKELÉSÉRT FELELŐS TESTÜLETEKRE VONATKOZÓ, A TAGÁLLAMOK ÁLTAL FIGYELEMBE VEENDŐ MINIMUMKÖVETELMÉNYEK

222

IV. MELLÉKLETMEGFELELŐSÉGI JELÖLÉS

223

P6_TA(2006)0516Az integrált szociális védelmi statisztikák európai rendszere (Esspros) ***IAz Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az integrált szociális védelmi statisztikák európai rendszeréről (EssprosS) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2006)0011 - C6-0024/2006 - 2006/0004(COD))

223

P6_TC1-COD(2006)0004Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2006. november 30-án került elfogadásra az integrált szociális védelmi statisztikák európai rendszeréről (Esspros) szóló .../2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

224

I. MELLÉKLETEsspros-alaprendszer

228

II. MELLÉKLETNyugdíjban részesülők modulja

229

III. MELLÉKLETA nettó szociális védelmi juttatásokról szóló kísérleti adatgyűjtés

229

P6_TA(2006)0517Részvételi szabályok - Hetedik keretprogram - Euratom *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Atomenergia-közösség hetedik keretprogramjának (2007-2011) cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló tanácsi Euratom rendeletre irányuló javaslatról (COM(2006)0042 - C6-0080/2006 - 2006/0014(CNS))

230

P6_TA(2006)0518Emberek egyedi program (hetedik kutatási keretprogram, 2007-2013) *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007-2013) végrehajtására irányuló Emberek egyedi programról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0442 - C6-0383/2005 - 2005/0187(CNS))

252

P6_TA(2006)0519Ötletek egyedi program (hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogram, 2007-2013) *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007-2013) végrehajtására irányuló Ötletek egyedi programról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0441 - C6-0382/2005 - 2005/0186(CNS))

265

P6_TA(2006)0520A Kapacitások elnevezésű egyedi program (hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogram, 2007-2013) *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007-2013) végrehajtására irányuló Kapacitások egyedi programról szóló tanácsi határozatra vonatkozó javaslatról (COM(2005)0443 - C6-0384/2005 - 2005/0188(CNS))

272

P6_TA(2006)0521Együttműködés egyedi program (hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogram, 2007-2013) *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007-2013) végrehajtására irányuló Együttműködés egyedi programról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0440 - C6-0381/2005 - 2005/0185 (CNS))

290

P6_TA(2006)0522A Közös Kutatóközpont által közvetlen intézkedések révén végrehajtandó egyedi program (hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogram, 2007-2013) *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának keretében a Közös Kutatóközpont által közvetlen cselekvések révén végrehajtandó egyedi programról (2007-2013) szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0439 - C6-0380/2005 - 2005/0184(CNS))

344

P6_TA(2006)0523A Közös Kutatóközpont által közvetlen intézkedések révén végrehajtandó egyedi program (hetedik nukleáris kutatási és képzési keretprogram, 2007-2011) *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007-2011) keretében a Közös Kutatóközpont által közvetlen cselekvések révén végrehajtandó egyedi programról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0444 - C6-0385/2005 - 2005/0189(CNS))

352

P6_TA(2006)0524Az Európai Atomenergia-közösség egyedi programja (hetedik kutatási és képzési keretprogram, 2007-2011) *Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007-2011) végrehajtására irányuló egyedi programról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0445 - C6-0386/2005 - 2005/0190(CNS))

356

P6_TA(2006)0525A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége (SZBJT) megteremtése útján az Unió által elért fejlődés (az EU-Szerződés 2. és 39. cikke)Az Európai Parlament állásfoglalása a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége (SZBJT) megteremtése útján az Unió által elért fejlődésről (az EU-Szerződés 2. és 39. cikke)

361

P6_TA(2006)0526AIDSAz Európai Parlament állásfoglalása az AIDS-ről

366

P6_TA(2006)0527A fogyatékkal élő személyek helyzete a kibővült Európai Unióban: európai cselekvési terv 2006-2007-reAz Európai Parlament állásfoglalása a fogyatékkal élők helyzetéről a kibővült Európai Unióban: az Európai Akcióterv 2006-2007 (2006/2105(INI))

370

P6_TA(2006)0528Ideje magasabb sebességbe kapcsolni - A vállalkozói szellem és növekedés Európájának megteremtéseAz Európai Parlament állásfoglalása az Ideje magasabb sebességbe kapcsolni - A vállalkozói szellem és növekedés Európájának megteremtéséről (2006/2138(INI))

378

| * | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

| AFET | Külügyi Bizottság |
| --- | --- |
| DEVE | Fejlesztési Bizottság |
| INTA | Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság |
| BUDG | Költségvetési Bizottság |
| CONT | Költségvetési Ellenőrző Bizottság |
| ECON | Gazdasági és Monetáris Bizottság |
| EMPL | Foglalkoztatási és Szociális Bizottság |
| ENVI | Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság |
| ITRE | Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság |
| IMCO | Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság |
| TRAN | Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság |
| REGI | Regionális Fejlesztési Bizottság |
| AGRI | Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság |
| PECH | Halászati Bizottság |
| CULT | Kulturális és Oktatási Bizottság |
| JURI | Jogi Bizottság |
| LIBE | Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság |
| AFCO | Alkotmányügyi Bizottság |
| FEMM | Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság |
| PETI | Petíciós Bizottság |

AFET

Külügyi Bizottság

DEVE

Fejlesztési Bizottság

INTA

Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság

BUDG

Költségvetési Bizottság

CONT

Költségvetési Ellenőrző Bizottság

ECON

Gazdasági és Monetáris Bizottság

EMPL

Foglalkoztatási és Szociális Bizottság

ENVI

Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság

ITRE

Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

IMCO

Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság

TRAN

Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság

REGI

Regionális Fejlesztési Bizottság

AGRI

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság

PECH

Halászati Bizottság

CULT

Kulturális és Oktatási Bizottság

JURI

Jogi Bizottság

LIBE

Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság

AFCO

Alkotmányügyi Bizottság

FEMM

Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság

PETI

Petíciós Bizottság

| PPE-DE | az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) és az Európai Demokraták Képviselőcsoportja |
| --- | --- |
| PSE | az Európai Parlament Szocialista Képviselőcsoportja |
| ALDE | Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért Képviselőcsoport |
| Verts/ALE | a Zöldek/az Európai Szabad Szövetség Képviselőcsoportja |
| GUE/NGL | az Egységes Európai Baloldal/az Északi Zöld Baloldal Képviselőcsoportja |
| IND/DEM | Függetlenség és Demokrácia Képviselőcsoport |
| UEN | a Nemzetek Európájáért Unió Képviselőcsoportja |
| NI | Független képviselők |

PPE-DE

az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) és az Európai Demokraták Képviselőcsoportja

PSE

az Európai Parlament Szocialista Képviselőcsoportja

ALDE

Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért Képviselőcsoport

Verts/ALE

a Zöldek/az Európai Szabad Szövetség Képviselőcsoportja

GUE/NGL

az Egységes Európai Baloldal/az Északi Zöld Baloldal Képviselőcsoportja

IND/DEM

Függetlenség és Demokrácia Képviselőcsoport

UEN

a Nemzetek Európájáért Unió Képviselőcsoportja

NI

Független képviselők

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I (Közlemények)

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2006-2007

2006. november 29-30-i ülések

2006. november 29., szerda

| 22.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 316/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 316/1

---

JEGYZŐKÖNYV

(2006/C 316 E/01)

ÜLÉSEK JEGYZŐKÖNYVE

ELNÖKÖL: Josep BORRELL FONTELLES

elnök

1.   Az ülésszak folytatása

Az ülést 15.05-kor nyitják meg.

2.   Az előző ülés jegyzőkönyvének elfogadása

Az előző ülés jegyzőkönyvét elfogadták.

3.   Dokumentumok benyújtása

Az alábbi dokumentumokat nyújtották be:

| 1) | a Tanács és a Bizottság:







  — | Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség - A 2005-ös gazdasági évre vonatkozó végső elszámolások kiadása (N6-0036/2006 - C6-0401/2006 - 2006/2168(DEC))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: CONT |
| --- | --- | --- | --- |
| | véleménynyilvánító: ITRE |

1)

a Tanács és a Bizottság:

—

Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség - A 2005-ös gazdasági évre vonatkozó végső elszámolások kiadása (N6-0036/2006 - C6-0401/2006 - 2006/2168(DEC))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: CONT

véleménynyilvánító: ITRE

| — | Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ - A 2005-ös gazdasági évre vonatkozó végső elszámolások kiadása (N6-0035/2006 - C6-0400/2006 - 2006/2167(DEC))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: CONT |
| --- | --- | --- |
| | véleménynyilvánító: ENVI |

—

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ - A 2005-ös gazdasági évre vonatkozó végső elszámolások kiadása (N6-0035/2006 - C6-0400/2006 - 2006/2167(DEC))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: CONT

véleménynyilvánító: ENVI

| — | Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság - A 2005-ös gazdasági évre vonatkozó végső elszámolások kiadása (N6-0034/2006 - C6-0399/2006 - 2006/2166(DEC))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: CONT |
| --- | --- | --- |
| | véleménynyilvánító: ENVI |

—

Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság - A 2005-ös gazdasági évre vonatkozó végső elszámolások kiadása (N6-0034/2006 - C6-0399/2006 - 2006/2166(DEC))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: CONT

véleménynyilvánító: ENVI

| — | Európai Repülésbiztonsági Ügynökség - A 2005-ös gazdasági évre vonatkozó végső elszámolások kiadása (N6-0033/2006 - C6-0398/2006 - 2006/2165(DEC))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: CONT |
| --- | --- | --- |
| | véleménynyilvánító: TRAN |

—

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség - A 2005-ös gazdasági évre vonatkozó végső elszámolások kiadása (N6-0033/2006 - C6-0398/2006 - 2006/2165(DEC))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: CONT

véleménynyilvánító: TRAN

| — | Európai Tengerbiztonsági Ügynökség - A 2005-ös gazdasági évre vonatkozó végső elszámolások kiadása (N6-0032/2006 - C6-0397/2006 - 2006/2164(DEC))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: CONT |
| --- | --- | --- |
| | véleménynyilvánító: TRAN |

—

Európai Tengerbiztonsági Ügynökség - A 2005-ös gazdasági évre vonatkozó végső elszámolások kiadása (N6-0032/2006 - C6-0397/2006 - 2006/2164(DEC))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: CONT

véleménynyilvánító: TRAN

| — | Európai Képzési Alapítvány - A 2005-ös gazdasági évre vonatkozó végső elszámolások kiadása (N6-0031/2006 - C6-0396/2006 - 2006/2163(DEC))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: CONT |
| --- | --- | --- |
| | véleménynyilvánító: EMPL |

—

Európai Képzési Alapítvány - A 2005-ös gazdasági évre vonatkozó végső elszámolások kiadása (N6-0031/2006 - C6-0396/2006 - 2006/2163(DEC))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: CONT

véleménynyilvánító: EMPL

| — | Eurojust - A 2005-ös gazdasági évre vonatkozó végső elszámolások kiadása (N6-0030/2006 - C6-0395/2006 - 2006/2162(DEC))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: CONT |
| --- | --- | --- |
| | véleménynyilvánító: LIBE |

—

Eurojust - A 2005-ös gazdasági évre vonatkozó végső elszámolások kiadása (N6-0030/2006 - C6-0395/2006 - 2006/2162(DEC))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: CONT

véleménynyilvánító: LIBE

| — | Európai Gyógyszerügynökség - A 2005-ös gazdasági évre vonatkozó végső elszámolások kiadása (N6-0029/2006 - C6-0394/2006 - 2006/2161(DEC))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: CONT |
| --- | --- | --- |
| | véleménynyilvánító: ENVI |

—

Európai Gyógyszerügynökség - A 2005-ös gazdasági évre vonatkozó végső elszámolások kiadása (N6-0029/2006 - C6-0394/2006 - 2006/2161(DEC))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: CONT

véleménynyilvánító: ENVI

| — | Európai Unió Szervei Fordítóközpontja - A 2005-ös gazdasági évre vonatkozó végső elszámolások kiadása (N6-0028/2006 - C6-0393/2006 - 2006/2160(DEC))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: CONT |
| --- | --- | --- |

—

Európai Unió Szervei Fordítóközpontja - A 2005-ös gazdasági évre vonatkozó végső elszámolások kiadása (N6-0028/2006 - C6-0393/2006 - 2006/2160(DEC))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: CONT

| — | Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség - A 2005-ös gazdasági évre vonatkozó végső elszámolások kiadása (N6-0027/2006 - C6-0392/2006 - 2006/2159(DEC))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: CONT |
| --- | --- | --- |
| | véleménynyilvánító: EMPL |

—

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség - A 2005-ös gazdasági évre vonatkozó végső elszámolások kiadása (N6-0027/2006 - C6-0392/2006 - 2006/2159(DEC))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: CONT

véleménynyilvánító: EMPL

| — | Európai Környezetvédelmi Ügynökség - A 2005-ös gazdasági évre vonatkozó végső elszámolások kiadása (N6-0026/2006 - C6-0391/2006 - 2006/2158(DEC))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: CONT |
| --- | --- | --- |
| | véleménynyilvánító: ENVI |

—

Európai Környezetvédelmi Ügynökség - A 2005-ös gazdasági évre vonatkozó végső elszámolások kiadása (N6-0026/2006 - C6-0391/2006 - 2006/2158(DEC))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: CONT

véleménynyilvánító: ENVI

| — | A Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja - A 2005-ös gazdasági évre vonatkozó végső elszámolások kiadása (N6-0025/2006 - C6-0390/2006 - 2006/2157(DEC))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: CONT |
| --- | --- | --- |
| | véleménynyilvánító: LIBE |

—

A Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja - A 2005-ös gazdasági évre vonatkozó végső elszámolások kiadása (N6-0025/2006 - C6-0390/2006 - 2006/2157(DEC))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: CONT

véleménynyilvánító: LIBE

| — | A Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja - A 2005-ös gazdasági évre vonatkozó végső elszámolások kiadása (N6-0024/2006 - C6-0389/2006 - 2006/2156(DEC))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: CONT |
| --- | --- | --- |
| | véleménynyilvánító: LIBE |

—

A Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja - A 2005-ös gazdasági évre vonatkozó végső elszámolások kiadása (N6-0024/2006 - C6-0389/2006 - 2006/2156(DEC))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: CONT

véleménynyilvánító: LIBE

| — | Európai Újjáépítési Ügynökség - 2005. költségvetési év elszámolása (N6-0023/2006 - C6-0388/2006 - 2006/2155(DEC))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: CONT |
| --- | --- | --- |
| | véleménynyilvánító: AFET |

—

Európai Újjáépítési Ügynökség - 2005. költségvetési év elszámolása (N6-0023/2006 - C6-0388/2006 - 2006/2155(DEC))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: CONT

véleménynyilvánító: AFET

| — | Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért - A 2005-ös gazdasági évre vonatkozó végső elszámolások kiadása (N6-0022/2006 - C6-0387/2006 - 2006/2154(DEC))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: CONT |
| --- | --- | --- |
| | véleménynyilvánító: EMPL |

—

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért - A 2005-ös gazdasági évre vonatkozó végső elszámolások kiadása (N6-0022/2006 - C6-0387/2006 - 2006/2154(DEC))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: CONT

véleménynyilvánító: EMPL

| — | Európai Szakképzés-fejlesztési Központ - A 2005-ös gazdasági évre vonatkozó végső elszámolások kiadása (N6-0021/2006 - C6-0386/2006 - 2006/2153(DEC))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: CONT |
| --- | --- | --- |
| | véleménynyilvánító: EMPL |

—

Európai Szakképzés-fejlesztési Központ - A 2005-ös gazdasági évre vonatkozó végső elszámolások kiadása (N6-0021/2006 - C6-0386/2006 - 2006/2153(DEC))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: CONT

véleménynyilvánító: EMPL

| — | Javaslat a Tanács irányelvére a sertések védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról (kodifikált változat) (COM(2006)0669 - C6-0430/2006 - 2006/0224(CNS))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Javaslat a Tanács irányelvére a sertések védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról (kodifikált változat) (COM(2006)0669 - C6-0430/2006 - 2006/0224(CNS))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: JURI

| — | Módosított javaslat az Európai Parlament és a Tanács irányelvére a fogyasztói érdekek védelme érdekében a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról (kodifikált változat) (COM(2006)0692 - C6-0429/2006 - 2003/0099(COD))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Módosított javaslat az Európai Parlament és a Tanács irányelvére a fogyasztói érdekek védelme érdekében a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról (kodifikált változat) (COM(2006)0692 - C6-0429/2006 - 2003/0099(COD))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: JURI

| — | Javaslat az Európai Parlament és a Tanács rendeletére a macska- és kutyaprém, valamint az ilyen prémet tartalmazó termékek forgalomba hozatalának, a Közösségbe történő behozatalának, illetve onnan történő kivitelének tilalmáról (COM(2006)0684 - C6-0428/2006 - 2006/0236(COD))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: IMCO |
| --- | --- | --- |
| | véleménynyilvánító: AGRI, ENVI, INTA |

—

Javaslat az Európai Parlament és a Tanács rendeletére a macska- és kutyaprém, valamint az ilyen prémet tartalmazó termékek forgalomba hozatalának, a Közösségbe történő behozatalának, illetve onnan történő kivitelének tilalmáról (COM(2006)0684 - C6-0428/2006 - 2006/0236(COD))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: IMCO

véleménynyilvánító: AGRI, ENVI, INTA

| — | Javaslat a Tanács határozatára az Európai Befektetési Alap tőkeemelésében való közösségi részvételről (COM(2006)0621 - C6-0426/2006 - 2006/0203(CNS))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Javaslat a Tanács határozatára az Európai Befektetési Alap tőkeemelésében való közösségi részvételről (COM(2006)0621 - C6-0426/2006 - 2006/0203(CNS))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: BUDG

| — | A DEC 58/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat - III. szakasz - Bizottság (SEC(2006)1402 - C6-0425/2006 - 2006/2285(GBD))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

A DEC 58/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat - III. szakasz - Bizottság (SEC(2006)1402 - C6-0425/2006 - 2006/2285(GBD))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: BUDG

| — | Javaslat a Tanács rendeletére a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK rendelet, az cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló 318/2006/EK rendelet, és a Közösségen belül a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló ideiglenes rendszer megállapításáról szóló 320/2006/EK rendelet Bulgária és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozása tekintetében történő kiigazításáról (COM(2006)0677 - C6-0424/2006 - 2006/0226(CNS))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: AGRI |
| --- | --- | --- |

—

Javaslat a Tanács rendeletére a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK rendelet, az cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló 318/2006/EK rendelet, és a Közösségen belül a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló ideiglenes rendszer megállapításáról szóló 320/2006/EK rendelet Bulgária és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozása tekintetében történő kiigazításáról (COM(2006)0677 - C6-0424/2006 - 2006/0226(CNS))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: AGRI

| — | Javaslat a Tanács rendeletére az Írországért Nemzetközi Alap részére nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulásról (2007-2010) (COM(2006)0564 - C6-0423/2006 - 2006/0194(CNS))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: REGI |
| --- | --- | --- |
| | véleménynyilvánító: BUDG |

—

Javaslat a Tanács rendeletére az Írországért Nemzetközi Alap részére nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulásról (2007-2010) (COM(2006)0564 - C6-0423/2006 - 2006/0194(CNS))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: REGI

véleménynyilvánító: BUDG

| — | Módosított javaslat az Európai Parlament és a Tanács irányelvére a motorkerékpárok utasülésének kapaszkodójáról (kodifikált változat) (COM(2006)0265 - C6-0419/2006 - 2003/0058(COD))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Módosított javaslat az Európai Parlament és a Tanács irányelvére a motorkerékpárok utasülésének kapaszkodójáról (kodifikált változat) (COM(2006)0265 - C6-0419/2006 - 2003/0058(COD))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: JURI

| — | Módosított javaslat az Európai Parlament és a Tanács irányelvére a motorkerékpárok kitámasztószerkezetéről (kodifikált változat) (COM(2006)0262 - C6-0418/2006 - 2003/0059(COD))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Módosított javaslat az Európai Parlament és a Tanács irányelvére a motorkerékpárok kitámasztószerkezetéről (kodifikált változat) (COM(2006)0262 - C6-0418/2006 - 2003/0059(COD))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: JURI

| — | A DEC 59/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat - III. szakasz - Bizottság (SEC(2006)1403 - C6-0417/2006 - 2006/2284(GBD))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

A DEC 59/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat - III. szakasz - Bizottság (SEC(2006)1403 - C6-0417/2006 - 2006/2284(GBD))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: BUDG

| — | A DEC 55/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat - III. szakasz - Bizottság (SEC(2006)1399 - C6-0416/2006 - 2006/2283(GBD))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

A DEC 55/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat - III. szakasz - Bizottság (SEC(2006)1399 - C6-0416/2006 - 2006/2283(GBD))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: BUDG

| — | Javaslat a Tanács irányelvére az egyes lefölözésekből, vámokból, adókból és egyéb intézkedésekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról (kodifikált változat) (COM(2006)0605 - C6-0409/2006 - 2006/0192(CNS))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Javaslat a Tanács irányelvére az egyes lefölözésekből, vámokból, adókból és egyéb intézkedésekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról (kodifikált változat) (COM(2006)0605 - C6-0409/2006 - 2006/0192(CNS))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: JURI

| — | A DEC 56/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat - III. szakasz - Bizottság (SEC(2006)1400 - C6-0407/2006 - 2006/2282(GBD))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

A DEC 56/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat - III. szakasz - Bizottság (SEC(2006)1400 - C6-0407/2006 - 2006/2282(GBD))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: BUDG

| — | A DEC 54/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat - III. szakasz - Bizottság (SEC(2006)1355 - C6-0406/2006 - 2006/2281(GBD))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

A DEC 54/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat - III. szakasz - Bizottság (SEC(2006)1355 - C6-0406/2006 - 2006/2281(GBD))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: BUDG

| — | A DEC 51/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat - III. szakasz - Bizottság (SEC(2006)1352 - C6-0405/2006 - 2006/2280(GBD))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

A DEC 51/2006. számú előirányzat-átcsoportosításra vonatkozó javaslat - III. szakasz - Bizottság (SEC(2006)1352 - C6-0405/2006 - 2006/2280(GBD))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: BUDG

| — | Javaslat az Európai Parlament és a Tanács irányelvére a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kormányberendezéséről (kodifikált változat) (COM(2006)0670 - C6-0404/2006 - 2006/0225(COD))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Javaslat az Európai Parlament és a Tanács irányelvére a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok kormányberendezéséről (kodifikált változat) (COM(2006)0670 - C6-0404/2006 - 2006/0225(COD))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: JURI

| — | Javaslat a Tanács rendeletére az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet szabályozási területén alkalmazandó védelmi és végrehajtási intézkedések megállapításáról (COM(2006)0609 - C6-0403/2006 - 2006/0200(CNS))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: PECH |
| --- | --- | --- |
| | véleménynyilvánító: ENVI |

—

Javaslat a Tanács rendeletére az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet szabályozási területén alkalmazandó védelmi és végrehajtási intézkedések megállapításáról (COM(2006)0609 - C6-0403/2006 - 2006/0200(CNS))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: PECH

véleménynyilvánító: ENVI

| — | Javaslat a Tanács rendeletére a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló 2371/2002/EK rendelet módosításáról (COM(2006)0587 - C6-0402/2006 - 2006/0190(CNS))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: PECH |
| --- | --- | --- |
| | véleménynyilvánító: ENVI |

—

Javaslat a Tanács rendeletére a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló 2371/2002/EK rendelet módosításáról (COM(2006)0587 - C6-0402/2006 - 2006/0190(CNS))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: PECH

véleménynyilvánító: ENVI

| — | Javaslat az Európai Parlament és a Tanács irányelvére kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok legnagyobb tervezési sebességéről és rakfelületéről (kodifikált változat) (COM(2006)0667 - C6-0385/2006 - 2006/0219(COD))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Javaslat az Európai Parlament és a Tanács irányelvére kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok legnagyobb tervezési sebességéről és rakfelületéről (kodifikált változat) (COM(2006)0667 - C6-0385/2006 - 2006/0219(COD))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: JURI

| — | Javaslat az Európai Parlament és a Tanács határozatára a statisztikai információs politikával foglalkozó európai tanácsadó bizottság létrehozásáról (COM(2006)0653 - C6-0379/2006 - 2006/0217(COD))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: ECON |
| --- | --- | --- |
| | véleménynyilvánító: IMCO |

—

Javaslat az Európai Parlament és a Tanács határozatára a statisztikai információs politikával foglalkozó európai tanácsadó bizottság létrehozásáról (COM(2006)0653 - C6-0379/2006 - 2006/0217(COD))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: ECON

véleménynyilvánító: IMCO

| — | Javaslat az Európai Parlament és a Tanács rendeletére az Európai Technológiai Intézet létrehozásáról (COM(2006)0604 - C6-0355/2006 - 2006/0197(COD))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: ITRE |
| --- | --- | --- |
| | véleménynyilvánító: CULT, BUDG, JURI, CONT, IMCO |

—

Javaslat az Európai Parlament és a Tanács rendeletére az Európai Technológiai Intézet létrehozásáról (COM(2006)0604 - C6-0355/2006 - 2006/0197(COD))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: ITRE

véleménynyilvánító: CULT, BUDG, JURI, CONT, IMCO

| — | A Tanács közös iránymutatása az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 1605/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (14259/2006 - C6-0431/2006 - 2005/0090(CNS))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: BUDG |
| --- | --- | --- |
| | véleménynyilvánító: CONT |

—

A Tanács közös iránymutatása az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 1605/2002/EK, Euratom rendelet módosításáról szóló tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (14259/2006 - C6-0431/2006 - 2005/0090(CNS))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: BUDG

véleménynyilvánító: CONT

| — | A Számvevőszék bolgár tagjának kinevezése (N6-0037/2006 - C6-0411/2006 - 2006/0811(CNS))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: CONT |
| --- | --- | --- |

—

A Számvevőszék bolgár tagjának kinevezése (N6-0037/2006 - C6-0411/2006 - 2006/0811(CNS))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: CONT

| — | A Számvevőszék román tagjának kinevezése (N6-0038/2006 - C6-0410/2006 - 2006/0812(CNS))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: CONT |
| --- | --- | --- |

—

A Számvevőszék román tagjának kinevezése (N6-0038/2006 - C6-0410/2006 - 2006/0812(CNS))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: CONT

| 2) | a parlamenti bizottságok:







  2.1) | jelentések:






  — | ***I Jelentés a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítása finanszírozási eszközének létrehozásáról (A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2006)0354 - C6-0206/2006 - 2006/0116(COD)) - AFET bizottság - Társelőadó: Hélène Flautre és Edward McMillan-Scott (A6-0376/2006) |
| --- | --- | --- | --- |

2)

a parlamenti bizottságok:

2.1)

jelentések:

—

***I Jelentés a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítása finanszírozási eszközének létrehozásáról (A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2006)0354 - C6-0206/2006 - 2006/0116(COD)) - AFET bizottság - Társelőadó: Hélène Flautre és Edward McMillan-Scott (A6-0376/2006)

| — | * Jelentés az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007-2013) végrehajtására irányuló „Együttműködés” egyedi programról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0440 - C6-0381/2005 - 2005/0185(CNS)) - ITRE bizottság.
  Előadó: Teresa Riera Madurell (A6-0379/2006) |
| --- | --- |

—

- Jelentés az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007-2013) végrehajtására irányuló „Együttműködés” egyedi programról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0440 - C6-0381/2005 - 2005/0185(CNS)) - ITRE bizottság.

Előadó: Teresa Riera Madurell (A6-0379/2006)

| — | Jelentés: Ideje magasabb sebességbe kapcsolni - A vállalkozói szellem és a növekedés Európájának megteremtéséről (2006/2138(INI)) - ITRE bizottság.
  Előadó: Pilar del Castillo Vera (A6-0384/2006) |
| --- | --- |

—

Jelentés: Ideje magasabb sebességbe kapcsolni - A vállalkozói szellem és a növekedés Európájának megteremtéséről (2006/2138(INI)) - ITRE bizottság.

Előadó: Pilar del Castillo Vera (A6-0384/2006)

| — | Jelentés az Eljárási Szabályzat 139. cikkének módosításáról, a nyelvekre vonatkozó átmeneti szabályokról (2006/2244(REG)) - AFCO bizottság.
  Előadó: Ingo Friedrich (A6-0391/2006) |
| --- | --- |

—

Jelentés az Eljárási Szabályzat 139. cikkének módosításáról, a nyelvekre vonatkozó átmeneti szabályokról (2006/2244(REG)) - AFCO bizottság.

Előadó: Ingo Friedrich (A6-0391/2006)

| — | Jelentés az Európai Unió új tagállamok befogadására való képességének intézményi szempontjairól (2006/2226(INI)) - AFCO bizottság.
  Előadó: Alexander Stubb (A6-0393/2006) |
| --- | --- |

—

Jelentés az Európai Unió új tagállamok befogadására való képességének intézményi szempontjairól (2006/2226(INI)) - AFCO bizottság.

Előadó: Alexander Stubb (A6-0393/2006)

| — | * Jelentés a Közösségen kívüli projektekhez adott hitelek és garanciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott közösségi garanciáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2006)0324 - C6-0275/2006 - 2006/0107(CNS)) - BUDG bizottság.
  Előadó: Esko Seppänen (A6-0394/2006) |
| --- | --- |

—

- Jelentés a Közösségen kívüli projektekhez adott hitelek és garanciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott közösségi garanciáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2006)0324 - C6-0275/2006 - 2006/0107(CNS)) - BUDG bizottság.

Előadó: Esko Seppänen (A6-0394/2006)

| — | * Jelentés az Európai Közösség és a Zöld-foki Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2006)0363 - C6-0282/2006 - 2006/0122(CNS)) - PECH bizottság.
  Előadó: Duarte Freitas (A6-0395/2006) |
| --- | --- |

—

- Jelentés az Európai Közösség és a Zöld-foki Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2006)0363 - C6-0282/2006 - 2006/0122(CNS)) - PECH bizottság.

Előadó: Duarte Freitas (A6-0395/2006)

| — | ***I Jelentés a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló 3922/91/EGK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2006)0645 - C6-0362/2006 - 2006/0209(COD)) - TRAN bizottság.
  Előadó: Paolo Costa (A6-0401/2006) |
| --- | --- |

—

***I Jelentés a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló 3922/91/EGK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2006)0645 - C6-0362/2006 - 2006/0209(COD)) - TRAN bizottság.

Előadó: Paolo Costa (A6-0401/2006)

| — | ***I Jelentés a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról szóló 2006/.../EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2006)0646 - C6-0360/2006 - 2006/0210(COD)) - TRAN bizottság.
  Előadó: Paolo Costa (A6-0402/2006) |
| --- | --- |

—

***I Jelentés a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról szóló 2006/.../EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2006)0646 - C6-0360/2006 - 2006/0210(COD)) - TRAN bizottság.

Előadó: Paolo Costa (A6-0402/2006)

| — | Jelentés Bulgária Európai Unióhoz való csatlakozásáról (2006/2114(INI)) - AFET bizottság.
  Előadó: Geoffrey Van Orden (A6-0420/2006) |
| --- | --- |

—

Jelentés Bulgária Európai Unióhoz való csatlakozásáról (2006/2114(INI)) - AFET bizottság.

Előadó: Geoffrey Van Orden (A6-0420/2006)

| — | Jelentés Romániának az Európai Unióhoz való csatlakozásáról (2006/2115(INI)) - AFET bizottság.
  Előadó: Pierre Moscovici (A6-0421/2006) |
| --- | --- |

—

Jelentés Romániának az Európai Unióhoz való csatlakozásáról (2006/2115(INI)) - AFET bizottság.

Előadó: Pierre Moscovici (A6-0421/2006)

| 2.2) | ajánlások második olvasatra:







  — | ***II Ajánlás második olvasatra a Tanács közös álláspontjáról az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007-2013) szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadása tekintetében (12032/2/2006 - C6-0318/2006 - 2005/0043(COD)) - ITRE bizottság.
  Előadó: Jerzy Buzek (A6-0392/2006) |
| --- | --- | --- |

2.2)

ajánlások második olvasatra:

—

***II Ajánlás második olvasatra a Tanács közös álláspontjáról az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007-2013) szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadása tekintetében (12032/2/2006 - C6-0318/2006 - 2005/0043(COD)) - ITRE bizottság.

Előadó: Jerzy Buzek (A6-0392/2006)

| 3) | a képviselők:







  3.1) | állásfoglalásra irányuló indítványok (az Eljárási Szabályzat 113. cikke):







  — | Cristiana Muscardini. Állásfoglalásra irányuló indítvány a karácsonyfák visszaültetésének szükségességéről az ünnepi időszak elmúltával (B6-0617/2006)






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: ENVI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | véleménynyilvánító: AGRI |

3)

a képviselők:

3.1)

állásfoglalásra irányuló indítványok (az Eljárási Szabályzat 113. cikke):

—

Cristiana Muscardini. Állásfoglalásra irányuló indítvány a karácsonyfák visszaültetésének szükségességéről az ünnepi időszak elmúltával (B6-0617/2006)

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: ENVI

véleménynyilvánító: AGRI

| — | Cristiana Muscardini. Állásfoglalásra irányuló indítvány a motoros járművek kipufogógázai által okozott környezetszennyezésről Afrikában (B6-0616/2006)






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: INTA |
| --- | --- | --- |
| | véleménynyilvánító: DEVE, ENVI |

—

Cristiana Muscardini. Állásfoglalásra irányuló indítvány a motoros járművek kipufogógázai által okozott környezetszennyezésről Afrikában (B6-0616/2006)

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: INTA

véleménynyilvánító: DEVE, ENVI

| 3.2) | ajánlásra irányuló javaslatok (az Eljárási Szabályzat 114. cikke):






  — | Martine Roure, a PSE képviselőcsoport nevében. A Tanácshoz intézett ajánlásra irányuló javaslat a büntetőügyekben folytatott rendőrségi együttműködés keretében történő adatvédelemről (B6-0618/2006)






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: LIBE |
| --- | --- | --- | --- |

3.2)

ajánlásra irányuló javaslatok (az Eljárási Szabályzat 114. cikke):

—

Martine Roure, a PSE képviselőcsoport nevében. A Tanácshoz intézett ajánlásra irányuló javaslat a büntetőügyekben folytatott rendőrségi együttműködés keretében történő adatvédelemről (B6-0618/2006)

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: LIBE

| — | Doris Pack, az PPE-DE képviselőcsoport nevében. A Tanácshoz intézett ajánlásra irányuló javaslat Bosznia-Hercegovináról (B6-0615/2006)






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: AFET |
| --- | --- | --- |

—

Doris Pack, az PPE-DE képviselőcsoport nevében. A Tanácshoz intézett ajánlásra irányuló javaslat Bosznia-Hercegovináról (B6-0615/2006)

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: AFET

4.   Egyes okiratokra vonatkozó határozatok

Engedély saját kezdeményezésű jelentések készítésére (az Eljárási Szabályzat 45. cikke)

AFET bizottság

| — | Koszovó jövője és az EU szerepe (2006/2267(INI))
  (véleménynyilvánító: INTA)
  (Az Elnökök Értekezletének 2006.11.16-i határozatát követően) |
| --- | --- |

—

Koszovó jövője és az EU szerepe (2006/2267(INI))

(véleménynyilvánító: INTA)

(Az Elnökök Értekezletének 2006.11.16-i határozatát követően)

| — | Jelentés a bővítési folyamat előrehaladásáról szóló stratégiai dokumentumról (2006/2252(INI))
  (Az Elnökök Értekezletének 2006.11.16-i határozatát követően) |
| --- | --- |

—

Jelentés a bővítési folyamat előrehaladásáról szóló stratégiai dokumentumról (2006/2252(INI))

(Az Elnökök Értekezletének 2006.11.16-i határozatát követően)

CONT bizottság

| — | A Közösségek pénzügyi érdekeinek védelme - Csalás elleni küzdelem - Éves jelentés 2005 (2006/2268(INI))
  (véleménynyilvánító: AGRI, BUDG, REGI)
  (Az Elnökök Értekezletének 2006.11.16-i határozatát követően) |
| --- | --- |

—

A Közösségek pénzügyi érdekeinek védelme - Csalás elleni küzdelem - Éves jelentés 2005 (2006/2268(INI))

(véleménynyilvánító: AGRI, BUDG, REGI)

(Az Elnökök Értekezletének 2006.11.16-i határozatát követően)

ECON bizottság

| — | Pénzügyi szolgáltatások (2005-2010) - Fehér könyv (2006/2270(INI))
  (véleménynyilvánító: JURI)
  (Az Elnökök Értekezletének 2006.11.16-i határozatát követően) |
| --- | --- |

—

Pénzügyi szolgáltatások (2005-2010) - Fehér könyv (2006/2270(INI))

(véleménynyilvánító: JURI)

(Az Elnökök Értekezletének 2006.11.16-i határozatát követően)

| — | Az európai gazdasági helyzet, előkészítő jelentés az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásról (2006/2272(INI))
  (véleménynyilvánító: EMPL, ITRE)
  (Az Elnökök Értekezletének 2006.11.16-i határozatát követően) |
| --- | --- |

—

Az európai gazdasági helyzet, előkészítő jelentés az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásról (2006/2272(INI))

(véleménynyilvánító: EMPL, ITRE)

(Az Elnökök Értekezletének 2006.11.16-i határozatát követően)

| — | Az EBB 2005. évi éves jelentése (2006/2269(INI))
  (Az Elnökök Értekezletének 2006.11.16-i határozatát követően) |
| --- | --- |

—

Az EBB 2005. évi éves jelentése (2006/2269(INI))

(Az Elnökök Értekezletének 2006.11.16-i határozatát követően)

FEMM bizottság

| — | Szabályozási keret olyan intézkedések bevezetéséhez, amelyek lehetővé teszik az Európai Unió fiatal női számára a családi élet és a tanulmányi időszak összeegyeztetését (2006/2276(INI))
  (Az Elnökök Értekezletének 2006.11.16-i határozatát követően) |
| --- | --- |

—

Szabályozási keret olyan intézkedések bevezetéséhez, amelyek lehetővé teszik az Európai Unió fiatal női számára a családi élet és a tanulmányi időszak összeegyeztetését (2006/2276(INI))

(Az Elnökök Értekezletének 2006.11.16-i határozatát követően)

| — | A fogyatékkal élő nők helyzete az Európai Unióban (2006/2277(INI))
  (véleménynyilvánító: EMPL)
  (Az Elnökök Értekezletének 2006.11.16-i határozatát követően) |
| --- | --- |

—

A fogyatékkal élő nők helyzete az Európai Unióban (2006/2277(INI))

(véleménynyilvánító: EMPL)

(Az Elnökök Értekezletének 2006.11.16-i határozatát követően)

IMCO bizottság

| — | Az egészségügyi szolgáltatások belső piaci szolgáltatásokról szóló irányelvből való kizárásának hatása és következményei (2006/2275(INI))
  (véleménynyilvánító: ENVI, EMPL)
  (Az Elnökök Értekezletének 2006.11.16-i határozatát követően) |
| --- | --- |

—

Az egészségügyi szolgáltatások belső piaci szolgáltatásokról szóló irányelvből való kizárásának hatása és következményei (2006/2275(INI))

(véleménynyilvánító: ENVI, EMPL)

(Az Elnökök Értekezletének 2006.11.16-i határozatát követően)

ITRE bizottság

| — | A tudás átültetése a gyakorlatba: kibővített innovációs stratégia az EU számára (2006/2274(INI))
  (véleménynyilvánító: CULT, EMPL, JURI, ECON, IMCO, REGI)
  (Az Elnökök Értekezletének 2006.11.16-i határozatát követően) |
| --- | --- |

—

A tudás átültetése a gyakorlatba: kibővített innovációs stratégia az EU számára (2006/2274(INI))

(véleménynyilvánító: CULT, EMPL, JURI, ECON, IMCO, REGI)

(Az Elnökök Értekezletének 2006.11.16-i határozatát követően)

| — | A szélessávú kommunikációról szóló európai politika kialakítása (2006/2273(INI))
  (véleménynyilvánító: CULT, EMPL, JURI, IMCO)
  (Az Elnökök Értekezletének 2006.11.16-i határozatát követően) |
| --- | --- |

—

A szélessávú kommunikációról szóló európai politika kialakítása (2006/2273(INI))

(véleménynyilvánító: CULT, EMPL, JURI, IMCO)

(Az Elnökök Értekezletének 2006.11.16-i határozatát követően)

Bizottságok közötti megerősített együttműködés

ENVI bizottság

| — | A növényvédőszerek fenntartható felhasználása (COM(2006)0373 - C6-0246/2006 - 2006/0132(COD))
  (véleménynyilvánító: ITRE)
  Bizottságok közötti megerősített együttműködés: ENVI, AGRI
  (Az Elnökök Értekezletének 2006.11.16-i határozatát követően) |
| --- | --- |

—

A növényvédőszerek fenntartható felhasználása (COM(2006)0373 - C6-0246/2006 - 2006/0132(COD))

(véleménynyilvánító: ITRE)

Bizottságok közötti megerősített együttműködés: ENVI, AGRI

(Az Elnökök Értekezletének 2006.11.16-i határozatát követően)

A bizottságok felkérése

REGI bizottság

| — | A borpiac közös szervezésének reformja (2006/2109(INI))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: AGRI |
| --- | --- | --- |
| | véleménynyilvánító: INTA |

—

A borpiac közös szervezésének reformja (2006/2109(INI))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: AGRI

véleménynyilvánító: INTA

Határozat az eljárási szabályzat 201. cikke szerinti jelentés készítéséről

AFCO bizottság

| — | Az eljárási szabályzat módosítása a Tanács 2006. július 17-i, a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlásának módjairól szóló határozatát követően („Komitológia”) (2006/2244(REG)) |
| --- | --- |

—

Az eljárási szabályzat módosítása a Tanács 2006. július 17-i, a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlásának módjairól szóló határozatát követően („Komitológia”) (2006/2244(REG))

5.   Írásbeli nyilatkozatok (benyújtás)

A következő képviselők nyújtottak be nyilatkozatot a nyilvántartásba vétel céljából (az Eljárási Szabályzat 116. cikke):

| — | Jacky Henin, Marco Rizzo és Helmuth Markov, egy európai energiaügynökség felállításáról és egy, az Európai Unió területén az elektromos energia termelését és szolgáltatását felügyelő gazdasági érdekcsoport létrehozásáról (85/2006); |
| --- | --- |

—

Jacky Henin, Marco Rizzo és Helmuth Markov, egy európai energiaügynökség felállításáról és egy, az Európai Unió területén az elektromos energia termelését és szolgáltatását felügyelő gazdasági érdekcsoport létrehozásáról (85/2006);

| — | Adriana Poli Bortone, az alkotmányozási folyamat újraindításáról és a keresztény gyökerek érvényre juttatásáról (86/2006); |
| --- | --- |

—

Adriana Poli Bortone, az alkotmányozási folyamat újraindításáról és a keresztény gyökerek érvényre juttatásáról (86/2006);

| — | Jolanta Dičkutė, John Bowis, Stephen Hughes, Frédérique Ries és Thomas Ulmer, a hepatitis C-ről (87/2006). |
| --- | --- |

—

Jolanta Dičkutė, John Bowis, Stephen Hughes, Frédérique Ries és Thomas Ulmer, a hepatitis C-ről (87/2006).

6.   Megállapodások szövegeinek a Tanács általi továbbítása

A Tanács a következő dokumentumok hitelesített másolatát továbbította:

| — | megállapodás az Európai Közösség és az Uruguayi Keleti Köztársaság között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről; |
| --- | --- |

—

megállapodás az Európai Közösség és az Uruguayi Keleti Köztársaság között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről;

| — | megállapodás az Európai Közösség és az Egyesült Államok között a légi utasok adatainak kezeléséről és a légiszállítók részéről az amerikai nemzetbiztonsági minisztérium számára történő átadásáról. |
| --- | --- |

—

megállapodás az Európai Közösség és az Egyesült Államok között a légi utasok adatainak kezeléséről és a légiszállítók részéről az amerikai nemzetbiztonsági minisztérium számára történő átadásáról.

7.   Előirányzatok átcsoportosítása

A Költségvetési Bizottság megvizsgálta az Európai Bizottság DEC 39A/2006 sz. előirányzat-átcsoportosítási javaslatát (C6-0383/2006 - SEC(2006)1064).

A bizottság részben engedélyezte az átcsoportosítást a 2002. június 25-i költségvetési rendelet 24. cikkének (3) bekezdése értelmében.

*

- *

A Költségvetési Bizottság megvizsgálta az Európai Bizottság DEC 39B/2006 sz. előirányzat-átcsoportosítási javaslatát (C6-0383/2006 - SEC(2006)1064).

A bizottság teljes egészében engedélyezte az átcsoportosítást a 2002. június 25-i költségvetési rendelet 24. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében.

*

- *

A Költségvetési Bizottság megvizsgálta az Európai Bizottság DEC 41/2006 sz. előirányzat-átcsoportosítási javaslatát (C6-0361/2006 - SEC(2006)1281).

A Tanács véleményének megismerését követően a bizottság teljes egészében engedélyezte az átcsoportosítást a 2002. június 25-i költségvetési rendelet 24. cikkének (3) bekezdése értelmében.

*

- *

A Költségvetési Bizottság megvizsgálta az Európai Bizottság DEC 44/2006 sz. előirányzat-átcsoportosítási javaslatát (C6-0370/2006 - SEC(2006)1284).

A bizottság teljes egészében engedélyezte az átcsoportosítást a 2002. június 25-i költségvetési rendelet 24. cikkének (2) bekezdése értelmében.

*

- *

A Költségvetési Bizottság megvizsgálta az Európai Bizottság DEC 46/2006 sz. előirányzat-átcsoportosítási javaslatát (C6-0366/2006 - SEC(2006)1286).

A bizottság teljes egészében engedélyezte az átcsoportosítást a 2002. június 25-i költségvetési rendelet 24. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében.

*

- *

A Költségvetési Bizottság megvizsgálta az Európai Bizottság DEC 49/2006 sz. előirányzat-átcsoportosítási javaslatát (C6-0367/2006 - SEC(2006)1350).

A bizottság teljes egészében engedélyezte az átcsoportosítást a 2002. június 25-i költségvetési rendelet 24. cikkének (2) bekezdése értelmében.

*

- *

A Költségvetési Bizottság megvizsgálta az Európai Bizottság DEC 52/2006 sz. előirányzat-átcsoportosítási javaslatát (C6-0371/2006 - SEC(2006)1353).

A Tanács véleményének megismerését követően a bizottság teljes egészében engedélyezte az átcsoportosítást a 2002. június 25-i költségvetési rendelet 24. cikkének (3) bekezdése értelmében.

*

- *

A Költségvetési Bizottság megvizsgálta az Európai Bizottság DEC 53/2006 sz. előirányzat-átcsoportosítási javaslatát (C6-0372/2006 - SEC(2006)1354).

A Tanács véleményének megismerését követően a bizottság teljes egészében engedélyezte az átcsoportosítást a 2002. június 25-i költségvetési rendelet 24. cikkének (3) bekezdése értelmében.

*

- *

A Költségvetési Bizottság megvizsgálta az Európai Bizottság DEC 59/2006 sz. előirányzat-átcsoportosítási javaslatát (C6-0417/2006 - SEC(2006)1403).

A bizottság teljes egészében engedélyezte az átcsoportosítást a 2002. június 25-i költségvetési rendelet 24. cikkének (2) és (3) bekezdése értelmében.

8.   Napirend

Az ügyrendet megállapították (2006.11.13-i jegyzőkönyv, 14. pont), és korrigendumot osztottak ki a napirendhez (PE 379.744/OJ/COR).

A napirendet megállapították.

9.   Vita Európa jövőjéről (vita)

Vita Európa jövőjéről, Írország miniszterelnökének, az Európai Tanács tagjának részvételével.

Az elnök rövid nyilatkozatot tesz, amelyben többek között hangsúlyozza Bertie Ahern ír miniszterelnöknek az elmúlt évtizedben az európai ügyekben betöltött jelentős szerepét. Megjegyzi továbbá, hogy 2007. január 1-jétől az ír nyelv az Európai Unió 21. hivatalos nyelvévé válik, ekkortól fogva tehát a plenáris üléseken folytatott viták során az ír nyelv is használható.

Felszólal Bertie Ahern.

Felszólal Hans-Gert Poettering, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Martin Schulz, a PSE képviselőcsoport nevében, Graham Watson, az ALDE képviselőcsoport nevében, Johannes Voggenhuber, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Gabriele Zimmer, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, Brian Crowley, az UEN képviselőcsoport nevében, Kathy Sinnott, az IND/DEM képviselőcsoport nevében, Jim Allister, független, Bertie Ahern, Avril Doyle, Proinsias De Rossa, Sophia in 't Veld, Johannes Voggenhuber, Mary Lou McDonald, Seán Ó Neachtain, Georgios Karatzaferis, Francesco Enrico Speroni, Timothy Kirkhope, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Marian Harkin, Bairbre de Brún és Koenraad Dillen.

ELNÖKÖL: Pierre MOSCOVICI

alelnök

Felszólal Ioannis Varvitsiotis, Jo Leinen, Andrew Duff, Richard Corbett és Bertie Ahern.

A vitát berekesztik.

10.   Mandátumvizsgálat

A Parlament a JURI bizottság javaslatára úgy határoz, hogy Jens Holm és Katrin Saks képviselők mandátumát 2006.9.27-i, illetve 2006.10.9-i hatállyal érvényesnek tekinti.

11.   A Parlament tagjai

Dimitri Abadjiev közli, hogy 2006.12.01-jei hatállyal lemond európai parlamenti megfigyelői minőségéről.

A Parlament tudomásul veszi, és megbízza elnökét, hogy tájékoztassa erről az illetékes bolgár hatóságokat.

12.   A Tanács közös álláspontjainak közlése

Az elnök az Eljárási Szabályzat 57. cikke (1) bekezdésének megfelelően bejelenti, hogy kézhez kapta a Tanács következő közös álláspontját, valamint az indokolást, amely a Tanácsot a közös álláspont elfogadásához vezette, és a Bizottság álláspontját, az alábbiakra vonatkozóan:

| — | A Tanács által 2006. november 23-án elfogadott közös álláspont az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 999/2001/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (14224/4/2006 - C6-0432/2006 - 2004/0270B(COD))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

A Tanács által 2006. november 23-án elfogadott közös álláspont az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló 999/2001/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (14224/4/2006 - C6-0432/2006 - 2004/0270B(COD))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: ENVI

A döntése meghozatalához a Parlament rendelkezésére álló három hónapos határidő első napja eszerint a holnapi nap, 2006.11.30.

13.   Oroszország-Európai Unió közötti csúcstalálkozó (vita)

A Tanács és a Bizottság nyilatkozatai: Oroszország/Európai Unió közötti csúcstalálkozó

Paula Lehtomäki (a Tanács soros elnöke) és Benita Ferrero-Waldner (a Bizottság tagja) nyilatkozatot tesz

Felszólal Camiel Eurlings, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Hannes Swoboda, a PSE képviselőcsoport nevében, Paavo Väyrynen, az ALDE képviselőcsoport nevében, Daniel Cohn-Bendit, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Vladimír Remek, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, Konrad Szymański, az UEN képviselőcsoport nevében, Mirosław Mariusz Piotrowski, az IND/DEM képviselőcsoport nevében, Charles Tannock, Reino Paasilinna, Inese Vaidere, Elmar Brok, Marek Siwiec, Ryszard Czarnecki és Tunne Kelam.

ELNÖKÖL: Antonios TRAKATELLIS

alelnök

Felszólal Rihards Pīks, Glattfelder Béla, Bogusław Sonik, Paula Lehtomäki és Benita Ferrero-Waldner.

Mivel a benyújtott állásfoglalásra irányuló indítványok még nem állnak rendelkezésre, azok kihirdetésére egy későbbi időpontban kerül sor (2006.12.12-i jegyzőkönyv, 6. pont).

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.12.13-i jegyzőkönyv, 8.15. pont.

14.   Bulgária csatlakozása - Románia csatlakozása (vita)

Jelentés Bulgária Európai Unióhoz való csatlakozásáról [2006/2114(INI)] - Külügyi Bizottság

Előadó: Geoffrey Van Orden (A6-0420/2006)

Jelentés Románia Európai Unióhoz való csatlakozásáról [2006/2115(INI)] - Külügyi Bizottság

Előadó: Pierre Moscovici (A6-0421/2006)

Geoffrey Van Orden előterjeszti a jelentést (A6-0420/2006).

Pierre Moscovici előterjeszti a jelentést (A6-0421/2006).

Felszólal Paula Lehtomäki (a Tanács soros elnöke) és Olli Rehn (a Bizottság tagja).

Felszólal Gál Kinga (a LIBE bizottság véleményének előadója), Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (a FEMM bizottság véleményének előadója), Lidia Joanna Geringer de Oedenberg (a FEMM bizottság véleményének előadója), Francisco José Millán Mon, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Jan Marinus Wiersma, a PSE képviselőcsoport nevében, Nicholson of Winterbourne, az ALDE képviselőcsoport nevében, Milan Horáček, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, és Jan Tadeusz Masiel, az UEN képviselőcsoport nevében.

ELNÖKÖL: Miroslav OUZKÝ

alelnök

Felszólal Nigel Farage, az IND/DEM képviselőcsoport nevében, Hans-Peter Martin, független, Elmar Brok, Dobolyi Alexandra, Jean-Marie Cavada, Bernat Joan i Marí, Hanna Foltyn-Kubicka, Harangozó Gábor, Panagiotis Beglitis, Herbert Bösch, Paula Lehtomäki és Olli Rehn.

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.11.30-i jegyzőkönyv, 8.8. pont és 2006.11.30-i jegyzőkönyv, 8.9. pont.

15.   Az európai gépkocsiágazatban történő szerkezetátalakítás gazdasági és társadalmi következményei (vita)

A Bizottság nyilatkozata: Az európai gépkocsiágazatban történő szerkezetátalakítás gazdasági és társadalmi következményei

Vladimír Špidla (a Bizottság tagja) nyilatkozatot tesz.

Felszólal Ivo Belet, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Stephen Hughes, a PSE képviselőcsoport nevében, Jean Marie Beaupuy, az ALDE képviselőcsoport nevében, Pierre Jonckheer, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Francis Wurtz, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, Frank Vanhecke, független, José Albino Silva Peneda, Mia De Vits, Jacky Henin, Alain Hutchinson, Véronique De Keyser, Jean Louis Cottigny és Vladimír Špidla.

A vitát berekesztik.

16.   A demokráciának és az emberi jogoknak a világban történő előmozdítását szolgáló európai pénzügyi eszköz ***I (vita)

Jelentés a demokrácia és az emberi jogok világszintű előmozdítása finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze) (COM(2006)0354 - C6-0206/2006 - 2006/0116(COD)) - Külügyi Bizottság. Társelőadók: Hélène Flautre és Edward McMillan-Scott (A6-0376/2006)

Felszólal Paula Lehtomäki (a Tanács soros elnöke) és Benita Ferrero-Waldner (a Bizottság tagja).

Hélène Flautre és Edward McMillan-Scott előterjesztik a jelentést.

Felszólal Alessandro Battilocchio (a DEVE bizottság véleményének előadója), Albert Jan Maat (a BUDG bizottság véleményének előadója), Teresa Riera Madurell (a FEMM bizottság véleményének előadója), Michael Gahler, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Elena Valenciano Martínez-Orozco, a PSE képviselőcsoport nevében, Annemie Neyts-Uyttebroeck, az ALDE képviselőcsoport nevében, Richard Howitt, Kader Arif, Paula Lehtomäki és Benita Ferrero-Waldner.

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.12.12-i jegyzőkönyv, 14.18. pont

(A 20.20-kor megszakított ülést 21.00-kor folytatják.)

ELNÖKÖL: Gérard ONESTA

alelnök

17.   Egyperces felszólalások fontos politikai kérdésekben

Az Eljárási Szabályzat 144. cikke jogcímén az alábbi képviselők, akik fontos politikai ügyekre kívánják felhívni a Parlament figyelmét, tesznek egyperces felszólalást:

Romana Jordan Cizelj, Yannick Vaugrenard, Margarita Starkevičiūtė, Kartika Tamara Liotard, Andrzej Tomasz Zapałowski, Schöpflin György, Marian Harkin, Gerard Batten, Witold Tomczak, Oldřich Vlasák, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Marco Cappato, Czesław Adam Siekierski, Marios Matsakis, Daniel Caspary és Vytautas Landsbergis.

18.   Kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek hetedik keretprogramja (2007-2013) ***II - Az Európai Közösség hetedik keretprogramjában (2007-2013) való részvétel szabályai, a kutatási eredmények terjesztése ***I - Az Euratom hetedik keretprogramjában (2007-2011) valórészvétel szabályai, a kutatási eredmények terjesztése * - A „Személyzet” elnevezésű egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007-2013) * - Az „Ötletek” elnevezésű egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007-2013) * - A „Kapacitások” elnevezésű egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007-2013) * - Az „Együttműködés” elnevezésű egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007-2013) * - A Közös Kutatóközpont által közvetlen intézkedések révén végrehajtandó egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007-2013) * - A Közös Kutatóközpont által közvetlen intézkedések révén végrehajtandó egyedi program (az Euratom hetedik nukleáris kutatási és képzési keretprogramja, 2007-2011) * - Az Európai Atomenergia-közösség egyedi programja (hetedik kutatási és képzési keretprogram, 2007-2011) * (vita)

Ajánlás második olvasatra, amelynek tárgya a Tanács közös álláspontja az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007-2013) szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel (12032/2/2006 - C6-0318/2006 - 2005/0043(COD)) - Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

Előadó: Jerzy Buzek (A6-0392/2006)

Jelentés, amelynek tárgya javaslat az Európai Parlament és a Tanács rendeletére a hetedik keretprogram (2007-2013) cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról (COM(2005)0705 - C6-0005/2006 - 2005/0277(COD)) - Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

Előadó: Philippe Busquin (A6-0304/2006)

Jelentés, amelynek tárgya javaslat a Tanács (Euratom) rendeletére az Európai Atomenergia-közösség hetedik keretprogramjának (2007-2011) cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról (COM(2006)0042 - C6-0080/2006 - 2006/0014(CNS)) - Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

Előadó: Anne Laperrouze (A6-0305/2006)

Jelentés, amelynek tárgya javaslat a Tanács határozatára a hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs közösségi keretprogramot (2007-2013) végrehajtó „Személyzet” elnevezésű egyedi programról (COM(2005)0442 - C6-0383/2005 - 2005/0187(CNS)) - Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

Előadó: Umberto Pirilli (A6-0360/2006)

Jelentés, amelynek tárgya javaslat a Tanács határozatára a hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs közösségi keretprogramot (2007-2013) végrehajtó „Ötletek” elnevezésű egyedi programról (COM(2005)0441 - C6-0382/2005 - 2005/0186(CNS)) - Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

Előadó: Angelika Niebler (A6-0369/2006)

Jelentés, amelynek tárgya javaslat a Tanács határozatára a hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs közösségi keretprogramot (2007-2013) végrehajtó „Kapacitások” elnevezésű egyedi programról (COM(2005)0443 - C6-0384/2005 - 2005/0188(CNS)) - Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

Előadó: Vittorio Prodi (A6-0371/2006)

Jelentés, amelynek tárgya javaslat a Tanács határozatára a hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs közösségi keretprogramot (2007-2013) végrehajtó „Együttműködés” elnevezésű egyedi programról (COM(2005)0440 - C6-0381/2005 - 2005/0185(CNS)) - Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

Előadó: Teresa Riera Madurell (A6-0379/2006)

Jelentés, amelynek tárgya javaslat a Tanács határozatára a hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs közösségi keretprogramot (2007-2013) a Közös Kutatóközpont által közvetlen intézkedések révén végrehajtó egyedi programról (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja keretében, 2007-2013) (COM(2005)0439 - C6-0380/2005 - 2005/0184(CNS)) - Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

Előadó: David Hammerstein Mintz (A6-0335/2006)

Jelentés, amelynek tárgya javaslat a Tanács határozatára a nukleáris kutatási és képzési keretprogramot (2007-2011) a Közös Kutatóközpont által közvetlen intézkedések révén végrehajtó egyedi programról (az Euratom hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja keretében, 2007-2013) (COM(2005)0444 - C6-0385/2005 - 2005/0189(CNS)) - Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

Előadó: Daniel Caspary (A6-0357/2006)

Jelentés, amelynek tárgya javaslat a Tanács határozatára az Európai Atomenergia-közösség hetedik nukleáris kutatási és képzési keretprogramját (2007-2011) végrehajtó egyedi programról (COM(2005)0445/2 - COM(2005)0445/2 - 2005/0190(CNS)) - Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

Előadó: Umberto Guidoni (A6-0333/2006)

Jerzy Buzek előterjeszti az ajánlást második olvasatra (A6-0392/2006).

Philippe Busquin előterjeszti a jelentést (A6-0304/2006).

Anne Laperrouze előterjeszti a jelentést (A6-0305/2006).

Umberto Pirilli előterjeszti a jelentést (A6-0360/2006).

Angelika Niebler előterjeszti a jelentést (A6-0369/2006).

Vittorio Prodi előterjeszti a jelentést (A6-0371/2006).

Teresa Riera Madurell előterjeszti a jelentést (A6-0379/2006).

David Hammerstein Mintz előterjeszti a jelentést (A6-0335/2006).

Daniel Caspary előterjeszti a jelentést (A6-0357/2006).

Umberto Guidoni előterjeszti a jelentést (A6-0333/2006).

Felszólal Janez Potočnik (a Bizottság tagja) és Paula Lehtomäki (a Tanács soros elnöke).

Felszólal Neena Gill (a BUDG bizottság véleményének előadója), Jamila Madeira (az EMPL bizottság véleményének előadója), Markus Pieper (az AGRI bizottság véleményének előadója), Giovanni Berlinguer (a CULT bizottság véleményének előadója), Giles Chichester, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Reino Paasilinna, a PSE képviselőcsoport nevében, Patrizia Toia, az ALDE képviselőcsoport nevében, Claude Turmes, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Miloslav Ransdorf, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, Leopold Józef Rutowicz, az UEN képviselőcsoport nevében, Nils Lundgren, az IND/DEM képviselőcsoport nevében, Gunnar Hökmark, Catherine Trautmann, Carlo Casini, Britta Thomsen, Cristina Gutiérrez-Cortines, Eluned Morgan, Françoise Grossetête, Dorette Corbey, Lambert van Nistelrooij, Jan Březina, Romana Jordan Cizelj, Ján Hudacký, Jan Christian Ehler, Barsi-Pataky Etelka, Paul Rübig és Janez Potočnik.

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.11.30-i jegyzőkönyv, 8.10. pont, 2006.11.30-i jegyzőkönyv, 8.11. pont, 2006.11.30-i jegyzőkönyv, 8.14. pont, 2006.11.30-i jegyzőkönyv, 8.15. pont, 2006.11.30-i jegyzőkönyv, 8.16. pont, 2006.11.30-i jegyzőkönyv, 8.17. pont, 2006.11.30-i jegyzőkönyv, 8.18. pont, 2006.11.30-i jegyzőkönyv, 8.19. pont, 2006.11.30-i jegyzőkönyv, 8.20. pont és 2006.11.30-i jegyzőkönyv, 8.21. pont.

19.   A pirotechnikai termékek forgalomba hozatala ***I (vita)

Jelentés, amelynek tárgya javaslat az Európai Parlament és a Tanács irányelvére a pirotechnikai termékek forgalomba hozataláról [COM(2005)0457 - C6-0312/2005 - 2005/0194(COD)] - Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság

Előadó: Joel Hasse Ferreira (A6-0289/2006)

Felszólal Markos Kyprianou (a Bizottság tagja).

Joel Hasse Ferreira előterjeszti a jelentést.

Felszólal Anja Weisgerber, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Anne Laperrouze, az ALDE képviselőcsoport nevében, Malcolm Harbour és Markos Kyprianou.

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.11.30-i jegyzőkönyv, 8.12. pont.

20.   A betegek jogai az EU-ban (vita)

A Bizottság nyilatkozata: A betegek jogai az EU-ban

Markos Kyprianou (a Bizottság tagja) nyilatkozatot tesz.

Felszólal John Bowis, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Anne Ferreira, a PSE képviselőcsoport nevében, Marios Matsakis, az ALDE képviselőcsoport nevében, Irena Belohorská, független, Jorgo Chatzimarkakis és Markos Kyprianou.

A vitát berekesztik.

21.   A következő ülés napirendje

A következő napi ülés napirendjét megállapították („Napirend” dokumentum PE 379.744/OJJE).

22.   Az ülés berekesztése

Az ülést 00.25-kor berekesztik.

Julian Priestley

főtitkár

Edward McMillan-Scott

alelnök

---

JELENLÉTI ÍV

Aláírók:

Adamou, Agnoletto, Aita, Allister, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Aubert, Audy, Ayala Sender, Aylward, Bachelot-Narquin, Baco, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beglitis, Belet, Belohorská, Bennahmias, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Bielan, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, Catania, Cavada, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coveney, Cramer, Crowley, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, Désir, Deß, De Veyrac, De Vits, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Robert Evans, Fajmon, Farage, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García Pérez, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, de Grandes Pascual, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herczog, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, in 't Veld, Itälä, Jackson, Janowski, Járóka, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Krupa, Kuc, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lax, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Le Rachinel, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, David Martin, Hans-Peter Martin, Martínez Martínez, Masiel, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Medina Ortega, Meijer, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Patriciello, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Posdorf, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Ransdorf, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rogalski, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rübig, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Olle Schmidt, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schroedter, Schuth, Schwab, Seeber, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Simpson, Sinnott, Siwiec, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Stihler, Strož, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Veneto, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Walter, Watson, Henri Weber, Weisgerber, Westlund, Wieland, Wiersma, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wurtz, Yañez-Barnuevo García, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zvěřina, Zwiefka

Megfigyelők:

Abadjiev, Ali, Anastase, Arabadjiev, Athanasiu, Bărbuleţiu, Bliznashki, Buruiană-Aprodu, Cappone, Christova, Ciornei, Cioroianu, Corlăţean, Coşea, Gabriela Creţu, Martin Dimitrov, Duca, Ganţ, Hogea, Husmenova, Iacob-Ridzi, Ilchev, Ivanova, Kazak, Kirilov, Kónya-Hamar, Marinescu, Mihalache, Morţun, Paparizov, Parvanova, Petre, Podgorean, Popa, Sârbu, Severin, Shouleva, Silaghi, Stoyanov, Szabó, Ţicău, Ţîrle, Vigenin

---

2006. november 30., csütörtök

| 22.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 316/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 316/17

---

JEGYZŐKÖNYV

(2006/C 316 E/02)

ÜLÉSEK JEGYZŐKÖNYVE

ELNÖKÖL: Alejo VIDAL-QUADRAS

alelnök

1.   Az ülés megnyitása

Az ülést 09.00-kor nyitják meg.

2.   Dokumentumok benyújtása

Az alábbi dokumentumokat nyújtotta be a Tanács és a Bizottság:

| — | Javaslat az Európai Parlament és a Tanács irányelvére a munkájuk során azbeszttel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről (kodifikált változat) (COM(2006)0664 - C6-0384/2006 - 2006/0222(COD))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Javaslat az Európai Parlament és a Tanács irányelvére a munkájuk során azbeszttel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről (kodifikált változat) (COM(2006)0664 - C6-0384/2006 - 2006/0222(COD))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: JURI

| — | Javaslat az Európai Parlament és a Tanács rendeletére a vasúti, közúti és belvízi szállítási ágazatokra vonatkozó versenyszabályok alkalmazásáról (kodifikált változat) (COM(2006)0722 - C6-0433/2006 - 2006/0241(COD))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Javaslat az Európai Parlament és a Tanács rendeletére a vasúti, közúti és belvízi szállítási ágazatokra vonatkozó versenyszabályok alkalmazásáról (kodifikált változat) (COM(2006)0722 - C6-0433/2006 - 2006/0241(COD))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: JURI

| — | A Tanács határozattervezete az Európai Közösségek Bírósága eljárási szabályzatának a nyelvhasználati szabályok vonatkozásában való, a bolgár és a román nyelvnek az eljárási szabályzatban meghatározott eljárási nyelvek közé történő beillesztése célját szolgáló módosításáról (15712/2006 - C6-0434/2006 - 2006/0813(CNS))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: JURI |
| --- | --- | --- |

—

A Tanács határozattervezete az Európai Közösségek Bírósága eljárási szabályzatának a nyelvhasználati szabályok vonatkozásában való, a bolgár és a román nyelvnek az eljárási szabályzatban meghatározott eljárási nyelvek közé történő beillesztése célját szolgáló módosításáról (15712/2006 - C6-0434/2006 - 2006/0813(CNS))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: JURI

| — | A Tanács határozattervezete az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága eljárási szabályzatának a nyelvhasználati szabályok vonatkozásában való, a bolgár és a román nyelvnek az eljárási szabályzatban meghatározott eljárási nyelvek közé történő beillesztése célját szolgáló módosításáról (15715/2006 - C6-0435/2006 - 2006/0814(CNS))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: JURI |
| --- | --- | --- |

—

A Tanács határozattervezete az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága eljárási szabályzatának a nyelvhasználati szabályok vonatkozásában való, a bolgár és a román nyelvnek az eljárási szabályzatban meghatározott eljárási nyelvek közé történő beillesztése célját szolgáló módosításáról (15715/2006 - C6-0435/2006 - 2006/0814(CNS))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: JURI

| — | Javaslat a Tanács rendeletére a keltetőtojások és a naposcsibék termeléséről és forgalmazásáról (kodifikált változat) (COM(2006)0694 - C6-0436/2006 - 2006/0231(CNS))






  A következő bizottságokhoz utalva: | illetékes: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Javaslat a Tanács rendeletére a keltetőtojások és a naposcsibék termeléséről és forgalmazásáról (kodifikált változat) (COM(2006)0694 - C6-0436/2006 - 2006/0231(CNS))

A következő bizottságokhoz utalva:

illetékes: JURI

3.   Aktív hatóanyagok a gyógyszeriparban (írásbeli nyilatkozat)

A 61/2006 számú, Amalia Sartori, John Bowis, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines és Thomas Ulmer által benyújtott, a gyógyszeriparban felhasznált aktív hatóanyagokról szóló nyilatkozat megkapta a Parlament képviselői többségének aláírását, ezért az Eljárási Szabályzat 116. cikke (4) bekezdésének megfelelően megküldik a címzetteknek, és az aláírók nevével együtt a 2006.12.12-i ülés jegyzőkönyvében az elfogadott szövegek között közzéteszik.

4.   AIDS (vita)

A Bizottság nyilatkozata: AIDS

Vladimír Špidla (a Bizottság tagja) nyilatkozatot tesz.

Felszólal John Bowis, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Glenys Kinnock, a PSE képviselőcsoport nevében, Georgs Andrejevs, az ALDE képviselőcsoport nevében, Marie-Hélène Aubert, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, Vittorio Agnoletto, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, Luca Romagnoli, független, Zbigniew Zaleski, Margrietus van den Berg, Fiona Hall, Raül Romeva i Rueda, Gurmai Zita, Pierre Schapira és Vladimír Špidla.

A vita lezárását követően az Eljárási Szabályzat 103. cikkének (2) bekezdése alapján benyújtott állásfoglalásra irányuló indítványok:

| — | John Bowis, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, az AIDS elleni világnapról (B6-0619/2006); |
| --- | --- |

—

John Bowis, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, az AIDS elleni világnapról (B6-0619/2006);

| — | Vittorio Agnoletto, Feleknas Uca, Dimitrios Papadimoulis, Adamos Adamou és Luisa Morgantini, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, az AIDS/HIV és egyéb járványokról (B6-0620/2006); |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto, Feleknas Uca, Dimitrios Papadimoulis, Adamos Adamou és Luisa Morgantini, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, az AIDS/HIV és egyéb járványokról (B6-0620/2006);

| — | Eoin Ryan, az UEN képviselőcsoport nevében, az AIDS elleni világnapról 2006-ban (B6-0621/2006); |
| --- | --- |

—

Eoin Ryan, az UEN képviselőcsoport nevében, az AIDS elleni világnapról 2006-ban (B6-0621/2006);

| — | Miguel Angel Martínez Martínez, Glenys Kinnock, Karin Scheele és Ana Maria Gomes, a PSE képviselőcsoport nevében, az AIDS/HIV járványról (az AIDS elleni világnapról) (B6-0622/2006); |
| --- | --- |

—

Miguel Angel Martínez Martínez, Glenys Kinnock, Karin Scheele és Ana Maria Gomes, a PSE képviselőcsoport nevében, az AIDS/HIV járványról (az AIDS elleni világnapról) (B6-0622/2006);

| — | Georgs Andrejevs és Marios Matsakis, az ALDE képviselőcsoport nevében, az AIDS elleni világnapról (B6-0623/2006); |
| --- | --- |

—

Georgs Andrejevs és Marios Matsakis, az ALDE képviselőcsoport nevében, az AIDS elleni világnapról (B6-0623/2006);

| — | Carl Schlyter, Marie-Hélène Aubert és Raül Romeva i Rueda, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, az AIDS/HIV járványról (az AIDS elleni világnapról (B6-0624/2006). |
| --- | --- |

—

Carl Schlyter, Marie-Hélène Aubert és Raül Romeva i Rueda, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében, az AIDS/HIV járványról (az AIDS elleni világnapról (B6-0624/2006).

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.11.30-i jegyzőkönyv, 8.23. pont.

5.   A fogyatékkal élő személyek helyzete a kibővült Európai Unióban: európai cselekvési terv 2006-2007-re (vita)

Jelentés a fogyatékkal élő személyek helyzetéről a kibővült Európai Unióban: európai cselekvési terv 2006-2007-re (2006/2105(INI)) - Foglalkoztatási és Szociális Bizottság

Előadó: Elizabeth Lynne (A6-0351/2006)

Elizabeth Lynne előterjeszti a jelentést.

Felszólal Vladimír Špidla (a Bizottság tagja).

Felszólal Hegyi Gyula (a CULT bizottság véleményének előadója), Iles Braghetto, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, és Evangelia Tzampazi, a PSE képviselőcsoport nevében.

ELNÖKÖL: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

alelnök

Felszólal Arūnas Degutis, az ALDE képviselőcsoport nevében, Ilda Figueiredo, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében, Mieczysław Edmund Janowski, az UEN képviselőcsoport nevében, Andrzej Tomasz Zapałowski, az IND/DEM képviselőcsoport nevében, Ana Mato Adrover, Richard Howitt, Philip Bushill-Matthews, Elizabeth Lynne és Vladimír Špidla.

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.11.30-i jegyzőkönyv, 8.24. pont.

6.   Ideje magasabb sebességbe kapcsolni - A vállalkozói szellem és a növekedés Európájának megteremtése (vita)

Jelentés: Ideje magasabb sebességbe kapcsolni - A vállalkozói szellem és a növekedés Európájának megteremtése (2006/2138(INI)) - Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

Előadó: Pilar del Castillo Vera (A6-0384/2006)

Pilar del Castillo Vera előterjeszti a jelentést.

Felszólal Günter Verheugen (a Bizottság alelnöke).

Felszólal Patrizia Toia (az EMPL bizottság véleményének előadója), Hegyi Gyula (a CULT bizottság véleményének előadója), Andrzej Jan Szejna (a JURI bizottság véleményének előadója), Dominique Vlasto, a PPE-DE képviselőcsoport nevében, Norbert Glante, a PSE képviselőcsoport nevében, Ona Juknevičienė, az ALDE képviselőcsoport nevében, Guntars Krasts, az UEN képviselőcsoport nevében, Godfrey Bloom, az IND/DEM képviselőcsoport nevében, Ashley Mote, független, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk és Günter Verheugen.

A vitát berekesztik.

Szavazás: 2006.11.30-i jegyzőkönyv, 8.25. pont.

(Az ülést 10.50-kor a szavazások órájáig felfüggesztik, és 11.00-kor folytatják.)

ELNÖKÖL: Edward McMILLAN-SCOTT

alelnök

7.   Az előző ülés jegyzőkönyvének elfogadása

Az előző ülés jegyzőkönyvét elfogadták.

*

- *

Felszólal Jacky Henin, aki tudni véli, hogy kiegészítő biztonsági intézkedésekre került sor (az elnök azt válaszolja, hogy nincsen tudomása ilyen intézkedésekről, de tájékozódni fog e tárgyban)

8.   Szavazások órája

A szavazások eredményei részletesen (módosítások, külön szavazások, részenkénti szavazások stb.) a jegyzőkönyvhöz csatolt, „A szavazások eredményei” című mellékletben találhatók.

Az elnök több képviselő kérésére javasolja, hogy a Geoffrey Van Orden-jelentést (A6-0420/2006) és a Pierre Moscovici-jelentést (A6-0421/2006) közvetlenül az egyszerűsített eljárás szerint megszavazandó jelentésekre vonatkozó szavazást követően bocsássák szavazásra.

Felszólal Hannes Swoboda, erről a javaslatról.

A Parlament jóváhagyja a javaslatot.

8.1.   A polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolása ***I (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)

Jelentés, amelynek tárgya javaslat az Európai Parlament és a Tanács rendeletére a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló 3922/91/EGK tanácsi rendelet módosításáról [COM(2006)0645 - C6-0362/2006 - 2006/0209(COD)] - Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság

Előadó: Paolo Costa (A6-0401/2006)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 1. pont)

A BIZOTTSÁG JAVASLATA, MÓDOSÍTÁS és JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Egyetlen szavazással elfogadva (P6_TA(2006)0504)

8.2.   A belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapítása ***I (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)

Jelentés, amelynek tárgya javaslat az Európai Parlament és a Tanács irányelvére a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról szóló 2006/.../EK irányelv módosításáról [COM(2006)0646 - C6-0360/2006 - 2006/0210(COD)] - Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság

Előadó: Paolo Costa (A6-0402/2006)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 2. pont)

A BIZOTTSÁG JAVASLATA, MÓDOSÍTÁSOK és JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Egyetlen szavazással elfogadva (P6_TA(2006)0505)

8.3.   Halászati partnerségi megállapodás az EK és a Zöld-foki-szigetek között * (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)

Jelentés, amelynek tárgya javaslat a Tanács rendeletére az Európai Közösség és a Zöld-foki Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodás megkötéséről [COM(2006)0363 - C6-0282/2006 - 2006/0122(CNS)] - Halászati Bizottság

Előadó: Duarte Freitas (A6-0395/2006)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 3. pont)

A BIZOTTSÁG JAVASLATA, MÓDOSÍTÁSOK és JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Egyetlen szavazással elfogadva (P6_TA(2006)0506)

8.4.   Közösségi garancia az Európai Beruházási Bank részére * (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)

Jelentés, amelynek tárgya javaslat a Tanács határozatára a Közösségen kívüli projektekhez adott hitelek és garanciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott közösségi garanciáról [COM(2006)0324 - C6-0275/2006 - 2006/0107(CNS)] - Költségvetési Bizottság

Előadó: Esko Seppänen (A6-0394/2006)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 4. pont)

A BIZOTTSÁG JAVASLATA, MÓDOSÍTÁSOK és JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Egyetlen szavazással elfogadva (P6_TA(2006)0507)

8.5.   Az eljárási szabályzat 139. cikkének módosítása - A nyelvi rendszerre vonatkozó átmeneti intézkedés (az Eljárási Szabályzat 131. cikke) (szavazás)

Jelentés, amelynek tárgya az eljárási szabályzat 139. cikkének módosítása - A nyelvi rendszerre vonatkozó átmeneti intézkedés [ 2006/2244(REG)] - Alkotmányügyi Bizottság

Előadó: Ingo Friedrich (A6-0391/2006)

(Minősített többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 5. pont)

AZ ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT 139. CIKKE, MÓDOSÍTÁS, HATÁROZATRA IRÁNYULÓ JAVASLAT

Egyetlen szavazással elfogadva (P6_TA(2006)0508)

8.6.   Az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozása * (zárószavazás)

Jelentés, amelynek tárgya javaslat a Tanács rendeletére az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról [COM(2005)0280 - C6-0288/2005 - 2005/0124(CNS)] - Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság

Előadó: Gál Kinga (A6-0306/2006)

A vita lefolytatásának időpontja: 2006.10.12.(2006.10.12-i jegyzőkönyv, 3. pont).

A szavazásra 2006.10.12-én került sor (2006.10.12-i jegyzőkönyv, 7.22. pont)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 6. pont)

JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Elfogadva (P6_TA(2006)0509)

Felszólalások a szavazásról:

| — | Gál Kinga (előadó), a szavazás előtt. |
| --- | --- |

—

Gál Kinga (előadó), a szavazás előtt.

8.7.   Alapjogi Ügynökség (az Európai Uniót létrehozó Szerződés VI. címére vonatkozó tevékenységek) * (zárószavazás)

Jelentés, amelynek tárgya az Európai Uniót létrehozó Szerződés VI. címében tartalmazott tevékenységekre vonatkozóan az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége számára felhatalmazást adó tanácsi határozatra irányuló javaslat [COM(2005)0280 - C6-0289/2005 - 2005/0125(CNS)] - Állampolgári Jogi, belé és igazságügyi Bizottság.

Előadó: Kósáné Kovács Magda (A6-0282/2006).

A vita lefolytatásának időpontja: 2006.10.12.(2006.10.12-i jegyzőkönyv, 3. pont).

A szavazásra 2006.10.12-én került sor (2006.10.12-i jegyzőkönyv, 7.23. pont)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 7. pont)

JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Elfogadva (P6_TA(2006)0510)

Felszólalások a szavazásról:

| — | Kósáné Kovács Magda (előadó) a szavazás előtt. |
| --- | --- |

—

Kósáné Kovács Magda (előadó) a szavazás előtt.

8.8.   Bulgária csatlakozása (szavazás)

Jelentés Bulgária Európai Unióhoz való csatlakozásáról [2006/2114(INI)] - Külügyi Bizottság

Előadó: Geoffrey Van Orden (A6-0420/2006)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 8. pont)

ÁLLÁSFOGLALÁSRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNY

Elfogadva (P6_TA(2006)0511)

Felszólalások a szavazásról:

| — | Felszólal Rebecca Harms a 2. módosításról, és Geoffrey Van Orden (előadó), aki kéri, hogy a 2. módosítás elfogadása miatt tárgytalannak nyilvánított 9. módosítást bocsássák szavazásra (az elnök azt válaszolja, hogy a 2. módosításról folytatott szavazás jogerős). |
| --- | --- |

—

Felszólal Rebecca Harms a 2. módosításról, és Geoffrey Van Orden (előadó), aki kéri, hogy a 2. módosítás elfogadása miatt tárgytalannak nyilvánított 9. módosítást bocsássák szavazásra (az elnök azt válaszolja, hogy a 2. módosításról folytatott szavazás jogerős).

8.9.   Románia csatlakozása (szavazás)

Jelentés Románia Európai Unióhoz való csatlakozásáról [2006/2115(INI)] - Külügyi Bizottság

Előadó: Pierre Moscovici (A6-0421/2006)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 9. pont)

ÁLLÁSFOGLALÁSRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNY

Elfogadva (P6_TA(2006)0512)

8.10.   Kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek hetedik keretprogramja (2007-2013) ***II (szavazás)

Ajánlás második olvasatra, amelynek tárgya a Tanács közös álláspontja az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007-2013) szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel (12032/2/2006 - C6-0318/2006 - 2005/0043(COD)) - Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

Előadó: Jerzy Buzek (A6-0392/2006)

(Minősített többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 10. pont)

A TANÁCS KÖZÖS ÁLLÁSPONTJA

Módosítással jóváhagyottnak nyilvánítva (P6_TA(2006)0513)

Felszólalások a szavazásról:

| — | Giles Chichester (az ITRE bizottság véleményének előadója) kéri a bizottság módosításcsomagjának elfogadását; |
| --- | --- |

—

Giles Chichester (az ITRE bizottság véleményének előadója) kéri a bizottság módosításcsomagjának elfogadását;

| — | Carlo Casini jelzi, hogy visszavonta a 47. és a 48. módosítást; |
| --- | --- |

—

Carlo Casini jelzi, hogy visszavonta a 47. és a 48. módosítást;

| — | Vittorio Prodi, Philippe Busquin és Hiltrud Breyer, a fenti felszólalásokról. |
| --- | --- |

—

Vittorio Prodi, Philippe Busquin és Hiltrud Breyer, a fenti felszólalásokról.

8.11.   Az Európai Közösség hetedik keretprogramjában (2007-2013) való részvétel szabályai, a kutatási eredmények terjesztése ***I (szavazás)

Jelentés, amelynek tárgya javaslat az Európai Parlament és a Tanács rendeletére a hetedik keretprogram (2007-2013) cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról (COM(2005)0705 - C6-0005/2006 - 2005/0277(COD)) - Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

Előadó: Philippe Busquin (A6-0304/2006)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 11. pont)

A BIZOTTSÁG JAVASLATA

Módosított változatban jóváhagyva (P6_TA(2006)0514)

JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Elfogadva (P6_TA(2006)0514)

8.12.   A pirotechnikai termékek forgalomba hozatala ***I (szavazás)

Jelentés, amelynek tárgya javaslat az Európai Parlament és a Tanács irányelvére a pirotechnikai termékek forgalomba hozataláról [COM(2005)0457 - C6-0312/2005 - 2005/0194(COD)] - Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság

Előadó: Joel Hasse Ferreira (A6-0289/2006)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 12. pont)

A BIZOTTSÁG JAVASLATA

Módosított változatban jóváhagyva (P6_TA(2006)0515)

JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Elfogadva (P6_TA(2006)0515)

8.13.   Az integrált szociális védelmi statisztikák európai rendszere (ESSPROS) ***I (szavazás)

Jelentés, amelynek tárgya javaslat az Európai Parlament és a Tanács rendeletére az integrált szociális védelmi statisztikák európai rendszeréről (ESSPROS) [COM(2006)0011 - C6-0024/2006 - 2006/0004(COD)] - Foglalkoztatási és Szociális Bizottság

Előadó: Jan Andersson (A6-0324/2006)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 13. pont)

A BIZOTTSÁG JAVASLATA

Módosított változatban jóváhagyva (P6_TA(2006)0516)

JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Elfogadva (P6_TA(2006)0516)

8.14.   Az Euratom hetedik keretprogramjában (2007-2011) valórészvétel szabályai, a kutatási eredmények terjesztése * (szavazás)

Jelentés, amelynek tárgya javaslat a Tanács (Euratom) rendeletére az Európai Atomenergia-közösség hetedik keretprogramjának (2007-2011) cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról (COM(2006)0042 - C6-0080/2006 - 2006/0014(CNS)) - Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

Előadó: Anne Laperrouze (A6-0305/2006)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, , 14. pont)

A BIZOTTSÁG JAVASLATA

Módosított változatban jóváhagyva (P6_TA(2006)0517)

JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Elfogadva (P6_TA(2006)0517)

8.15.   A „Személyzet” elnevezésű egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007-2013) * (szavazás)

Jelentés, amelynek tárgya javaslat a Tanács határozatára a hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs közösségi keretprogramot (2007-2013) végrehajtó „Személyzet” elnevezésű egyedi programról (COM(2005)0442 - C6-0383/2005 - 2005/0187(CNS)) - Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

Előadó: Umberto Pirilli (A6-0360/2006)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 15. pont)

A BIZOTTSÁG JAVASLATA

Módosított változatban jóváhagyva (P6_TA(2006)0518)

JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Elfogadva (P6_TA(2006)0518)

8.16.   Az „Ötletek” elnevezésű egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007-2013) * (szavazás)

Jelentés, amelynek tárgya javaslat a Tanács határozatára a hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs közösségi keretprogramot (2007-2013) végrehajtó „Ötletek” elnevezésű egyedi programról (COM(2005)0441 - C6-0382/2005 - 2005/0186(CNS)) - Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

Előadó: Angelika Niebler (A6-0369/2006)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 16. pont)

A BIZOTTSÁG JAVASLATA

Módosított változatban jóváhagyva (P6_TA(2006)0519)

JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Elfogadva (P6_TA(2006)0519)

8.17.   A „Kapacitások” elnevezésű egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007-2013) * (szavazás)

Jelentés, amelynek tárgya javaslat a Tanács határozatára a hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs közösségi keretprogramot (2007-2013) végrehajtó „Kapacitások” elnevezésű egyedi programról (COM(2005)0443 - C6-0384/2005 - 2005/0188(CNS)) - Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

Előadó: Vittorio Prodi (A6-0371/2006)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 17. pont)

A BIZOTTSÁG JAVASLATA

Módosított változatban jóváhagyva (P6_TA(2006)0520)

JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Elfogadva (P6_TA(2006)0520)

8.18.   Az „Együttműködés” elnevezésű egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007-2013) * (szavazás)

Jelentés, amelynek tárgya javaslat a Tanács határozatára a hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs közösségi keretprogramot (2007-2013) végrehajtó „Együttműködés” elnevezésű egyedi programról (COM(2005)0440 - C6-0381/2005 - 2005/0185(CNS)) - Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

Előadó: Teresa Riera Madurell (A6-0379/2006)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 18. pont)

A BIZOTTSÁG JAVASLATA

Módosított változatban jóváhagyva (P6_TA(2006)0521)

JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Elfogadva (P6_TA(2006)0521)

8.19.   A Közös Kutatóközpont által közvetlen intézkedések révén végrehajtandó egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007-2013) * (szavazás)

Jelentés, amelynek tárgya javaslat a Tanács határozatára a hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs közösségi keretprogramot (2007-2013) a Közös Kutatóközpont által közvetlen intézkedések révén végrehajtó egyedi programról (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja keretében, 2007-2013) (COM(2005)0439 - C6-0380/2005 - 2005/0184(CNS)) - Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

Előadó: David Hammerstein Mintz (A6-0335/2006)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 19. pont)

A BIZOTTSÁG JAVASLATA

Módosított változatban jóváhagyva (P6_TA(2006)0522)

JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Elfogadva (P6_TA(2006)0522)

8.20.   A Közös Kutatóközpont által közvetlen intézkedések révén végrehajtandó egyedi program (az Euratom hetedik nukleáris kutatási és képzési keretprogramja, 2007-2011) * (szavazás)

Jelentés, amelynek tárgya javaslat a Tanács határozatára a nukleáris kutatási és képzési keretprogramot (2007-2011) a Közös Kutatóközpont által közvetlen intézkedések révén végrehajtó egyedi programról (az Euratom hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja keretében, 2007-2013) (COM(2005)0444 - C6-0385/2005 - 2005/0189(CNS)) - Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

Előadó: Daniel Caspary (A6-0357/2006)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 20. pont)

A BIZOTTSÁG JAVASLATA

Módosított változatban jóváhagyva (P6_TA(2006)0523)

JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Elfogadva (P6_TA(2006)0523)

8.21.   Az Európai Atomenergia-közösség egyedi programja (hetedik kutatási és képzési keretprogram, 2007-2011) * (szavazás)

Jelentés, amelynek tárgya javaslat a Tanács határozatára az Európai Atomenergia-közösség hetedik nukleáris kutatási és képzési keretprogramját (2007-2011) végrehajtó egyedi programról (COM(2005)0445/2 -COM(2005)0445/2 -2005/0190(CNS)) -Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

Előadó: Umberto Guidoni (A6-0333/2006)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 21. pont)

A BIZOTTSÁG JAVASLATA

Módosított változatban jóváhagyva (P6_TA(2006)0524)

JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁS-TERVEZET

Elfogadva (P6_TA(2006)0524)

Felszólalások a szavazásról:

| — | Herczog Edit a 22. és a 23. módosításról. |
| --- | --- |

—

Herczog Edit a 22. és a 23. módosításról.

8.22.   A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség (szavazás)

A vita lefolytatásának időpontja: 2006.09.27.(2006.09.27-i jegyzőkönyv, 3. pont).

Állásfoglalásra irányuló indítvány: B6-0625/2006

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 22. pont)

ÁLLÁSFOGLALÁSRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNY

Elfogadva (P6_TA(2006)0525)

8.23.   AIDS (szavazás)

Állásfoglalásra irányuló indítványok: B6-0619/2006, B6-0620/2006, B6-0621/2006, B6-0622/2006, B6-0623/2006 és B6-0624/2006

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 23. pont)

ÁLLÁSFOGLALÁSRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNY: RC-B6-0619/2006/jav.

a B6-0619/2006, B6-0620/2006, B6-0622/2006, B6-0623/2006 és B6-0624/2006 helyébe lép):

előterjesztették a következő képviselők:

| — | John Bowis, a PPE-DE képviselőcsoport nevében; |
| --- | --- |

—

John Bowis, a PPE-DE képviselőcsoport nevében;

| — | Miguel Angel Martínez Martínez, Glenys Kinnock, Karin Scheele, Anne Van Lancker és Ana Maria Gomes, a PSE képviselőcsoport nevében; |
| --- | --- |

—

Miguel Angel Martínez Martínez, Glenys Kinnock, Karin Scheele, Anne Van Lancker és Ana Maria Gomes, a PSE képviselőcsoport nevében;

| — | Georgs Andrejevs, Marios Matsakis, Frédérique Ries, Thierry Cornillet, Fiona Hall és Johan Van Hecke, az ALDE képviselőcsoport nevében; |
| --- | --- |

—

Georgs Andrejevs, Marios Matsakis, Frédérique Ries, Thierry Cornillet, Fiona Hall és Johan Van Hecke, az ALDE képviselőcsoport nevében;

| — | Carl Schlyter és Marie-Hélène Aubert, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében; |
| --- | --- |

—

Carl Schlyter és Marie-Hélène Aubert, a Verts/ALE képviselőcsoport nevében;

| — | Vittorio Agnoletto, Luisa Morgantini, Feleknas Uca, Dimitrios Papadimoulis, Adamos Adamou és Helmuth Markov, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto, Luisa Morgantini, Feleknas Uca, Dimitrios Papadimoulis, Adamos Adamou és Helmuth Markov, a GUE/NGL képviselőcsoport nevében.

Elfogadva (P6_TA(2006)0526)

Felszólalások a szavazásról:

| — | John Bowis szóbeli módosító javaslatot tett, amit elfogadtak. |
| --- | --- |

—

John Bowis szóbeli módosító javaslatot tett, amit elfogadtak.

(A B6-0621/2006 állásfoglalásra irányuló indítvány tárgytalan.)

8.24.   A fogyatékkal élő személyek helyzete a kibővült Európai Unióban: európai cselekvési terv 2006-2007-re (szavazás)

Jelentés, amelynek tárgya a fogyatékkal élő személyek helyzete a kibővült Európai Unióban: európai cselekvési terv 2006-2007-re (2006/2105(INI)) -Foglalkoztatási és Szociális Bizottság

Előadó: Elizabeth Lynne (A6-0351/2006)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 24. pont)

ÁLLÁSFOGLALÁSRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNY

Elfogadva (P6_TA(2006)0527)

Felszólalások a szavazásról:

| — | Elizabeth Lynne (előadó) bizonyos, nyelvi természetű következetlenségekre hívja fel a figyelmet. |
| --- | --- |

—

Elizabeth Lynne (előadó) bizonyos, nyelvi természetű következetlenségekre hívja fel a figyelmet.

8.25.   Ideje magasabb sebességbe kapcsolni -A vállalkozói szellem és a növekedés Európájának megteremtése (szavazás)

Jelentés, amelynek tárgya: ideje magasabb sebességbe kapcsolni -A vállalkozói szellem és a növekedés Európájának megteremtése (2006/2138(INI)) -Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

Előadó: Pilar del Castillo Vera (A6-0384/2006)

(Egyszerű többség)

(A szavazás eredménye: „A szavazások eredménye” melléklet, 25. pont)

ÁLLÁSFOGLALÁSRA IRÁNYULÓ INDÍTVÁNY

Elfogadva (P6_TA(2006)0528)

9.   A szavazáshoz fűzött indokolások

A szavazáshoz fűzött írásbeli indokolások:

A szavazáshoz fűzött írásbeli indokolásokat az Eljárási Szabályzat 163. cikke (3) bekezdésének értelmében az ülésről készült szó szerinti jegyzőkönyvek tartalmazzák.

A szavazáshoz fűzött szóbeli indokolások:

Gál Kinga-jelentés -A6-0306/2006

| — | Bruno Gollnisch |
| --- | --- |

—

Bruno Gollnisch

Kósáné Kovács Magda-jelentés -A6-0282/2006

| — | Bruno Gollnisch |
| --- | --- |

—

Bruno Gollnisch

Geoffrey Van Orden-jelentés -A6-0420/2006

| — | Eija-Riitta Korhola |
| --- | --- |

—

Eija-Riitta Korhola

Pierre Moscovici-jelentés -A6-0421/2006

| — | Michl Ebner és Duka-Zólyomi Árpád |
| --- | --- |

—

Michl Ebner és Duka-Zólyomi Árpád

Geoffrey Van Orden-jelentés -A6-0420/2006 és Pierre Moscovici-jelentés -A6-0421/2006

| — | Luciana Sbarbati és Hubert Pirker |
| --- | --- |

—

Luciana Sbarbati és Hubert Pirker

Ajánlás második olvasatra: Jerzy Buzek -A6-0392/2006

| — | Hiltrud Breyer |
| --- | --- |

—

Hiltrud Breyer

Joel Hasse Ferreira-jelentés -A6-0289/2006

| — | Josu Ortuondo Larrea és Zita Pleštinská |
| --- | --- |

—

Josu Ortuondo Larrea és Zita Pleštinská

B6-0625/2006 -A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség

| — | Lydia Schenardi |
| --- | --- |

—

Lydia Schenardi

Elizabeth Lynne-jelentés -A6-0351/2006

| — | Danutė Budreikaitė |
| --- | --- |

—

Danutė Budreikaitė

10.   Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

A szavazatok helyesbítései és a szavazási szándékok az alábbi weboldalon találhatók: „Séance en direct”, „Résultats des votes (appels nominaux)/Results of votes (Roll-call votes)”, valamint a „Név szerinti szavazások eredménye” című melléklet nyomtatott változatában.

Az Europarl weboldalon található elektronikus változat frissítése naponta történik a szavazás napját követő legfeljebb kéthetes időszakban.

A szavazatok helyesbítéseinek és a szavazási szándékoknak a listáját ezt követően lezárják, lefordítják és a Hivatalos Lapban közzéteszik.

11.   A jelen ülésen elfogadott szövegek továbbítása

Ezen ülés jegyzőkönyvét az Eljárási Szabályzat 172. cikkének (2) bekezdése értelmében a Parlament következő ülésének kezdetén jóváhagyásra terjesztik elő.

A Parlament beleegyezésével az elfogadott szövegeket haladéktalanul eljuttatják a címzettekhez.

12.   A következő ülések időpontjai

A következő ülések időpontjai: 2006.12.11-2006.12.14.

13.   Az ülés elnapolása

Az Európai Parlament ülését elnapolták.

Az ülést 12.20-kor berekesztik.

Julian Priestley

főtitkár

Josep Borrell Fontelles

elnök

---

JELENLÉTI ÍV

Aláírók:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attwooll, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belet, Belohorská, Bennahmias, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Corbett, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, Descamps, Désir, Deß, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duka-Zólyomi, Ebner, El Khadraoui, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Robert Evans, Fajmon, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Freitas, Friedrich, Gahler,Gál, Gaľa, García Pérez, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hall, Handzlik, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herczog, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Holm, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, in 't Veld, Itälä, Jackson, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karim, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Leichtfried, Leinen, Le Rachinel, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Maňka, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martínez Martínez, Masiel, Maštálka, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Musumeci, Myller, Napoletano, Nattrass, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Patriciello, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Saks, Salinas García, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Olle Schmidt, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Simpson, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Trakatellis, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Veneto, Ventre, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, Vincenzi, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zieleniec, Zimmer, Zvěřina

Megfigyelők:

Ali, Anastase, Arabadjiev, Athanasiu, Bărbuleţiu, Bliznashki, Buruiană-Aprodu, Christova, Ciornei, Cioroianu, Coşea, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Martin Dimitrov, Duca, Ganţ, Hogea, Husmenova, Iacob-Ridzi, Ilchev, Ivanova, Kazak, Kirilov, Kónya-Hamar, Mihalache, Morţun, Paparizov, Paşcu, Petre, Podgorean, Popa, Popeangă, Sârbu, Severin, Shouleva, Silaghi, Sofianski, Stoyanov, Ţicău, Ţîrle, Vălean, Vigenin

---

I. MELLÉKLET

A SZAVAZÁS EREDMÉNYE

Rövidítések és jelek magyarázata

| + | elfogadva |
| --- | --- |
| - | elutasítva |
| ↓ | tárgytalan |
| V | visszavonva |
| NSz (..., ..., ...) | név szerinti szavazás (mellette, ellene, tartózkodás) |
| ESz (..., ..., ...) | elektronikus szavazás (mellette, ellene, tartózkodás) |
| rész. | részenkénti szavazás |
| kül. | külön szavazás |
| mód. | módosítás |
| MM | megegyezéses módosítás |
| MR | megfelelő rész |
| T | törlő módosítás |
| = | azonos módosítások |
| bek. | bekezdés |
| bev. hiv. | bevezető hivatkozás |
| preb. | preambulumbekezdés |
| ÁLL. IND. | állásfoglalásra irányuló indítvány |
| KÖZ. ÁLL. IND. | közös állásfoglalásra irányuló indítvány |
| TITK. | titkos szavazás |

+

elfogadva

-

elutasítva

↓

tárgytalan

V

visszavonva

NSz (..., ..., ...)

név szerinti szavazás (mellette, ellene, tartózkodás)

ESz (..., ..., ...)

elektronikus szavazás (mellette, ellene, tartózkodás)

rész.

részenkénti szavazás

kül.

külön szavazás

mód.

módosítás

MM

megegyezéses módosítás

MR

megfelelő rész

T

törlő módosítás

=

azonos módosítások

bek.

bekezdés

bev. hiv.

bevezető hivatkozás

preb.

preambulumbekezdés

ÁLL. IND.

állásfoglalásra irányuló indítvány

KÖZ. ÁLL. IND.

közös állásfoglalásra irányuló indítvány

TITK.

titkos szavazás

1.   A polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolása ***I

Jelentés: Paolo COSTA (A6-0401/2006)

| Tárgy | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz - észrevételek |
| --- | --- | --- | --- |
| egyetlen szavazás | | + | |

Tárgy

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz - észrevételek

egyetlen szavazás

+

2.   Belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények ***I

Jelentés: Paolo COSTA (A6-0402/2006)

| Tárgy | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz - észrevételek |
| --- | --- | --- | --- |
| egyetlen szavazás | NSz | + | 451, 9, 15 |

Tárgy

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz - észrevételek

egyetlen szavazás

NSz

+

451, 9, 15

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

PPE-DE: zárószavazás

3.   Halászati partnerségi megállapodás az EK és a Zöld-foki-szigetek között *

Jelentés: Duarte FREITAS (A6-0395/2006)

| Tárgy | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz - észrevételek |
| --- | --- | --- | --- |
| egyetlen szavazás | NSz | + | 374, 67, 49 |

Tárgy

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz - észrevételek

egyetlen szavazás

NSz

+

374, 67, 49

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

IND/DEM: zárószavazás

4.   Közösségi garancia az Európai Beruházási Bank részére *

Jelentés: Esko SEPPÄNEN (A6-0394/2006)

| Tárgy | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz - észrevételek |
| --- | --- | --- | --- |
| egyetlen szavazás | | + | |

Tárgy

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz - észrevételek

egyetlen szavazás

+

5.   Az eljárási szabályzat 139. cikkének módosítása - A nyelvi rendszerre vonatkozó átmeneti intézkedés

Jelentés: Ingo FRIEDRICH (minősített többség) (A6-0391/2006)

| Tárgy | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz - észrevételek |
| --- | --- | --- | --- |
| egyetlen szavazás | | + | |

Tárgy

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz - észrevételek

egyetlen szavazás

+

6.   Az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozása *

Jelentés: GÁL Kinga (A6-0306/2006)

| Tárgy | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz - észrevételek |
| --- | --- | --- | --- |
| szavazás: jogalkotási állásfoglalás | NSz | + | 431, 94, 16 |

Tárgy

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz - észrevételek

szavazás: jogalkotási állásfoglalás

NSz

+

431, 94, 16

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

IND/DEM: zárószavazás

7.   Alapjogi Ügynökség (az EU-Szerződés VI. címével kapcsolatos tevékenységek) *

Jelentés: KÓSÁNE KOVÁCS Magda (A6-0282/2006)

| Tárgy | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz - észrevételek |
| --- | --- | --- | --- |
| szavazás: jogalkotási állásfoglalás | NSz | + | 469, 101, 13 |

Tárgy

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz - észrevételek

szavazás: jogalkotási állásfoglalás

NSz

+

469, 101, 13

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

IND/DEM: zárószavazás

8.   Bulgária csatlakozása

Jelentés: Geoffrey VAN ORDEN (A6-0420/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz - észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (2) bek. után | 3 | ALDE | ESz | + | 288, 265, 10 |
| (11) bek. után | 7/jav. | GUE/NGL | | - | |
| (13) bek. után | 1 | Verts/ALE | NSz | - | 141, 303, 146 |
| (14) bek. | 8 | PPE-DE | ESz | - | 237, 323, 16 |
| (15) bek. után | 5/jav. | GUE/NGL | | - | |
| (16) bek. | bek. | eredeti szöveg | rész/NSz | | |
| 1 | + | 576, 14, 8 |
| 2 | + | 477, 104, 17 |
| (17) bek. | 4 | ALDE: | | - | |
| (20) bek. | 2 | Verts/ALE és Beglitis | NSz | + | 269, 264, 60 |
| 9 | PPE-DE | | ↓ | |
| bek. | eredeti szöveg | | ↓ | |
| (23) bek. | 6 | GUE/NGL | ESz | - | 250, 344, 15 |
| bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| F. preb. | bek. | eredeti szöveg | rész/NSz | | |
| 1 | + | 510, 89, 10 |
| 2 | + | 473, 98, 14 |
| 3 | + | 492, 100, 13 |
| szavazás: állásfoglalás (egészében) | NSz | + | 505, 65, 36 |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz - észrevételek

(2) bek. után

3

ALDE

ESz

+

288, 265, 10

(11) bek. után

7/jav.

GUE/NGL

-

(13) bek. után

1

Verts/ALE

NSz

-

141, 303, 146

(14) bek.

8

PPE-DE

ESz

-

237, 323, 16

(15) bek. után

5/jav.

GUE/NGL

-

(16) bek.

bek.

eredeti szöveg

rész/NSz

1

+

576, 14, 8

2

+

477, 104, 17

(17) bek.

4

ALDE:

-

(20) bek.

2

Verts/ALE és Beglitis

NSz

+

269, 264, 60

9

PPE-DE

↓

bek.

eredeti szöveg

↓

(23) bek.

6

GUE/NGL

ESz

-

250, 344, 15

bek.

eredeti szöveg

rész.

1

+

2

+

F. preb.

bek.

eredeti szöveg

rész/NSz

1

+

510, 89, 10

2

+

473, 98, 14

3

+

492, 100, 13

szavazás: állásfoglalás (egészében)

NSz

+

505, 65, 36

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

IND/DEM: zárószavazás

PPE-DE: zárószavazás

VertsALE: 1. és 2. mód.

Részenkénti szavazásra irányuló kérelmek

IND/DEM

F. preb.

1. rész: A teljes szöveg, kivéve: „a csatlakozási szerződésben megengedett ... felhatalmazások révén” és „az EU-bővítéstől függetlenül is”

2. rész:„a csatlakozási szerződésben megengedett ... felhatalmazások révén”

3. rész:„az EU-bővítéstől függetlenül is”

GUE/NGL

(16) bek.

1. rész: A teljes szöveg, kivéve: „és rugalmasabb foglalkoztatási jogszabályok”

2. rész: A fenti szövegrész

(23) bek.

1. rész:„gratulál Bulgáriának, a NATO tagjának, ... elérésében vállalt szerepéhez,”

2. rész:„és a katonai létesítmények ... szövetségnek való elkötelezettsége kézzelfogható jelének tekinti;”

Egyéb

Elly de Groen-Kouwenhoven ugyancsak aláírta a 3. és 7/jav. módosításokat

Bernat Joan i Marí a Verts/ALE képviselőcsoport nevében ugyancsak aláírta az 1. módosítást.

9.   Románia csatlakozása

Jelentés: Pierre MOSCOVICI (A6-0421/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz - észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (5) bek. után | 3 | GUE/NGL | | - | |
| (9) bek. után | 1 | GIBAULT és mások | ESz | - | 240, 287, 56 |
| 2 | GIBAULT és mások | | - | |
| (10) bek. | bek. | eredeti szöveg | NSz | + | 322, 265, 17 |
| (17) bek. | bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 3 | + | |
| C. preb. | bek. | eredeti szöveg | NSz | + | 538, 55, 14 |
| C. preb. után | 5 | GUE/NGL | | - | |
| F. preb. után | 4/jav. | GUE/NGL | | - | |
| szavazás: állásfoglalás (egészében) | NSz | + | 542, 41, 27 |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz - észrevételek

(5) bek. után

3

GUE/NGL

-

(9) bek. után

1

GIBAULT és mások

ESz

-

240, 287, 56

2

GIBAULT és mások

-

(10) bek.

bek.

eredeti szöveg

NSz

+

322, 265, 17

(17) bek.

bek.

eredeti szöveg

rész.

1

+

2

-

3

+

C. preb.

bek.

eredeti szöveg

NSz

+

538, 55, 14

C. preb. után

5

GUE/NGL

-

F. preb. után

4/jav.

GUE/NGL

-

szavazás: állásfoglalás (egészében)

NSz

+

542, 41, 27

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

IND/DEM: C. preb., (10) bek. és zárószavazás

PSE: zárószavazás

Részenkénti szavazásra irányuló kérelmek

PSE

(17) bek.

1. rész:„aggodalmának ad hangot ... évente 800 000 áldozat”

2. rész:„az Igazság- és Belügyminisztérium adatai szerint”

3. rész:„valamint az otthoni erőszak ... és a rendőrséggel”

Egyéb

Johannes Blokland ugyancsak aláírta az 1. és 2. módosítást.

10.   Kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységek hetedik keretprogramja (2007-2013) ***II

Ajánlás második olvasatra: (minősített többség szükséges) Jerzy BUZEK (A6-0392/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz - észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az illetékes bizottság módosításai - tömbszavazás | 1-14
  16-40 | bizottság | | + | |
| 6. cikk | 47 | Casini és mások | | V | |
| 48 | Casini és mások | | V | |
| I. melléklet, I fejezet, „Együttműködés”, (1) bek. | 41 | GUE/NGL | | - | |
| I. melléklet, I fejezet, „Együttműködés”, 1. téma „Egészségügy” | 15 | bizottság | | + | |
| 42 | GUE/NGL | | - | |
| I. melléklet, I. fejezet, „Együttműködés” 3. téma „Információs és kommunikációs technológiák (IKT)”, „Indokolás” alcím | 43 | GUE/NGL | | - | |
| I. melléklet, I. fejezet „Együttműködés”, 3. téma „Információs és kommunikációs technológiák (IKT)”, „Tevékenységek” alcím | 44 | GUE/NGL | | - | |
| I. melléklet, I fejezet, „Együttműködés”, 4. téma „Nanotudományok” | 45 | GUE/NGL | | - | |
| I. melléklet, I fejezet, „Együttműködés”, 10. téma „Biztonság” | 46 | GUE/NGL | | - | |
| Közös álláspont | Módosított formában jóváhagyottnak nyilvánítva |
| Jogalkotási állásfoglalás-tervezet |
| (2) bek. után | 49 | Prodi és mások | | - | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz - észrevételek

Az illetékes bizottság módosításai - tömbszavazás

1-14

16-40

bizottság

+

6. cikk

47

Casini és mások

V

48

Casini és mások

V

I. melléklet, I fejezet, „Együttműködés”, (1) bek.

41

GUE/NGL

-

I. melléklet, I fejezet, „Együttműködés”, 1. téma „Egészségügy”

15

bizottság

+

42

GUE/NGL

-

I. melléklet, I. fejezet, „Együttműködés” 3. téma „Információs és kommunikációs technológiák (IKT)”, „Indokolás” alcím

43

GUE/NGL

-

I. melléklet, I. fejezet „Együttműködés”, 3. téma „Információs és kommunikációs technológiák (IKT)”, „Tevékenységek” alcím

44

GUE/NGL

-

I. melléklet, I fejezet, „Együttműködés”, 4. téma „Nanotudományok”

45

GUE/NGL

-

I. melléklet, I fejezet, „Együttműködés”, 10. téma „Biztonság”

46

GUE/NGL

-

Közös álláspont

Módosított formában jóváhagyottnak nyilvánítva

Jogalkotási állásfoglalás-tervezet

(2) bek. után

49

Prodi és mások

-

Egyéb

Paolo Costa visszavonta aláírását a 49. módosítástól.

A Tanács helyesbítést tett közzé a közös álláspont 6. cikkének (4) bekezdéséhez.

A jogalkotási állásfoglaláshoz a következő nyilatkozatot csatolták.

Az Európai Parlament nyilatkozata

Az Európai Parlamentnek szilárd meggyőződése, hogy a tervezett Európai Technológiai Intézet megalapításának és/vagy adminisztrációjának költségeihez nem járulhatnak hozzá a jelen program által biztosított források. A részvételi szabályok értelmében e forrásokból kizárólag a kutatási projektekkel közvetlenül kapcsolatos adminisztratív költségek fedezhetők.

11.   Az Európai Közösség hetedik keretprogramjában (2007-2013) való részvétel szabályai, a kutatási eredmények terjesztése ***I

Jelentés: Philippe BUSQUIN (A6-0304/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz - észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. tömb Az illetékes bizottság kompromisszumos módosításai | 128-190 | bizottság | | + | |
| 2. tömb Az illetékes bizottság módosításai | 1-127 | bizottság | | ↓ | |
| szavazás: módosított javaslat | | + | |
| szavazás: jogalkotási állásfoglalás | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz - észrevételek

1. tömb Az illetékes bizottság kompromisszumos módosításai

128-190

bizottság

+

2. tömb Az illetékes bizottság módosításai

1-127

bizottság

↓

szavazás: módosított javaslat

+

szavazás: jogalkotási állásfoglalás

+

Egyéb

A Verts/ALE képviselőcsoportja visszavonta a 191., 192. és 193. módosításokat.

A GUE/NGL képviselőcsoportja visszavonta a 194., 195. és 196. módosításokat.

12.   A pirotechnikai termékek forgalomba hozatala ***I

Jelentés: Joel HASSE FERREIRA (A6-0289/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz - észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. tömb megegyezés | 1
  4
  5
  8-9
  12
  15
  21
  24-26
  42
  46-50
  61
  67
  68-119 | bizottság


  PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE és GUE/NGL | | + | |
| 2. tömb Az illetékes bizottság módosításai | 2-3
  6-7
  10-11
  13-14
  16-20
  22-23
  27-41
  43-45
  51-60
  62-66 | bizottság | | ↓ | |
| szavazás: módosított javaslat | NSz | + | 572, 25, 6 |
| szavazás: jogalkotási állásfoglalás | NSz | + | 565, 22, 6 |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz - észrevételek

1. tömb megegyezés

1

4

5

8-9

12

15

21

24-26

42

46-50

61

67

68-119

bizottság

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE és GUE/NGL

+

2. tömb Az illetékes bizottság módosításai

2-3

6-7

10-11

13-14

16-20

22-23

27-41

43-45

51-60

62-66

bizottság

↓

szavazás: módosított javaslat

NSz

+

572, 25, 6

szavazás: jogalkotási állásfoglalás

NSz

+

565, 22, 6

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

IND/DEM: módosított javaslat és jogalkotási állásfoglalásra irányuló indítvány

13.   Az integrált szociális védelmi statisztikák európai rendszere (ESSPROS) ***I

Jelentés: Jan ANDERSSON (A6-0324/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz - észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. tömb megegyezés | 1-8
  12-22 | bizottság | | + | |
| 2. tömb Az illetékes bizottság egyéb módosításai | 9-11 | bizottság | | ↓ | |
| szavazás: módosított javaslat | | + | |
| szavazás: jogalkotási állásfoglalás | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz - észrevételek

1. tömb megegyezés

1-8

12-22

bizottság

+

2. tömb Az illetékes bizottság egyéb módosításai

9-11

bizottság

↓

szavazás: módosított javaslat

+

szavazás: jogalkotási állásfoglalás

+

14.   Az Euratom hetedik keretprogramjában (2007-2011) való részvétel szabályai, a kutatási eredmények terjesztése *

Jelentés: Anne LAPERROUZE (A6-0305/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz - észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. tömb megegyezés | 39-53
  55-87
  89 | ALDE és PSE | | + | |
| 88 | ALDE és PSE | kül/ESz | + | 413, 152, 29 |
| 2. tömb Az illetékes bizottság módosításai | 1-36
  38 | bizottság | | ↓ | |
| 37 | bizottság | kül. | ↓ | |
| szavazás: módosított javaslat | | + | |
| szavazás: jogalkotási állásfoglalás | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz - észrevételek

1. tömb megegyezés

39-53

55-87

89

ALDE és PSE

+

88

ALDE és PSE

kül/ESz

+

413, 152, 29

2. tömb Az illetékes bizottság módosításai

1-36

38

bizottság

↓

37

bizottság

kül.

↓

szavazás: módosított javaslat

+

szavazás: jogalkotási állásfoglalás

+

A 1. módosítást visszavonták.

Külön szavazásra irányuló kérelmek

PSE, PPE-DE: 37. és 88. mód.

15.   A „Személyzet” elnevezésű egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007-2013) *

Jelentés: Umberto PIRILLI (A6-0360/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz - észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az illetékes bizottság módosításai - tömbszavazás | 1-48 | bizottság | | + | |
| szavazás: módosított javaslat | | + | |
| szavazás: jogalkotási állásfoglalás | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz - észrevételek

Az illetékes bizottság módosításai - tömbszavazás

1-48

bizottság

+

szavazás: módosított javaslat

+

szavazás: jogalkotási állásfoglalás

+

16.   Az „Ötletek” elnevezésű egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007-2013) *

Jelentés: Angelika NIEBLER (A6-0369/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz - észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az illetékes bizottság módosításai - tömbszavazás | 1-26 | bizottság | | + | |
| 3. cikk, (2) bek. után | 27 | CASINI és mások | NSz | + | lásd alább
  291, 277, 37 |
| szavazás: módosított javaslat | | + | |
| szavazás: jogalkotási állásfoglalás | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz - észrevételek

Az illetékes bizottság módosításai - tömbszavazás

1-26

bizottság

+

3. cikk, (2) bek. után

27

CASINI és mások

NSz

+

lásd alább

291, 277, 37

szavazás: módosított javaslat

+

szavazás: jogalkotási állásfoglalás

+

A 27. módosítás szövege a következő: „Emberi embrionális őssejtek”.

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

UEN: 27. mód.

17.   A „Kapacitások” elnevezésű egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007-2013) *

Jelentés: Vittorio PRODI (A6-0371/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz - észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az illetékes bizottság módosításai - tömbszavazás | 1-24
  26-73 | bizottság | | + | |
| Az illetékes bizottság módosításai - külön szavazás | 25 | bizottság | ESz | + | 327, 271, 9 |
| 4. cikk, (2) bek. után | 75 | CASINI és mások | NSz | - | lásd alább
  286, 286, 33 |
| I. melléklet, 1. rész | 74 | PPE-DE | | + | |
| szavazás: módosított javaslat | | + | |
| szavazás: jogalkotási állásfoglalás | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz - észrevételek

Az illetékes bizottság módosításai - tömbszavazás

1-24

26-73

bizottság

+

Az illetékes bizottság módosításai - külön szavazás

25

bizottság

ESz

+

327, 271, 9

4. cikk, (2) bek. után

75

CASINI és mások

NSz

-

lásd alább

286, 286, 33

I. melléklet, 1. rész

74

PPE-DE

+

szavazás: módosított javaslat

+

szavazás: jogalkotási állásfoglalás

+

A 75. módosítás szövege a következő: „Emberi embrionális őssejtek”.

Külön szavazásra irányuló kérelmek

PPE-DE: 25. mód.

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

UEN: 75. mód.

18.   Az „Együttműködés” elnevezésű egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007-2013) *

Jelentés: Teresa RIERA MADURELL (A6-0379/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz - észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az illetékes bizottság módosításai - tömbszavazás | 1-66
  67-171 | bizottság | | + | |
| 4. cikk, (2) bek. után | 173 | CASINIés mások | NSz | - | lásd alább
  270, 305, 36 |
| I. melléklet, témák, 1. szakasz, „Egészségügy” | 172 | PPE-DE | ESz | + | 401, 172, 14 |
| szavazás: módosított javaslat | | + | |
| szavazás: jogalkotási állásfoglalás | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz - észrevételek

Az illetékes bizottság módosításai - tömbszavazás

1-66

67-171

bizottság

+

4. cikk, (2) bek. után

173

CASINIés mások

NSz

-

lásd alább

270, 305, 36

I. melléklet, témák, 1. szakasz, „Egészségügy”

172

PPE-DE

ESz

+

401, 172, 14

szavazás: módosított javaslat

+

szavazás: jogalkotási állásfoglalás

+

A 67. módosítás nem érinti valamennyi nyelvi változatot, ezért nem bocsátották szavazásra (az eljárási szabályzat 51. cikkének (1) bekezdése).

A 173. módosítás szövege a következő: „Emberi embrionális őssejtek”.

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

UEN: 173. mód.

19.   A Közös Kutatóközpont által közvetlen intézkedések révén végrehajtandó egyedi program (az EK hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogramja, 2007-2013) *

Jelentés: David HAMMERSTEIN MINTZ (A6-0335/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz - észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az illetékes bizottság módosításai - tömbszavazás | 2-17
  19-21
  23-33 | bizottság | | + | |
| Az illetékes bizottság módosításai - külön szavazások | 1 | bizottság | kül/ESz | + | 324, 258, 6 |
| 18 | bizottság | kül/ESz | + | 324, 268, 5 |
| 22 | bizottság | kül. | + | |
| szavazás: módosított javaslat | | + | |
| szavazás: jogalkotási állásfoglalás | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz - észrevételek

Az illetékes bizottság módosításai - tömbszavazás

2-17

19-21

23-33

bizottság

+

Az illetékes bizottság módosításai - külön szavazások

1

bizottság

kül/ESz

+

324, 258, 6

18

bizottság

kül/ESz

+

324, 268, 5

22

bizottság

kül.

+

szavazás: módosított javaslat

+

szavazás: jogalkotási állásfoglalás

+

Külön szavazásra irányuló kérelmek

PPE-DE: 1., 18. és 22. mód.

20.   A Közös Kutatóközpont által közvetlen intézkedések révén végrehajtandó egyedi program (az Euratom hetedik nukleáris kutatási és képzési keretprogramja, 2007-2011) *

Jelentés: Daniel CASPARY (A6-0357/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz - észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az illetékes bizottság módosításai - tömbszavazás | 1-16 | bizottság | | + | |
| szavazás: módosított javaslat | | + | |
| szavazás: jogalkotási állásfoglalás | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz - észrevételek

Az illetékes bizottság módosításai - tömbszavazás

1-16

bizottság

+

szavazás: módosított javaslat

+

szavazás: jogalkotási állásfoglalás

+

21.   Az Európai Atomenergia-közösség egyedi programja (hetedik kutatási és képzési keretprogram, 2007-2011) *

Jelentés: Umberto GUIDONI (A6-0333/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz - észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az illetékes bizottság módosításai - tömbszavazás | 1-7
  9-21 | bizottság | ESz | + | 464, 93, 19 |
| Az illetékes bizottság módosításai - külön szavazás | 8 | bizottság | kül/ESz | - | 262, 302, 16 |
| 2. cikk, (2) bek. | 22=
  23= | ALDE
  GUE/NGL | ESz | + | 278, 270, 27 |
| Melléklet, 2. rész | 24 | GUE/NGL | | - | |
| szavazás: módosított javaslat | | + | |
| szavazás: jogalkotási állásfoglalás | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz - észrevételek

Az illetékes bizottság módosításai - tömbszavazás

1-7

9-21

bizottság

ESz

+

464, 93, 19

Az illetékes bizottság módosításai - külön szavazás

8

bizottság

kül/ESz

-

262, 302, 16

2. cikk, (2) bek.

22=

23=

ALDE

GUE/NGL

ESz

+

278, 270, 27

Melléklet, 2. rész

24

GUE/NGL

-

szavazás: módosított javaslat

+

szavazás: jogalkotási állásfoglalás

+

Külön szavazásra irányuló kérelmek

PPE-DE: 8. mód.

22.   A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség

Állásfoglalási indítvány: B6-0625/2006

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz - észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A LIBE bizottság állásfoglalásra irányuló indítványa




  B6-0625/2006 |
| (1) bek. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| (2) bek. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| (3) bek., c pont kivételével | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| (3) bek., c pont | bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2/ESz | - | 272, 303, 12 |
| 3/ESz | + | 478, 97, 6 |
| (8) bek. | bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2/ESz | + | 309, 256, 8 |
| (8) bek. után | 2 | GUE/NGL | | - | |
| 4 | GUE/NGL | | - | |
| 5 | GUE/NGL | | - | |
| (10) bek. után | 3 | GUE/NGL | | - | |
| B. preb. után | 1 | GUE/NGL | | - | |
| D. preb. | bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2/ESz | + | 301, 283, 5 |
| F. preb. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| H. preb. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| J. preb. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| K. preb. | bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2/ESz | + | 301, 289, 6 |
| L. preb. | bek. | eredeti szöveg | kül/ESz | + | 467, 113, 9 |
| szavazás: állásfoglalás (egészében) | NSz | + | 488, 85, 25 |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz - észrevételek

A LIBE bizottság állásfoglalásra irányuló indítványa

B6-0625/2006

(1) bek.

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

(2) bek.

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

(3) bek., c pont kivételével

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

(3) bek., c pont

bek.

eredeti szöveg

rész.

1

+

2/ESz

-

272, 303, 12

3/ESz

+

478, 97, 6

(8) bek.

bek.

eredeti szöveg

rész.

1

+

2/ESz

+

309, 256, 8

(8) bek. után

2

GUE/NGL

-

4

GUE/NGL

-

5

GUE/NGL

-

(10) bek. után

3

GUE/NGL

-

B. preb. után

1

GUE/NGL

-

D. preb.

bek.

eredeti szöveg

rész.

1

+

2/ESz

+

301, 283, 5

F. preb.

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

H. preb.

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

J. preb.

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

K. preb.

bek.

eredeti szöveg

rész.

1

+

2/ESz

+

301, 289, 6

L. preb.

bek.

eredeti szöveg

kül/ESz

+

467, 113, 9

szavazás: állásfoglalás (egészében)

NSz

+

488, 85, 25

Külön szavazásra irányuló kérelmek

IND/DEM: F., H., J., K., L. preb. és (1), (2) és (3) bek.

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

IND/DEM: zárószavazás

Részenkénti szavazásra irányuló kérelmek

PPE-DE

D. preb.

1. rész:„emlékeztetve arra, hogy ... az Egyesült Államok”

2. rész:„és ez kedvezőtlenül ... kényszeríti az Uniót”

K. preb.

1. rész:„emlékeztetve, hogy az áthidaló ... a Tanács (együttdöntés)”

2. rész:„mivel a Parlament ... meghatározónak tekinteni”

(3) bek., c) pont

1. rész:„az Eurojust... vizsgálatok és eljárások tekintetében”

2. rész:„biztosítson eljárásindítási hatáskört”

3. rész:„és járuljon hozzá... szükséges-e módosítani”

(8) bek.

1. rész:„emlékeztet arra, hogy ... bevándorlásra korlátozódjon”

2. rész:„hanem magába foglalja a legális bevándorlást is”

23.   AIDS

Állásfoglalásra irányuló indítványok: B6-0619/2006, B6-0620/2006, B6-0621/2006, B6-0622/2006, B6-0623/2006, B6-0624/2006, B6-0625/2006

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz - észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közös állásfoglalásra irányuló indítvány RC-B6-0619/2006/jav.




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| (6) bek. után | 3/jav. | PSE+GUE/NGL | NSz | + | 528, 41, 25 |
| (7) bek. után | 5/jav. | PSE+GUE/NGL | NSz | + | 312, 273, 11 |
| 8/jav. | PPE-DE | | + | |
| a (7) és (8) bek. közötti alcím | bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2/NSz | + | 539, 40, 17 |
| (9) bek. | bek. | eredeti szöveg | NSz | + | 533, 49, 17 |
| (10) bek. | bek. | eredeti szöveg | NSz | + | 525, 42, 20 |
| (10) bek. után | 4/jav. | PSE+GUE/NGL | NSz | + | 520, 35, 25 |
| (18) bek. után | 6/jav. | PSE+GUE/NGL | NSz | + | 318, 244, 30 |
| (19) bek. után | - | - | | + | szóbeli mód. |
| (21) bek. után | 7/jav. | PSE+GUE/NGL | | - | |
| J. preb. után | 1/jav. | PSE+GUE/NGL | NSz | + | 529, 49, 19 |
| K. preb. | bek. | eredeti szöveg | NSz | + | 513, 30, 25 |
| L. preb. | bek. | eredeti szöveg | NSz | + | 534, 35, 15 |
| L. preb. után | 2/jav. | PSE+GUE/NGL | NSz | + | 325, 265, 9 |
| szavazás: állásfoglalás (egészében) | NSz | + | 546, 34, 24 |
| Képviselőcsoportok állásfoglalásra irányuló indítványai |
| B6-0619/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0620/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0621/2006 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0622/2006 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0623/2006 | | ALDE: | | ↓ | |
| B6-0624/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz - észrevételek

Közös állásfoglalásra irányuló indítvány RC-B6-0619/2006/jav.

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL)

(6) bek. után

3/jav.

PSE+GUE/NGL

NSz

+

528, 41, 25

(7) bek. után

5/jav.

PSE+GUE/NGL

NSz

+

312, 273, 11

8/jav.

PPE-DE

+

a (7) és (8) bek. közötti alcím

bek.

eredeti szöveg

rész.

1

+

2/NSz

+

539, 40, 17

(9) bek.

bek.

eredeti szöveg

NSz

+

533, 49, 17

(10) bek.

bek.

eredeti szöveg

NSz

+

525, 42, 20

(10) bek. után

4/jav.

PSE+GUE/NGL

NSz

+

520, 35, 25

(18) bek. után

6/jav.

PSE+GUE/NGL

NSz

+

318, 244, 30

(19) bek. után

-

-

+

szóbeli mód.

(21) bek. után

7/jav.

PSE+GUE/NGL

-

J. preb. után

1/jav.

PSE+GUE/NGL

NSz

+

529, 49, 19

K. preb.

bek.

eredeti szöveg

NSz

+

513, 30, 25

L. preb.

bek.

eredeti szöveg

NSz

+

534, 35, 15

L. preb. után

2/jav.

PSE+GUE/NGL

NSz

+

325, 265, 9

szavazás: állásfoglalás (egészében)

NSz

+

546, 34, 24

Képviselőcsoportok állásfoglalásra irányuló indítványai

B6-0619/2006

PPE-DE

↓

B6-0620/2006

GUE/NGL

↓

B6-0621/2006

UEN

↓

B6-0622/2006

PSE

↓

B6-0623/2006

ALDE:

↓

B6-0624/2006

Verts/ALE

↓

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

IND/DEM: K. és L. preb. és (9) és (10) bek.

GUE/NGL: zárószavazás

UEN: 1., 2., 3., 4., 5. és 6. mód.

Részenkénti szavazásra irányuló kérelmek

IND/DEM

1. rész: A teljes szöveg, kivéve: „és reproduktív”

2. rész: ez a szövegrész

Egyéb

Marie-Hélène Aubert a Verts/ALE képviselőcsoport nevében ugyancsak aláírta az 1-7. módosítást.

John Bowis úr a következő szóbeli módosítást terjesztette elő:

(19a) (új) „nagyobb mértékű befektetésre szólít fel a gyermekgyógyászati készítmények fejlesztése és szolgáltatása terén;”

24.   A fogyatékkal élő személyek helyzete a kibővült Európai Unióban: európai cselekvési terv 2006-2007-re

Jelentés: Elizabeth LYNNE (A6-0351/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz - észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (2) bek. | bek. | eredeti szöveg | rész/NSz | | |
| 1 | + | 547, 5, 11 |
| 2 | + | 487, 90, 6 |
| (12) bek. után | 1 | PPE-DE | | - | |
| (14) bek. | bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2/ESz | + | 437, 126, 10 |
| (15) bek. | bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| (20) bek. után | 2 | PPE-DE | | + | |
| (23) bek. | 3 | PPE-DE | NSz | + | 527, 6, 51 |
| (29) bek. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| (30) bek. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| (40) bek. | 4 | PPE-DE | ESz | + | 370, 154, 11 |
| (41) bek. | 5 | PPE-DE | | - | |
| bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| (45) bek. | bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| (50) bek. | bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2/ESz | + | 309, 209, 8 |
| (51) bek. | bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| szavazás: állásfoglalás (egészében) | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz - észrevételek

(2) bek.

bek.

eredeti szöveg

rész/NSz

1

+

547, 5, 11

2

+

487, 90, 6

(12) bek. után

1

PPE-DE

-

(14) bek.

bek.

eredeti szöveg

rész.

1

+

2/ESz

+

437, 126, 10

(15) bek.

bek.

eredeti szöveg

rész.

1

+

2

+

(20) bek. után

2

PPE-DE

+

(23) bek.

3

PPE-DE

NSz

+

527, 6, 51

(29) bek.

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

(30) bek.

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

(40) bek.

4

PPE-DE

ESz

+

370, 154, 11

(41) bek.

5

PPE-DE

-

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

(45) bek.

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

(50) bek.

bek.

eredeti szöveg

rész.

1

+

2/ESz

+

309, 209, 8

(51) bek.

bek.

eredeti szöveg

rész.

1

+

2

+

szavazás: állásfoglalás (egészében)

+

Külön szavazásra irányuló kérelmek

PPE-DE: (29), (41) és (45) bek.

Koch és mások: (30) bek.

Név szerinti szavazásra irányuló kérelmek

Bushill-Matthews és mások: 3. mód.

ALDE: (2) bek.

Részenkénti szavazásra irányuló kérelmek

PPE-DE

(2) bek.

1. rész:„hangsúlyozza, hogy ... állampolgár számára biztosítani kell”

2. rész:„ezért felszólítja a Bizottságot, ... a fogyatékkal élőkről szóló külön irányelvet;”

(50) bek.

1. rész: A teljes szöveg, kivéve: „civil szervezetek”

2. rész: ez a szövegrész

(51) bek.

1. rész:„üdvözli az e tekintetben az ... hálózatok által játszott létfontosságú szerepet,”

2. rész:„és felszólítja a Bizottságot ... társadalmi párbeszédet tartsanak fenn a fogyatékkal élőkkel;”

Koch és mások:

(14) bek.

1. rész:„felszólítja a Bizottságot ... az idő előtti nyugdíjazás elkerülhető,”

2. rész:„illetve biztosítható a foglalkoztatás a fogyatékkal élők számára;”

(15) bek.

1. rész:„sürgeti a tagállamokat, hogy ... illetve védelmük lehetőségeit a 2000/78/EK irányelv szerint;”

2. rész:„és sürgeti a szakszervezeteket, ... tagjaikat az említett irányelv szerinti jogaikról;”

Egyéb

A (40) bekezdésben a szöveg helyesen: „üdvözli a fogyatékkal élők intézményekbe
  zárásának felszámolása irányába
  mutató jeleket”

25.   Ideje magasabb sebességbe kapcsolni - A vállalkozói szellem és a növekedés Európájának megteremtése

Jelentés: Pilar DEL CASTILLO VERA (A6-0384/2006)

| Tárgy | Mód. sz. | Szerző | NSz stb. | Szavazat | NSz/ESz - észrevételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) bek. | 1 | Verts/ALE | ESz | - | 225, 267, 6 |
| (8) bek. | bek. | eredeti szöveg | rész. | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| (12) bek. | 2 | Verts/ALE | | - | |
| bek. | eredeti szöveg | kül. | + | |
| szavazás: állásfoglalás (egészében) | | + | |

Tárgy

Mód. sz.

Szerző

NSz stb.

Szavazat

NSz/ESz - észrevételek

(1) bek.

1

Verts/ALE

ESz

-

225, 267, 6

(8) bek.

bek.

eredeti szöveg

rész.

1

+

2

+

(12) bek.

2

Verts/ALE

-

bek.

eredeti szöveg

kül.

+

szavazás: állásfoglalás (egészében)

+

Külön szavazásra irányuló kérelmek

PPE-DE: (12) bek.

Részenkénti szavazásra irányuló kérelmek

PPE-DE

(8) bek.

1. rész:„hangsúlyozza, hogy a sajátos ... elismerni és kialakításukat ösztönözni;”

2. rész:„felszólítja a Bizottságot, hogy ... és vállalkozásteremtés ösztönzésében;”

---

II. MELLÉKLET

NÉV SZERINTI SZAVAZÁS EREDMÉNYE

1.   Costa-jelentés A6-0402/2006

Állásfoglalás

Mellette: 451

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Rivera, Romagnoli, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka- Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Friedrich, Gahler, Gaľa, Gargani, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch,Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Pack, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rübig, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Cottigny, De Keyser, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Ford, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martin David, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moscovici, Muscat, Napoletano, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 9

GUE/NGL: Liotard

IND/DEM: Booth, Clark, Knapman, Nattrass, Titford, Wise

NI: Schenardi

PPE-DE: Wohlin

Tartózkodás: 15

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Heaton-Harris

Verts/ALE: van Buitenen

Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

Mellette:
  Lars Wohlin

2.   Freitas-jelentés A6-0395/2006

Állásfoglalás

Mellette: 374

ALDE: Andria, Budreikaitė, Davies, Manders, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Piskorski, Takkula, Van Hecke

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Grabowski, Louis, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka- Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rübig, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Ferreira Elisa, Ford, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moscovici, Muscat, Napoletano, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Bielan, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: de Groen-Kouwenhoven

Ellene: 67

ALDE: Bourlanges, Griesbeck, Hall, Maaten

GUE/NGL: Liotard, Meijer, Svensson

IND/DEM: Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Titford, Wise

NI: Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Fjellner, Florenz, Hannan, Heaton-Harris, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Seeberg, Wohlin

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Tartózkodás: 49

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bowles, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Matsakis, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Blokland

NI: Allister, Helmer, Mote

PPE-DE: Kamall

PSE: Bösch

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

Ellene:
  Jens Holm

3.   Gál-jelentés A6-0306/2006

Állásfoglalás

Mellette: 431

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Klinz, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle,Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Ransdorf, Strož, Wurtz

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Dillen, Rivera, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bonsignore, Braghetto, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gklavakis, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Papastamkos, Peterle, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Rack, Radwan, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 94

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Holm, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Meijer, Pafilis, Pflüger, Remek, Seppänen, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Blokland, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Rachinel, Mote, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Daul, Deß, De Veyrac, Dover, Fajmon, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hybášková, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kamall, Kirkhope, Klamt, Lechner, Liese, McMillan-Scott, Pack, Parish, Pieper, Purvis, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Záborská

UEN: Camre, Krasts, Vaidere

Verts/ALE: Beer

Tartózkodás: 16

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Bobošíková, Kozlík

PPE-DE: Caspary, Dombrovskis, Reul, Škottová, Vlasák, Weisgerber, Wohlin, Zvěřina

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

Mellette:
  Sarah Ludford

Ellene:
  Philip Claeys, Koenraad Dillen, Frank Vanhecke, Jens-Peter Bonde

4.   Kósáné Kovács-jelentés A6-0282/2006

Állásfoglalás

Mellette: 469

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, DrčarMurko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Wurtz

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Bonsignore, Braghetto, Brunetta, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, De Blasio, Dehaene, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka- Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Papastamkos, Peterle, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 101

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Meijer, Pafilis, Pflüger, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Rachinel, Mote, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Daul, Demetriou, Deß, De Veyrac, Dover, Florenz, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hieronymi, Hybášková, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kamall, Kirkhope, Klamt, Lechner, Lehne, Liese, McMillan-Scott, Pack, Parish, Pieper, Purvis, Sartori, Schwab, Sturdy, Sumberg, Van Orden, von Wogau, Záborská

UEN: Camre

Tartózkodás: 13

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

PPE-DE: Brok, Caspary, Dombrovskis, Kušķis, Reul, Wohlin

UEN: Didžiokas, Krasts, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

Ellene:
  Charles Tannock, Alexander Radwan

5.   Van Orden-jelentés A6-0420/2006

1. módosítás

Mellette: 141

ALDE: Geremek, Matsakis, Ortuondo Larrea, Oviir, Samuelsen, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Meijer, Musacchio, Pflüger, Portas, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren

NI: Allister, Chruszcz, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Barsi-Pataky, Becsey, Brepoels, Buzek, Cabrnoch, Cederschiöld, Doorn, Eurlings, Fjellner, Gál, Gyürk, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Járóka, Kauppi, Maat, Mantovani, Őry, Ouzký, Pieper, Posdorf, Posselt, Schmitt, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: van den Berg, Berger, Berman, Bullmann, Casaca, Cashman, De Rossa, Dührkop Dührkop, Ford, Gierek, Gomes, Haug, Hegyi, Howitt, Kindermann, Kinnock, Lavarra, McAvan, Martin David, Martínez Martínez, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Morgan, Obiols i Germà, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Saks, Scheele, Schulz, Simpson, Stihler, Thomsen, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott

UEN: Camre, Foglietta, Kuźmiuk, Podkański, Rutowicz, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 303

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Flasarová, Kohlíček, Maštálka, Ransdorf, Remek, Strož

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Bobošíková, Helmer, Mote

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Glante, Kuc

UEN: Aylward, Bielan, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Libicki, Maldeikis, Masiel, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Tartózkodás: 146

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Holm, Manolakou, Pafilis, Papadimoulis

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Fajmon, Schwab, Škottová, Vlasák, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, Bösch, Bono, Bourzai, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gottardi, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moraes, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Segelström, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Berlato, Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen, Hammerstein Mintz

Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

Mellette:
  Jens Holm, Maria Martens, Arlene McCarthy

Ellene:
  Íñigo Méndez de Vigo

Tartózkodás:
  Linda McAvan, Henri Weber

6.   Van Orden-jelentés A6-0420/2006

(16) bekezdés, 1. rész

Mellette: 576

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Rivera, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 14

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

PSE: Gomes

Tartózkodás: 8

GUE/NGL: Adamou, Figueiredo, Guerreiro

NI: Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

UEN: Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

7.   Van Orden-jelentés A6-0420/2006

(16) bekezdés, 2. rész

Mellette: 477

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Helmer, Rivera, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Jonckheer

Ellene: 104

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: del Castillo Vera, Ventre

PSE: Berlinguer, Bourzai, Carlotti, Castex, Désir, Douay, Ferreira Anne, Gomes, Guy-Quint, Hughes, Laignel, Moscovici, Poignant, Reynaud, Roure, Vaugrenard, Vergnaud

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Tartózkodás: 17

ALDE: Toia

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Scheele

UEN: Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen, Trüpel

Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

Mellette:
  Íñigo Méndez de Vigo

Ellene:
  Marie-Noëlle Lienemann, Alain Hutchinson, Jan Andersson, Anna Hedh, Ewa Hedkvist Petersen, Inger Segelström, Åsa Westlund

Tartózkodás:
  Henri Weber

8.   Van Orden-jelentés A6-0420/2006

2. módosítás

Mellette: 269

ALDE: Alvaro, Andria, Bowles, Carlshamre, Cocilovo, in 't Veld, Karim, Losco, Ludford, Matsakis, Ortuondo Larrea, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Guidoni, Holm, Kaufmann, Liotard, Markov, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Brejc, Brepoels, Coelho, Coveney, Demetriou, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doyle, Ebner, Gahler, Gál, Gaubert, Gklavakis, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Hatzidakis, Karas, Kratsa-Tsagaropoulou, Matsis, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pirker, Pleštinská, Posselt, Rack, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sonik, Sudre, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Weisgerber

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bullmann, van den Burg, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Correia, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Gottardi, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Scheele, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Camre, Krasts, Masiel

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 264

ALDE: Bourlanges, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Geremek, Griesbeck, Hall, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Manders, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Piskorski, Schmidt Olle, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Flasarová, Kohlíček, Maštálka, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Baco, Bobošíková, Chruszcz, Helmer, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Daul, De Blasio, Dehaene, Deß, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen- Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pīks, Pinheiro, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Fazakas, Gurmai, Harangozó, Hegyi, Herczog, Kinnock, Moraes, Morgan, Sousa Pinto, Stihler, Tabajdi, Willmott

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Tartózkodás: 60

ALDE: Andrejevs, Birutis, Budreikaitė, Cavada, Degutis, Dičkutė, Drčar Murko, Harkin, Juknevičienė, Lynne, Maaten, Oviir, Prodi, Samuelsen

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Henin, Manolakou, Pafilis, Seppänen

NI: Belohorská, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Rivera, Romagnoli, Speroni

PPE-DE: Wijkman, Wohlin, Zappalà

PSE: Arif, Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, Dobolyi, Douay, Guy-Quint, Jørgensen, Kósáné Kovács, Laignel, Lienemann, Maňka, Moscovici, Patrie, Peillon, Rasmussen, Rosati, Roure, Sakalas, Schaldemose, Vaugrenard, Vergnaud

UEN: Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

Mellette:
  Fiona Hall

Ellene:
  Jill Evans, Íñigo Méndez de Vigo

9.   Van Orden-jelentés A6-0420/2006

F. preambulumbekezdés, 1. rész

Mellette: 510

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Remek

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot- Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl- Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Ellene: 89

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

PPE-DE: Cabrnoch, Cederschiöld, De Veyrac, Fjellner, Hannan, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Posselt, Škottová, Vlasák, Zvěřina

PSE: Hegyi

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Tartózkodás: 10

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Bonde, Coûteaux

NI: Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote, Rivera

UEN: Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

Mellette:
  Íñigo Méndez de Vigo

10.   Van Orden-jelentés A6-0420/2006

F. preambulumbekezdés, 2. rész

Mellette: 473

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Blokland, Goudin, Lundgren

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Cramer

Ellene: 98

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Gollnisch, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Brepoels, Cabrnoch, Cederschiöld, Fjellner, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Škottová, Vlasák, Zvěřina

PSE: Fazakas

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Tartózkodás: 14

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Remek

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Železný

NI: Borghezio, Kilroy-Silk, Mote, Speroni

PSE: Roth-Behrendt, Scheele

UEN: Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

Ellene:
  Michael Cramer

11.   Van Orden-jelentés A6-0420/2006

F. preambulumbekezdés, 3. rész

Mellette: 492

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Blokland, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Helmer, Kozlík, Rivera, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Ellene: 100

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Brepoels, Cabrnoch, Cederschiöld, Fajmon, Fjellner, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Kauppi, Škottová, Stubb, Vlasák, Zvěřina

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Tartózkodás: 13

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Remek

IND/DEM: Bonde

NI: Borghezio, Kilroy-Silk, Mote

PSE: Leichtfried, Patrie, Roth-Behrendt, Scheele

UEN: Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

12.   Van Orden-jelentés A6-0420/2006

Állásfoglalás

Mellette: 505

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Guidoni, Holm, Kaufmann, Markov, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Kozlík, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langendries, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Ždanoka

Ellene: 65

GUE/NGL: Henin, Liotard, Manolakou, Meijer, Pafilis

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Berend, Caspary, Ehler, Ferber, Gräßle, Jarzembowski, Klaß, Langen, Lechner, Mann Thomas, Mayer, Nassauer, Niebler, Pieper, Radwan, Reul, Sommer, Ulmer, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland

PSE: van den Berg

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Onesta, Rühle, Turmes

Tartózkodás: 36

ALDE: Manders

GUE/NGL: Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Kohlíček, Maštálka, Remek, Strož

IND/DEM: Coûteaux

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: De Veyrac, Fajmon, Liese

PSE: Scheele

UEN: Pirilli

Verts/ALE: Bennahmias, van Buitenen, Harms, Hassi, Jonckheer, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt Frithjof, Voggenhuber

Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

Ellene:
  Glyn Ford, Íñigo Méndez de Vigo

13.   Moscovici-jelentés A6-0421/2006

(10) bekezdés

Mellette: 322

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Kozlík, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Cabrnoch, Esteves, Fajmon, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Kauppi, Őry, Škottová, Stubb, Vlasák, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Bielan, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 265

ALDE: in 't Veld

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mote, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Glante, Groote, Hänsch, Haug, Hegyi, Herczog, Jöns, Kreissl-Dörfler, Roth-Behrendt, Scheele, Walter, Weiler

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foglietta, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan

Tartózkodás: 17

ALDE: Takkula, Toia

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Bonde

NI: Kilroy-Silk

PPE-DE: Hybášková

PSE: Bullmann, Ferreira Anne, Grech, Leichtfried, Muscat, Swoboda

Verts/ALE: van Buitenen, Lichtenberger

Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

Mellette:
  Charlotte Cederschiöld

Ellene:
  Margrietus van den Berg

Tartózkodás:
  Cristobal Montoro Romero

14.   Moscovici-jelentés A6-0421/2006

C. preambulumbekezdés

Mellette: 538

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 55

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Helmer, Martin Hans-Peter, Mote, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Barsi-Pataky, Bauer, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Casa, Chichester, Dover, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Kauppi, McMillan-Scott, Olajos, Parish, Šťastný, Sturdy, Sumberg, Tannock, Zaleski

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Tartózkodás: 14

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro

IND/DEM: Bonde

NI: Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Hänsch, Leichtfried

Verts/ALE: van Buitenen

Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

Mellette:
  Gunnar Hökmark

Ellene:
  Timothy Kirkhope

15.   Moscovici-jelentés A6-0421/2006

Állásfoglalás

Mellette: 542

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Kozlík, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 41

GUE/NGL: Henin, Liotard, Manolakou, Meijer, Pafilis

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Ehler, Ferber, Gräßle, Jarzembowski, Jeggle, Langen, Mann Thomas, Mayer, Niebler, Pieper, Radwan, Sommer, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wohlin

PSE: Ford, Scheele

UEN: Camre

Tartózkodás: 27

ALDE: Manders

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: De Veyrac, Doorn, Eurlings, Klaß, Maat, Martens, Reul, Wortmann-Kool

PSE: Piecyk, Walter

Verts/ALE: van Buitenen, Jonckheer, Kusstatscher

Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

Tartózkodás:
  Lambert van Nistelrooij

16.   Hasse Ferreira-jelentés A6-0289/2006

A Bizottság javaslata

Mellette: 572

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Goudin, Lundgren, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 25

GUE/NGL: Holm, Liotard, Meijer, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Kilroy-Silk, Mote

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Harms

Tartózkodás: 6

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Baco, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

17.   Hasse Ferreira-jelentés A6-0289/2006

Állásfoglalás

Mellette: 565

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Goudin, Lundgren, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 22

GUE/NGL: Holm, Liotard, Meijer, Svensson

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Kilroy-Silk, Mote

Tartózkodás: 6

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Battilocchio

PSE: Corbey

Verts/ALE: van Buitenen

18.   Niebler-jelentés A6-0369/2006

27. módosítás

Mellette: 291

ALDE: Andria, Cocilovo, Degutis, Dičkutė, Geremek, Harkin, Juknevičienė, Kacin, Kułakowski, Lax, Losco, Ortuondo Larrea, Oviir, Piskorski, Staniszewska, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Borghezio, Chruszcz, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Itälä, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Surján, Szájer, Tajani, Ulmer, Veneto, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zwiefka

PSE: Berlinguer, Grech, Hazan, Muscat, Scheele

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 277

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, Drčar Murko, Griesbeck, Hall, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts Uyttebroeck, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz

NI: Battilocchio, Bobošíková, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Daul, Dover, Doyle, Fjellner, Gauzès, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hökmark, Hoppenstedt, Hybášková, Ibrisagic, Jackson, Kauppi, Lamassoure, Matsis, Mavrommatis, Oomen-Ruijten, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Van Orden, Vidal-Quadras, Vlasto, Wohlin, Zahradil

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Camre, Ryan

Verts/ALE: Buitenweg, Lagendijk, Staes

Tartózkodás: 37

ALDE: Birutis, Cavada, Lynne, Matsakis, Morillon, Nicholson of Winterbourne, Schuth, Starkevičiūtė

GUE/NGL: de Brún, Papadimoulis, Ransdorf

NI: Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Bradbourn, Brunetta, Esteves, Fatuzzo, Gklavakis, Kamall, McMillan-Scott, Sartori, Wijkman, Zaleski, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Gebhardt, Leinen, Piecyk, Rosati, Rothe

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen, Hammerstein Mintz, Hassi

Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

Mellette:
  Íñigo Méndez de Vigo

Ellene:
  Raül Romeva i Rueda, Patrick Gaubert, Christine De Veyrac, Ambroise Guellec

19.   Prodi-jelentés A6-0371/2006

75. módosítás

Mellette: 286

ALDE: Andria, Cocilovo, Dičkutė, Geremek, Harkin, Juknevičienė, Kacin, Kułakowski, Lax, Losco, Ortuondo Larrea, Piskorski, Prodi, Staniszewska, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Kohlíček, Markov, Pflüger, Remek, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Rivera, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gawronski, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Surján, Szájer, Tajani, Ulmer, Veneto, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zwiefka

PSE: Berès, Fazakas, Grech, Hazan, Hedh, Muscat

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 286

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, Drčar Murko, Griesbeck, Hall, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Liotard, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz

NI: Battilocchio, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Cederschiöld, Chichester, Dehaene, De Veyrac, Dover, Doyle, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Herranz García, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Lamassoure, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Ouzký, Pack, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Vidal-Quadras, Vlasto, Wohlin, Zahradil

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Camre, Ryan

Verts/ALE: Buitenweg, Hammerstein Mintz, Jonckheer, Lagendijk, Staes, Turmes

Tartózkodás: 33

ALDE: Birutis, Cavada, Degutis, Lynne, Matsakis, Morillon, Schuth, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Flasarová, Papadimoulis

NI: Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Mote, Vanhecke

PPE-DE: Bradbourn, Callanan, Esteves, Fatuzzo, Kamall, Langendries, McMillan-Scott, Wijkman, Zaleski, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Gebhardt, Piecyk, Rosati

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen, Hassi

Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

Mellette:
  Íñigo Méndez de Vigo

Ellene:
  Claude Turmes, Anna Hedh

Tartózkodás:
  Bairbre de Brún

20.   Riera Madurell-jelentés A6-0379/2006

173. módosítás

Mellette: 270

ALDE: Andria, Cocilovo, Dičkutė, Geremek, Harkin, Juknevičienė, Kacin, Kułakowski, Lax, Losco, Ortuondo Larrea, Piskorski, Prodi, Staniszewska, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Kohlíček, Markov, Pflüger, Remek, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Barsi-Pataky, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Deß, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Ferber, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hannan, Heaton-Harris, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Surján, Szájer, Tajani, Ulmer, Veneto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zwiefka

PSE: Muscat

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 305

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, Drčar Murko, Gentvilas, Griesbeck, Hall, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Oviir, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Liotard, Meijer, Musacchio, Pafilis, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz

NI: Battilocchio, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Bauer, Bowis, Brepoels, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Dehaene, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Jackson, Kauppi, Lamassoure, Langendries, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Oomen-Ruijten, Ouzký, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Sartori, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wohlin, Zahradil

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Camre, Didžiokas, Ryan

Verts/ALE: Buitenweg, Hammerstein Mintz, Jonckheer, Lagendijk, Romeva i Rueda, Staes

Tartózkodás: 36

ALDE: Birutis, Cavada, Degutis, Lynne, Matsakis, Morillon, Nicholson of Winterbourne, Schuth, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Flasarová, Maštálka, Papadimoulis

NI: Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Belet, Bradbourn, Demetriou, Díaz de Mera García Consuegra, Esteves, Fatuzzo, Kamall, Montoro Romero, Pinheiro, Škottová, Wijkman, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Gebhardt, Gröner, Piecyk, Rosati, Rothe

Verts/ALE: van Buitenen, Hassi

Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

Ellene:
  Íñigo Méndez de Vigo

Tartózkodás:
  Bairbre de Brún

21.   B6-0625/2006 -A szabadság térsége

Állásfoglalás

Mellette: 488

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Flasarová, Henin, Ransdorf, Remek

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Patriciello, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 85

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Holm, Liotard, Meijer, Pafilis, Pflüger, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Rachinel, Mote, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Dover, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kauppi, Kirkhope, Lulling, McMillan-Scott, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

Tartózkodás: 25

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Rizzo, Strož, Wurtz

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Gaubert, Hökmark, Ibrisagic, Mauro

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas, Schlyter

Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

Mellette:
  Patrick Gaubert

22.   RC B6-0619/2006 -AIDS

3. módosítás/jav.

Mellette: 528

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bloom, Bonde, Goudin, Lundgren, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Helmer, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 41

ALDE: Toia

IND/DEM: Blokland, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Gyürk, Záborská

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Tartózkodás: 25

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Mote, Romagnoli, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Zaleski

Verts/ALE: van Buitenen

23.   RC B6-0619/2006 - AIDS

5. módosítás/jav.

Mellette: 312

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Rivera

PPE-DE: Callanan, Esteves, Gaľa, Peterle, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Schröder, Ulmer, Wijkman, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 273

ALDE: Prodi, Susta, Takkula, Toia

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Helmer, Lang, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Grech, Muscat

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Tartózkodás: 11

ALDE: Harkin

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Lundgren, Pęk, Železný

NI: Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

Ellene:
  John Purvis

24.   RC B6-0619/2006 - AIDS

Alcím

Mellette: 539

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Helmer, Martin Hans-Peter, Rivera, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Masiel, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 40

ALDE: Takkula

IND/DEM: Blokland, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Busuttil, Casa, Landsbergis, Mikolášik, Záborská

UEN: Angelilli, Berlato, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Muscardini, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Wojciechowski Janusz

Tartózkodás: 17

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PPE-DE: Zaleski

Verts/ALE: van Buitenen

25.   RC B6-0619/2006 - AIDS

(9) bekezdés

Mellette: 533

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Helmer, Martin Hans-Peter, Rivera, Speroni

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Bielan, Camre, Kristovskis, Maldeikis, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 49

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Busuttil, Landsbergis, Mikolášik, Záborská

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Tartózkodás: 17

ALDE: Takkula

IND/DEM: Coûteaux, Železný

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Mote, Vanhecke

PPE-DE: Wohlin, Zaleski

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

26.   RC B6-0619/2006 - AIDS

(10) bekezdés

Mellette: 525

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Dillen, Helmer, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Crowley, Krasts, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 42

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Chruszcz, Claeys, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Záborská

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Wojciechowski Janusz

Tartózkodás: 20

ALDE: Takkula

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Blokland, Coûteaux, Louis, Železný

NI: Allister, Baco, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote, Romagnoli, Speroni

PPE-DE: Zaleski

UEN: Kristovskis, Maldeikis, Muscardini, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

27.   RC B6-0619/2006 -AIDS

4. módosítás/jav.

Mellette: 520

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Helmer, Martin Hans-Peter, Rivera, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Didžiokas, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Rutowicz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 35

IND/DEM: Grabowski, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Chruszcz, Le Rachinel, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Casa, Casini, Montoro Romero, Vlasto, Záborská

PSE: Vincenzi

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Tartózkodás: 25

ALDE: Takkula

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Baco, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Mote, Schenardi

PPE-DE: Ferber, McMillan-Scott

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

28.   RC B6-0619/2006 -AIDS

6. módosítás/jav.

Mellette: 318

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Martin Hans-Peter, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Gaľa, Gutiérrez-Cortines, Jackson, Járóka, Méndez de Vigo, Őry, Pīks, Pomés Ruiz, Saïfi, Silva Peneda, Surján, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 244

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Bobošíková, Helmer

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Tartózkodás: 30

ALDE: Takkula

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Baco, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Mote, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

Ellene:
  Tokia Saïfi

29.   RC B6-0619/2006 -AIDS

1. módosítás/jav.

Mellette: 529

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 49

IND/DEM: Blokland, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Busuttil, Mikolášik, Záborská

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Tartózkodás: 19

ALDE: Harkin, Toia

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Claeys, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PPE-DE: Zaleski

Verts/ALE: van Buitenen

30.   RC B6-0619/2006 -AIDS

K. preambulumbekezdés

Mellette: 513

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Helmer, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 30

IND/DEM: Blokland, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Chruszcz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Busuttil, Mikolášik, Záborská

UEN: Bielan, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Wojciechowski Janusz

Tartózkodás: 25

ALDE: Takkula

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Mote, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Zaleski

Verts/ALE: van Buitenen

Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

Mellette:
  Vittorio Agnoletto

31.   RC B6-0619/2006 -AIDS

L. preambulumbekezdés

Mellette: 534

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fjellner, Fontaine, Freitas, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 35

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Chruszcz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Busuttil, Fatuzzo, Fernández Martín, Gahler, Mato Adrover, Mikolášik, Záborská

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Muscardini, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Wojciechowski Janusz

Tartózkodás: 15

IND/DEM: Batten, Blokland, Booth, Clark, Coûteaux, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker

NI: Allister, Baco, Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Zaleski

Verts/ALE: van Buitenen

Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

Mellette:
  Michael Gahler

32.   RC B6-0619/2006 -AIDS

2. módosítás/jav.

Mellette: 325

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Buzek, Cabrnoch, del Castillo Vera, Gargani, Goepel, Hoppenstedt, Jackson, Kamall, Őry, Ouzký, Pomés Ruiz, Weisgerber, Wieland, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 265

ALDE: Takkula

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Tartózkodás: 9

IND/DEM: Blokland, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren

NI: Baco, Kilroy-Silk, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

Mellette:
  Christine De Veyrac

33.   RC B6-0619/2006 -AIDS

Állásfoglalás

Mellette: 546

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Helmer, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Rutowicz, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 34

IND/DEM: Batten, Blokland, Booth, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Chruszcz, Kilroy-Silk, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Casini, Florenz, Korhola, Záborská

UEN: Bielan, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Tartózkodás: 24

ALDE: Toia

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Kelam, Landsbergis, Mauro, Mikolášik, Zaleski

UEN: Krasts, Kristovskis, Pirilli, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

34.   Lynne-jelentés A6-0351/2006

(2) bekezdés, 1. rész

Mellette: 547

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Goudin, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Rivera, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 5

IND/DEM: Tomczak, Zapałowski

NI: Chruszcz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Cederschiöld

Tartózkodás: 11

IND/DEM: Grabowski, Louis, Rogalski

NI: Allister, Baco, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PPE-DE: Wohlin

Verts/ALE: van Buitenen

Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

Mellette:
  Charlotte Cederschiöld

35.   Lynne-jelentés A6-0351/2006

(2) bekezdés, 2. rész

Mellette: 487

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fernández Martín, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klich, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Rack, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Muscardini, Pirilli, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Ellene: 90

ALDE: Ries, Samuelsen

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Batten, Blokland, Booth, Clark, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Deß, Dover, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Gewalt, Gomolka, Gräßle, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Jeggle, Kamall, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Langen, McMillan-Scott, Nassauer, Niebler, Oomen-Ruijten, Ouzký, Parish, Purvis, Radwan, Škottová, Stevenson, Sturdy, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Bielan, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Schlyter

Tartózkodás: 6

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Allister, Kilroy-Silk, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

36.   Lynne-jelentés A6-0351/2006

3. módosítás

Mellette: 527

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Triantaphyllides

IND/DEM: Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kallenbach, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Ellene: 6

PPE-DE: Hybášková

Verts/ALE: Evans Jill, Flautre, Lambert, Lichtenberger, Schmidt Frithjof

Tartózkodás: 51

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Wohlin

PSE: Carlotti, Hegyi, Herczog

UEN: Berlato, Muscardini

Verts/ALE: Bennahmias, van Buitenen, Joan i Marí, Kusstatscher, Rühle, Ždanoka

Szavazatok helyesbítései és szavazási szándékok

Mellette:
  Járóka Lívia

---

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

P6_TA(2006)0504

A polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolása ***I

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló, 3922/91/EGK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2006)0645 - C6-0362/2006 - 2006/0209(COD))

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2006)0645) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2006)0645) (1),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 80. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0362/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 80. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0362/2006),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A6-0401/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A6-0401/2006),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

P6_TC1-COD(2006)0209

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2006. november 30-án került elfogadásra a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról szóló 3922/91/EGK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A 3922/91/EGK rendelet (3) III. melléklete a kereskedelmi célú repülőgépes közlekedési szolgáltatásokra alkalmazandó közös műszaki előírásokat és közigazgatási eljárásokat határozza meg. E harmonizált előírások és eljárások mind a tagállamokban, mind harmadik országokban bejegyzett közösségi üzemben tartók által használt repülőgépekre vonatkoznak. |
| --- | --- |

(1)

A 3922/91/EGK rendelet (3) III. melléklete a kereskedelmi célú repülőgépes közlekedési szolgáltatásokra alkalmazandó közös műszaki előírásokat és közigazgatási eljárásokat határozza meg. E harmonizált előírások és eljárások mind a tagállamokban, mind harmadik országokban bejegyzett közösségi üzemben tartók által használt repülőgépekre vonatkoznak.

| (2) | A 3922/91/EGK rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (4) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(2)

A 3922/91/EGK rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (4) összhangban kell elfogadni.

| (3) | A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy - a 3922/91/EGK rendelet értelmében - megállapítsa azokat a feltételeket, amelyeknek megfelelően az említett rendelet III. mellékletében meghatározott közös műszaki előírások és közigazgatási eljárások módosíthatók vagy kiegészíthetők, illetve egyes tagállamok mentesíthetők ezek alkalmazása alól. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és az említett rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására, illetve az említett rendelet új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésére irányulnak, azokat az 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy - a 3922/91/EGK rendelet értelmében - megállapítsa azokat a feltételeket, amelyeknek megfelelően az említett rendelet III. mellékletében meghatározott közös műszaki előírások és közigazgatási eljárások módosíthatók vagy kiegészíthetők, illetve egyes tagállamok mentesíthetők ezek alkalmazása alól. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és az említett rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására, illetve az említett rendelet új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítésére irányulnak, azokat az 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

| (4) | Amennyiben a szükséges repülésbiztonsági szint fenntartásához kapcsolódó rendkívüli sürgősségre tekintettel, az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra vonatkozó rendes határidők nem tarthatók be, a Bizottság számára lehetőséget kell biztosítani az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (6) bekezdésében meghatározott sürgősségi eljárás alkalmazására egyes intézkedések elfogadásához. |
| --- | --- |

(4)

Amennyiben a szükséges repülésbiztonsági szint fenntartásához kapcsolódó rendkívüli sürgősségre tekintettel, az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra vonatkozó rendes határidők nem tarthatók be, a Bizottság számára lehetőséget kell biztosítani az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (6) bekezdésében meghatározott sürgősségi eljárás alkalmazására egyes intézkedések elfogadásához.

| (5) | A 3922/91/EGK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

A 3922/91/EGK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3922/91/EGK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 8. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (3) bekezdés negyedik albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „Ilyen esetben a Bizottság döntéséről értesíti a tagállamokat, amelyek mind jogosultak alkalmazni ezt az intézkedést. A III. melléklet megfelelő rendelkezései a 11. cikkel összhangban ugyancsak módosíthatók, hogy tükrözzék az intézkedésben foglaltakat.” |
| --- | --- | --- |

1.

A 8. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (3) bekezdés negyedik albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Ilyen esetben a Bizottság döntéséről értesíti a tagállamokat, amelyek mind jogosultak alkalmazni ezt az intézkedést. A III. melléklet megfelelő rendelkezései a 11. cikkel összhangban ugyancsak módosíthatók, hogy tükrözzék az intézkedésben foglaltakat.”

| b) | a (4) bekezdés negyedik albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „Ilyen esetben a Bizottság döntéséről értesíti a tagállamokat, amelyek mind jogosultak alkalmazni ezt az intézkedést. A III. melléklet megfelelő rendelkezései a 11. cikkel összhangban ugyancsak módosíthatók, hogy tükrözzék az intézkedésben foglaltakat.” |
| --- | --- |

b)

a (4) bekezdés negyedik albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Ilyen esetben a Bizottság döntéséről értesíti a tagállamokat, amelyek mind jogosultak alkalmazni ezt az intézkedést. A III. melléklet megfelelő rendelkezései a 11. cikkel összhangban ugyancsak módosíthatók, hogy tükrözzék az intézkedésben foglaltakat.”

| 2. | A 11. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A III. mellékletben foglalt közös műszaki előírásoknak és közigazgatási eljárásoknak a tudományos és műszaki előrehaladás miatt szükségessé vált, e rendelet nem lényegi elemeinek a rendelet kiegészítéssel történő módosítására vonatkozó intézkedéseket a 12. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. Rendkívül sürgős esetben a Bizottság a 12. cikk (4) bekezdésében említett sürgősségi eljárást alkalmazhatja.” |
| --- | --- | --- |

2.

A 11. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A III. mellékletben foglalt közös műszaki előírásoknak és közigazgatási eljárásoknak a tudományos és műszaki előrehaladás miatt szükségessé vált, e rendelet nem lényegi elemeinek a rendelet kiegészítéssel történő módosítására vonatkozó intézkedéseket a 12. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. Rendkívül sürgős esetben a Bizottság a 12. cikk (4) bekezdésében említett sürgősségi eljárást alkalmazhatja.”

| b) | a (2) bekezdésben a „12. cikkben” helyébe a „12. cikk (3) bekezdésében” szöveg lép. |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdésben a „12. cikkben” helyébe a „12. cikk (3) bekezdésében” szöveg lép.

| 3. | A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „12. cikk
  (1)   A Bizottságot a repülésbiztonsági bizottság (a továbbiakban: a bizottság) segíti.
  (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.
  Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott határidő három hónap.
  (3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)-(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.
  (4)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1), (2), (4) és (6) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.” |
| --- | --- |

3.

A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„12. cikk

(1)   A Bizottságot a repülésbiztonsági bizottság (a továbbiakban: a bizottság) segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott határidő három hónap.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)-(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

(4)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1), (2), (4) és (6) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...-ban/-ben, ...-án/-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  A ...-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  Az Európai Parlament 2006. november 30-i álláspontja.

2

(3)  HL L 373., 1991.12.31., 4. o. A legutóbb a 2006. december ...-i .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L ...) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

4

P6_TA(2006)0505

Belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények ***I

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról szóló 2006/.../EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2006)0646 - C6-0360/2006 - 2006/0210(COD))

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2006)0646) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2006)0646) (1),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 71. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0360/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 71. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0360/2006),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A6-0402/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A6-0402/2006),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

P6_TC1-COD(2006)0210

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2006. november 30-án került elfogadásra a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról szóló 2006/.../EK irányelv módosításáról szóló 2006/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 71. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárással összhangban (2),

mivel:

| (1) | A 2006/.../EK irányelv (3) harmonizált feltételeket vezet be a belvízi hajók műszaki bizonyítványának kibocsátására a közösségi belvízi hajóúthálózat egésze tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

A 2006/.../EK irányelv (3) harmonizált feltételeket vezet be a belvízi hajók műszaki bizonyítványának kibocsátására a közösségi belvízi hajóúthálózat egésze tekintetében.

| (2) | A 2006/.../EK irányelv mellékleteiben szereplő műszaki követelmények lényegében a rajnai hajók szemleszabályzatában - a Rajnai Hajózási Központi Bizottság (CCNR) tagállamai által 2004-ben jóváhagyott változatban - megállapított rendelkezéseket foglalják magukban. A belvízi hajóbizonyítványoknak a felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény 22. cikke szerinti kiadására vonatkozó feltételeket és műszaki követelményeket rendszeresen aktualizálják, és azok a mindenkori technológiai fejlődést tükröző feltételekként és követelményekként vannak elismerve. |
| --- | --- |

(2)

A 2006/.../EK irányelv mellékleteiben szereplő műszaki követelmények lényegében a rajnai hajók szemleszabályzatában - a Rajnai Hajózási Központi Bizottság (CCNR) tagállamai által 2004-ben jóváhagyott változatban - megállapított rendelkezéseket foglalják magukban. A belvízi hajóbizonyítványoknak a felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény 22. cikke szerinti kiadására vonatkozó feltételeket és műszaki követelményeket rendszeresen aktualizálják, és azok a mindenkori technológiai fejlődést tükröző feltételekként és követelményekként vannak elismerve.

| (3) | A verseny torzulásának és a biztonsági szintek közötti eltérések kialakulásának elkerülése érdekében, valamint az európai szintű harmonizáció előmozdítása érdekében kívánatos, hogy a Közösség valamennyi belvízi hajóútvonala tekintetében egyenértékű műszaki követelményeket fogadjanak el, és azokat azt követően rendszeresen aktualizálják az egyenértékűség fenntartása céljából. |
| --- | --- |

(3)

A verseny torzulásának és a biztonsági szintek közötti eltérések kialakulásának elkerülése érdekében, valamint az európai szintű harmonizáció előmozdítása érdekében kívánatos, hogy a Közösség valamennyi belvízi hajóútvonala tekintetében egyenértékű műszaki követelményeket fogadjanak el, és azokat azt követően rendszeresen aktualizálják az egyenértékűség fenntartása céljából.

| (4) | A 2006/.../EK irányelv felhatalmazza a Bizottságot, hogy a műszaki követelményeket a műszaki fejlődéshez igazítsa, és a más nemzetközi szervezetek - elsősorban a CCNR - munkájának köszönhető fejlemények szerint kiigazítsa. |
| --- | --- |

(4)

A 2006/.../EK irányelv felhatalmazza a Bizottságot, hogy a műszaki követelményeket a műszaki fejlődéshez igazítsa, és a más nemzetközi szervezetek - elsősorban a CCNR - munkájának köszönhető fejlemények szerint kiigazítsa.

| (5) | Ezeket a változtatásokat gyorsan kell végrehajtani annak garantálása érdekében, hogy a közösségi belvízi hajóbizonyítvány kiadásához szükséges műszaki követelmények által nyújtott biztonság szintje egyenértékű legyen a felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény 22. cikkében említett bizonyítvány kibocsátásához megkövetelt biztonsági szinttel. |
| --- | --- |

(5)

Ezeket a változtatásokat gyorsan kell végrehajtani annak garantálása érdekében, hogy a közösségi belvízi hajóbizonyítvány kiadásához szükséges műszaki követelmények által nyújtott biztonság szintje egyenértékű legyen a felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény 22. cikkében említett bizonyítvány kibocsátásához megkövetelt biztonsági szinttel.

| (6) | A 2006/.../EK irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (4) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(6)

A 2006/.../EK irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (4) összhangban kell elfogadni.

| (7) | A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy megállapítsa azokat a feltételeket, amelyeknek megfelelően a 2006/.../EK irányelv mellékleteiben meghatározott műszaki előírások és közigazgatási eljárások módosíthatók. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és a 2006/.../EK irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottságot fel kell hatalmazni különösen arra, hogy megállapítsa azokat a feltételeket, amelyeknek megfelelően a 2006/.../EK irányelv mellékleteiben meghatározott műszaki előírások és közigazgatási eljárások módosíthatók. Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak és a 2006/.../EK irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkében meghatározott ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

| (8) | A hatékonyság érdekében az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra vonatkozó rendes határidőket le kell rövidíteni a 2006/.../EK irányelv mellékleteit módosító olyan intézkedések elfogadásáig. |
| --- | --- |

(8)

A hatékonyság érdekében az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra vonatkozó rendes határidőket le kell rövidíteni a 2006/.../EK irányelv mellékleteit módosító olyan intézkedések elfogadásáig.

| (9) | A sürgősségre tekintettel, a 2006/.../EK irányelv mellékleteinek a műszaki fejlődéshez való igazításához, illetve a más nemzetközi szervezetek - elsősorban a CCNR - munkájának köszönhetően ezen a területen bekövetkező fejleményekhez való igazításához, valamint az ideiglenes rendelkezések elfogadásához az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (6) bekezdésében meghatározott sürgősségi eljárást kell alkalmazni |
| --- | --- |

(9)

A sürgősségre tekintettel, a 2006/.../EK irányelv mellékleteinek a műszaki fejlődéshez való igazításához, illetve a más nemzetközi szervezetek - elsősorban a CCNR - munkájának köszönhetően ezen a területen bekövetkező fejleményekhez való igazításához, valamint az ideiglenes rendelkezések elfogadásához az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (6) bekezdésében meghatározott sürgősségi eljárást kell alkalmazni

| (10) | A 2006/.../EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(10)

A 2006/.../EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2006/.../EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 19. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „(3)   Amennyiben e bekezdésre történik hivatkozás, az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (1)- (4) bekezdését és (5) bekezdésének b) pontját, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezések figyelembevételével.
  Az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (3) bekezdésének c) pontjában, (4) bekezdésének b) és e) pontjában meghatározott határidő sorrendben huszonegy nap, tizenöt nap, illetve egy hónap.
  (4)   Amennyiben erre a bekezdésre történik hivatkozás, az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1), (2), (4) és (6) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezések figyelembevételével.” |
| --- | --- |

1.

A 19. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(3)   Amennyiben e bekezdésre történik hivatkozás, az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (1)- (4) bekezdését és (5) bekezdésének b) pontját, valamint 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezések figyelembevételével.

Az 1999/468/EK határozat 5a. cikke (3) bekezdésének c) pontjában, (4) bekezdésének b) és e) pontjában meghatározott határidő sorrendben huszonegy nap, tizenöt nap, illetve egy hónap.

(4)   Amennyiben erre a bekezdésre történik hivatkozás, az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1), (2), (4) és (6) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezések figyelembevételével.”

| 2. | A 20. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „20. cikk
  A mellékletek kiigazítása és az ideiglenes bizonyítványokra vonatkozó ajánlások
  (1)   Annak biztosításához, hogy a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett két bizonyítvány kiadására egyenértékű biztonsági szintet garantáló műszaki követelmények alapján kerüljön sor, illetve az 5. cikkben említett esetek figyelembevétele céljából a Bizottság a 19. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban fogadja el azokat a módosításokat, amelyek ezen irányelv mellékleteinek a műszaki fejlődéshez való igazításához, valamint a más nemzetközi szervezetek - elsősorban a Rajnai Hajózás Központi Bizottsága (a továbbiakban: CCNR) - munkájának köszönhetően az ezen a területen bekövetkező fejleményekhez való igazításához szükségesek. Rendkívül sürgős esetben a Bizottság a 19. cikk (4) bekezdésében említett sürgősségi eljárást alkalmazhatja.
  Ezeket a módosításokat gyorsan kell végrehajtani annak garantálása érdekében, hogy a rajnai hajózás céljából elismert közösségi belvízi hajóbizonyítvány kiadásához szükséges műszaki követelmények által nyújtott biztonság szintje egyenértékű legyen a felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény 22. cikkében említett bizonyítvány kibocsátásához megkövetelt biztonsági szinttel.
  (2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a Bizottság az 5. cikk (2) bekezdésében említett jóváhagyásokat a 19. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően fogadja el.
  (3)   A Bizottság a II. melléklet 2.19. cikkével összhangban a bizottság által megfogalmazott ajánlások alapján határoz az ideiglenes közösségi belvízi hajóbizonyítványok kiadásáról.” |
| --- | --- |

2.

A 20. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„20. cikk

A mellékletek kiigazítása és az ideiglenes bizonyítványokra vonatkozó ajánlások

(1)   Annak biztosításához, hogy a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett két bizonyítvány kiadására egyenértékű biztonsági szintet garantáló műszaki követelmények alapján kerüljön sor, illetve az 5. cikkben említett esetek figyelembevétele céljából a Bizottság a 19. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban fogadja el azokat a módosításokat, amelyek ezen irányelv mellékleteinek a műszaki fejlődéshez való igazításához, valamint a más nemzetközi szervezetek - elsősorban a Rajnai Hajózás Központi Bizottsága (a továbbiakban: CCNR) - munkájának köszönhetően az ezen a területen bekövetkező fejleményekhez való igazításához szükségesek. Rendkívül sürgős esetben a Bizottság a 19. cikk (4) bekezdésében említett sürgősségi eljárást alkalmazhatja.

Ezeket a módosításokat gyorsan kell végrehajtani annak garantálása érdekében, hogy a rajnai hajózás céljából elismert közösségi belvízi hajóbizonyítvány kiadásához szükséges műszaki követelmények által nyújtott biztonság szintje egyenértékű legyen a felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény 22. cikkében említett bizonyítvány kibocsátásához megkövetelt biztonsági szinttel.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a Bizottság az 5. cikk (2) bekezdésében említett jóváhagyásokat a 19. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően fogadja el.

(3)   A Bizottság a II. melléklet 2.19. cikkével összhangban a bizottság által megfogalmazott ajánlások alapján határoz az ideiglenes közösségi belvízi hajóbizonyítványok kiadásáról.”

| 3. | A II. melléklet a következőképpen módosul:






  1. | Az 1.06. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „1.06.
  Átmeneti követelmények
  Az ezen irányelv 19. cikkének (4) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban ezen irányelv nem lényegi elemeinek az irányelv kiegészítése révén történő módosítására szolgáló átmeneti követelményeket lehet elfogadni, ha ez sürgősen szükséges, a belvízi utakon való közlekedés műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítására, sürgős esetekben az irányelv rendelkezéseitől való eltérés megengedése, illetve vizsgálatok engedélyezése céljából. A követelményeket közzé kell tenni; érvényességi idejük nem lehet több, mint három év. Valamennyi tagállamban egyidejűleg lépnek hatályba, és ugyanazon feltételek mellett vesztik hatályukat.” |
| --- | --- | --- |

3.

A II. melléklet a következőképpen módosul:

1.

Az 1.06. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1.06.

Átmeneti követelmények

Az ezen irányelv 19. cikkének (4) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban ezen irányelv nem lényegi elemeinek az irányelv kiegészítése révén történő módosítására szolgáló átmeneti követelményeket lehet elfogadni, ha ez sürgősen szükséges, a belvízi utakon való közlekedés műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítására, sürgős esetekben az irányelv rendelkezéseitől való eltérés megengedése, illetve vizsgálatok engedélyezése céljából. A követelményeket közzé kell tenni; érvényességi idejük nem lehet több, mint három év. Valamennyi tagállamban egyidejűleg lépnek hatályba, és ugyanazon feltételek mellett vesztik hatályukat.”

| 2. | A 10.03a. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:






  „(5) | A kisebb mennyiségű vizet használó berendezéseknek típusjóváhagyással kell rendelkezniük a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) A 800(19). határozata, vagy más elismert szabvány szerint. Az ilyen elismerések, amennyiben ezen irányelv nem lényegi elemeinek módosítására szolgálnak, ezen irányelv 19. cikkének (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban történnek. A típusjóváhagyást csak elfogadott hajóosztályozó társaság vagy akkreditált vizsgálati szerv végezheti el. Az akkreditált vizsgálati intézménynek meg kell felelnie a vizsgálati és kalibráló laboratóriumok alkalmasságának általános követelményeire vonatkozó európai szabványnak (EN ISO/CEI 17025: 2000).” |
| --- | --- | --- |

2.

A 10.03a. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(5)

A kisebb mennyiségű vizet használó berendezéseknek típusjóváhagyással kell rendelkezniük a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) A 800(19). határozata, vagy más elismert szabvány szerint. Az ilyen elismerések, amennyiben ezen irányelv nem lényegi elemeinek módosítására szolgálnak, ezen irányelv 19. cikkének (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban történnek. A típusjóváhagyást csak elfogadott hajóosztályozó társaság vagy akkreditált vizsgálati szerv végezheti el. Az akkreditált vizsgálati intézménynek meg kell felelnie a vizsgálati és kalibráló laboratóriumok alkalmasságának általános követelményeire vonatkozó európai szabványnak (EN ISO/CEI 17025: 2000).”

| 3. | A 10.03b. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:






  „1. | Oltóanyagok
  A motorterek, kazánterek, és szivattyúházak védelmére kizárólag a következő oltóanyagokat használó tartósan rögzített tűzoltórendszereket lehet alkalmazni:






  a) | CO2 (szén-dioxid); |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A 10.03b. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„1.

Oltóanyagok

A motorterek, kazánterek, és szivattyúházak védelmére kizárólag a következő oltóanyagokat használó tartósan rögzített tűzoltórendszereket lehet alkalmazni:

a)

CO2 (szén-dioxid);

| b) | HFC 227 ea (heptafluorproprán); |
| --- | --- |

b)

HFC 227 ea (heptafluorproprán);

| c) | IG-541 (52% nitrogén, 40% argon, 8% szén-dioxid). |
| --- | --- |

c)

IG-541 (52% nitrogén, 40% argon, 8% szén-dioxid).

Egyéb oltóanyagok használatára csak az ezen irányelv 19. cikkének (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban adható engedély, amennyiben az a jelen irányelv nem lényegi elemeinek módosítására szolgál.”

2. cikk

1.   A 2006/.../EK irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében említett belvízi utakkal rendelkező tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek ...-tól/-től (5) kezdődően megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. E hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

2.   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb előírásait, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el. A Bizottság tájékoztatja erről a többi tagállamot.

3. cikk

Ez az irányelv ... (6) lép hatályba.

4. cikk

Ezen irányelvnek a 2006/.../EK irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében említett belvízi utakkal rendelkező tagállamok a címzettjei.

Kelt ...-ban/-ben, ...-án/-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  A ...-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  Az Európai Parlament 2006. november 30-i véleménye.

2

(3)  HL C ....

3

(4)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

4

(5)  Ezen irányelv hatálybalépését követően két évvel.

5

(6)  A 2006/.../EK irányelv hatálybalépésének napján.

6

P6_TA(2006)0506

Halászati partnerségi megállapodás az EK és a Zöld-foki-szigetek között *

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Zöld-foki Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2006)0363 - C6-0282/2006 - 2006/0122(CNS))

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2006)0363) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2006)0363) (1),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 37. cikkére és 300. cikke (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 37. cikkére és 300. cikke (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0282/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0282/2006),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére és 83. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére és 83. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, valamint a Fejlesztési Bizottság véleményére (A6-0395/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, valamint a Fejlesztési Bizottság véleményére (A6-0395/2006),

| 1. | jóváhagyja a tanácsi rendeletre irányuló javaslatot annak módosított formájában és jóváhagyja a megállapodás megkötését; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a tanácsi rendeletre irányuló javaslatot annak módosított formájában és jóváhagyja a megállapodás megkötését;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Zöld-foki Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Zöld-foki Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | A PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI |
| --- | --- |
| 1. módosítás |
| 3a. cikk (új) |
| | 3a. cikk




  A jegyzőkönyv érvényességének utolsó évében, új megállapodás megkötése vagy a hatályban lévő megállapodás meghoszszabbítása előtt a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a megállapodás alkalmazásáról és végrehajtásának körülményeiről
  . |
| 2. módosítás |
| 3b. cikk (új) |
| | 3b. cikk




  A Bizottság évente értékeli, hogy azok a tagállamok, amelyek hajói e jegyzőkönyv értelmében tevékenykednek, teljesítették-e jelentéstételi kötelezettségüket. |
| 3. módosítás |
| 3c. cikk (új) |
| | 3c. cikk




  A Bizottság évente jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jegyzőkönyv 7. cikkében megállapított többéves ágazati program eredményeiről. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

A PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI

1. módosítás

3a. cikk (új)

3a. cikk

A jegyzőkönyv érvényességének utolsó évében, új megállapodás megkötése vagy a hatályban lévő megállapodás meghoszszabbítása előtt a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a megállapodás alkalmazásáról és végrehajtásának körülményeiről
  .

2. módosítás

3b. cikk (új)

3b. cikk

A Bizottság évente értékeli, hogy azok a tagállamok, amelyek hajói e jegyzőkönyv értelmében tevékenykednek, teljesítették-e jelentéstételi kötelezettségüket.

3. módosítás

3c. cikk (új)

3c. cikk

A Bizottság évente jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jegyzőkönyv 7. cikkében megállapított többéves ágazati program eredményeiről.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

P6_TA(2006)0507

Közösségi garancia az Európai Beruházási Bank részére *

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a Közösségen kívüli projektekhez adott hitelek és garanciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott közösségi garanciáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2006)0324 - C6-0275/2006 - 2006/0107(CNS))

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2006)0324) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2006)0324) (1),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 181a. cikkére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0275/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 181a. cikkére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0275/2006),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. és 35. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. és 35. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A6-0394/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A6-0394/2006),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való konzultációra, abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való konzultációra, abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | A PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI |
| --- | --- |
| 1. módosítás |
| Első bevezető hivatkozás |
| tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 181a. cikkére, | tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak
  179. és
  181a. cikkére, |
| 2. módosítás |
| (6) preambulumbekezdés |
| (6) az EU külkapcsolatait szintén támogatják a 2007-től elérhető új pénzügyi eszközök, azaz az IPA, az ENPI és a DCECI és a Stabilitási Eszköz); | (6) az EU külkapcsolatait szintén támogatják a 2007-től elérhető új pénzügyi eszközök, azaz az IPA, az ENPI és a DCECI, a Stabilitási Eszköz
  , valamint a demokráciát és az emberi jogokat támogató eszköz; |
| 3. módosítás |
| (7) preambulumbekezdés |
| (7) az EBB finanszírozási műveleteinek összhangban kell lenniük az EU külső politikáival és támogatniuk kell azokat, ideértve a sajátos térségi célkitűzéseket is. Az EBB finanszírozási műveleteinek a megfelelő - az EU politikai és makrogazdasági szempontokra vonatkozó magas szintű megállapodásaival összhangban lévő - feltételeknek eleget tevő országokban kell megvalósulniuk; | (7) az EBB finanszírozási műveleteinek összhangban kell lenniük az EU külső politikáival és támogatniuk kell azokat, ideértve a sajátos térségi célkitűzéseket is
  , továbbá hozzá kell járulniuk az olyan célkitűzések eléréséhez, mint a demokrácia és a jogállamiság fejlesztése és megszilárdítása, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása, valamint az olyan nemzetközi környezetvédelmi egyezmények tiszteletben tartása, amelyeket az Európai Közösség, illetve ennek tagállamai aláírtak.
  Az EBB finanszírozási műveleteinek a megfelelő - az EU politikai és makrogazdasági szempontokra vonatkozó magas szintű megállapodásaival összhangban lévő - feltételeknek eleget tevő országokban kell megvalósulniuk.
  Az EBBnek a Bizottsággal együtt meg kell fontolnia egy utólagos ellenőrzési mechanizmus létrehozását annak biztosítására, hogy az EBB által a Közösségen kívül finanszírozott projektek fenntartsák az EU értékeit; |
| 4. módosítás |
| (8a) preambulumbekezdés (új) |
| | (8a) a (9)-(12) preambulumbekezdésekben minden régió esetén jelzett célszektorok nem kizárólagosak, és nem akadályozhatják az egyéb külső finanszírozási eszközökkel való összhang megteremtéséért a fentieknek megfelelően tett erőfeszítéseket; |
| 5. módosítás |
| (8b) preambulumbekezdés (új) |
| | (8b) meg kell erősíteni az Európai Parlament által kapottinformációt és a vizsgálati lehetőségeket is, ideértve a Bizottságvagy az EBB által készített stratégiai tervezési dokumentumokátadását, |
| 6. módosítás |
| (8c) preambulumbekezdés (új) |
| | (8c) az EBB-nek biztosítania kell, hogy hitelezési tevékenységeiteljes mértékben támogassák az Európai Unió politikai célkitűzéseit,valamint a fenntartható fejlődésről kötött, az Unióés tagállamai által aláírt nemzetközi megállapodásokban rögzítettcélkitűzéseket. Az EBB-nek figyelmet kell fordítaniaazon projektekre, amelyek elősegítik az ENSZ millenniumi fejlesztésicéljainak, valamint az ENSZ éghajlat-változási keretegyezményéhezcsatolt kiotói jegyzőkönyvben az üvegházhatásúgázok kibocsátásának csökkentésével kapcsolatban rögzítettcéloknak az elérését, olyan elsőbbségi hitelek révén, amelyekaz energiatakarékosságot, az energiahatékonyságot és a megújulóenergiaforrások fejlesztését célozzák. Az EBB-nek biztosítaniakell, hogy minden hitelezéssel kapcsolatos döntés azelővigyázatosság elvén alapuljon, a biológiai sokféleségrőlszóló egyezményben foglaltak szerint. |
| 7. módosítás |
| (8d) preambulumbekezdés (új) |
| | (8d) az EBB-nek biztosítania kell azt, hogy az egyéni projektekaz EBB-től és a projekt szponzoraitól függetlenül végzettfenntarthatósági szempontú hatásvizsgálat tárgyát képezzék; |
| 8. módosítás |
| (9) preambulumbekezdés |
| (9) tekintettel a csatlakozás előtt álló országokra, az EBB-finanszírozásnakezekben az országokban tükröznie kell az előcsatlakozásiés európai partnerségekben, a stabilizációs és társulásimegállapodásokban és az EU-val való tárgyalások során megállapítottprioritásokat. A Nyugat-Balkánon az uniós fellépés főirányának folytatnia kell a fokozatos áttérést az újjáépítésről azelőcsatlakozási támogatásra. Ilyen értelemben az EBB tevékenységénektörekednie kell az intézményrendszer-felkészítési vonatkozásösztönzésére
  is
  , adott esetben más, a térségben aktívnemzetközi pénzügyi intézményekkel együttműködve. A 2007-2013-as időszakban a csatlakozás előtt álló országokban (Horvátországban,Törökországban és Macedónia volt Jugoszláv Köztársaságban)a finanszírozásnak egyre nagyobb mértékben azEBB által biztosított előcsatlakozási hitellehetőség keretében kellmegvalósulnia, amelyet idővel ki kell terjeszteni a nyugat-balkánipotenciális tagjelölt országokra is az ottani csatlakozási folyamatelőrehaladásával párhuzamosan; | (9) tekintettel a csatlakozás előtt álló országokra, az EBB-finanszírozásnakezekben az országokban tükröznie kell az előcsatlakozásiés európai partnerségekben, a stabilizációs és társulásimegállapodásokban és az EU-val való tárgyalások során megállapítottprioritásokat. A Nyugat-Balkánon az uniós fellépés főirányának folytatnia kell a fokozatos áttérést az újjáépítésről azelőcsatlakozási támogatásra. Ilyen értelemben
  emellett
  az EBBtevékenységének törekednie kell az intézményrendszer-felkészítésivonatkozás ösztönzésére, adott esetben más, a térségbenaktív nemzetközi pénzügyi intézményekkel együttműködve.
  Ezen felül ösztönözni kell a nyugat-balkáni kereskedelmet,mivel ez létfontosságú eszköz az újjáépítési támogatásról acsatlakozás előtti támogatásra történő váltás, és ezáltal amég jobb uniós integráció fontosságának hangsúlyozásához.
  A 2007-2013-as időszakban a csatlakozás előtt álló országokban(Horvátországban, Törökországban és Macedónia voltJugoszláv Köztársaságban) a finanszírozásnak egyre nagyobbmértékben az EBB által biztosított előcsatlakozási hitellehetőségkeretében kell megvalósulnia, amelyet idővel ki kell terjeszteni anyugat-balkáni potenciális tagjelölt országokra is az ottani csatlakozásifolyamat előrehaladásával párhuzamosan; |
| 9. módosítás |
| (11) preambulumbekezdés |
| (11) a DCECI által érintett országok tekintetében az ázsiai éslatin-amerikai országokban az EBB-finanszírozást fokozatosanaz EU e térségre vonatkozó együttműködési stratégiájához
  igazítják
  , és az kiegészíti a közösségi költségvetési forrásokbólfinanszírozott eszközöket. Az eddigi gyakorlatban az uniós társaságokhozkapcsolódó projektek finanszírozására korlátozott „kölcsönös érdek”
  fogalma kiterjesztésre kerül
  a környezetifenntarthatóság és a térségi integráció (például az összeköttetéstelősegítő közlekedési, távközlési és energiaprojektek) ösztönzésénekfigyelembe vételére. Az EBB-nek törekednie kell arra,hogy tevékenységeit fokozatosan e térség egyre több országáraterjessze ki, ideértve a kevésbé gazdag országokat is. KözépÁzsiábanaz EBB-nek a határon átnyúló vonzatokkal bíró
  főbb
  energiaellátási és energiaszállítási projektekre kell összpontosítania.A Közép-Ázsiában történő EBB finanszírozási műveleteketaz EBRD-vel szorosan együttműködve kell végrehajtani; különösena Bizottság, az EBB és az EBRD közötti háromoldalú egyetértésimegállapodásban meghatározandó feltételek szerint.A latin-amerikai uniós beavatkozás láthatóságának fokozásaérdekében egy meghatározott összeget kell elkülöníteni egylatin-amerikai program céljára; | (11) a DCECI által érintett országok tekintetében
  az EBB-nekfolytatnia és konszolidálnia kell tevékenységeit a környezetvédelmetfokozó,
  a
  fenntartható fejlődést és a millenniumi fejlesztésicélok elérését elősegítő projektekre
  összpontosítva. Azázsiai és latin-amerikai országokban az EBB-finanszírozást fokozatosanaz EU e térségre vonatkozó együttműködési stratégiájához
  kell igazítani
  , és az kiegészíti a közösségi költségvetési forrásokbólfinanszírozott eszközöket. Az eddigi gyakorlatban azuniós társaságokhoz kapcsolódó projektek finanszírozására korlátozott „kölcsönös érdek”
  fogalmát ki kell terjeszteni
  a környezetifenntarthatóság és a térségi integráció (például az összeköttetéstelősegítő közlekedési, távközlési és energiaprojektek)ösztönzésének figyelembe vételére. Az EBB-nek törekednie kellarra, hogy tevékenységeit fokozatosan e térség egyre többországára terjessze ki, ideértve a kevésbé gazdag országokat is.Közép-Ázsiában az EBB-nek a határon átnyúló vonzatokkalbíró,
  környezetvédelmi infrastruktúra, fenntartható
  energiaellátásiés energiaszállítási projektekre kell összpontosítania.A Közép-Ázsiában történő EBB finanszírozási műveleteket azEBRD-vel szorosan együttműködve kell végrehajtani; különösena Bizottság, az EBB és az EBRD közötti háromoldalú egyetértésimegállapodásban meghatározandó feltételek szerint. A latinamerikaiuniós beavatkozás láthatóságának fokozása érdekébenegy meghatározott összeget kell elkülöníteni egy latin-amerikaiprogram céljára; |
| 10. módosítás |
| (16) preambulumbekezdés |
| (16) meg kell erősíteni az EBB és a Bizottság jelentéstételét azEBB finanszírozási műveleteivel kapcsolatban. Az EBB-től kapottinformáció alapján a Bizottság évente jelentést tesz az EurópaiParlamentnek és a Tanácsnak az EBB e határozat értelmébenvégrehajtott finanszírozási műveleteiről; | (16) meg kell erősíteni az EBB és a Bizottság jelentéstételét azEBB finanszírozási műveleteivel kapcsolatban
  , valamint az EBBsaját értékelési képességeit is
  . Az EBB-től kapott információalapján a Bizottság
  a nagy hitelt igénylő projektek esetébenfüggetlen külső szakértői segítségre támaszkodva saját vizsgálatotvégez, és
  évente jelentést tesz az Európai Parlamentnek ésa Tanácsnak az EBB e határozat értelmében végrehajtott finanszírozásiműveleteiről.
  Ez a jelentés azt is értékeli, hogy az EBBfinanszírozási műveletei milyen mértékben járulnak hozzá azEU külpolitikai célkitűzéseinek eléréséhez.
  A jelentés felsoroljaaz EBB által támogatott hiteleket, az EBB értékelése szerinti kockázatikitettségüknek megfelelő sorrendben; |
| 11. módosítás |
| (17) preambulumbekezdés |
| (17) az e határozat által létrehozott közösségi garancia kiterjedaz EBB-nek a 2007. január 1-től kezdődő hétéves időszak soránaláírt finanszírozási műveleteire. E megbízás első félidejébenvégrehajtott fejlesztések számbavételének lehetővé tétele érdekébenaz EBB és a Bizottság elkészíti e határozat félidős értékelését; | (17) az e határozat által létrehozott közösségi garancia kiterjedaz EBB-nek a 2007. január 1-től kezdődő hétéves időszak soránaláírt finanszírozási műveleteire. E megbízás első félidejébenvégrehajtott fejlesztések számbavételének lehetővé tétele érdekébenaz EBB és a Bizottság elkészíti e határozat félidős értékelését.
  Ezt az értékelést az EBB műveleteinek hatásáról szóló, azérdekeltek széles körében végzett konzultáció alapján kell elkészíteni
  ; |
| 12. módosítás |
| (18) preambulumbekezdés |
| (18) az EBB finanszírozási műveleteit továbbra is a bank sajátszabályainak és eljárásainak - beleértve a megfelelő ellenőrzésiintézkedéseket - és a Számvevőszékkel és az OLAF-fal kapcsolatosvonatkozó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően kellirányítani; | (18) az EBB finanszírozási műveleteit továbbra is a bank sajátszabályainak és eljárásainak - beleértve a megfelelő ellenőrzésiintézkedéseket - és a Számvevőszékkel és az OLAF-fal kapcsolatosvonatkozó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően kellirányítani.
  Az EBB-nek a Szerződés 267. cikkével összhangban- amely meghatározza feladatait - meg kell bizonyosodniaarról, hogy az általa finanszírozott projekteket az egyes tagállamokbanrendelkezésre álló különböző eszközökkel nem lehetteljes egészében finanszírozni, és különösen arról, hogy nemtorzul a hitel- és befektetési intézetekkel meglévő verseny
  ; |
| 13. módosítás |
| (20) preambulumbekezdés |
| (20) a Bizottsággal való egyeztetést követően az EBB elkészítifinanszírozási műveletei aláírásának indikatív többéves programozásáta garanciaalap feltöltésének megfelelő költségvetési tervezésebiztosítása érdekében. | (20) a Bizottsággal való egyeztetést követően az EBB elkészítifinanszírozási műveletei aláírásának indikatív többéves programozásáta garanciaalap feltöltésének megfelelő költségvetési tervezésebiztosítása érdekében.
  A Bizottságnak az Európai Parlamenthez továbbított rendszeres költségvetési programtervébenfigyelembe kell vennie ennek becsült költségvetési vonzatait. |
| 14. módosítás |
| 1. cikk, (2) bekezdés |
| (2) Ez a garancia az EBB finanszírozási műveletei keretébenmegnyitott hitelek és nyújtott garanciák teljes összegének
  65
  %-ára, valamint az összes kapcsolódó költségre korlátozódik,a visszafizetett összegek levonásával. | (2) Ez a garancia az EBB finanszírozási műveletei keretébenmegnyitott hitelek és nyújtott garanciák teljes összegének
  55
  %-ára, valamint az összes kapcsolódó költségre korlátozódik,a visszafizetett összegek levonásával. |
| 15. módosítás |
| 2. cikk, (2) bekezdés |
| (2) Az egyes országok a térségenkénti és tovább bontott felsőértékeken belül akkor és abban az esetben válnak támogathatóvá,ha teljesítik az Uniónak a szóban forgó országgal kötött,politikai és makrogazdasági szempontokkal kapcsolatos magasszintű megállapodásaival összhangban lévő megfelelő feltételeket.A Bizottság az EBB-vel való konzultáció során meghatározza,mikor teljesítette egy adott ország a megfelelő feltételeket,és erről értesíti az EBB-t. | (2) Az egyes országok a térségenkénti és tovább bontott felsőértékeken belül akkor és abban az esetben válnak támogathatóvá,ha teljesítik az Uniónak a szóban forgó országgal kötött,politikai és makrogazdasági szempontokkal kapcsolatos magasszintű megállapodásaival
  és az Európai Unió politikáival
  összhangbanlévő megfelelő feltételeket. A Bizottság az EBB-vel valókonzultáció során meghatározza, mikor teljesítette egy adottország a megfelelő feltételeket, és erről értesíti az EBB-t
  , miutánerről tájékoztatta az Európai Parlamentet és a Tanácsot, ésismertette indokait is
  . |
| 16. módosítás |
| 2. cikk, (4) bekezdés |
| (4) Egy adott országban a politikai vagy gazdasági helyzettelkapcsolatos komoly aggályok esetén a Bizottság és az EBB dönthetaz EBB finanszírozási műveleteinek az adott országban történőfelfüggesztéséről. | (4) Egy adott országban a politikai vagy gazdasági helyzettelkapcsolatos komoly aggályok esetén a Bizottság és az EBB dönthetaz EBB finanszírozási műveleteinek az adott országban történőfelfüggesztéséről.
  Ilyen esetekben a Bizottság tájékoztatjaaz Európai Parlamentet és a Tanácsot, és ismerteti indokait. |
| 17. módosítás |
| 3. cikk, (2) bekezdés |
| (2) A Bizottság és az EBB együttesen dönt a tartalék megbízásfelhasználásáról. A Bizottságot és az EBB-t a Szerződés114. cikke (2) bekezdésével létrehozott Gazdasági és PénzügyiBizottság segíti. | (2) A Bizottság és az EBB együttesen dönt a tartalék megbízásfelhasználásáról.
  A megfelelő feltételek teljesítéséről és azEurópai Parlament kötelező tájékoztatásáról szóló, 2. cikkbenfoglalt rendelkezések alkalmazandók.
  A Bizottságot és az EBB-ta Szerződés 114. cikke (2) bekezdésével létrehozott Gazdaságiés Pénzügyi Bizottság segíti. |
| 18. módosítás |
| 4. cikk, (4) bekezdés |
| (4) Az EBB finanszírozási műveleteinek az EU külső politikáivalés célkitűzéseivel való összhangját a 7. cikk szerint kellellenőrizni. | (4) Az EBB finanszírozási műveleteinek az EU külső politikáivalés célkitűzéseivel való összhangját a 7. cikknek megfelelőenellenőrizni kell és a Bizottság a 2007-2013 közötti időszakraszóló új külső finanszírozási eszközökben létrehozott, EurópaiParlamenttel folytatandó strukturált párbeszéd keretében isfoglalkozik vele
  . |
| 19. módosítás |
| 6. cikk, (2a) bekezdés (új) |
| | (2a) Amennyiben valamely államfő, kormánytag, tagállamiparlamenti képviselő, a Bizottság tagja vagy európai parlamentiképviselő közvetlenül vagy közvetve kapcsolatban áll aközösségi garanciában részesülő EBB-tevékenység kedvezményezettjogalanyával, a közösségi garanciára vonatkozó határozatfeltétele a bank ellenőrző bizottsága által készítettkülönjelentés. E bekezdés nem vonatkozik a szokásos feltételekkelmegkötött azon aktuális közösségi garancia-megállapodásokra,amelyek tárgyuknál vagy pénzügyi hatásaiknál fogvanem járnak hatással egyetlen érintett félre sem. |
| 20. módosítás |
| 7. cikk, (1a) bekezdés (új) |
| | (1a) Az éves jelentés tartalmazza a (8d) preambulumbekezdésbenemlített hitelprojektek fenntarthatósági szempontúhatásvizsgálata során felmerült fő fenntartások általános értékelését,valamint a Bizottságnak az EBB-hez intézett, az említettnehézségek csökkentésére irányuló ajánlásait. |
| 21. módosítás |
| 7. cikk, (2a) bekezdés (új) |
| | (2a) A Bizottság minden, az EBB hitelezési műveleteinekfüggetlen elbírálásához szükséges külső szakértői segítségetigénybe vesz. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

A PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI

1. módosítás

Első bevezető hivatkozás

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 181a. cikkére,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak
  179. és
  181a. cikkére,

2. módosítás

(6) preambulumbekezdés

(6) az EU külkapcsolatait szintén támogatják a 2007-től elérhető új pénzügyi eszközök, azaz az IPA, az ENPI és a DCECI és a Stabilitási Eszköz);

(6) az EU külkapcsolatait szintén támogatják a 2007-től elérhető új pénzügyi eszközök, azaz az IPA, az ENPI és a DCECI, a Stabilitási Eszköz
  , valamint a demokráciát és az emberi jogokat támogató eszköz;

3. módosítás

(7) preambulumbekezdés

(7) az EBB finanszírozási műveleteinek összhangban kell lenniük az EU külső politikáival és támogatniuk kell azokat, ideértve a sajátos térségi célkitűzéseket is. Az EBB finanszírozási műveleteinek a megfelelő - az EU politikai és makrogazdasági szempontokra vonatkozó magas szintű megállapodásaival összhangban lévő - feltételeknek eleget tevő országokban kell megvalósulniuk;

(7) az EBB finanszírozási műveleteinek összhangban kell lenniük az EU külső politikáival és támogatniuk kell azokat, ideértve a sajátos térségi célkitűzéseket is
  , továbbá hozzá kell járulniuk az olyan célkitűzések eléréséhez, mint a demokrácia és a jogállamiság fejlesztése és megszilárdítása, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartása, valamint az olyan nemzetközi környezetvédelmi egyezmények tiszteletben tartása, amelyeket az Európai Közösség, illetve ennek tagállamai aláírtak.
  Az EBB finanszírozási műveleteinek a megfelelő - az EU politikai és makrogazdasági szempontokra vonatkozó magas szintű megállapodásaival összhangban lévő - feltételeknek eleget tevő országokban kell megvalósulniuk.
  Az EBBnek a Bizottsággal együtt meg kell fontolnia egy utólagos ellenőrzési mechanizmus létrehozását annak biztosítására, hogy az EBB által a Közösségen kívül finanszírozott projektek fenntartsák az EU értékeit;

4. módosítás

(8a) preambulumbekezdés (új)

(8a) a (9)-(12) preambulumbekezdésekben minden régió esetén jelzett célszektorok nem kizárólagosak, és nem akadályozhatják az egyéb külső finanszírozási eszközökkel való összhang megteremtéséért a fentieknek megfelelően tett erőfeszítéseket;

5. módosítás

(8b) preambulumbekezdés (új)

(8b) meg kell erősíteni az Európai Parlament által kapottinformációt és a vizsgálati lehetőségeket is, ideértve a Bizottságvagy az EBB által készített stratégiai tervezési dokumentumokátadását,

6. módosítás

(8c) preambulumbekezdés (új)

(8c) az EBB-nek biztosítania kell, hogy hitelezési tevékenységeiteljes mértékben támogassák az Európai Unió politikai célkitűzéseit,valamint a fenntartható fejlődésről kötött, az Unióés tagállamai által aláírt nemzetközi megállapodásokban rögzítettcélkitűzéseket. Az EBB-nek figyelmet kell fordítaniaazon projektekre, amelyek elősegítik az ENSZ millenniumi fejlesztésicéljainak, valamint az ENSZ éghajlat-változási keretegyezményéhezcsatolt kiotói jegyzőkönyvben az üvegházhatásúgázok kibocsátásának csökkentésével kapcsolatban rögzítettcéloknak az elérését, olyan elsőbbségi hitelek révén, amelyekaz energiatakarékosságot, az energiahatékonyságot és a megújulóenergiaforrások fejlesztését célozzák. Az EBB-nek biztosítaniakell, hogy minden hitelezéssel kapcsolatos döntés azelővigyázatosság elvén alapuljon, a biológiai sokféleségrőlszóló egyezményben foglaltak szerint.

7. módosítás

(8d) preambulumbekezdés (új)

(8d) az EBB-nek biztosítania kell azt, hogy az egyéni projektekaz EBB-től és a projekt szponzoraitól függetlenül végzettfenntarthatósági szempontú hatásvizsgálat tárgyát képezzék;

8. módosítás

(9) preambulumbekezdés

(9) tekintettel a csatlakozás előtt álló országokra, az EBB-finanszírozásnakezekben az országokban tükröznie kell az előcsatlakozásiés európai partnerségekben, a stabilizációs és társulásimegállapodásokban és az EU-val való tárgyalások során megállapítottprioritásokat. A Nyugat-Balkánon az uniós fellépés főirányának folytatnia kell a fokozatos áttérést az újjáépítésről azelőcsatlakozási támogatásra. Ilyen értelemben az EBB tevékenységénektörekednie kell az intézményrendszer-felkészítési vonatkozásösztönzésére
  is
  , adott esetben más, a térségben aktívnemzetközi pénzügyi intézményekkel együttműködve. A 2007-2013-as időszakban a csatlakozás előtt álló országokban (Horvátországban,Törökországban és Macedónia volt Jugoszláv Köztársaságban)a finanszírozásnak egyre nagyobb mértékben azEBB által biztosított előcsatlakozási hitellehetőség keretében kellmegvalósulnia, amelyet idővel ki kell terjeszteni a nyugat-balkánipotenciális tagjelölt országokra is az ottani csatlakozási folyamatelőrehaladásával párhuzamosan;

(9) tekintettel a csatlakozás előtt álló országokra, az EBB-finanszírozásnakezekben az országokban tükröznie kell az előcsatlakozásiés európai partnerségekben, a stabilizációs és társulásimegállapodásokban és az EU-val való tárgyalások során megállapítottprioritásokat. A Nyugat-Balkánon az uniós fellépés főirányának folytatnia kell a fokozatos áttérést az újjáépítésről azelőcsatlakozási támogatásra. Ilyen értelemben
  emellett
  az EBBtevékenységének törekednie kell az intézményrendszer-felkészítésivonatkozás ösztönzésére, adott esetben más, a térségbenaktív nemzetközi pénzügyi intézményekkel együttműködve.
  Ezen felül ösztönözni kell a nyugat-balkáni kereskedelmet,mivel ez létfontosságú eszköz az újjáépítési támogatásról acsatlakozás előtti támogatásra történő váltás, és ezáltal amég jobb uniós integráció fontosságának hangsúlyozásához.
  A 2007-2013-as időszakban a csatlakozás előtt álló országokban(Horvátországban, Törökországban és Macedónia voltJugoszláv Köztársaságban) a finanszírozásnak egyre nagyobbmértékben az EBB által biztosított előcsatlakozási hitellehetőségkeretében kell megvalósulnia, amelyet idővel ki kell terjeszteni anyugat-balkáni potenciális tagjelölt országokra is az ottani csatlakozásifolyamat előrehaladásával párhuzamosan;

9. módosítás

(11) preambulumbekezdés

(11) a DCECI által érintett országok tekintetében az ázsiai éslatin-amerikai országokban az EBB-finanszírozást fokozatosanaz EU e térségre vonatkozó együttműködési stratégiájához
  igazítják
  , és az kiegészíti a közösségi költségvetési forrásokbólfinanszírozott eszközöket. Az eddigi gyakorlatban az uniós társaságokhozkapcsolódó projektek finanszírozására korlátozott „kölcsönös érdek”
  fogalma kiterjesztésre kerül
  a környezetifenntarthatóság és a térségi integráció (például az összeköttetéstelősegítő közlekedési, távközlési és energiaprojektek) ösztönzésénekfigyelembe vételére. Az EBB-nek törekednie kell arra,hogy tevékenységeit fokozatosan e térség egyre több országáraterjessze ki, ideértve a kevésbé gazdag országokat is. KözépÁzsiábanaz EBB-nek a határon átnyúló vonzatokkal bíró
  főbb
  energiaellátási és energiaszállítási projektekre kell összpontosítania.A Közép-Ázsiában történő EBB finanszírozási műveleteketaz EBRD-vel szorosan együttműködve kell végrehajtani; különösena Bizottság, az EBB és az EBRD közötti háromoldalú egyetértésimegállapodásban meghatározandó feltételek szerint.A latin-amerikai uniós beavatkozás láthatóságának fokozásaérdekében egy meghatározott összeget kell elkülöníteni egylatin-amerikai program céljára;

(11) a DCECI által érintett országok tekintetében
  az EBB-nekfolytatnia és konszolidálnia kell tevékenységeit a környezetvédelmetfokozó,
  a
  fenntartható fejlődést és a millenniumi fejlesztésicélok elérését elősegítő projektekre
  összpontosítva. Azázsiai és latin-amerikai országokban az EBB-finanszírozást fokozatosanaz EU e térségre vonatkozó együttműködési stratégiájához
  kell igazítani
  , és az kiegészíti a közösségi költségvetési forrásokbólfinanszírozott eszközöket. Az eddigi gyakorlatban azuniós társaságokhoz kapcsolódó projektek finanszírozására korlátozott „kölcsönös érdek”
  fogalmát ki kell terjeszteni
  a környezetifenntarthatóság és a térségi integráció (például az összeköttetéstelősegítő közlekedési, távközlési és energiaprojektek)ösztönzésének figyelembe vételére. Az EBB-nek törekednie kellarra, hogy tevékenységeit fokozatosan e térség egyre többországára terjessze ki, ideértve a kevésbé gazdag országokat is.Közép-Ázsiában az EBB-nek a határon átnyúló vonzatokkalbíró,
  környezetvédelmi infrastruktúra, fenntartható
  energiaellátásiés energiaszállítási projektekre kell összpontosítania.A Közép-Ázsiában történő EBB finanszírozási műveleteket azEBRD-vel szorosan együttműködve kell végrehajtani; különösena Bizottság, az EBB és az EBRD közötti háromoldalú egyetértésimegállapodásban meghatározandó feltételek szerint. A latinamerikaiuniós beavatkozás láthatóságának fokozása érdekébenegy meghatározott összeget kell elkülöníteni egy latin-amerikaiprogram céljára;

10. módosítás

(16) preambulumbekezdés

(16) meg kell erősíteni az EBB és a Bizottság jelentéstételét azEBB finanszírozási műveleteivel kapcsolatban. Az EBB-től kapottinformáció alapján a Bizottság évente jelentést tesz az EurópaiParlamentnek és a Tanácsnak az EBB e határozat értelmébenvégrehajtott finanszírozási műveleteiről;

(16) meg kell erősíteni az EBB és a Bizottság jelentéstételét azEBB finanszírozási műveleteivel kapcsolatban
  , valamint az EBBsaját értékelési képességeit is
  . Az EBB-től kapott információalapján a Bizottság
  a nagy hitelt igénylő projektek esetébenfüggetlen külső szakértői segítségre támaszkodva saját vizsgálatotvégez, és
  évente jelentést tesz az Európai Parlamentnek ésa Tanácsnak az EBB e határozat értelmében végrehajtott finanszírozásiműveleteiről.
  Ez a jelentés azt is értékeli, hogy az EBBfinanszírozási műveletei milyen mértékben járulnak hozzá azEU külpolitikai célkitűzéseinek eléréséhez.
  A jelentés felsoroljaaz EBB által támogatott hiteleket, az EBB értékelése szerinti kockázatikitettségüknek megfelelő sorrendben;

11. módosítás

(17) preambulumbekezdés

(17) az e határozat által létrehozott közösségi garancia kiterjedaz EBB-nek a 2007. január 1-től kezdődő hétéves időszak soránaláírt finanszírozási műveleteire. E megbízás első félidejébenvégrehajtott fejlesztések számbavételének lehetővé tétele érdekébenaz EBB és a Bizottság elkészíti e határozat félidős értékelését;

(17) az e határozat által létrehozott közösségi garancia kiterjedaz EBB-nek a 2007. január 1-től kezdődő hétéves időszak soránaláírt finanszírozási műveleteire. E megbízás első félidejébenvégrehajtott fejlesztések számbavételének lehetővé tétele érdekébenaz EBB és a Bizottság elkészíti e határozat félidős értékelését.
  Ezt az értékelést az EBB műveleteinek hatásáról szóló, azérdekeltek széles körében végzett konzultáció alapján kell elkészíteni
  ;

12. módosítás

(18) preambulumbekezdés

(18) az EBB finanszírozási műveleteit továbbra is a bank sajátszabályainak és eljárásainak - beleértve a megfelelő ellenőrzésiintézkedéseket - és a Számvevőszékkel és az OLAF-fal kapcsolatosvonatkozó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően kellirányítani;

(18) az EBB finanszírozási műveleteit továbbra is a bank sajátszabályainak és eljárásainak - beleértve a megfelelő ellenőrzésiintézkedéseket - és a Számvevőszékkel és az OLAF-fal kapcsolatosvonatkozó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően kellirányítani.
  Az EBB-nek a Szerződés 267. cikkével összhangban- amely meghatározza feladatait - meg kell bizonyosodniaarról, hogy az általa finanszírozott projekteket az egyes tagállamokbanrendelkezésre álló különböző eszközökkel nem lehetteljes egészében finanszírozni, és különösen arról, hogy nemtorzul a hitel- és befektetési intézetekkel meglévő verseny
  ;

13. módosítás

(20) preambulumbekezdés

(20) a Bizottsággal való egyeztetést követően az EBB elkészítifinanszírozási műveletei aláírásának indikatív többéves programozásáta garanciaalap feltöltésének megfelelő költségvetési tervezésebiztosítása érdekében.

(20) a Bizottsággal való egyeztetést követően az EBB elkészítifinanszírozási műveletei aláírásának indikatív többéves programozásáta garanciaalap feltöltésének megfelelő költségvetési tervezésebiztosítása érdekében.
  A Bizottságnak az Európai Parlamenthez továbbított rendszeres költségvetési programtervébenfigyelembe kell vennie ennek becsült költségvetési vonzatait.

14. módosítás

1. cikk, (2) bekezdés

(2) Ez a garancia az EBB finanszírozási műveletei keretébenmegnyitott hitelek és nyújtott garanciák teljes összegének
  65
  %-ára, valamint az összes kapcsolódó költségre korlátozódik,a visszafizetett összegek levonásával.

(2) Ez a garancia az EBB finanszírozási műveletei keretébenmegnyitott hitelek és nyújtott garanciák teljes összegének
  55
  %-ára, valamint az összes kapcsolódó költségre korlátozódik,a visszafizetett összegek levonásával.

15. módosítás

2. cikk, (2) bekezdés

(2) Az egyes országok a térségenkénti és tovább bontott felsőértékeken belül akkor és abban az esetben válnak támogathatóvá,ha teljesítik az Uniónak a szóban forgó országgal kötött,politikai és makrogazdasági szempontokkal kapcsolatos magasszintű megállapodásaival összhangban lévő megfelelő feltételeket.A Bizottság az EBB-vel való konzultáció során meghatározza,mikor teljesítette egy adott ország a megfelelő feltételeket,és erről értesíti az EBB-t.

(2) Az egyes országok a térségenkénti és tovább bontott felsőértékeken belül akkor és abban az esetben válnak támogathatóvá,ha teljesítik az Uniónak a szóban forgó országgal kötött,politikai és makrogazdasági szempontokkal kapcsolatos magasszintű megállapodásaival
  és az Európai Unió politikáival
  összhangbanlévő megfelelő feltételeket. A Bizottság az EBB-vel valókonzultáció során meghatározza, mikor teljesítette egy adottország a megfelelő feltételeket, és erről értesíti az EBB-t
  , miutánerről tájékoztatta az Európai Parlamentet és a Tanácsot, ésismertette indokait is
  .

16. módosítás

2. cikk, (4) bekezdés

(4) Egy adott országban a politikai vagy gazdasági helyzettelkapcsolatos komoly aggályok esetén a Bizottság és az EBB dönthetaz EBB finanszírozási műveleteinek az adott országban történőfelfüggesztéséről.

(4) Egy adott országban a politikai vagy gazdasági helyzettelkapcsolatos komoly aggályok esetén a Bizottság és az EBB dönthetaz EBB finanszírozási műveleteinek az adott országban történőfelfüggesztéséről.
  Ilyen esetekben a Bizottság tájékoztatjaaz Európai Parlamentet és a Tanácsot, és ismerteti indokait.

17. módosítás

3. cikk, (2) bekezdés

(2) A Bizottság és az EBB együttesen dönt a tartalék megbízásfelhasználásáról. A Bizottságot és az EBB-t a Szerződés114. cikke (2) bekezdésével létrehozott Gazdasági és PénzügyiBizottság segíti.

(2) A Bizottság és az EBB együttesen dönt a tartalék megbízásfelhasználásáról.
  A megfelelő feltételek teljesítéséről és azEurópai Parlament kötelező tájékoztatásáról szóló, 2. cikkbenfoglalt rendelkezések alkalmazandók.
  A Bizottságot és az EBB-ta Szerződés 114. cikke (2) bekezdésével létrehozott Gazdaságiés Pénzügyi Bizottság segíti.

18. módosítás

4. cikk, (4) bekezdés

(4) Az EBB finanszírozási műveleteinek az EU külső politikáivalés célkitűzéseivel való összhangját a 7. cikk szerint kellellenőrizni.

(4) Az EBB finanszírozási műveleteinek az EU külső politikáivalés célkitűzéseivel való összhangját a 7. cikknek megfelelőenellenőrizni kell és a Bizottság a 2007-2013 közötti időszakraszóló új külső finanszírozási eszközökben létrehozott, EurópaiParlamenttel folytatandó strukturált párbeszéd keretében isfoglalkozik vele
  .

19. módosítás

6. cikk, (2a) bekezdés (új)

(2a) Amennyiben valamely államfő, kormánytag, tagállamiparlamenti képviselő, a Bizottság tagja vagy európai parlamentiképviselő közvetlenül vagy közvetve kapcsolatban áll aközösségi garanciában részesülő EBB-tevékenység kedvezményezettjogalanyával, a közösségi garanciára vonatkozó határozatfeltétele a bank ellenőrző bizottsága által készítettkülönjelentés. E bekezdés nem vonatkozik a szokásos feltételekkelmegkötött azon aktuális közösségi garancia-megállapodásokra,amelyek tárgyuknál vagy pénzügyi hatásaiknál fogvanem járnak hatással egyetlen érintett félre sem.

20. módosítás

7. cikk, (1a) bekezdés (új)

(1a) Az éves jelentés tartalmazza a (8d) preambulumbekezdésbenemlített hitelprojektek fenntarthatósági szempontúhatásvizsgálata során felmerült fő fenntartások általános értékelését,valamint a Bizottságnak az EBB-hez intézett, az említettnehézségek csökkentésére irányuló ajánlásait.

21. módosítás

7. cikk, (2a) bekezdés (új)

(2a) A Bizottság minden, az EBB hitelezési műveleteinekfüggetlen elbírálásához szükséges külső szakértői segítségetigénybe vesz.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

P6_TA(2006)0508

A nyelvi rendszerre vonatkozó átmeneti intézkedés

Az Európai Parlament állásfoglalása az eljárási szabályzat 139. cikkének módosításáról, a nyelvirendszerre vonatkozó átmeneti intézkedésről (2006/2244(REG))

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel elnöke 2006. július 20-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel elnöke 2006. július 20-i levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 201. és 202. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 201. és 202. cikkére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A6-0391/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A6-0391/2006),

| A. | mivel a Parlament 2004. április 1-jén felvett egy intézkedést az eljárási szabályzatába, amely lehetővéteszi, hogy a Parlament nyelvi szabályainak alkalmazása során a 2004. májusában csatlakozott kilenc újnyelv tekintetében 2006. december 31-ig„kivételesen figyelembe kell venni a rendelkezésre álló tolmácsokés fordítók létszámából adódó lehetőségeket”; |
| --- | --- |

A.

mivel a Parlament 2004. április 1-jén felvett egy intézkedést az eljárási szabályzatába, amely lehetővéteszi, hogy a Parlament nyelvi szabályainak alkalmazása során a 2004. májusában csatlakozott kilenc újnyelv tekintetében 2006. december 31-ig„kivételesen figyelembe kell venni a rendelkezésre álló tolmácsokés fordítók létszámából adódó lehetőségeket”;

| B. | mivel az e nyelvek esetében elért előrelépések mindazonáltal nem teszik lehetővé, hogy ezzel az átmenetiintézkedéssel az idei év végén új intézkedés nélkül fel lehessen hagyni, hanem élni kell a meghoszszabbításáravonatkozó lehetőséggel; |
| --- | --- |

B.

mivel az e nyelvek esetében elért előrelépések mindazonáltal nem teszik lehetővé, hogy ezzel az átmenetiintézkedéssel az idei év végén új intézkedés nélkül fel lehessen hagyni, hanem élni kell a meghoszszabbításáravonatkozó lehetőséggel;

| C. | mivel a 2007. január 1-jén csatlakozó bolgár és román nyelv esetében egy bizonyos ideig ugyanezek anehézségek fognak fellépni, és mivel az ebben az időpontban szintén hivatalos nyelvként csatlakozó írnyelv különös gyakorlati problémákat vet fel; |
| --- | --- |

C.

mivel a 2007. január 1-jén csatlakozó bolgár és román nyelv esetében egy bizonyos ideig ugyanezek anehézségek fognak fellépni, és mivel az ebben az időpontban szintén hivatalos nyelvként csatlakozó írnyelv különös gyakorlati problémákat vet fel;

| D. | mivel a fennálló átmeneti intézkedést újra kell fogalmazni, és a parlamenti ciklus végéig meg kell hoszszabbítanie helyzet figyelembevétele érdekében; |
| --- | --- |

D.

mivel a fennálló átmeneti intézkedést újra kell fogalmazni, és a parlamenti ciklus végéig meg kell hoszszabbítanie helyzet figyelembevétele érdekében;

| E. | mivel a cél a teljes többnyelvűség megvalósítása marad, az eljárási szabályzat 138. cikkében meghatározottaknakmegfelelően, |
| --- | --- |

E.

mivel a cél a teljes többnyelvűség megvalósítása marad, az eljárási szabályzat 138. cikkében meghatározottaknakmegfelelően,

| 1. | úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát;

| 2. | úgy határoz, hogy a módosítás 2007. január 1-jén lép hatályba; |
| --- | --- |

2.

úgy határoz, hogy a módosítás 2007. január 1-jén lép hatályba;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen határozatot tájékoztatás céljából a Tanácsnak, valamint a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen határozatot tájékoztatás céljából a Tanácsnak, valamint a Bizottságnak.

| HATÁLYOS SZÖVEG | MÓDOSÍTÁSOK |
| --- | --- |
| 1. módosítás |
| 139. cikk |
| 1.
  A 138. cikk alkalmazása során, az Európai Unióhoz2004. május 1-én csatlakozott tagállamok hivatalos nyelveiretekintettel, ettől az időponttól kezdődően 2006. december 31-ig bezárólag kivételesen figyelembe kell venni a rendelkezésreálló tolmácsok és fordítók létszámából adódó lehetőségeket. | 1.
  A hatodik parlamenti ciklus végéig tartó átmeneti időszakbanel lehet térni a 138. cikk rendelkezéseitől, ha ésamennyiben valamely hivatalos nyelven a megfelelő intézkedésekellenére nem áll rendelkezésre elegendő létszámú tolmácsés fordító. |
| 2.
  A főtitkár negyedévenként részletes jelentést nyújt be az Elnökséghez a 138. cikk teljes körű alkalmazása érdekében tett előrelépésekről, és ennek másolatát valamennyi képviselő részére eljuttatja. | 2.
  Az Elnökség a főtitkár javaslatára valamennyi érintett hivatalos nyelvre vonatkozóan megállapítja a (1) bekezdés feltételeinek fennállását, és a főtitkár előrelépésekről szóló jelentése alapján félévente felülvizsgálja a határozatát. Az Elnökség határozza meg a szükséges végrehajtási rendelkezéseket. |
| | 2a. A Tanács által a Szerződések alapján meghozott, a Tanács és az Európai Parlament által közösen elfogadott jogi aktusok -a rendeletek kivételével - megszövegezéséről szóló, ideiglenes külön szabályok alkalmazandók. |
| 3. A Parlament, az Elnökség indokolással ellátott ajánlására, bármikor határozhat e cikk idő előtti hatályon kívül helyezéséről, vagy az (1) bekezdésben megjelölt határidőn belüli meghosszabbításáról. | 3. A Parlament, az Elnökség indokolással ellátott ajánlására, bármikor határozhat e cikk idő előtti hatályon kívül helyezéséről, vagy az (1) bekezdésben megjelölt határidőn belüli meghosszabbításáról. |

HATÁLYOS SZÖVEG

MÓDOSÍTÁSOK

1. módosítás

139. cikk

1.
  A 138. cikk alkalmazása során, az Európai Unióhoz2004. május 1-én csatlakozott tagállamok hivatalos nyelveiretekintettel, ettől az időponttól kezdődően 2006. december 31-ig bezárólag kivételesen figyelembe kell venni a rendelkezésreálló tolmácsok és fordítók létszámából adódó lehetőségeket.

1.
  A hatodik parlamenti ciklus végéig tartó átmeneti időszakbanel lehet térni a 138. cikk rendelkezéseitől, ha ésamennyiben valamely hivatalos nyelven a megfelelő intézkedésekellenére nem áll rendelkezésre elegendő létszámú tolmácsés fordító.

2.
  A főtitkár negyedévenként részletes jelentést nyújt be az Elnökséghez a 138. cikk teljes körű alkalmazása érdekében tett előrelépésekről, és ennek másolatát valamennyi képviselő részére eljuttatja.

2.
  Az Elnökség a főtitkár javaslatára valamennyi érintett hivatalos nyelvre vonatkozóan megállapítja a (1) bekezdés feltételeinek fennállását, és a főtitkár előrelépésekről szóló jelentése alapján félévente felülvizsgálja a határozatát. Az Elnökség határozza meg a szükséges végrehajtási rendelkezéseket.

2a. A Tanács által a Szerződések alapján meghozott, a Tanács és az Európai Parlament által közösen elfogadott jogi aktusok -a rendeletek kivételével - megszövegezéséről szóló, ideiglenes külön szabályok alkalmazandók.

3. A Parlament, az Elnökség indokolással ellátott ajánlására, bármikor határozhat e cikk idő előtti hatályon kívül helyezéséről, vagy az (1) bekezdésben megjelölt határidőn belüli meghosszabbításáról.

3. A Parlament, az Elnökség indokolással ellátott ajánlására, bármikor határozhat e cikk idő előtti hatályon kívül helyezéséről, vagy az (1) bekezdésben megjelölt határidőn belüli meghosszabbításáról.

P6_TA(2006)0509

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége *

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2005)0280 -C6-0288/2005 -2005/0124(CNS))

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0280) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0280) (1),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 308. cikkére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0288/2005), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 308. cikkére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0288/2005),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel-és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság, a Költségvetési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A6-0306/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel-és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság, a Költségvetési Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A6-0306/2006),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak 2006. október 12-én módosított formájában (2); |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak 2006. október 12-én módosított formájában (2);

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való konzultációra, abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való konzultációra, abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0414.

P6_TA(2006)0510

Alapjogi Ügynökség -az EU-Szerződés VI. címével kapcsolatos tevékenységek *

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége tevékenységeinek az Európai Unióról szóló szerződés VI. címében említett területeken való folytatására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0280 -C6-0289/2005 -2005/0125(CNS))

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság javaslatára (COM(2005)0280) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság javaslatára (COM(2005)0280) (1),

| — | tekintettel az EU-Szerződés 34. cikke (2) bekezdésének c) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-Szerződés 34. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,

| — | tekintettel az EU-Szerződés 39. cikkének (1) bekezdésére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0289/2005), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-Szerződés 39. cikkének (1) bekezdésére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0289/2005),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 93. és 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 93. és 51. cikkére,

| — | tekintettel a Állampolgári Jogi, Bel-és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0282/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Állampolgári Jogi, Bel-és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A6-0282/2006),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak 2006. október 12-én módosított formájában (2); |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak 2006. október 12-én módosított formájában (2);

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0415.

P6_TA(2006)0511

Bulgária csatlakozása

Az Európai Parlament állásfoglalása Bulgária Európai Unióhoz való csatlakozásáról (2006/2114(INI))

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel 2005. április 13-i hozzájárulására a Bolgár Köztársaság európai uniós tagságra irányuló kérelméhez (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2005. április 13-i hozzájárulására a Bolgár Köztársaság európai uniós tagságra irányuló kérelméhez (1),

| — | tekintettel a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló, 2005. április 25-én aláírt szerződésre (2) (a csatlakozási szerződés), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló, 2005. április 25-én aláírt szerződésre (2) (a csatlakozási szerződés),

| — | tekintettel a csatlakozási tárgyalások megkezdése óta Bulgáriáról készített számos állásfoglalására és jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a csatlakozási tárgyalások megkezdése óta Bulgáriáról készített számos állásfoglalására és jelentésére,

| — | tekintettel a Bulgária csatlakozási felkészültségének állapotáról szóló rendszeres bizottsági jelentésekre, különösen a „Monitoring jelentés Bulgária és Románia EU-csatlakozási felkészültségének állapotáról” című, 2006. szeptember 26-i jelentésre (COM(2006)0549), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bulgária csatlakozási felkészültségének állapotáról szóló rendszeres bizottsági jelentésekre, különösen a „Monitoring jelentés Bulgária és Románia EU-csatlakozási felkészültségének állapotáról” című, 2006. szeptember 26-i jelentésre (COM(2006)0549),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére, valamint az Állampolgári Jogi, Bel-és Igazságügyi Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A6-0420/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére, valamint az Állampolgári Jogi, Bel-és Igazságügyi Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A6-0420/2006),

| A. | mivel a Parlament örömmel fogadja a Bizottságtól és a Tanácstól érkező megerősítést, miszerint Bulgária kellőképpen készen áll arra, hogy 2007. január 1-jén csatlakozzon az Európai Unióhoz; |
| --- | --- |

A.

mivel a Parlament örömmel fogadja a Bizottságtól és a Tanácstól érkező megerősítést, miszerint Bulgária kellőképpen készen áll arra, hogy 2007. január 1-jén csatlakozzon az Európai Unióhoz;

| B. | mivel Bulgária 1995. december 14-én kérte felvételét az Európai Unióba, 1997. július 16-án kapott hivatalos tagjelölti elismerést, 2000. február 15-én kezdte meg a tárgyalásokat, 2004. december 14-én sikeresen zárta a csatlakozási tárgyalásokat, és 2005. április 25-én aláírta és ratifikálta a csatlakozási szerződést; és mivel Romániával együtt befejezik az előző és egyben történelmi ötödik EU-bővítést; |
| --- | --- |

B.

mivel Bulgária 1995. december 14-én kérte felvételét az Európai Unióba, 1997. július 16-án kapott hivatalos tagjelölti elismerést, 2000. február 15-én kezdte meg a tárgyalásokat, 2004. december 14-én sikeresen zárta a csatlakozási tárgyalásokat, és 2005. április 25-én aláírta és ratifikálta a csatlakozási szerződést; és mivel Romániával együtt befejezik az előző és egyben történelmi ötödik EU-bővítést;

| C. | mivel a reformok iránya, sebessége és üteme következetes volt, és a modernizációs folyamatokat önmagukban is -nem csak az EU-csatlakozás előfeltételeként -hasznosaknak kell tekinteni az ország számára, |
| --- | --- |

C.

mivel a reformok iránya, sebessége és üteme következetes volt, és a modernizációs folyamatokat önmagukban is -nem csak az EU-csatlakozás előfeltételeként -hasznosaknak kell tekinteni az ország számára,

| D. | mivel Bulgáriának az átalakulási folyamat során nyújtott hatalmas teljesítménye maradéktalan elismerést érdemel, és elsősorban az ott élő embereket illeti meg, akik nagy türelemmel viselték a páratlanul drasztikus politikai és gazdasági átalakítást; |
| --- | --- |

D.

mivel Bulgáriának az átalakulási folyamat során nyújtott hatalmas teljesítménye maradéktalan elismerést érdemel, és elsősorban az ott élő embereket illeti meg, akik nagy türelemmel viselték a páratlanul drasztikus politikai és gazdasági átalakítást;

| E. | mivel -mint sok más tagállamban -a reformfolyamat Bulgáriában is folytatódni fog sok évvel a csatlakozás után, azonban van egy-két olyan kiemelt terület, ahol elképzelhető, hogy kísérő intézkedésekre lesz szükség a menetrend betartása érdekében; |
| --- | --- |

E.

mivel -mint sok más tagállamban -a reformfolyamat Bulgáriában is folytatódni fog sok évvel a csatlakozás után, azonban van egy-két olyan kiemelt terület, ahol elképzelhető, hogy kísérő intézkedésekre lesz szükség a menetrend betartása érdekében;

| F. | mivel a nemzeti kormányok jogában áll, hogy a csatlakozási szerződésben megengedett átmeneti intézkedések és egyéb felhatalmazások révén döntsenek a migrációs kérdésekről, úgymint a munkavállalók szabad mozgásának korlátozásáról; felismerve, hogy a néhány tagállamban az EU-bővítéstől függetlenül is létező kaotikus menedékjogi és bevándorlási politikák miatt ez a kérdéskör aggodalomra ad okot, |
| --- | --- |

F.

mivel a nemzeti kormányok jogában áll, hogy a csatlakozási szerződésben megengedett átmeneti intézkedések és egyéb felhatalmazások révén döntsenek a migrációs kérdésekről, úgymint a munkavállalók szabad mozgásának korlátozásáról; felismerve, hogy a néhány tagállamban az EU-bővítéstől függetlenül is létező kaotikus menedékjogi és bevándorlási politikák miatt ez a kérdéskör aggodalomra ad okot,

| 1. | gratulál Bulgáriának és üdvözli 2007. január 1-i csatlakozását; örömmel várja, hogy megérkezzen az Európai Parlamentbe a 18 bolgár képviselő, valamint üdvözli a bolgár biztost és más tisztviselőket, akik az EU-intézményekben fognak dolgozni, és elismeréssel szól a 2005 szeptembere óta az Európai Parlamentben tevékenykedő bolgár megfigyelők munkájáról; |
| --- | --- |

1.

gratulál Bulgáriának és üdvözli 2007. január 1-i csatlakozását; örömmel várja, hogy megérkezzen az Európai Parlamentbe a 18 bolgár képviselő, valamint üdvözli a bolgár biztost és más tisztviselőket, akik az EU-intézményekben fognak dolgozni, és elismeréssel szól a 2005 szeptembere óta az Európai Parlamentben tevékenykedő bolgár megfigyelők munkájáról;

| 2. | gratulál a Bizottság Bővítési Főigazgatóságának a professzionális és elkötelezett módon folytatott monitoring-tevékenységéért, különösen amelyet az elmúlt évben a csatlakozás közeledtével felgyorsuló folyamat kapcsán végzett, és üdvözli Bulgária felkészültségéről készített kiegyensúlyozott értékeléseit; |
| --- | --- |

2.

gratulál a Bizottság Bővítési Főigazgatóságának a professzionális és elkötelezett módon folytatott monitoring-tevékenységéért, különösen amelyet az elmúlt évben a csatlakozás közeledtével felgyorsuló folyamat kapcsán végzett, és üdvözli Bulgária felkészültségéről készített kiegyensúlyozott értékeléseit;

| 3. | üdvözli a 2006. október 29-i elnökválasztás eredményét; bátorítja az elnököt, hogy tartson ki Európapárti irányvonala, és az ez irányvonallal járó szükséges reformok mellett; sajnálattal veszi tudomásul ugyanakkor, hogy a választásokon határozott Európa-ellenes erők mutatkoztak meg, és felhívja az elnököt, hogy második ciklusa alatt szenteljen figyelmet azon bolgár polgárok félelmeinek, akik kritikusan lépnek fel Bulgária EU-csatlakozásával szemben; |
| --- | --- |

3.

üdvözli a 2006. október 29-i elnökválasztás eredményét; bátorítja az elnököt, hogy tartson ki Európapárti irányvonala, és az ez irányvonallal járó szükséges reformok mellett; sajnálattal veszi tudomásul ugyanakkor, hogy a választásokon határozott Európa-ellenes erők mutatkoztak meg, és felhívja az elnököt, hogy második ciklusa alatt szenteljen figyelmet azon bolgár polgárok félelmeinek, akik kritikusan lépnek fel Bulgária EU-csatlakozásával szemben;

| 4. | utal azokra a területekre, ahol további fejlődésre van szükség; rámutat arra, hogy továbbra is kézzelfogható eredményekre, valamint olyan biztosítékokra és kísérő intézkedésekre van sürgős szükség, amelyek szükség esetén orvosolni tudják a továbbra is fennálló hiányosságokat; felhívja a bolgár hatóságokat, hogy késedelem nélkül és hatékonyan járjanak el annak érdekében, hogy ilyen intézkedésekre csak korlátozott mennyiségben legyen szükség, ragaszkodik ahhoz, hogy a Parlament továbbra is részt vegyen a fejlemények figyelemmel kísérésében, és kitart amellett, hogy a Bizottság a biztonsági záradék alkalmazásának bármilyen szintű mérlegelésébe teljes mértékben vonja be a Parlamentet, mivel a Bizottság elnöke beleegyezett a Parlament bevonásába a csatlakozási feltételekről szóló okmány 39. cikke szerinti -a csatlakozás 2008-ra történő elhalasztásáról szóló -biztonsági záradék alkalmazása esetén; |
| --- | --- |

4.

utal azokra a területekre, ahol további fejlődésre van szükség; rámutat arra, hogy továbbra is kézzelfogható eredményekre, valamint olyan biztosítékokra és kísérő intézkedésekre van sürgős szükség, amelyek szükség esetén orvosolni tudják a továbbra is fennálló hiányosságokat; felhívja a bolgár hatóságokat, hogy késedelem nélkül és hatékonyan járjanak el annak érdekében, hogy ilyen intézkedésekre csak korlátozott mennyiségben legyen szükség, ragaszkodik ahhoz, hogy a Parlament továbbra is részt vegyen a fejlemények figyelemmel kísérésében, és kitart amellett, hogy a Bizottság a biztonsági záradék alkalmazásának bármilyen szintű mérlegelésébe teljes mértékben vonja be a Parlamentet, mivel a Bizottság elnöke beleegyezett a Parlament bevonásába a csatlakozási feltételekről szóló okmány 39. cikke szerinti -a csatlakozás 2008-ra történő elhalasztásáról szóló -biztonsági záradék alkalmazása esetén;

| 5. | sürgeti a csatlakozási szerződés mihamarabbi ratifikálását a fennmaradó tagállamok részéről; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a csatlakozási szerződés mihamarabbi ratifikálását a fennmaradó tagállamok részéről;

A politikai kritériumok

| 6. | ragaszkodik a minimális átláthatósághoz minden szektorban, beleértve a privatizációs folyamatokat, a pályázati eljárásokat és a közbeszerzéseket, a közszolgálati és bírói kinevezéseket és előléptetéseket, valamint az igazságszolgáltatási folyamat összes fázisában azért, hogy biztosítani lehessen a felelősségteljes kormányzást, a hatékonyságot és a köz bizalmának elnyerését; |
| --- | --- |

6.

ragaszkodik a minimális átláthatósághoz minden szektorban, beleértve a privatizációs folyamatokat, a pályázati eljárásokat és a közbeszerzéseket, a közszolgálati és bírói kinevezéseket és előléptetéseket, valamint az igazságszolgáltatási folyamat összes fázisában azért, hogy biztosítani lehessen a felelősségteljes kormányzást, a hatékonyságot és a köz bizalmának elnyerését;

| 7. | a bolgár ombudsman szerepének erősítésére szólít fel azért, hogy korrigálni lehessen az adminisztratív tévedéseket és fel lehessen lépni a korrupció ellen, így javítva az intézményi gyakorlatok átláthatóságát; |
| --- | --- |

7.

a bolgár ombudsman szerepének erősítésére szólít fel azért, hogy korrigálni lehessen az adminisztratív tévedéseket és fel lehessen lépni a korrupció ellen, így javítva az intézményi gyakorlatok átláthatóságát;

| 8. | méltatja a bel-és igazságügy területén tett kötelezettségvállalásainak teljesítése terén a bolgár hatóságok által kifejtett folyamatos erőfeszítéseket, valamint a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem és az igazságszolgáltatás reformja terén tett lépéseket; intézkedések -úgymint a rendőrnyomozók alaposabb és jobb kiképzése a tárgyalás előtti szakasz tekintetében, a korrupcióellenes stratégia érintett szervek közötti jobb koordinációja, valamint a felügyelőségek intézményi kompetenciáinak megerősítése a közigazgatásban -hathatós életbe léptetését várja, és azt, hogy ezeknek kézzelfogható és érzékelhető eredménye lesz, beleértve a súlyos bűncselekmények elkövetőinek vád alá helyezését és elítélését; |
| --- | --- |

8.

méltatja a bel-és igazságügy területén tett kötelezettségvállalásainak teljesítése terén a bolgár hatóságok által kifejtett folyamatos erőfeszítéseket, valamint a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelem és az igazságszolgáltatás reformja terén tett lépéseket; intézkedések -úgymint a rendőrnyomozók alaposabb és jobb kiképzése a tárgyalás előtti szakasz tekintetében, a korrupcióellenes stratégia érintett szervek közötti jobb koordinációja, valamint a felügyelőségek intézményi kompetenciáinak megerősítése a közigazgatásban -hathatós életbe léptetését várja, és azt, hogy ezeknek kézzelfogható és érzékelhető eredménye lesz, beleértve a súlyos bűncselekmények elkövetőinek vád alá helyezését és elítélését;

| 9. | a védintézkedési mechanizmusok életbe lépésének elkerülése érdekében reméli, hogy a Bizottság legutóbbi monitoring jelentésében megfogalmazott elvárásokat időben és kimerítő módon teljesítik; arra szólít fel, hogy hatékonyabb módon történjen a szervezett bűnözésben részt vevő személyek azonosítása, büntetőeljárás alá vonása és vagyonuk elkobzása; a pénzmosás üldözése és a büntetések végrehajtása terén mindenképpen kézzelfogható eredményeket vár; |
| --- | --- |

9.

a védintézkedési mechanizmusok életbe lépésének elkerülése érdekében reméli, hogy a Bizottság legutóbbi monitoring jelentésében megfogalmazott elvárásokat időben és kimerítő módon teljesítik; arra szólít fel, hogy hatékonyabb módon történjen a szervezett bűnözésben részt vevő személyek azonosítása, büntetőeljárás alá vonása és vagyonuk elkobzása; a pénzmosás üldözése és a büntetések végrehajtása terén mindenképpen kézzelfogható eredményeket vár;

| 10. | üdvözli a rendőri és állambiztonsági erők szervezetében és irányításában az új belügyminisztériumi törvénynek köszönhetően bekövetkezett pozitív változásokat; a szervezett bűnözés, a korrupció -különösen a határokon -, a kábítószer-és emberkereskedelem üldözésére szakosodott különleges rendőri erők állományának bővítésére, valamint ezen erők fizetésének és munkakörülményeinek javítására, a kimagaslóan teljesítő tisztek gyors előléptetésére, valamint korszerű felszerelés biztosítására szólít fel; ugyanakkor kéri a tagállamoktól, hogy tegyenek felajánlásokat speciális kiképzésre és különleges szakértelemmel bíró rendőrtisztek kirendelésére a bolgár rendőrség számára azért, hogy segítséget nyújtsanak a nagy nyilvánosságot kapó, megoldatlan bűncselekmények felgöngyölítésében és a bűnszervezetek vezetői által folytatott tevékenységek visszaszorításában; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a rendőri és állambiztonsági erők szervezetében és irányításában az új belügyminisztériumi törvénynek köszönhetően bekövetkezett pozitív változásokat; a szervezett bűnözés, a korrupció -különösen a határokon -, a kábítószer-és emberkereskedelem üldözésére szakosodott különleges rendőri erők állományának bővítésére, valamint ezen erők fizetésének és munkakörülményeinek javítására, a kimagaslóan teljesítő tisztek gyors előléptetésére, valamint korszerű felszerelés biztosítására szólít fel; ugyanakkor kéri a tagállamoktól, hogy tegyenek felajánlásokat speciális kiképzésre és különleges szakértelemmel bíró rendőrtisztek kirendelésére a bolgár rendőrség számára azért, hogy segítséget nyújtsanak a nagy nyilvánosságot kapó, megoldatlan bűncselekmények felgöngyölítésében és a bűnszervezetek vezetői által folytatott tevékenységek visszaszorításában;

| 11. | örömmel látja az új főügyész irányítása alatt az ügyészségi szervezetben tapasztalt változásokat, például a gyorsított eljárások bevezetését és a nyomozások idő előtti lezárásának elkerülése érdekében tett erőfeszítéseket; a belső fegyelmi vizsgálat alatt álló bírák elleni jogi szankciók életbe léptetésére, valamint az igazságszolgáltatást akadályozó, illetve az ügyeket nem megfelelő indokokkal lezáró ügyészek elleni határozott fellépésre szólít fel; |
| --- | --- |

11.

örömmel látja az új főügyész irányítása alatt az ügyészségi szervezetben tapasztalt változásokat, például a gyorsított eljárások bevezetését és a nyomozások idő előtti lezárásának elkerülése érdekében tett erőfeszítéseket; a belső fegyelmi vizsgálat alatt álló bírák elleni jogi szankciók életbe léptetésére, valamint az igazságszolgáltatást akadályozó, illetve az ügyeket nem megfelelő indokokkal lezáró ügyészek elleni határozott fellépésre szólít fel;

| 12. | üdvözli a titkosszolgálati anyagok megnyitására vonatkozó döntést, amely a közbizalmat javító, valamint a múlttal való egyértelmű szakítást jelző intézkedés, és azt javasolja, hogy a hozzáférés feletti ellenőrzést köztiszteletnek örvendő tagokból álló, semleges bizottság gyakorolja; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a titkosszolgálati anyagok megnyitására vonatkozó döntést, amely a közbizalmat javító, valamint a múlttal való egyértelmű szakítást jelző intézkedés, és azt javasolja, hogy a hozzáférés feletti ellenőrzést köztiszteletnek örvendő tagokból álló, semleges bizottság gyakorolja;

| 13. | megismétli felhívását a gyermekotthonokban, valamint a szellemi és testi fogyatékosoknak otthont biztosító intézményekben uralkodó rossz élet-és egészségügyi körülmények javítása iránt, felismerve, hogy a meglévő projektek és prioritások nem elégítik ki megfelelően az intézményekben lakók igényeit, ezért arra hív fel, hogy az intézményi ellátás problémáját kezeljék kiemelten fontos nemzeti szintű ügyként, és magasabb minőségi elvárásoknak megfelelő, az intézményi kereteken kívüli elhelyezésre irányuló alaposan átgondolt programokon keresztül, valamint a kohéziós alapok felhasználásával oldják meg az épületek, az életkörülmények és az ellátás átfogó és eredményes fejlesztését; megismétli a reformok előmozdítására irányuló felhívását az örökbefogadás gyakorlatára vonatkozó jogszabályok terén; |
| --- | --- |

13.

megismétli felhívását a gyermekotthonokban, valamint a szellemi és testi fogyatékosoknak otthont biztosító intézményekben uralkodó rossz élet-és egészségügyi körülmények javítása iránt, felismerve, hogy a meglévő projektek és prioritások nem elégítik ki megfelelően az intézményekben lakók igényeit, ezért arra hív fel, hogy az intézményi ellátás problémáját kezeljék kiemelten fontos nemzeti szintű ügyként, és magasabb minőségi elvárásoknak megfelelő, az intézményi kereteken kívüli elhelyezésre irányuló alaposan átgondolt programokon keresztül, valamint a kohéziós alapok felhasználásával oldják meg az épületek, az életkörülmények és az ellátás átfogó és eredményes fejlesztését; megismétli a reformok előmozdítására irányuló felhívását az örökbefogadás gyakorlatára vonatkozó jogszabályok terén;

| 14. | tudomásul veszi a romák beilleszkedésének előmozdítása érdekében tett lépéseket, és további, még összefogottabb erőfeszítésekre szólít fel annak érdekében, hogy nyelvtudásukat, a felsőoktatáshoz, a szakképzéshez és a munkalehetőségekhez való hozzáférésüket javítani lehessen, és hogy jobb egészségügyi ellátáshoz és családtervezési szolgáltatásokhoz juthassanak, támogatva őket ugyanakkor abban is, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt a szélesebb társadalomba való beilleszkedés és a számukra felkínált lehetőségek kihasználása érdekében; |
| --- | --- |

14.

tudomásul veszi a romák beilleszkedésének előmozdítása érdekében tett lépéseket, és további, még összefogottabb erőfeszítésekre szólít fel annak érdekében, hogy nyelvtudásukat, a felsőoktatáshoz, a szakképzéshez és a munkalehetőségekhez való hozzáférésüket javítani lehessen, és hogy jobb egészségügyi ellátáshoz és családtervezési szolgáltatásokhoz juthassanak, támogatva őket ugyanakkor abban is, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt a szélesebb társadalomba való beilleszkedés és a számukra felkínált lehetőségek kihasználása érdekében;

| 15. | felhívja a Bizottságot, hogy a csatlakozás előtt és után szorosan kövesse nyomon Bulgária kötelezettségvállalásainak végrehajtását a kisebbségvédelem terén, és ezért vegye fel ezt a kérdést az újonnan létrehozott, csatlakozás utáni együttműködési és ellenőrzési mechanizmusba; |
| --- | --- |

15.

felhívja a Bizottságot, hogy a csatlakozás előtt és után szorosan kövesse nyomon Bulgária kötelezettségvállalásainak végrehajtását a kisebbségvédelem terén, és ezért vegye fel ezt a kérdést az újonnan létrehozott, csatlakozás utáni együttműködési és ellenőrzési mechanizmusba;

A gazdasági kritériumok

| 16. | gratulál Bulgáriának rendületlen gazdasági fejlődéséért, amelynek eredményeként 6,1%-kal nőtt a GDP, növekedtek a reálbérek, csökkent a munkanélküliség (8,7%) és kiváló a közvetlen külföldi befektetések volumene; hangsúlyozza a körültekintő makrogazdasági politika és a strukturális reformok fontos szerepét a külkereskedelmi és a folyó fizetésimérleg-hiány stabilizálásában és csökkentésében, valamint a gazdasági növekedés és a foglalkoztatottság serkentésében; |
| --- | --- |

16.

gratulál Bulgáriának rendületlen gazdasági fejlődéséért, amelynek eredményeként 6,1%-kal nőtt a GDP, növekedtek a reálbérek, csökkent a munkanélküliség (8,7%) és kiváló a közvetlen külföldi befektetések volumene; hangsúlyozza a körültekintő makrogazdasági politika és a strukturális reformok fontos szerepét a külkereskedelmi és a folyó fizetésimérleg-hiány stabilizálásában és csökkentésében, valamint a gazdasági növekedés és a foglalkoztatottság serkentésében;

| 17. | arra szólít fel, hogy fokozott igyekezettel javítsák a bolgár mikrogazdasági feltételeket annak érdekében, hogy a privát szféra és különösen a KKV-k fejlődését átlátható jogi, adminisztratív és szabályozási struktúrák és rugalmasabb munkaügyi jogszabályok alapján serkentsék; |
| --- | --- |

17.

arra szólít fel, hogy fokozott igyekezettel javítsák a bolgár mikrogazdasági feltételeket annak érdekében, hogy a privát szféra és különösen a KKV-k fejlődését átlátható jogi, adminisztratív és szabályozási struktúrák és rugalmasabb munkaügyi jogszabályok alapján serkentsék;

| 18. | aggodalmát fejezi ki a külföldi befektetőket akadályozó láthatatlan korlátok fenntartása miatt; igen fontosnak tartja, hogy a pályázatok és a szabályozási intézkedések átláthatóak, semlegesek és könnyen követhetőek legyenek; sürgeti a bolgár kormányt, hogy kezelje az elhúzódó közigazgatási döntések problémáját, amely meghiúsíthatja a pozitív befektetői légkör kialakulását Bulgáriában; adókedvezmények bevezetését javasolja a bejövő beruházások serkentése érdekében, valamint a köztisztviselők és az üzleti szféra közötti jobb kommunikáció és nyitottság előmozdítását sürgeti; |
| --- | --- |

18.

aggodalmát fejezi ki a külföldi befektetőket akadályozó láthatatlan korlátok fenntartása miatt; igen fontosnak tartja, hogy a pályázatok és a szabályozási intézkedések átláthatóak, semlegesek és könnyen követhetőek legyenek; sürgeti a bolgár kormányt, hogy kezelje az elhúzódó közigazgatási döntések problémáját, amely meghiúsíthatja a pozitív befektetői légkör kialakulását Bulgáriában; adókedvezmények bevezetését javasolja a bejövő beruházások serkentése érdekében, valamint a köztisztviselők és az üzleti szféra közötti jobb kommunikáció és nyitottság előmozdítását sürgeti;

A közösségi vívmányok

| 19. | gratulál a bolgár hatóságoknak, hogy a mezőgazdasághoz kapcsolódó bonyolult teendők széles körét sikerült majdnem teljesen befejezniük; méltatja a legszigorúbb követelményeknek való megfelelést követelő élőállat-kereskedelem és állatjólét -például az állatok szállítása és levágása, valamint az állati melléktermékek kezelése -terén elért jelentős fejlődést; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az állatihulladék-feldolgozó rendszer a csatlakozáskor teljesen működőképes legyen, és elvárja e követelmény teljesítését; felszólít arra, hogy hozzák működőképes állapotba a határállomásokon létrehozandó ellenőrző állomásokat, és tegyenek meg mindent a közönséges sertésvész és egyéb, különösen a közegészséget vagy az élelmiszerellátást esetlegesen veszélyeztető állatbetegségek visszaszorítása érdekében; |
| --- | --- |

19.

gratulál a bolgár hatóságoknak, hogy a mezőgazdasághoz kapcsolódó bonyolult teendők széles körét sikerült majdnem teljesen befejezniük; méltatja a legszigorúbb követelményeknek való megfelelést követelő élőállat-kereskedelem és állatjólét -például az állatok szállítása és levágása, valamint az állati melléktermékek kezelése -terén elért jelentős fejlődést; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az állatihulladék-feldolgozó rendszer a csatlakozáskor teljesen működőképes legyen, és elvárja e követelmény teljesítését; felszólít arra, hogy hozzák működőképes állapotba a határállomásokon létrehozandó ellenőrző állomásokat, és tegyenek meg mindent a közönséges sertésvész és egyéb, különösen a közegészséget vagy az élelmiszerellátást esetlegesen veszélyeztető állatbetegségek visszaszorítása érdekében;

| 20. | ragaszkodik ahhoz, hogy Bulgária a legmagasabb szintű repülőtéri és repülőgép-biztonsági normákat vezesse be, mivel a terrorista fenyegetettség természetéből adódóan egy ország biztonsági eljárásaiban fennálló hiányosságok egy másik ország megtámadásához vezethetnek; sürgeti, hogy mihamarabb gondoskodjanak a légi alkalmasság megállapítása, a repülőgépek karbantartása, a működési gyakorlatok és a repülőszemélyzet alkalmasságának megállapítása során fellépő hiányosságok pótlásáról, |
| --- | --- |

20.

ragaszkodik ahhoz, hogy Bulgária a legmagasabb szintű repülőtéri és repülőgép-biztonsági normákat vezesse be, mivel a terrorista fenyegetettség természetéből adódóan egy ország biztonsági eljárásaiban fennálló hiányosságok egy másik ország megtámadásához vezethetnek; sürgeti, hogy mihamarabb gondoskodjanak a légi alkalmasság megállapítása, a repülőgépek karbantartása, a működési gyakorlatok és a repülőszemélyzet alkalmasságának megállapítása során fellépő hiányosságok pótlásáról,

| 21. | ismételten felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy Bulgária eleget tegyen a tagállamok parlamentjei által ratifikált csatlakozási szerződés 30. cikkében foglalt kötelezettségeinek, ami a kozloduji erőmű 3-as és 4-es blokkja leállításának időpontját illeti; felhívja az EU intézményeit, hogy tartsák be ígéreteiket a kozloduji erőmű leállításáért a 2007-2008 közötti időszakban Bulgáriának fizetendő 210 millió eurós támogatást illetően; |
| --- | --- |

21.

ismételten felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy Bulgária eleget tegyen a tagállamok parlamentjei által ratifikált csatlakozási szerződés 30. cikkében foglalt kötelezettségeinek, ami a kozloduji erőmű 3-as és 4-es blokkja leállításának időpontját illeti; felhívja az EU intézményeit, hogy tartsák be ígéreteiket a kozloduji erőmű leállításáért a 2007-2008 közötti időszakban Bulgáriának fizetendő 210 millió eurós támogatást illetően;

| 22. | hangsúlyozza az EU-s alapok megfelelő kezelésének és felügyeletének fontosságát annak érdekében, hogy a bürokrácián kívüli személyek számára is érthető és kezelhető eljárásokon keresztül biztosítani lehessen a pénzkezelés és a felhasználás helyességét; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza az EU-s alapok megfelelő kezelésének és felügyeletének fontosságát annak érdekében, hogy a bürokrácián kívüli személyek számára is érthető és kezelhető eljárásokon keresztül biztosítani lehessen a pénzkezelés és a felhasználás helyességét;

| 23. | rámutat arra, hogy azokban az esetekben, ahol a csatlakozást követő első három évben lehetőség nyílt ideiglenes intézkedések meghozatalára, a legutóbbi csatlakozási körben a hasonló intézkedéseket az összes érintett fél javára alkalmazták; kifejezi azon kívánságát, hogy ezeket a mechanizmusokat csak egyedi területekre alkalmazzák; rámutat arra, hogy az EU politikáinak helyes működését biztosító megfelelő intézkedések csak akkor oldhatók fel, ha a Bizottság által meghatározott teljesítménymutatóknak teljes mértékben eleget tesznek; |
| --- | --- |

23.

rámutat arra, hogy azokban az esetekben, ahol a csatlakozást követő első három évben lehetőség nyílt ideiglenes intézkedések meghozatalára, a legutóbbi csatlakozási körben a hasonló intézkedéseket az összes érintett fél javára alkalmazták; kifejezi azon kívánságát, hogy ezeket a mechanizmusokat csak egyedi területekre alkalmazzák; rámutat arra, hogy az EU politikáinak helyes működését biztosító megfelelő intézkedések csak akkor oldhatók fel, ha a Bizottság által meghatározott teljesítménymutatóknak teljes mértékben eleget tesznek;

| 24. | gratulál Bulgáriának a regionális és a nemzetközi stabilitás és biztonság elérésében vállalt szerepéhez - különösen a NATO tagjaként -, és a katonai létesítmények használatáról az USA-val kötött megállapodását a transzatlanti szövetségnek való elkötelezettsége kézzelfogható jelének tekinti; |
| --- | --- |

24.

gratulál Bulgáriának a regionális és a nemzetközi stabilitás és biztonság elérésében vállalt szerepéhez - különösen a NATO tagjaként -, és a katonai létesítmények használatáról az USA-val kötött megállapodását a transzatlanti szövetségnek való elkötelezettsége kézzelfogható jelének tekinti;

| 25. | további támogatásáról biztosítja a Líbiában 1999 óta fogva tartott bolgár nővéreket és palesztin orvost; követeli, hogy a folyamatban lévő újratárgyalást gyorsítsák fel és fejezzék be megfelelő módon, és hogy a líbiai hatóságok megfelelőképpen kompenzálják ezeket az ártatlan embereket az elszenvedett szörnyűségekért; |
| --- | --- |

25.

további támogatásáról biztosítja a Líbiában 1999 óta fogva tartott bolgár nővéreket és palesztin orvost; követeli, hogy a folyamatban lévő újratárgyalást gyorsítsák fel és fejezzék be megfelelő módon, és hogy a líbiai hatóságok megfelelőképpen kompenzálják ezeket az ártatlan embereket az elszenvedett szörnyűségekért;

*

- *

| 26. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Bolgár Köztársaság kormányának és nemzetgyűlésének. |
| --- | --- |

26.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Bolgár Köztársaság kormányának és nemzetgyűlésének.

---

(1)  HL C 33. E, 2006.2.9., 409. o.

(2)  HL L 157., 2005.6.21., 11. o.

P6_TA(2006)0512

Romániának az Európai Unióhoz való csatlakozása

Az Európai Parlament állásfoglalása Romániának az Európai Unióhoz való csatlakozásáról (2006/2115(INI))

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló, 2005. április 25-én aláírt szerződésre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló, 2005. április 25-én aláírt szerződésre (1),

| — | tekintettel a csatlakozási folyamat megkezdésétől mostanáig készült valamennyi állásfoglalására és jelentésére, különös tekintettel a legutóbbi, Bulgária és Románia csatlakozásáról szóló, 2006. június 14-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a csatlakozási folyamat megkezdésétől mostanáig készült valamennyi állásfoglalására és jelentésére, különös tekintettel a legutóbbi, Bulgária és Románia csatlakozásáról szóló, 2006. június 14-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2006. június 15-16-i brüsszeli ülésének elnökségi következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2006. június 15-16-i brüsszeli ülésének elnökségi következtetéseire,

| — | tekintettel az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa bővítésről szóló, 2006. október 17-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa bővítésről szóló, 2006. október 17-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Bizottság 2006. szeptember 26-i, Romániáról szóló nyomon követési jelentésére (COM(2006)0549) és korábbi nyomon követési jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2006. szeptember 26-i, Romániáról szóló nyomon követési jelentésére (COM(2006)0549) és korábbi nyomon követési jelentéseire,

| — | tekintettel az Európai Parlament elnöke és a Bizottság elnöke közötti, az Európai Parlamentnek a csatlakozási szerződés egyik védzáradékának lehetséges aktiválására irányuló vizsgálatba való teljes körű bevonásáról szóló levélváltásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament elnöke és a Bizottság elnöke közötti, az Európai Parlamentnek a csatlakozási szerződés egyik védzáradékának lehetséges aktiválására irányuló vizsgálatba való teljes körű bevonásáról szóló levélváltásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A6-0421/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A6-0421/2006),

| A. | mivel Románia Európai Unióhoz való csatlakozása történelmi jelentőségű előrelépést jelent, amely az ország gazdasági, szociális, és polgári körképének mélyreható változásával jár, és mivel e csatlakozás kedvező hatással lesz a román népességre csakúgy, mint az Európai Unió fejlődésére és kohéziójára nézve; |
| --- | --- |

A.

mivel Románia Európai Unióhoz való csatlakozása történelmi jelentőségű előrelépést jelent, amely az ország gazdasági, szociális, és polgári körképének mélyreható változásával jár, és mivel e csatlakozás kedvező hatással lesz a román népességre csakúgy, mint az Európai Unió fejlődésére és kohéziójára nézve;

| B. | mivel Románia európai uniós csatlakozása hozzá fog járulni Délkelet-Európa stabilitásához és jólétéhez; |
| --- | --- |

B.

mivel Románia európai uniós csatlakozása hozzá fog járulni Délkelet-Európa stabilitásához és jólétéhez;

| C. | mivel Románia európai uniós csatlakozása erősíteni fogja az európai integrációs folyamat politikai és kulturális dimenzióját; |
| --- | --- |

C.

mivel Románia európai uniós csatlakozása erősíteni fogja az európai integrációs folyamat politikai és kulturális dimenzióját;

| D. | mivel az ötödik bővítés első lépése 2004-ben jótékony hatást gyakorolt mind a régi, mind pedig az új tagállamokra, és mivel kétséget kizáróan ugyanez lesz a hatása a jelenlegi bővítésnek is, amellyel az ötödik bővítés befejeződik; |
| --- | --- |

D.

mivel az ötödik bővítés első lépése 2004-ben jótékony hatást gyakorolt mind a régi, mind pedig az új tagállamokra, és mivel kétséget kizáróan ugyanez lesz a hatása a jelenlegi bővítésnek is, amellyel az ötödik bővítés befejeződik;

| E. | mivel a Bizottság 2006. májusi jelentése óta további jelentős előrelépések tapasztalhatók, ahogyan azt a 2006. szeptember 26-i legutóbbi nyomon követési jelentés is mutatja; |
| --- | --- |

E.

mivel a Bizottság 2006. májusi jelentése óta további jelentős előrelépések tapasztalhatók, ahogyan azt a 2006. szeptember 26-i legutóbbi nyomon követési jelentés is mutatja;

| F. | mivel Románia folytatja a csatlakozási szerződésben felsorolt feltételek teljesítését célzó erőfeszítéseit, annak érdekében, hogy 2007. január 1-jén Bulgáriával együtt az Unió tagja lehessen, és mivel a Parlament folyamatosan hangoztatta, hogy támogatja a két ország egyidejű csatlakozását, |
| --- | --- |

F.

mivel Románia folytatja a csatlakozási szerződésben felsorolt feltételek teljesítését célzó erőfeszítéseit, annak érdekében, hogy 2007. január 1-jén Bulgáriával együtt az Unió tagja lehessen, és mivel a Parlament folyamatosan hangoztatta, hogy támogatja a két ország egyidejű csatlakozását,

| 1. | üdvözli a Bizottságnak a Románia által megkezdett reformok nyomon követése során végzett komoly és szigorú munkáját; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottságnak a Románia által megkezdett reformok nyomon követése során végzett komoly és szigorú munkáját;

| 2. | gratulál Romániának, és örömmel néz 2007. január 1-jei csatakozásának elébe; örömmel várja, hogy megérkezzen az Európai Parlamentbe a 35 román képviselő, valamint üdvözli a román biztost és más tisztviselőket, akik az uniós intézményekben fognak dolgozni, és elismeréssel szól a 2005 szeptembere óta az Európai Parlamentben megfigyelői státuszban tevékenykedő román képviselők kiváló munkájáról; |
| --- | --- |

2.

gratulál Romániának, és örömmel néz 2007. január 1-jei csatakozásának elébe; örömmel várja, hogy megérkezzen az Európai Parlamentbe a 35 román képviselő, valamint üdvözli a román biztost és más tisztviselőket, akik az uniós intézményekben fognak dolgozni, és elismeréssel szól a 2005 szeptembere óta az Európai Parlamentben megfigyelői státuszban tevékenykedő román képviselők kiváló munkájáról;

| 3. | kiemeli, hogy az Európai Unió e bővítése a korábbiakhoz hasonlóan az európai egység és szolidaritás gondolatát testesíti meg, amelynek előnyeiből minden fél részesül, és lehetővé teszi a demokrácia, az egyenlőség, a pluralizmus és a megkülönböztetésmentesség értékeinek előmozdítását; |
| --- | --- |

3.

kiemeli, hogy az Európai Unió e bővítése a korábbiakhoz hasonlóan az európai egység és szolidaritás gondolatát testesíti meg, amelynek előnyeiből minden fél részesül, és lehetővé teszi a demokrácia, az egyenlőség, a pluralizmus és a megkülönböztetésmentesség értékeinek előmozdítását;

| 4. | üdvözli, hogy a Bizottság 2006. szeptemberi 26-i jelentésében javasolta Bulgária és Románia egyidejű csatlakozását; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy a Bizottság 2006. szeptemberi 26-i jelentésében javasolta Bulgária és Románia egyidejű csatlakozását;

| 5. | üdvözli a 2006. májusi jelentés óta Románia által megvalósított jelentős előrelépéseket, és következésképpen jóváhagyja Románia csatlakozásának 2007. január 1-jére kitűzött dátumát; de emlékezteti a román hatóságokat arra, hogy a csatlakozás után is fenn kell tartaniuk a reformok ütemét; |
| --- | --- |

5.

üdvözli a 2006. májusi jelentés óta Románia által megvalósított jelentős előrelépéseket, és következésképpen jóváhagyja Románia csatlakozásának 2007. január 1-jére kitűzött dátumát; de emlékezteti a román hatóságokat arra, hogy a csatlakozás után is fenn kell tartaniuk a reformok ütemét;

| 6. | üdvözli a Románia által a csatlakozás előkészítését célzó számos reform megvalósításának biztosítása terén tett erőfeszítéseket, valamint üdvözli a román hatóságok által igen rövid idő alatt megvalósított számos előrelépést; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a Románia által a csatlakozás előkészítését célzó számos reform megvalósításának biztosítása terén tett erőfeszítéseket, valamint üdvözli a román hatóságok által igen rövid idő alatt megvalósított számos előrelépést;

| 7. | emlékeztet arra, hogy a reformfolyamat az Európai Unióhoz való csatlakozással összefüggésben jótékony hatású Romániára nézve, és hozzájárul az ország gazdasági fellendüléséhez és biztonságához; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet arra, hogy a reformfolyamat az Európai Unióhoz való csatlakozással összefüggésben jótékony hatású Romániára nézve, és hozzájárul az ország gazdasági fellendüléséhez és biztonságához;

| 8. | megjegyzi, hogy a Bizottság 2006. májusi jelentésében meghatározott, azonnali fellépést igénylő területeken (igazságügyi rendszer reformja, korrupció elleni küzdelem, kifizető ügynökségek és az integrált igazgatási és ellenőrző rendszer létrehozása, a TSE, az adóbeszedési rendszer összekapcsolása) jelentős előrelépések történtek; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy a Bizottság 2006. májusi jelentésében meghatározott, azonnali fellépést igénylő területeken (igazságügyi rendszer reformja, korrupció elleni küzdelem, kifizető ügynökségek és az integrált igazgatási és ellenőrző rendszer létrehozása, a TSE, az adóbeszedési rendszer összekapcsolása) jelentős előrelépések történtek;

| 9. | megelégedéssel állapítja meg, hogy Románia működő piacgazdasággal rendelkezik, csaknem 7%-os éves GDP-növekedéssel, munkanélküliségi rátája pedig közel 5,5%-os; |
| --- | --- |

9.

megelégedéssel állapítja meg, hogy Románia működő piacgazdasággal rendelkezik, csaknem 7%-os éves GDP-növekedéssel, munkanélküliségi rátája pedig közel 5,5%-os;

| 10. | arra biztatja a tagállamokat, hogy 2007. január 1-jétől nyissák meg munkaerőpiacukat a román munkavállalók előtt a munkavállalók közösségi jog által garantált szabad mozgásának szellemében; |
| --- | --- |

10.

arra biztatja a tagállamokat, hogy 2007. január 1-jétől nyissák meg munkaerőpiacukat a román munkavállalók előtt a munkavállalók közösségi jog által garantált szabad mozgásának szellemében;

| 11. | hangsúlyozza, hogy az EU-tól érkező finanszírozás és a szükséges román társfinanszírozás tekintetében fontos, hogy a várható költségvetési átcsoportosítások ne kizárólag a szociális kiadások terhére történjenek, illetve ne vezessenek a szociális kiadások csökkenéséhez; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy az EU-tól érkező finanszírozás és a szükséges román társfinanszírozás tekintetében fontos, hogy a várható költségvetési átcsoportosítások ne kizárólag a szociális kiadások terhére történjenek, illetve ne vezessenek a szociális kiadások csökkenéséhez;

| 12. | sürgeti a román kormányt a megkezdett reformok megszilárdítására, továbbá sürgeti a román hatóságokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket, különösen a gyermekvédelem, a kisebbségek - különösen a roma és a magyar kisebbség - beilleszkedése és a szellemi fogyatékosokkal való bánásmód terén; e tekintetben felszólítja Romániát, hogy tegyen azonnali lépéseket a hiányosságok pótlására azáltal, hogy teljesíti a Bizottság 2005-ös és 2006-os átfogó értékelő jelentésében és a Parlament által 2004-ben és 2005-ben elfogadott állásfoglalásokban szereplő követelményeket; |
| --- | --- |

12.

sürgeti a román kormányt a megkezdett reformok megszilárdítására, továbbá sürgeti a román hatóságokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket, különösen a gyermekvédelem, a kisebbségek - különösen a roma és a magyar kisebbség - beilleszkedése és a szellemi fogyatékosokkal való bánásmód terén; e tekintetben felszólítja Romániát, hogy tegyen azonnali lépéseket a hiányosságok pótlására azáltal, hogy teljesíti a Bizottság 2005-ös és 2006-os átfogó értékelő jelentésében és a Parlament által 2004-ben és 2005-ben elfogadott állásfoglalásokban szereplő követelményeket;

| 13. | megállapítja, hogy a Bizottság 2006. májusi jelentése óta előrelépés történt a kisebbségek ügyében; emlékeztet arra, hogy a romániai kisebbségekkel kapcsolatos álláspontja a kisebbségek tiszteletének, elismerésének és támogatásának elvén, valamint az ellenük irányuló erőszak és megkülönböztetés valamennyi formájának felszámolásán alapul; szeretné, ha a politikai feltételeket tiszteletben tartva mielőbb elfogadnák a kisebbségekről szóló törvényt; megjegyzi, hogy a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja a csatlakozást követően is folytatja a megfigyelést a rasszizmus és az ahhoz kapcsolódó megkülönböztetés elleni küzdelemmel összefüggésben, ahogyan ezt teszi valamennyi tagállam esetében; |
| --- | --- |

13.

megállapítja, hogy a Bizottság 2006. májusi jelentése óta előrelépés történt a kisebbségek ügyében; emlékeztet arra, hogy a romániai kisebbségekkel kapcsolatos álláspontja a kisebbségek tiszteletének, elismerésének és támogatásának elvén, valamint az ellenük irányuló erőszak és megkülönböztetés valamennyi formájának felszámolásán alapul; szeretné, ha a politikai feltételeket tiszteletben tartva mielőbb elfogadnák a kisebbségekről szóló törvényt; megjegyzi, hogy a Rasszizmus és Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja a csatlakozást követően is folytatja a megfigyelést a rasszizmus és az ahhoz kapcsolódó megkülönböztetés elleni küzdelemmel összefüggésben, ahogyan ezt teszi valamennyi tagállam esetében;

| 14. | a roma kisebbségséggel kapcsolatban: sürgeti a román hatóságokat, hogy megfelelő finanszírozást biztosítva szilárdítsák meg a megkezdett reformokat az intézményi erőszak elleni védelem, az életszínvonal és a lakásviszonyok javítása, valamint a munkához jutás és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés biztosítása révén; |
| --- | --- |

14.

a roma kisebbségséggel kapcsolatban: sürgeti a román hatóságokat, hogy megfelelő finanszírozást biztosítva szilárdítsák meg a megkezdett reformokat az intézményi erőszak elleni védelem, az életszínvonal és a lakásviszonyok javítása, valamint a munkához jutás és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés biztosítása révén;

| 15. | a magyar kisebbséggel kapcsolatban: felkéri a román hatóságokat, hogy a szubszidiaritás és a kulturális önkormányzatiság elvével összhangban vegyék figyelembe a magyar kisebbség elvárásait, különösen az oktatási normák javításához szükséges források biztosítása révén; |
| --- | --- |

15.

a magyar kisebbséggel kapcsolatban: felkéri a román hatóságokat, hogy a szubszidiaritás és a kulturális önkormányzatiság elvével összhangban vegyék figyelembe a magyar kisebbség elvárásait, különösen az oktatási normák javításához szükséges források biztosítása révén;

| 16. | javasolja, hogy 2007. január 1-jétől az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság kövesse nyomon a romániai gyermekek örökbefogadásával és védelmével kapcsolatosan megkezdett reformokat; |
| --- | --- |

16.

javasolja, hogy 2007. január 1-jétől az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság kövesse nyomon a romániai gyermekek örökbefogadásával és védelmével kapcsolatosan megkezdett reformokat;

| 17. | aggodalmának ad hangot a nők elleni erőszak komoly és továbbra is fennálló problémáját illetően, amelynek az országon belül és azon kívül jelentős hatásai mutatkoznak a nőkereskedelem és a nők szexuális kizsákmányolása tekintetében (évente 800 000 áldozat), valamint az otthoni erőszak tekintetében és felhívja a kormányt, hogy a szóban forgó problémára adott válaszként a megelőzés, figyelemfelkeltés és ellenintézkedések vonatkozásában tegyen határozott lépéseket, regionális, nemzeti és nemzetközi szinten együttműködve a nyilvánossággal, az érintett nem kormányzati szervezetekkel, az igazságszolgáltatással és a rendőrséggel; |
| --- | --- |

17.

aggodalmának ad hangot a nők elleni erőszak komoly és továbbra is fennálló problémáját illetően, amelynek az országon belül és azon kívül jelentős hatásai mutatkoznak a nőkereskedelem és a nők szexuális kizsákmányolása tekintetében (évente 800 000 áldozat), valamint az otthoni erőszak tekintetében és felhívja a kormányt, hogy a szóban forgó problémára adott válaszként a megelőzés, figyelemfelkeltés és ellenintézkedések vonatkozásában tegyen határozott lépéseket, regionális, nemzeti és nemzetközi szinten együttműködve a nyilvánossággal, az érintett nem kormányzati szervezetekkel, az igazságszolgáltatással és a rendőrséggel;

| 18. | megjegyzi, hogy Romániának fel kell gyorsítania a kommunista rezsim által elkobzott vagyon viszszaadására vonatkozó kérelmek feldolgozását, különös tekintettel az egyházi és közösségi vagyonra, hogy a folyamat ne rekedjen meg a jogi szabályozás szintjén; hangsúlyozza, hogy ennek érdekében egy működőképes vagyonalapot kell létrehozni; |
| --- | --- |

18.

megjegyzi, hogy Romániának fel kell gyorsítania a kommunista rezsim által elkobzott vagyon viszszaadására vonatkozó kérelmek feldolgozását, különös tekintettel az egyházi és közösségi vagyonra, hogy a folyamat ne rekedjen meg a jogi szabályozás szintjén; hangsúlyozza, hogy ennek érdekében egy működőképes vagyonalapot kell létrehozni;

| 19. | arra kéri a román hatóságokat, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a környezetvédelemről szóló jogszabályok végrehajtása terén, valamint felhív a szomszédos országokkal való konzultációra és a normák szigorú alkalmazására a vonatkozó uniós jogszabályok (pl. a 2006. március 15-i, az ásványinyersanyagkitermelő iparban keletkező hulladék kezeléséről szóló 2006/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3)) szellemében, különös figyelmet fordítva az olyan jelentős környezeti hatással járó, nagyszabású bányászati projektekre mint a verespataki bánya esete; |
| --- | --- |

19.

arra kéri a román hatóságokat, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a környezetvédelemről szóló jogszabályok végrehajtása terén, valamint felhív a szomszédos országokkal való konzultációra és a normák szigorú alkalmazására a vonatkozó uniós jogszabályok (pl. a 2006. március 15-i, az ásványinyersanyagkitermelő iparban keletkező hulladék kezeléséről szóló 2006/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3)) szellemében, különös figyelmet fordítva az olyan jelentős környezeti hatással járó, nagyszabású bányászati projektekre mint a verespataki bánya esete;

| 20. | megjegyzi, hogy a Bizottság meghatározta azt a három területet, amelyeken 2006. májusi jelentése óta jelentős előrelépések történtek, de további erőfeszítésekre van szükség az alábbi területeken:






  — | az igazságügyi rendszer reformja és a korrupció elleni küzdelem; |
| --- | --- | --- |

20.

megjegyzi, hogy a Bizottság meghatározta azt a három területet, amelyeken 2006. májusi jelentése óta jelentős előrelépések történtek, de további erőfeszítésekre van szükség az alábbi területeken:

—

az igazságügyi rendszer reformja és a korrupció elleni küzdelem;

| — | az uniós támogatások felvétele és kezelése a mezőgazdaság és a strukturális alapok területén; |
| --- | --- |

—

az uniós támogatások felvétele és kezelése a mezőgazdaság és a strukturális alapok területén;

| — | a közösségi vívmányok alkalmazása az élelmiszerbiztonság egyes területein; |
| --- | --- |

—

a közösségi vívmányok alkalmazása az élelmiszerbiztonság egyes területein;

| 21. | hangsúlyozza, hogy e három terület közül az igazságügyi rendszer reformjának véglegesítése és a korrupció elleni küzdelem rendkívül fontos, ezért a román hatóságoknak különös figyelmet kell fordítaniuk e területre; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy e három terület közül az igazságügyi rendszer reformjának véglegesítése és a korrupció elleni küzdelem rendkívül fontos, ezért a román hatóságoknak különös figyelmet kell fordítaniuk e területre;

| 22. | támogatja az e területeken elért előrelépést érintő, a konkrét követelmények meghatározásán alapuló ellenőrző és támogató mechanizmusok Bizottság általi bevezetését, és nyomatékosan sürgeti a román kormányt, hogy hozza meg a lefektetett elvárások teljesítéséhez szükséges összes intézkedést, hogy a védzáradékok igénybevétele elkerülhető legyen; |
| --- | --- |

22.

támogatja az e területeken elért előrelépést érintő, a konkrét követelmények meghatározásán alapuló ellenőrző és támogató mechanizmusok Bizottság általi bevezetését, és nyomatékosan sürgeti a román kormányt, hogy hozza meg a lefektetett elvárások teljesítéséhez szükséges összes intézkedést, hogy a védzáradékok igénybevétele elkerülhető legyen;

| 23. | rámutat arra, hogy bár a csatlakozást követő első három évben átmeneti intézkedések alkalmazhatók, ezekkel egyenértékű intézkedéseket alkalmaztak a legutóbbi bővítési folyamat alkalmával is, az összes érintett fél javára; reméli, hogy e mechanizmusok alkalmazására csak a Bizottság által kiemelt, igen sajátos területeken és csak korlátozott ideig kerül sor; rámutat arra, hogy az uniós politikák megfelelő működésének biztosítása érdekében tett intézkedések csak akkor szüntethetők meg, ha a Bizottság által meghatározott teljesítménymutatók már teljes mértékben teljesültek; |
| --- | --- |

23.

rámutat arra, hogy bár a csatlakozást követő első három évben átmeneti intézkedések alkalmazhatók, ezekkel egyenértékű intézkedéseket alkalmaztak a legutóbbi bővítési folyamat alkalmával is, az összes érintett fél javára; reméli, hogy e mechanizmusok alkalmazására csak a Bizottság által kiemelt, igen sajátos területeken és csak korlátozott ideig kerül sor; rámutat arra, hogy az uniós politikák megfelelő működésének biztosítása érdekében tett intézkedések csak akkor szüntethetők meg, ha a Bizottság által meghatározott teljesítménymutatók már teljes mértékben teljesültek;

| 24. | várja az ország által az igazságügyi rendszer reformja és a korrupció elleni küzdelem terén megvalósított előrelépésről szóló, 2007 júniusában esedékes bizottsági jelentést; felhívja Romániát, hogy minden tőle telhetőt tegyen meg a megfelelő intézkedések meghozatala érdekében; |
| --- | --- |

24.

várja az ország által az igazságügyi rendszer reformja és a korrupció elleni küzdelem terén megvalósított előrelépésről szóló, 2007 júniusában esedékes bizottsági jelentést; felhívja Romániát, hogy minden tőle telhetőt tegyen meg a megfelelő intézkedések meghozatala érdekében;

| 25. | nyomatékosan kéri, hogy a Bizottság rendszeresen számoljon be a Parlamentnek a Románia által a következő hónapokban megvalósított reformok haladásáról, és hogy a Parlamentet (szorosan) vonják be a Bizottság által javasolt csatlakozás utáni ellenőrzési mechanizmusba; |
| --- | --- |

25.

nyomatékosan kéri, hogy a Bizottság rendszeresen számoljon be a Parlamentnek a Románia által a következő hónapokban megvalósított reformok haladásáról, és hogy a Parlamentet (szorosan) vonják be a Bizottság által javasolt csatlakozás utáni ellenőrzési mechanizmusba;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a román kormánynak tisztában kell lennie azzal, hogy az elért eredmények megszilárdítása érdekében a fennmaradó időt teljes mértékben ki kell használnia erőfeszítései továbbvitelére; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a román kormánynak tisztában kell lennie azzal, hogy az elért eredmények megszilárdítása érdekében a fennmaradó időt teljes mértékben ki kell használnia erőfeszítései továbbvitelére;

| 27. | sürgeti azt a fennmaradó két tagállamot, amelynek ezt még meg kell tennie, hogy mihamarabb ratifikálja a csatlakozási szerződést; |
| --- | --- |

27.

sürgeti azt a fennmaradó két tagállamot, amelynek ezt még meg kell tennie, hogy mihamarabb ratifikálja a csatlakozási szerződést;

| 28. | felkéri a Bizottságot, hogy a tájékoztató kampányokhoz biztosítson megfelelő eszközöket a közvélemény Románia (és Bulgária) csatlakozásával kapcsolatos ismereteinek bővítése érdekében; |
| --- | --- |

28.

felkéri a Bizottságot, hogy a tájékoztató kampányokhoz biztosítson megfelelő eszközöket a közvélemény Románia (és Bulgária) csatlakozásával kapcsolatos ismereteinek bővítése érdekében;

| 29. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és Románia kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

29.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és Románia kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 157., 2005.6.21., 11. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0262.

(3)  HL L 102, 2006.4.11., 15. o.

P6_TA(2006)0513

Kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogram (2007-2013) ***II

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007-2013) szóló európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadása tekintetében (12032/2/2006 - C6-0318/2006 - 2005/0043(COD))

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács közös álláspontjára (12032/2/2006 - C6-0318/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (12032/2/2006 - C6-0318/2006),

| — | tekintettel első olvasatbeli álláspontjára (1) a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára(COM(2005)0119) (2) vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

tekintettel első olvasatbeli álláspontjára (1) a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára(COM(2005)0119) (2) vonatkozóan,

| — | tekintettel a Bizottság a módosított javaslatára (COM(2006)0364) (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság a módosított javaslatára (COM(2006)0364) (3),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 62. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0392/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A6-0392/2006),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot, annak módosított formájában;

| 2. | jóváhagyja a csatolt nyilatkozatot; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja a csatolt nyilatkozatot;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek 2006.6.15., P6_TA(2006)0265.

(2)  HL C 125., 2005.5.24., 12. o.

(3)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

P6_TC2-COD(2005)0043

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2006. november 30-én került elfogadásra az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007-2013) szóló .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 166. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A Közösségnek a Szerződésben meghatározott célja, hogy a közösségi ipar tudományos és technológiai alapjait megerősítse, és ezáltal nemzetközi szinten nagyfokú versenyképességet biztosítson. E célból a Közösségnek ösztönözni kell minden szükségesnek ítélt kutatási tevékenységet, különösen a vállalkozások - beleértve a kis- és középvállalkozásokat (KKV-k) -, kutatóközpontok és egyetemek bátorítását kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeikben. Ezzel kapcsolatban elsőbbséget kell biztosítani azoknak a területeknek és projekteknek, ahol az európai finanszírozás és együttműködés kiemelkedő fontosságú és hozzáadott értéket biztosít. Az ismeretek határain folyó kutatás, alkalmazott kutatás és innováció támogatása révén a Közösség ösztönözni kívánja az európai kutatási szinergiákat, hogy ezáltal szilárdabb alapokat biztosíthasson az európai kutatási térség számára. Mindez kedvezően járul majd hozzá valamennyi tagállam társadalmi, kulturális és gazdasági fejlődéséhez. |
| --- | --- |

(1)

A Közösségnek a Szerződésben meghatározott célja, hogy a közösségi ipar tudományos és technológiai alapjait megerősítse, és ezáltal nemzetközi szinten nagyfokú versenyképességet biztosítson. E célból a Közösségnek ösztönözni kell minden szükségesnek ítélt kutatási tevékenységet, különösen a vállalkozások - beleértve a kis- és középvállalkozásokat (KKV-k) -, kutatóközpontok és egyetemek bátorítását kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeikben. Ezzel kapcsolatban elsőbbséget kell biztosítani azoknak a területeknek és projekteknek, ahol az európai finanszírozás és együttműködés kiemelkedő fontosságú és hozzáadott értéket biztosít. Az ismeretek határain folyó kutatás, alkalmazott kutatás és innováció támogatása révén a Közösség ösztönözni kívánja az európai kutatási szinergiákat, hogy ezáltal szilárdabb alapokat biztosíthasson az európai kutatási térség számára. Mindez kedvezően járul majd hozzá valamennyi tagállam társadalmi, kulturális és gazdasági fejlődéséhez.

| (2) | A kutatás központi szerepét a 2000. március 23-24-i lisszaboni Európai Tanács ismerte fel, amely új stratégiai célt tűzött ki az Európai Unió elé a következő évtizedre: a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává válni, amely képes a fenntartható fejlődésre és több és jobb munkahellyel és nagyobb társadalmi kohézióval rendelkezik. A tudás háromszöge - az oktatás, a kutatás és az innováció - alapvetően fontos e cél eléréséhez, ezért a Közösség célja, hogy mozgósítsa és megerősítse a szükséges kutatási és innovációs kapacitásokat. A hetedik keretprogram kulcsfontosságú közösségi eszköz e tekintetben, amely kiegészíti a tagállamok és az európai ipar erőfeszítéseit. |
| --- | --- |

(2)

A kutatás központi szerepét a 2000. március 23-24-i lisszaboni Európai Tanács ismerte fel, amely új stratégiai célt tűzött ki az Európai Unió elé a következő évtizedre: a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává válni, amely képes a fenntartható fejlődésre és több és jobb munkahellyel és nagyobb társadalmi kohézióval rendelkezik. A tudás háromszöge - az oktatás, a kutatás és az innováció - alapvetően fontos e cél eléréséhez, ezért a Közösség célja, hogy mozgósítsa és megerősítse a szükséges kutatási és innovációs kapacitásokat. A hetedik keretprogram kulcsfontosságú közösségi eszköz e tekintetben, amely kiegészíti a tagállamok és az európai ipar erőfeszítéseit.

| (3) | A lisszaboni stratégiával összhangban az Európai Tanács 2002. március 15-16-i barcelonai ülésén megállapodtak arról, hogy a kutatásra és technológiafejlesztésre (KTF), valamint az innovációra fordított összes ráfordítást növelni kell azzal a céllal, hogy 2010-re megközelítse a GDP 3%-át, amelynek kétharmad része a magánszektorból, kell, hogy származzon. |
| --- | --- |

(3)

A lisszaboni stratégiával összhangban az Európai Tanács 2002. március 15-16-i barcelonai ülésén megállapodtak arról, hogy a kutatásra és technológiafejlesztésre (KTF), valamint az innovációra fordított összes ráfordítást növelni kell azzal a céllal, hogy 2010-re megközelítse a GDP 3%-át, amelynek kétharmad része a magánszektorból, kell, hogy származzon.

| (4) | A hetedik keretprogram elsőrendű célja, hogy hozzájáruljon ahhoz, hogy az Unió világelső legyen a kutatás terén. Ez megköveteli, hogy a hetedik keretprogram nyomatékosan a kutatás területén a kiválóság elvén alapuló, legkorszerűbb, világszínvonalú kutatás ösztönzésére és finanszírozására összpontosítson. |
| --- | --- |

(4)

A hetedik keretprogram elsőrendű célja, hogy hozzájáruljon ahhoz, hogy az Unió világelső legyen a kutatás terén. Ez megköveteli, hogy a hetedik keretprogram nyomatékosan a kutatás területén a kiválóság elvén alapuló, legkorszerűbb, világszínvonalú kutatás ösztönzésére és finanszírozására összpontosítson.

| (5) | Az Európai Parlament többször is hangsúlyozta a kutatás, a technológiafejlesztés fontosságát és a tudás megnövekedett szerepét a gazdasági növekedés és a társadalmi és környezetvédelmi jólét tekintetében, különösen a Tudomány és technológia - Iránymutatások az Európai Unió kutatástámogató politikájához című közleményről szóló, 2005. március 10-i állásfoglalásában (4). |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Parlament többször is hangsúlyozta a kutatás, a technológiafejlesztés fontosságát és a tudás megnövekedett szerepét a gazdasági növekedés és a társadalmi és környezetvédelmi jólét tekintetében, különösen a Tudomány és technológia - Iránymutatások az Európai Unió kutatástámogató politikájához című közleményről szóló, 2005. március 10-i állásfoglalásában (4).

| (6) | A közösségi politikák kutatási igényeit figyelembe véve, és az európai ipar, a tudományos közösség, az egyetemek és egyéb érdekelt körök széles körű támogatására építve a Közösségnek meg kell határoznia a hetedik keretprogram 2007-től 2013-ig terjedő időtartama alatt elérni kívánt tudományos és technológiai célokat. |
| --- | --- |

(6)

A közösségi politikák kutatási igényeit figyelembe véve, és az európai ipar, a tudományos közösség, az egyetemek és egyéb érdekelt körök széles körű támogatására építve a Közösségnek meg kell határoznia a hetedik keretprogram 2007-től 2013-ig terjedő időtartama alatt elérni kívánt tudományos és technológiai célokat.

| (7) | Az ipari kutatás szempontjából különösen fontosak az európai technológiai platformok és a tervezett közös technológiai kezdeményezések.
  Ezzel összefüggésben a kis- és középvállalkozásokat aktívan be kell vonni ezek tevékenységeibe.
  Az európai technológiai platformok segítik az érdekelt feleket a hosszú távú stratégiai kutatási ütemtervek kialakításában, és az európai versenyképességet előmozdító fontos mechanizmussá válhatnak. |
| --- | --- |

(7)

Az ipari kutatás szempontjából különösen fontosak az európai technológiai platformok és a tervezett közös technológiai kezdeményezések.
  Ezzel összefüggésben a kis- és középvállalkozásokat aktívan be kell vonni ezek tevékenységeibe.
  Az európai technológiai platformok segítik az érdekelt feleket a hosszú távú stratégiai kutatási ütemtervek kialakításában, és az európai versenyképességet előmozdító fontos mechanizmussá válhatnak.

| (8) | A hetedik keretprogram céljainak megválasztásakor az európai kutatási térség létrehozása céljából a hatodik keretprogram eredményeire kell építeni, és ezeket tovább kell fejleszteni az európai tudásalapú gazdaság és társadalom fejlődése érdekében, amely teljesíteni fogja a lisszaboni stratégia céljait a közösségi politikák területén. A hetedik keretprogram céljai közül a következők különösen fontosak:






  — | a transznacionális együttműködést az EU-ban minden szinten támogatni kell; |
| --- | --- | --- |

(8)

A hetedik keretprogram céljainak megválasztásakor az európai kutatási térség létrehozása céljából a hatodik keretprogram eredményeire kell építeni, és ezeket tovább kell fejleszteni az európai tudásalapú gazdaság és társadalom fejlődése érdekében, amely teljesíteni fogja a lisszaboni stratégia céljait a közösségi politikák területén. A hetedik keretprogram céljai közül a következők különösen fontosak:

—

a transznacionális együttműködést az EU-ban minden szinten támogatni kell;

| — | fokozni kell az európai kutatás dinamizmusát, kreativitását és kiválóságát az ismeretek határainál, elismerve a tudósok felelősségét és függetlenségét az e területen történő kutatás fő irányainak meghatározásában. Mindezt szem előtt tartva, a kutatók által javasolt, a kiválóságon alapuló alapkutatásnak alapvető szerepet kell játszania a hetedik keretprogramban; |
| --- | --- |

—

fokozni kell az európai kutatás dinamizmusát, kreativitását és kiválóságát az ismeretek határainál, elismerve a tudósok felelősségét és függetlenségét az e területen történő kutatás fő irányainak meghatározásában. Mindezt szem előtt tartva, a kutatók által javasolt, a kiválóságon alapuló alapkutatásnak alapvető szerepet kell játszania a hetedik keretprogramban;

| — | erősíteni kell Európában az humán tényezőt a kutatás és a technológia területén mind menynyiségileg, mind minőségileg; a jobb oktatás és kutatói képzés, a kutatási lehetőségekhez való könnyebb hozzáférés, valamint a kutatói „szakma” elismerése e cél elérésének fő eszközeit jelenti, például a nők kutatásban való részvételének jelentős növelése, a kutatók mobilitásának ösztönzése és a karrierfejlesztés révén. Az európai kutatói chartában és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexében foglalt általános elvek segíthetik a valódi európai kutatói munkaerőpiac létrehozását, tiszteletben tartva azok önkéntes jellegét. Ezenkívül fejleszteni és fokozni kellene az európai kutatóintézetek és egyetemek kiválóságát. |
| --- | --- |

—

erősíteni kell Európában az humán tényezőt a kutatás és a technológia területén mind menynyiségileg, mind minőségileg; a jobb oktatás és kutatói képzés, a kutatási lehetőségekhez való könnyebb hozzáférés, valamint a kutatói „szakma” elismerése e cél elérésének fő eszközeit jelenti, például a nők kutatásban való részvételének jelentős növelése, a kutatók mobilitásának ösztönzése és a karrierfejlesztés révén. Az európai kutatói chartában és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexében foglalt általános elvek segíthetik a valódi európai kutatói munkaerőpiac létrehozását, tiszteletben tartva azok önkéntes jellegét. Ezenkívül fejleszteni és fokozni kellene az európai kutatóintézetek és egyetemek kiválóságát.

| (9) | El kell mélyíteni továbbá az európai tudomány és társadalom közötti párbeszédet egy olyan tudományos és kutatási ütemterv kidolgozása céljából, amely megválaszolja a polgárok kérdéseit - ideértve a kritikai véleményformálás elősegítését - és amely a közvélemény tudományba vetett bizalmának erősítését célozza. |
| --- | --- |

(9)

El kell mélyíteni továbbá az európai tudomány és társadalom közötti párbeszédet egy olyan tudományos és kutatási ütemterv kidolgozása céljából, amely megválaszolja a polgárok kérdéseit - ideértve a kritikai véleményformálás elősegítését - és amely a közvélemény tudományba vetett bizalmának erősítését célozza.

| (10) | Külön figyelmet kell fordítani a kutatók tudományos előmenetelének elősegítésére életük legtermékenyebb szakaszában. A kezdő kutatók az európai tudomány hajtóerői lehetnek. |
| --- | --- |

(10)

Külön figyelmet kell fordítani a kutatók tudományos előmenetelének elősegítésére életük legtermékenyebb szakaszában. A kezdő kutatók az európai tudomány hajtóerői lehetnek.

| (11) | Erősíteni kell Európában a kutatási és innovációs teljesítőképességet mind mennyiségileg, mind minőségileg. |
| --- | --- |

(11)

Erősíteni kell Európában a kutatási és innovációs teljesítőképességet mind mennyiségileg, mind minőségileg.

| (12) | Támogatni kell a közfinanszírozású kutatási tevékenységből eredő tudás széles körű alkalmazását és terjesztését. |
| --- | --- |

(12)

Támogatni kell a közfinanszírozású kutatási tevékenységből eredő tudás széles körű alkalmazását és terjesztését.

| (13) | E célok eléréséhez négyféle tevékenység ösztönzése szükséges: a transznacionális együttműködés a politikák által meghatározott témákban („Együttműködés” program), a kutatóközösség kezdeményezésén alapuló, kutatók által javasolt kutatás („Ötletek” program), az egyes kutatók támogatása („Emberek” program) és a kutatási kapacitások támogatása („Kapacitások” program). |
| --- | --- |

(13)

E célok eléréséhez négyféle tevékenység ösztönzése szükséges: a transznacionális együttműködés a politikák által meghatározott témákban („Együttműködés” program), a kutatóközösség kezdeményezésén alapuló, kutatók által javasolt kutatás („Ötletek” program), az egyes kutatók támogatása („Emberek” program) és a kutatási kapacitások támogatása („Kapacitások” program).

| (14) | Az „Együttműködés” program keretében támogatni kell az Unión belüli és kívüli megfelelő szintű transznacionális együttműködést, a tudományos és technológiai fejlődés olyan fontos területeinek megfelelő témákban, amelyeken a kutatást támogatni és erősíteni kell az európai társadalmi, gazdasági, környezeti, közegészséggel kapcsolatos és ipari kihívásoknak való megfelelés, a közjó szolgálata és a fejlődő országok támogatása érdekében. E program lehetőség szerint rugalmasságot biztosít a több tematikus prioritásra kiterjedő, küldetésorientált rendszerek számára. |
| --- | --- |

(14)

Az „Együttműködés” program keretében támogatni kell az Unión belüli és kívüli megfelelő szintű transznacionális együttműködést, a tudományos és technológiai fejlődés olyan fontos területeinek megfelelő témákban, amelyeken a kutatást támogatni és erősíteni kell az európai társadalmi, gazdasági, környezeti, közegészséggel kapcsolatos és ipari kihívásoknak való megfelelés, a közjó szolgálata és a fejlődő országok támogatása érdekében. E program lehetőség szerint rugalmasságot biztosít a több tematikus prioritásra kiterjedő, küldetésorientált rendszerek számára.

| (15) | Az „Ötletek” program keretében a tevékenységeket az Európai Kutatási Tanácsnak (EKT) kell végrehajtania, amelynek nagy fokú önállósággal kell rendelkeznie, hogy európai szinten az európai kiválóságra építve nagyon magas szintű kutatás valósuljon meg a tudás határterületein, és nemzetközi elismertsége növekedjék. Az EKT-nak rendszeres kapcsolatot kell fenntartania a tudományos közösséggel és az európai intézményekkel.
  A hetedik keretprogram középtávú felülvizsgálata mutathatja meg, hogy az EKT struktúrái tekintetében szükség lesz-e további, megfelelő módosításokat igénylő változtatásra. |
| --- | --- |

(15)

Az „Ötletek” program keretében a tevékenységeket az Európai Kutatási Tanácsnak (EKT) kell végrehajtania, amelynek nagy fokú önállósággal kell rendelkeznie, hogy európai szinten az európai kiválóságra építve nagyon magas szintű kutatás valósuljon meg a tudás határterületein, és nemzetközi elismertsége növekedjék. Az EKT-nak rendszeres kapcsolatot kell fenntartania a tudományos közösséggel és az európai intézményekkel.
  A hetedik keretprogram középtávú felülvizsgálata mutathatja meg, hogy az EKT struktúrái tekintetében szükség lesz-e további, megfelelő módosításokat igénylő változtatásra.

| (16) | Az „Emberek” program keretében a kutatói pálya választására kell ösztönözni az egyéneket, Európában kell marasztalni az európai kutatókat, a világ minden tájáról Európába kell vonzani a kutatókat, és vonzóbbá kell tenni Európát a legjobb kutatók számára. Az előző keretprogramokban megvalósuló „Marie Curie-fellépések” kedvező tapasztalataira építve az „Emberek” programnak arra kell ösztönöznie az egyéneket, hogy kutatói pályára lépjenek; strukturálnia kell a kutatói képzési kínálatot és lehetőségeket; arra kell ösztönöznie az európai kutatókat, hogy Európában maradjanak vagy ide viszszatérjenek; ösztönöznie kell az ágazatok közötti mobilitást; továbbá a világ minden tájáról Európába kell vonzania a kutatókat. A kutatók mobilitása nemcsak előmenetelük szempontjából kulcsfontosságú, hanem amiatt is, hogy megosztható és átadható legyen a tudás az országok és ágazatok között, és biztosított legyen, hogy a különböző tudományágakban végzett, a tudás határterületein történő innovatív kutatáshoz elkötelezett és hozzáértő kutatók járuljanak hozzá, és megnövelt pénzügyi források álljanak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(16)

Az „Emberek” program keretében a kutatói pálya választására kell ösztönözni az egyéneket, Európában kell marasztalni az európai kutatókat, a világ minden tájáról Európába kell vonzani a kutatókat, és vonzóbbá kell tenni Európát a legjobb kutatók számára. Az előző keretprogramokban megvalósuló „Marie Curie-fellépések” kedvező tapasztalataira építve az „Emberek” programnak arra kell ösztönöznie az egyéneket, hogy kutatói pályára lépjenek; strukturálnia kell a kutatói képzési kínálatot és lehetőségeket; arra kell ösztönöznie az európai kutatókat, hogy Európában maradjanak vagy ide viszszatérjenek; ösztönöznie kell az ágazatok közötti mobilitást; továbbá a világ minden tájáról Európába kell vonzania a kutatókat. A kutatók mobilitása nemcsak előmenetelük szempontjából kulcsfontosságú, hanem amiatt is, hogy megosztható és átadható legyen a tudás az országok és ágazatok között, és biztosított legyen, hogy a különböző tudományágakban végzett, a tudás határterületein történő innovatív kutatáshoz elkötelezett és hozzáértő kutatók járuljanak hozzá, és megnövelt pénzügyi források álljanak rendelkezésre.

| (17) | A „Kapacitások” program keretében optimalizálni kell a kutatási infrastruktúrák használatát és fejlesztését, erősíteni kell a KKV-k innovatív kapacitását és képességét a kutatásból származó előnyök kihasználására, támogatni kell a kutatásorientált regionális klaszterek fejlődését; fel kell szabadítani az EU konvergenciarégióinak és legkülső régióinak kutatási potenciálját; az európai társadalomban közelebb kell hozni egymáshoz a tudományt és társadalmat; nemzeti és közösségi szinten támogatni kell a kutatási politikák összehangolt fejlesztését, továbbá a nemzetközi együttműködés támogatására horizontális cselekvéseket és intézkedéseket kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(17)

A „Kapacitások” program keretében optimalizálni kell a kutatási infrastruktúrák használatát és fejlesztését, erősíteni kell a KKV-k innovatív kapacitását és képességét a kutatásból származó előnyök kihasználására, támogatni kell a kutatásorientált regionális klaszterek fejlődését; fel kell szabadítani az EU konvergenciarégióinak és legkülső régióinak kutatási potenciálját; az európai társadalomban közelebb kell hozni egymáshoz a tudományt és társadalmat; nemzeti és közösségi szinten támogatni kell a kutatási politikák összehangolt fejlesztését, továbbá a nemzetközi együttműködés támogatására horizontális cselekvéseket és intézkedéseket kell végrehajtani.

| (18) | A Közös Kutatóközpontnak (KKK) elő kell segítenie a közösségi politikák megfogalmazásához, kialakításához, végrehajtásához és nyomon követéséhez nyújtott felhasználóközpontú tudományos és technológiai támogatás nyújtását. E tekintetben hasznos, ha a KKK illetékességi területén továbbra is független tudományos és technológiai referenciaközpontként működik az EU-ban. |
| --- | --- |

(18)

A Közös Kutatóközpontnak (KKK) elő kell segítenie a közösségi politikák megfogalmazásához, kialakításához, végrehajtásához és nyomon követéséhez nyújtott felhasználóközpontú tudományos és technológiai támogatás nyújtását. E tekintetben hasznos, ha a KKK illetékességi területén továbbra is független tudományos és technológiai referenciaközpontként működik az EU-ban.

| (19) | A régiók fontos szerepet játszanak az európai kutatási térség létrehozásában. A régióik fejlesztési lehetőségeinek felszabadítása, valamint a kutatás és a technológiai fejlődés eredményeinek széles körű terjesztése segíti a technológiai különbségek áthidalását, és előmozdítja Európa versenyképességét. |
| --- | --- |

(19)

A régiók fontos szerepet játszanak az európai kutatási térség létrehozásában. A régióik fejlesztési lehetőségeinek felszabadítása, valamint a kutatás és a technológiai fejlődés eredményeinek széles körű terjesztése segíti a technológiai különbségek áthidalását, és előmozdítja Európa versenyképességét.

| (20) | A hetedik keretprogram kiegészíti a tagállamokban végzett tevékenységeket, valamint más közösségi fellépéseket, amelyek a lisszaboni célok elérésére irányuló átfogó stratégiai törekvéshez szükségesek, nevezetesen a strukturális alapok, valamint a mezőgazdaság,
  a halászat,
  az oktatás, a képzés, a versenyképesség és az innováció, az ipar, a foglalkoztatás és a környezetvédelem területére vonatkozó tevékenységeket. |
| --- | --- |

(20)

A hetedik keretprogram kiegészíti a tagállamokban végzett tevékenységeket, valamint más közösségi fellépéseket, amelyek a lisszaboni célok elérésére irányuló átfogó stratégiai törekvéshez szükségesek, nevezetesen a strukturális alapok, valamint a mezőgazdaság,
  a halászat,
  az oktatás, a képzés, a versenyképesség és az innováció, az ipar, a foglalkoztatás és a környezetvédelem területére vonatkozó tevékenységeket.

| (21) | Biztosítani kell az együttműködést és a kiegészítő jelleget a többi közösségi politikával és programmal, szem előtt tartva a kutatásfinanszírozás megerősített és egyszerűsített megközelítésének szükségszerűségét is, ami különösen fontos a KKV-k számára. |
| --- | --- |

(21)

Biztosítani kell az együttműködést és a kiegészítő jelleget a többi közösségi politikával és programmal, szem előtt tartva a kutatásfinanszírozás megerősített és egyszerűsített megközelítésének szükségszerűségét is, ami különösen fontos a KKV-k számára.

| (22) | A hetedik keretprogramnak -
  a KKV-k érdekeit szolgáló konkrét intézkedések és egyedi tevékenységek révén
  - különösen a KKV-k megfelelő bevonására kell törekednie. Az e keretprogramban támogatott innovációs és KKV-vonatkozású tevékenységeknek ki kell egészíteniük a versenyképességre és innovációra vonatkozó keretprogram során végzett tevékenységeket. |
| --- | --- |

(22)

A hetedik keretprogramnak -
  a KKV-k érdekeit szolgáló konkrét intézkedések és egyedi tevékenységek révén
  - különösen a KKV-k megfelelő bevonására kell törekednie. Az e keretprogramban támogatott innovációs és KKV-vonatkozású tevékenységeknek ki kell egészíteniük a versenyképességre és innovációra vonatkozó keretprogram során végzett tevékenységeket.

| (23) | Meg kell könnyíteni a hetedik keretprogram tevékenységeiben való részvételt azáltal, hogy valamennyi lényeges információt közzétesznek oly módon, hogy azok időben és felhasználóbarát módon valamennyi potenciális résztvevő rendelkezésére álljanak
  , továbbá olyan egyszerű és gyors eljárások megfelelő alkalmazásával, amelyek mellőzik az indokolatlanul bonyolult pénzügyi feltételeket és a szükségtelen jelentéstételi kötelezettséget, az e keretprogramra alkalmazandó, az ...-i .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) meghatározott részvételi szabályokkal összhangban
  . |
| --- | --- |

(23)

Meg kell könnyíteni a hetedik keretprogram tevékenységeiben való részvételt azáltal, hogy valamennyi lényeges információt közzétesznek oly módon, hogy azok időben és felhasználóbarát módon valamennyi potenciális résztvevő rendelkezésére álljanak
  , továbbá olyan egyszerű és gyors eljárások megfelelő alkalmazásával, amelyek mellőzik az indokolatlanul bonyolult pénzügyi feltételeket és a szükségtelen jelentéstételi kötelezettséget, az e keretprogramra alkalmazandó, az ...-i .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) meghatározott részvételi szabályokkal összhangban
  .

| (24) | Figyelembe véve a hatodik keretprogram szerinti új eszközök használatának középtávú felülvizsgálatát és a keretprogram ötéves értékelését egy új megközelítést határoztak meg, amelynek segítségével az közösségi kutatáspolitika politikai céljai könnyebben, hatékonyabban és rugalmasabb módon érhetők el. E célból a különböző fellépések támogatására csökkentett számú, egyszerűbb finanszírozási rendszereket kell nagyobb rugalmassággal és szabadsággal alkalmazni önmagukban vagy más finanszírozási rendszerekkel ötvözve, a résztvevők számára pedig nagyobb irányítási autonómiát kell biztosítani. |
| --- | --- |

(24)

Figyelembe véve a hatodik keretprogram szerinti új eszközök használatának középtávú felülvizsgálatát és a keretprogram ötéves értékelését egy új megközelítést határoztak meg, amelynek segítségével az közösségi kutatáspolitika politikai céljai könnyebben, hatékonyabban és rugalmasabb módon érhetők el. E célból a különböző fellépések támogatására csökkentett számú, egyszerűbb finanszírozási rendszereket kell nagyobb rugalmassággal és szabadsággal alkalmazni önmagukban vagy más finanszírozási rendszerekkel ötvözve, a résztvevők számára pedig nagyobb irányítási autonómiát kell biztosítani.

| (25) | Közösségi kutatási tevékenységekre van szükség, tekintettel a keretprogram tevékenységei iránti széles körű érdeklődésre, a finanszírozásnak a nemzeti és magánberuházásokra gyakorolt fellendítő hatására, a Közösségnek az új tudományos és technológiai kihívásokkal való szembenézésre, valamint a kutatói potenciál megkülönböztetés-mentes, teljes kihasználásának igényére, az európai kutatási rendszer hatékonyabbá és eredményesebbé tételét illetően a közösségi beavatkozás alapvető szerepére, valamint a hetedik keretprogram lehetséges hozzájárulására többek között azokhoz az erőfeszítésekhez, amelyek az éghajlatváltozás és a fenntarthatóság, az európai lakosság egészsége és a lisszaboni stratégia fellendítésének megoldására irányulnak. |
| --- | --- |

(25)

Közösségi kutatási tevékenységekre van szükség, tekintettel a keretprogram tevékenységei iránti széles körű érdeklődésre, a finanszírozásnak a nemzeti és magánberuházásokra gyakorolt fellendítő hatására, a Közösségnek az új tudományos és technológiai kihívásokkal való szembenézésre, valamint a kutatói potenciál megkülönböztetés-mentes, teljes kihasználásának igényére, az európai kutatási rendszer hatékonyabbá és eredményesebbé tételét illetően a közösségi beavatkozás alapvető szerepére, valamint a hetedik keretprogram lehetséges hozzájárulására többek között azokhoz az erőfeszítésekhez, amelyek az éghajlatváltozás és a fenntarthatóság, az európai lakosság egészsége és a lisszaboni stratégia fellendítésének megoldására irányulnak.

| (26) | A hetedik keretprogram végrehajtása lehetőséget teremthet olyan kiegészítő programokra, amelyekben csak bizonyos tagállamok vesznek részt, lehetővé teheti a Közösség részvételét több tagállam által indított programokban, illetve közös vállalkozások vagy egyéb struktúrák létrehozását a Szerződés 168., 169. és 171. cikke értelmében. |
| --- | --- |

(26)

A hetedik keretprogram végrehajtása lehetőséget teremthet olyan kiegészítő programokra, amelyekben csak bizonyos tagállamok vesznek részt, lehetővé teheti a Közösség részvételét több tagállam által indított programokban, illetve közös vállalkozások vagy egyéb struktúrák létrehozását a Szerződés 168., 169. és 171. cikke értelmében.

| (27) | A Közösség számos nemzetközi szerződést kötött a kutatás területén, emellett törekedni kell a nemzetközi kutatási együttműködés megerősítésére a KTF nemzetközivé válásából származó előnyök teljes kiaknázása, a globális közjavak előállításához való hozzájárulás, továbbá a Közösségnek a világszintű kutatói társadalomba való további integrálása érdekében. |
| --- | --- |

(27)

A Közösség számos nemzetközi szerződést kötött a kutatás területén, emellett törekedni kell a nemzetközi kutatási együttműködés megerősítésére a KTF nemzetközivé válásából származó előnyök teljes kiaknázása, a globális közjavak előállításához való hozzájárulás, továbbá a Közösségnek a világszintű kutatói társadalomba való további integrálása érdekében.

| (28) | Már jelentős tudományos ismeret gyűlt össze, amely képes lenne gyökeresen javítani a fejlődő országokban élők életszínvonalán; a keretprogram lehetőség szerint - a fent említett tevékenységek keretében - hozzá fog járulni a millenniumi fejlesztési célok 2010-ig való megvalósításához. |
| --- | --- |

(28)

Már jelentős tudományos ismeret gyűlt össze, amely képes lenne gyökeresen javítani a fejlődő országokban élők életszínvonalán; a keretprogram lehetőség szerint - a fent említett tevékenységek keretében - hozzá fog járulni a millenniumi fejlesztési célok 2010-ig való megvalósításához.

| (29) | A hetedik keretprogramnak hozzá kell járulnia a növekedés, a fenntartható fejlődés és a környezetvédelem előmozdításához, beleértve az éghajlatváltozás problémájának kezelését is. |
| --- | --- |

(29)

A hetedik keretprogramnak hozzá kell járulnia a növekedés, a fenntartható fejlődés és a környezetvédelem előmozdításához, beleértve az éghajlatváltozás problémájának kezelését is.

| (30) | A hetedik keretprogram keretében támogatott kutatási tevékenységeknek tiszteletben kell tartaniuk az alapvető etikai elveket, beleértve azokat, amelyeket az Európai Unió alapjogi chartája kimond. A tudomány és az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoport véleményeit továbbra is figyelembe kell venni. A kutatási tevékenységeknek figyelembe kell venniük továbbá az állatok védelméről és kíméletéről szóló jegyzőkönyvet, és csökkenteniük kell az állatok felhasználását a kutatás és a kísérletek során, azzal a céllal, hogy végül be lehessen szüntetni az állatokon végzett kísérleteket. |
| --- | --- |

(30)

A hetedik keretprogram keretében támogatott kutatási tevékenységeknek tiszteletben kell tartaniuk az alapvető etikai elveket, beleértve azokat, amelyeket az Európai Unió alapjogi chartája kimond. A tudomány és az új technológiák etikájával foglalkozó európai csoport véleményeit továbbra is figyelembe kell venni. A kutatási tevékenységeknek figyelembe kell venniük továbbá az állatok védelméről és kíméletéről szóló jegyzőkönyvet, és csökkenteniük kell az állatok felhasználását a kutatás és a kísérletek során, azzal a céllal, hogy végül be lehessen szüntetni az állatokon végzett kísérleteket.

| (31) | A hetedik keretprogramban megfelelő intézkedésekkel tevékenyen támogatni kell a nőknek a tudományban és a kutatásban betöltött szerepét abból a célból, hogy egyre nagyobb számban legyenek jelen ezen a területen, és tovább fokozzák a nők aktív szerepvállalását a kutatásban. |
| --- | --- |

(31)

A hetedik keretprogramban megfelelő intézkedésekkel tevékenyen támogatni kell a nőknek a tudományban és a kutatásban betöltött szerepét abból a célból, hogy egyre nagyobb számban legyenek jelen ezen a területen, és tovább fokozzák a nők aktív szerepvállalását a kutatásban.

| (32) | Ez a határozat a hetedik keretprogram teljes időtartamára létrehoz egy olyan pénzügyi keretet, amely az éves költségvetési eljárás keretében a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (6) 37. pontja szerinti elsődleges hivatkozási pontot jelent a költségvetési hatóság számára. |
| --- | --- |

(32)

Ez a határozat a hetedik keretprogram teljes időtartamára létrehoz egy olyan pénzügyi keretet, amely az éves költségvetési eljárás keretében a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (6) 37. pontja szerinti elsődleges hivatkozási pontot jelent a költségvetési hatóság számára.

| (33) | Megfelelő, az Európai Közösség pénzügyi érdekeivel arányos intézkedéseket kell hozni mind a pénzügyi támogatás hatékonyságának, mind pedig e források hatékony felhasználásának nyomon követésére a szabálytalanságok és a csalás megelőzése érdekében, és meg kell tenni a szükséges lépéseket az eltűnt, alaptalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszaszerzésére az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (7), az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet (8) és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (9) megfelelően. |
| --- | --- |

(33)

Megfelelő, az Európai Közösség pénzügyi érdekeivel arányos intézkedéseket kell hozni mind a pénzügyi támogatás hatékonyságának, mind pedig e források hatékony felhasználásának nyomon követésére a szabálytalanságok és a csalás megelőzése érdekében, és meg kell tenni a szükséges lépéseket az eltűnt, alaptalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszaszerzésére az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (7), az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet (8) és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (9) megfelelően.

| (34) | Fontos biztosítani a hetedik keretprogram hatékonyság és eredményes pénzgazdálkodását, valamint a lehető leghatékonyabb és a leginkább felhasználóbarát módon kell végezni végrehajtását, biztosítva továbbá valamennyi résztvevő számára a jogbiztonságot és a programhoz való hozzáférést. Szükséges biztosítani az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletnek (10) való megfelelést, az egyszerűsítés és jobb szabályozás követelményével együtt. |
| --- | --- |

(34)

Fontos biztosítani a hetedik keretprogram hatékonyság és eredményes pénzgazdálkodását, valamint a lehető leghatékonyabb és a leginkább felhasználóbarát módon kell végezni végrehajtását, biztosítva továbbá valamennyi résztvevő számára a jogbiztonságot és a programhoz való hozzáférést. Szükséges biztosítani az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletnek (10) való megfelelést, az egyszerűsítés és jobb szabályozás követelményével együtt.

| (35) | Mivel a Szerződés 163. cikkével összhangban elfogadandó intézkedések céljait, azaz az európai tudásalapú társadalom és gazdaság megteremtéséhez való hozzájárulást a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően a hetedik keretprogram nem lépi túl az cél eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(35)

Mivel a Szerződés 163. cikkével összhangban elfogadandó intézkedések céljait, azaz az európai tudásalapú társadalom és gazdaság megteremtéséhez való hozzájárulást a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően a hetedik keretprogram nem lépi túl az cél eléréséhez szükséges mértéket,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A hetedik keretprogram elfogadása

Közösségi kutatási és technológiafejlesztési tevékenységekre (KTF) - beleértve a demonstrációs tevékenységeket is - vonatkozó keretprogram (a hetedik keretprogram) kerül elfogadásra a 2007. január 1-jétől2013. december 31-ig tartó időszakra.

2. cikk

Célok és tevékenységek

(1)   A hetedik keretprogram az i.-iv. pontokban felsorolt tevékenységeket támogatja. A célok ismertetése és e tevékenységek nagy vonalakban való felvázolása az I. mellékletben található.

| i. | Együttműködés: a transznacionális együttműködés keretében végzett kutatótevékenységek teljes palettájának támogatása a következő területeken:






  a) | Egészségügy; |
| --- | --- | --- |

i.

Együttműködés: a transznacionális együttműködés keretében végzett kutatótevékenységek teljes palettájának támogatása a következő területeken:

a)

Egészségügy;

| b) | Élelmiszerek, mezőgazdaság és
  halászat, és biotechnológia; |
| --- | --- |

b)

Élelmiszerek, mezőgazdaság és
  halászat, és biotechnológia;

| c) | Információs és kommunikációs technológiák; |
| --- | --- |

c)

Információs és kommunikációs technológiák;

| d) | Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák; |
| --- | --- |

d)

Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák;

| e) | Energia; |
| --- | --- |

e)

Energia;

| f) | Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is); |
| --- | --- |

f)

Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is);

| g) | Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is); |
| --- | --- |

g)

Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is);

| h) | Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok; |
| --- | --- |

h)

Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok;

| i) | Űrkutatás; |
| --- | --- |

i)

Űrkutatás;

| j) | Biztonság. |
| --- | --- |

j)

Biztonság.

| ii. | Ötletek: európai szinten egymással versenyben álló, különálló, nemzeti vagy transznacionális kutatócsoportok által bármely területen végzett, kutatók által javasolt kutatások támogatása. |
| --- | --- |

ii.

Ötletek: európai szinten egymással versenyben álló, különálló, nemzeti vagy transznacionális kutatócsoportok által bármely területen végzett, kutatók által javasolt kutatások támogatása.

| iii. | Emberek: a humán tényező mind mennyiségi, mind minőségi erősítése Európában a kutatás és a technológiafejlesztés területén, valamint a mobilitás ösztönzése. |
| --- | --- |

iii.

Emberek: a humán tényező mind mennyiségi, mind minőségi erősítése Európában a kutatás és a technológiafejlesztés területén, valamint a mobilitás ösztönzése.

| iv. | Kapacitások: az európai kutatási és innovációs kapacitások lényeges elemeinek támogatása, mint például a kutatási infrastruktúrák; a kutatásorientált regionális csoportok; a Közösség konvergenciarégiói és legkülső régiói teljes kutatási potenciáljának fejlesztése; a kis- és középvállalkozások (KKV-k) (11) javára végzett kutatások; a „tudomány a társadalomban” területhez tartozó témák; a politikák koherens fejlesztésének támogatása; a nemzetközi együttműködés horizontális tevékenységei. |
| --- | --- |

iv.

Kapacitások: az európai kutatási és innovációs kapacitások lényeges elemeinek támogatása, mint például a kutatási infrastruktúrák; a kutatásorientált regionális csoportok; a Közösség konvergenciarégiói és legkülső régiói teljes kutatási potenciáljának fejlesztése; a kis- és középvállalkozások (KKV-k) (11) javára végzett kutatások; a „tudomány a társadalomban” területhez tartozó témák; a politikák koherens fejlesztésének támogatása; a nemzetközi együttműködés horizontális tevékenységei.

(2)   A hetedik keretprogram támogatja a Közös Kutatóközpont (KKK) által végzett, az I. mellékletben meghatározott nem nukleáris, közvetlen tudományos és műszaki tevékenységeket is.

3. cikk

Egyedi programok

A hetedik keretprogram végrehajtása egyedi programok útján történik. E programok meghatározzák a pontos célokat és a részletes végrehajtási szabályokat.

4. cikk

A legnagyobb teljes összeg és az egyes tevékenységek részesedése

(1)   A hetedik keretprogramban a közösségi pénzügyi részvétel legnagyobb teljes összege 50 521 millió EUR
   (12). Ezt az összeget a 2. cikk (1) és (2) bekezdésében említett tevékenységek és fellépések között a következők szerint osztják el (millió EUR-ban):

| Együttműködés | 32 413 |
| --- | --- |
| Ötletek | 7 510 |
| Emberek | 4 750 |
| Kapacitások | 4 097 |
| A Közös Kutatóközpont nem nukleáris tevékenységei | 1 751 |

Együttműködés

32 413

Ötletek

7 510

Emberek

4 750

Kapacitások

4 097

A Közös Kutatóközpont nem nukleáris tevékenységei

1 751

(2)   Az (1) bekezdésben említett, a tevékenységek tematikus területei közti tájékoztató jellegű bontást a II. melléklet tartalmazza.

(3)   A keretprogramban való közösségi pénzügyi részvétel részletes szabályait a III. melléklet tartalmazza.

5. cikk

A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme

Az e határozat rendelkezései szerint finanszírozott közösségi intézkedések tekintetében a 2988/95/EK, Euratom rendelet és a 2185/96/Euratom, EK rendelet alkalmazandó a közösségi jog rendelkezéseit érintő bármely jogsértésre, beleértve a program alapján előírt szerződési kötelezettségnek egy gazdasági szereplő cselekedetéből vagy mulasztásából eredő megsértését is, amely - indokolatlan kiadási tételen keresztül - hátrányosan érinti vagy érintheti az Európai Unió általános költségvetését vagy az általa kezelt költségvetéseket.

6. cikk

Etikai alapelvek

(1)   A hetedik keretprogram keretében végzett valamennyi kutatási tevékenységet az etikai alapelvekkel összhangban kell végezni.

(2)   E keretprogram keretében nem finanszírozhatók a következő kutatási területek:

| — | az ember reprodukciós célú klónozására irányuló kutatási tevékenység, |
| --- | --- |

—

az ember reprodukciós célú klónozására irányuló kutatási tevékenység,

| — | az emberek egyéni génállományának módosítását célzó kutatási tevékenység, amelynek eredményeképpen ezek a változtatások örökölhetővé válhatnak, (13) |
| --- | --- |

—

az emberek egyéni génállományának módosítását célzó kutatási tevékenység, amelynek eredményeképpen ezek a változtatások örökölhetővé válhatnak, (13)

| — | az emberi embriók kizárólag kutatási célból és őssejtekhez jutás érdekében történő létrehozására irányuló kutatási tevékenység, ideértve a szomatikus sejtek maganyagának átvitelén alapuló eljárást is. |
| --- | --- |

—

az emberi embriók kizárólag kutatási célból és őssejtekhez jutás érdekében történő létrehozására irányuló kutatási tevékenység, ideértve a szomatikus sejtek maganyagának átvitelén alapuló eljárást is.

(3)   A felnőtt vagy embrionális emberi őssejteken végzett kutatások a tudományos javaslat tartalmának és az érintett tagállam(ok) jogi keretének függvényében finanszírozhatók.

Valamennyi, az emberi embrionális őssejtekkel kapcsolatos kutatás finanszírozására irányuló kérelemnek megfelelőképpen részleteznie kell azokat az engedélyeztetési és ellenőrzési intézkedéseket, amelyeket a tagállamok illetékes hatóságai végeznek, valamint részletekkel kell szolgálnia a biztosítandó etikai jóváhagyás(oka)t illetően.

Az emberi embrionális őssejtek kinyerését illetően az intézményeket, szervezeteket és kutatókat az érintett tagállam(ok) jogi keretével összhangban álló, szigorú engedélyeztetésnek és ellenőrzésnek kell alávetni.

(4)   A fentiekben meghatározott kutatási területeket e program második szakaszában (2010-2013) az elért tudományos fejlődés fényében felül kell vizsgálni.

7. cikk

Felügyelet, értékelés és felülvizsgálat

(1)   A Bizottság folyamatosan és módszeresen felügyeli a hetedik keretprogram és egyedi programjai végrehajtását, és e felügyeleti tevékenység eredményeiről rendszeresen jelentést tesz, illetve terjeszti azokat.

(2)   Legkésőbb 2010-ben a Bizottság - külső szakértők bevonásával, a hatodik keretprogram utólagos értékelésére építve - a hetedik keretprogramra és egyedi programjaira irányuló, igazolt tényeken alapuló időközi értékelést készít. Ez az értékelés kiterjed a folyamatban lévő kutatási tevékenységek minőségére, a végrehajtás és az irányítás minőségére, valamint a meghatározott célok megvalósításában elért előrehaladásra.

A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet, a Tanácsot, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot, valamint a Régiók Bizottságát az időközi értékelés eredményeiről, észrevételeivel és - adott esetben - a keretprogram kiigazítására vonatkozó javaslataival együtt.

Az időközi értékelést megelőzően - amint elegendő mennyiségű adat áll rendelkezésre - jelentés készül az elért eredményekről, amely a hetedik keretprogram keretében kezdeményezett új fellépések hatékonyságával és az egyszerűsítésre tekintettel tett erőfeszítésekkel kapcsolatos kezdeti eredményeket mutatja be.

(3)   Két évvel e keretprogram befejezése után a Bizottság független szakértőkkel a keretprogram alapjait, végrehajtását és eredményeit vizsgáló külső értékelést végeztet.

A Bizottság az értékelés következtetéseit, valamint ehhez kapcsolódó saját észrevételeit közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal, valamint a Régiók Bizottságával.

8. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Kelt ...-ban/-ben, ...-án/-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 65., 2006.3.17., 9. o.

1

(2)  HL C 115., 2006.5.16., 20. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2006. június 15-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2006. szeptember 25-i közös álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és az Európai Parlament 2006. november 30-i álláspontja.

3

2006. szeptember 25-i

2006. november 30-i álláspontja

(4)  HL C 320. E, 2005.12.15., 259. o.

4

(5)  HL L ...

5

(6)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

6

(7)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

7

(8)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

8

(9)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

9

(10)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

10

(11)  A hetedik keretprogramban a KKV-k fogalmába a mikrovállalkozások is beletartoznak.

11

(12)  Megjegyzés: valamennyi számadat a pénzügyi keretről (2007-2013) szóló intézményközi megállapodást tükrözve a jelenlegi árakat veszi figyelembe. Ennek megfelelően az intézményközi megállapodásban szereplő, a 2007-2013 időszakra szóló hetedik keretprogramra vonatkozó, 2004-es árak szerint megadott 48 081 millió EUR jelenlegi árakon 54 582 millió eurónak felel meg, ebből 50 521 millió EUR a 2007-2013 időszakra szóló hetedik keretprogramra (EK), 2 751 millió EUR a 2007-2011 időszakra szóló hetedik keretprogramra (Euratom) és előreláthatólag 1 310 millió EUR a 2012-2013 időszakra szóló Euratom-programra vonatkozik.

12

intézményközi megállapodásban

(13)  Az ivarmirigyek rákkezelésére vonatkozó kutatás finanszírozható.

13

I. MELLÉKLET

TUDOMÁNYOS ÉS TECHNOLÓGIAI CÉLOK, A TÉMÁK ÉS TEVÉKENYSÉGEK IRÁNYVONALAI

A hetedik keretprogram megvalósítása során a Szerződés 163. cikkében megállapított általános célok teljesítésére kell törekedni, az ipar versenyképességének növelése és az egyéb közösségi politikák kutatási igényeinek kielégítése érdekében, ezzel hozzájárulva az európai kutatási térségre épülő tudásalapú társadalom megteremtéséhez és kiegészítve a nemzeti és regionális szintű tevékenységeket. A keretprogramnak a tudományos és technológiai kutatásban, a fejlesztésben és a demonstrációs tevékenységekben való kiválóságot kell előmozdítania a következő négy program segítségével: együttműködés, ötletek, Emberek és kapacitás.

I.   EGYÜTTMŰKÖDÉS

A hetedik keretprogramnak ebben a részében az Unión belüli és kívüli, különböző formákban megvalósuló transznacionális együttműködés kap támogatást, a tudomány és technológia olyan fontos területeinek megfelelő témákban, amelyeken a legmagasabb színvonalú kutatást támogatni és erősíteni kell az európai társadalmi, gazdasági, környezeti és ipari kihívásoknak való megfelelés érdekében. Az ezzel kapcsolatos erőfeszítések - az európai felhasználók igényeit tükröző kutatási program megvalósításával - túlnyomórészt az ipar versenyképességének javítását fogják szolgálni.

Az átfogó cél a fenntartható fejlődéshez való hozzájárulás.

A közösségi fellépéshez meghatározott tíz téma a következő:

| (1) | Egészségügy; |
| --- | --- |

(1)

Egészségügy;

| (2) | Élelmiszerek, mezőgazdaság és
  halászat, és
  biotechnológia; |
| --- | --- |

(2)

Élelmiszerek, mezőgazdaság és
  halászat, és
  biotechnológia;

| (3) | Információs és kommunikációs technológiák; |
| --- | --- |

(3)

Információs és kommunikációs technológiák;

| (4) | Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák; |
| --- | --- |

(4)

Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák;

| (5) | Energia; |
| --- | --- |

(5)

Energia;

| (6) | Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is); |
| --- | --- |

(6)

Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is);

| (7) | Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is); |
| --- | --- |

(7)

Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is);

| (8) | Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok; |
| --- | --- |

(8)

Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok;

| (9) | Űrkutatás; |
| --- | --- |

(9)

Űrkutatás;

| (10) | Biztonság. |
| --- | --- |

(10)

Biztonság.

E témák nagyvonalakban, viszonylag magas szinten kerülnek meghatározásra oly módon, hogy a hetedik keretprogram időtartama során esetlegesen felmerülő változó igényekhez és lehetőségekhez igazodhassanak. Minden egyes témán belül egy sor tevékenységet állapítottak meg, amelyek jelzik a közösségi támogatás tervezett irányvonalait. Ezeket a tevékenységeket a közösségi célokhoz - beleértve a tudásalapú társadalomba való átmenethez, az érintett európai kutatási potenciálhoz és ezekben a témákban a közösségi szintű beavatkozás hozzáadott értékéhez - való hozzájárulásuk alapján választották ki.

Külön figyelmet kell fordítani a tematikus területek közötti hatékony koordináció biztosítására, valamint a több témát átfogó kiemelt fontosságú kutatási területekre, mint például az erdészeti kutatásokra, a kulturális örökségre, a tengertudományokra és -technológiákra.

Bátorítják a multidiszciplinaritást a több témát érintő kutatási és technológiai kérdések közös, több témát átfogó megközelítésével, a több témát érintő együttműködés fontos eszközét képező közös felhívások segítségével.

Különösen az ipari vonatkozású területek esetében, az egyes témákat - több forrás mellett - a különböző európai technológiai platformok munkájára alapozva választották ki, amelyeket azokon a területeken hoztak létre, ahol az európai versenyképesség, gazdasági növekedés és jólét a kutatás és technológia számottevő közép- és hosszú távú fejlődésétől függ. Az európai technológiai platformok összehozzák az érdekelt feleket az ipar vezetésével, a stratégiai kutatási ütemterv meghatározása és végrehajtása céljából. A hetedik keretprogram hozzájárul e stratégiai kutatási ütemterveknek a megvalósításához, amennyiben ezek tényleges hozzáadott értéket képviselnek Európa számára. Az európai technológiai platformok
  - amelyekben regionális, kutatási célú csoportok is részt vehetnek -
  szerepet játszhatnak az ipar, beleértve a KKV-k saját tevékenységi körükbe tartozó kutatási projektekben való részvételének megkönnyítésében és megszervezésében, beleértve a keretprogram keretében támogatható projekteket is.

A tíz kutatási téma a közösségi politikák megfogalmazásának, végrehajtásának és értékelésének alátámasztásához szükséges kutatásokat is magában foglalja, mint például az egészségügy, a biztonság, a fogyasztóvédelem, az energia, a környezetvédelem, a fejlesztési támogatás, a halászat, a tengeri ügyek, a mezőgazdaság, az állatjólét, a közlekedés, az oktatás és képzés, a foglalkoztatás, a szociális ügyek, a kohézió, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség kialakítása területén folyó kutatások, az interoperabilitás és a szabványok minőségének és végrehajtásának javítására vonatkozó, jogi szabályozást megelőző és ezzel egyidejű kutatás mellett
  , és ezáltal fokozza az európai versenyképességet. Külön figyelmet kell szentelni a keretprogramon belüli, az energia ésszerű és hatékony felhasználásával kapcsolatos szempontokkal, valamint az egyéb közösségi politikákkal és programokkal való összehangolásnak
  .

Valamennyi téma esetében e tevékenységek mellett kétfajta lehetőséget céloznak meg nyitott és rugalmas módon:

| — | Jövőbeni és kialakulóban lévő technológiák: az egy adott területen és/vagy több kapcsolódó terület vagy tudományág találkozásánál felmerülő új tudományos és technológiai lehetőségek meghatározására vagy további felderítésére vonatkozó kutatás támogatása a spontán kutatási pályázatok egyedi támogatásán keresztül, többek között közös felhívások révén; az újszerű ötletek és a gyökeresen új felhasználások felkarolása, valamint a kutatási ütemtervekbe felvehető új lehetőségek, különösen a jelentős áttöréssel kecsegtető lehetőségek felkutatása; gondoskodni fognak az „Ötletek” program keretében végzett tevékenységekkel való megfelelő összehangolásról, az átfedések elkerülése és a finanszírozás optimális felhasználásának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

—

Jövőbeni és kialakulóban lévő technológiák: az egy adott területen és/vagy több kapcsolódó terület vagy tudományág találkozásánál felmerülő új tudományos és technológiai lehetőségek meghatározására vagy további felderítésére vonatkozó kutatás támogatása a spontán kutatási pályázatok egyedi támogatásán keresztül, többek között közös felhívások révén; az újszerű ötletek és a gyökeresen új felhasználások felkarolása, valamint a kutatási ütemtervekbe felvehető új lehetőségek, különösen a jelentős áttöréssel kecsegtető lehetőségek felkutatása; gondoskodni fognak az „Ötletek” program keretében végzett tevékenységekkel való megfelelő összehangolásról, az átfedések elkerülése és a finanszírozás optimális felhasználásának biztosítása érdekében.

| — | Előre nem látható politikai igények: a hetedik keretprogram során felmerülő új politikai igények - előre nem látható, gyors reakciót igénylő fejlemények vagy események, mint például újonnan jelentkező járványok, élelmiszer-biztonsági aggodalmak vagy természeti katasztrófák - rugalmas módon való megválaszolása. |
| --- | --- |

—

Előre nem látható politikai igények: a hetedik keretprogram során felmerülő új politikai igények - előre nem látható, gyors reakciót igénylő fejlemények vagy események, mint például újonnan jelentkező járványok, élelmiszer-biztonsági aggodalmak vagy természeti katasztrófák - rugalmas módon való megválaszolása.

A tudás terjesztése és átadása az európai kutatási tevékenységek egyik legfontosabb hozzáadott értéke, és intézkedéseket fognak hozni az eredményeknek az ipar, a politikák kidolgozói és a társadalom általi fokozottabb felhasználása érdekében.
  Védeni kell továbbá a szellemi tulajdonjogokat, többek között a hamisítás elleni küzdelem támogatásának összefüggésében is.
  A tudás terjesztése valamennyi tematikus területen nélkülözhetetlen feladatnak minősül - a biztonság témájára vonatkozó megfelelő korlátozások fenntartásával, tekintve e tevékenységek bizalmas jellegét -, többek között a hálózatba szervezésre vonatkozó kezdeményezések, szemináriumok és rendezvények, a külső szakértők által nyújtott támogatás, valamint az információs és elektronikus szolgáltatások, különösen a CORDIS finanszírozásán keresztül.

Biztosítani fogják e program és más közösségi programok kiegészítő és egymást erősítő jellegét. Az innováció támogatására a Versenyképesség és innováció keretprogram során tesznek lépéseket.

Külön figyelmet kell fordítani a KKV-k (1) megfelelő részvételének biztosítására, különös tekintettel a tudásintenzív KKV-k transznacionális együttműködésben való részvételére. Konkrét intézkedéseket fognak hozni a program „Együttműködés” részében, az egyes témákban kidolgozandó stratégiák keretében, beleértve a KKV-k részvételét elősegítő támogató fellépéseket. E stratégiákat a kitűzött célok vonatkozásában végzett mennyiségi és minőségi ellenőrzés kíséri. A cél annak lehetővé tétele, hogy a program „Együttműködés” részének keretében rendelkezésre álló finanszírozás legalább 15%-ában a KKV-k részesüljenek.

A tudományos kérdésekkel és kutatási eredményekkel foglalkozó, a kutatói közösségen túlmutató, a lehető legnagyobb nyilvánosságot élvező vitákra irányuló kezdeményezések is támogatást kapnak csakúgy, mint a tudományos kommunikáció és az oktatás területére vonatkozó kezdeményezések, beleértve adott esetben a civil társadalmi szervezetek vagy az ilyen szervezetek hálózatainak bevonását. A nemek szempontjainak integrálásával és a nemek közötti egyenlőséggel a kutatás valamennyi területén foglalkoznak.

Az európai kutatás versenyképességének növeléséhez az európai kutatási térség egészében meglévő potenciál teljes felszabadítása szükséges. A tudományos kiválóság biztosítását célzó projekteket optimálisan kell irányítani, különös figyelmet fordítva a források felhasználására.

Mindezen témákban a transznacionális együttműködés támogatását a következők útján hajtják végre:

| — | Együttműködésben végzett kutatás; |
| --- | --- |

—

Együttműködésben végzett kutatás;

| — | Közös technológiai kezdeményezések; |
| --- | --- |

—

Közös technológiai kezdeményezések;

| — | A nem közösségi kutatási programok összehangolása; |
| --- | --- |

—

A nem közösségi kutatási programok összehangolása;

| — | Nemzetközi együttműködés. |
| --- | --- |

—

Nemzetközi együttműködés.

Együttműködésben végzett kutatás

Az együttműködésben végzett kutatás képezi a közösségi kutatásfinanszírozás legnagyobb és központi részét. A kitűzött cél olyan kiváló kutatási projektek és hálózatok létrehozása a tudományos előrehaladás jelentős területein, amelyek képesek kutatók és befektetők figyelmét felkelteni úgy Európában, mint világszerte.

Ezt az együttműködésben végzett kutatás különböző finanszírozási rendszereken keresztül történő támogatásával érik el: együttműködési projektek, kiválósági hálózatok, koordinációs támogatási fellépések (ld. III. melléklet).

Közös technológiai kezdeményezések

Néhány, nagyon korlátozott számú esetben a KTF-cél alkalmazási köre és a szükséges források mértéke indokolttá tehetné hosszú távú partnerségek közös technológiai kezdeményezések formájában való létrehozását a köz- és magánszféra között. E főként az európai technológiai platformok munkájából eredő és a területükön egy vagy néhány kiválasztott kutatási szempontot lefedő kezdeményezések összekapcsolják a magánszférabeli beruházásokat a nemzeti és európai közfinanszírozással, beleértve a hetedik keretprogram támogatásait és az Európai Beruházási Bank kölcsön- és garanciafinanszírozását. Az egyes közös technológiai kezdeményezések elhatározása egyenként, vagy a Szerződés 171. cikke alapján (ebbe beletartozhat egy közös vállalkozás létrehozása is), vagy a Szerződés 166. cikkének (3) bekezdése értelmében egyedi programokra vonatkozó határozatok alapján történik.

A lehetséges közös technológiai kezdeményezéseket nyílt és átlátható módon, a következő kritériumokat alkalmazó értékelés alapján állapítják meg:

| — | a már meglévő eszközöknek a cél elérésére való alkalmatlansága. |
| --- | --- |

—

a már meglévő eszközöknek a cél elérésére való alkalmatlansága.

| — | az ipar versenyképességére és a növekedésre gyakorolt hatás. |
| --- | --- |

—

az ipar versenyképességére és a növekedésre gyakorolt hatás.

| — | az európai szintű kezdeményezés hozzáadott értéke. |
| --- | --- |

—

az európai szintű kezdeményezés hozzáadott értéke.

| — | a kitűzött cél és eredmények meghatározásának részletessége és érthetősége. |
| --- | --- |

—

a kitűzött cél és eredmények meghatározásának részletessége és érthetősége.

| — | az ipar pénzügyi és erőforrásra vonatkozó elkötelezettségének mértéke. |
| --- | --- |

—

az ipar pénzügyi és erőforrásra vonatkozó elkötelezettségének mértéke.

| — | a szélesebb körű politikai célokhoz való hozzájárulás jelentősége, beleértve a társadalom számára jelentett előnyöket. |
| --- | --- |

—

a szélesebb körű politikai célokhoz való hozzájárulás jelentősége, beleértve a társadalom számára jelentett előnyöket.

| — | további nemzeti támogatás megszerzésére és a jelenlegi és jövőbeli ipari finanszírozás fellendítésére való képesség. |
| --- | --- |

—

további nemzeti támogatás megszerzésére és a jelenlegi és jövőbeli ipari finanszírozás fellendítésére való képesség.

Egyértelműen meg kell határozni a közös technológiai kezdeményezések jellegét, különös tekintettel a következőkre:

| — | pénzügyi kötelezettségvállalások; |
| --- | --- |

—

pénzügyi kötelezettségvállalások;

| — | a résztvevők kötelezettségvállalásának időtartama; |
| --- | --- |

—

a résztvevők kötelezettségvállalásának időtartama;

| — | a szerződés megkötésére és felmondására vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

—

a szerződés megkötésére és felmondására vonatkozó szabályok;

| — | szellemi tulajdonjogok. |
| --- | --- |

—

szellemi tulajdonjogok.

Tekintettel a közös technológiai kezdeményezések különleges témakörére és összetett jellegére, határozott erőfeszítéseket tesznek átlátható működésük és annak biztosítására, hogy a közösségi pénzalapok közös technológiai kezdeményezések keretében történő bármilyen kiutalása a keretprogram kiválóságra és versenyre vonatkozó elvei alapján történjen.

A meglévő végrehajtási eljárásaik tiszteletben tartása mellett különös figyelmet kell fordítani a közös technológiai kezdeményezések és az ugyanazon területre vonatkozó programok és projektek (2) átfogó koherenciájára és összehangolására, valamint annak biztosítására, hogy az európai érdeklődők széles köre, különösen a KKV-k számára adott legyen a részvétel lehetősége e projektekben.

A nem közösségi kutatási programok összehangolása

Az ezen a területen hozott intézkedések két fő eszközt használnak fel: az ERA-NET-rendszert és a közösen végrehajtott nemzeti kutatási programokban való közösségi részvételt (a Szerződés 169. cikke alapján). Az intézkedés a tíz témához közvetlenül nem kapcsolódó témákat is lefedhet, amennyiben ezek elégséges európai szintű hozzáadott értékkel rendelkeznek. Ezen intézkedést a hetedik keretprogram és a kormányközi struktúrák keretében végzett tevékenységek - mint például az EUREKA és a COST - kiegészítő és egymást erősítő jellegének fokozására is használják (3).

Az ERA-NET-rendszer kifejleszti és megerősíti a nemzeti és regionális kutatási tevékenységek összehangolását a következők útján:

| — | keretet biztosítva a közszféra kutatási programjainak végrehajtását végzők számára tevékenységeik összehangolásának erősítésére. Ez magában foglalja új ERA-NET-ek létrehozását valamint a már létező ERA-NET-projektek alkalmazási körének bővítését és mélyítését, például a partnerkapcsolatok kiterjesztése és programjaik kölcsönös megnyitása útján. Az ERA-NET-ek adott esetben az európai régiók és tagállamok közötti programkoordinációra is használhatók, hogy lehetővé tegyék számukra a nagyszabású kezdeményezésekben való együttműködést. |
| --- | --- |

—

keretet biztosítva a közszféra kutatási programjainak végrehajtását végzők számára tevékenységeik összehangolásának erősítésére. Ez magában foglalja új ERA-NET-ek létrehozását valamint a már létező ERA-NET-projektek alkalmazási körének bővítését és mélyítését, például a partnerkapcsolatok kiterjesztése és programjaik kölcsönös megnyitása útján. Az ERA-NET-ek adott esetben az európai régiók és tagállamok közötti programkoordinációra is használhatók, hogy lehetővé tegyék számukra a nagyszabású kezdeményezésekben való együttműködést.

| — | korlátozott számú esetben további közösségi pénzügyi támogatás nyújtásával azon résztvevők számára, akik összevonják forrásaikat nemzeti és regionális programjaikra vonatkozó közös pályázati felhívás céljából („ERA-NET PLUS”). |
| --- | --- |

—

korlátozott számú esetben további közösségi pénzügyi támogatás nyújtásával azon résztvevők számára, akik összevonják forrásaikat nemzeti és regionális programjaikra vonatkozó közös pályázati felhívás céljából („ERA-NET PLUS”).

A Közösségnek a közösen végrehajtott kutatási programokban való részvétele a Szerződés 169. cikke alapján különösen lényeges az azonos szükségletekkel és/vagy érdekekkel rendelkező tagállamok közötti nagy léptékű, „változó geometriájú” európai együttműködés szempontjából. Pontosan meghatározott esetekben ilyen, a 169. cikk szerinti kezdeményezéseket indíthatnának a tagállamokkal szoros együttműködésben megállapított területeken, beleértve a kormányközi programokkal való esetleges együttműködést, a következő ismérvek alapján:

| — | jelentőségük a közösségi célok szempontjából; |
| --- | --- |

—

jelentőségük a közösségi célok szempontjából;

| — | a kitűzött cél világos megfogalmazása és jelentősége a keretprogram céljai szempontjából; |
| --- | --- |

—

a kitűzött cél világos megfogalmazása és jelentősége a keretprogram céljai szempontjából;

| — | létező alapok (létező vagy tervbe vett kutatási programok); |
| --- | --- |

—

létező alapok (létező vagy tervbe vett kutatási programok);

| — | európai hozzáadott érték; |
| --- | --- |

—

európai hozzáadott érték;

| — | kritikus méret, az érintett programok nagyságát és számát, és a lefedett tevékenységek hasonlóságát illetően; |
| --- | --- |

—

kritikus méret, az érintett programok nagyságát és számát, és a lefedett tevékenységek hasonlóságát illetően;

| — | a 169. cikk hatékonysága a célok elérésének legalkalmasabb eszközeként. |
| --- | --- |

—

a 169. cikk hatékonysága a célok elérésének legalkalmasabb eszközeként.

Nemzetközi együttműködés

A hetedik keretprogram e részéhez kapcsolódó, európai hozzáadott értékkel rendelkező és kölcsönös érdekeket szolgáló nemzetközi együttműködési fellépések a következők:

| — | harmadik országbeli kutatók és kutatóintézetek fokozott - a bizalmas kezelés szempontjából adódó megfelelő biztonsági korlátozások mellett - a tematikus területeken történő részvételét célzó fellépések, mindent megtéve e lehetőség kihasználására való bátorításuk érdekében. |
| --- | --- |

—

harmadik országbeli kutatók és kutatóintézetek fokozott - a bizalmas kezelés szempontjából adódó megfelelő biztonsági korlátozások mellett - a tematikus területeken történő részvételét célzó fellépések, mindent megtéve e lehetőség kihasználására való bátorításuk érdekében.

| — | egyedi együttműködési fellépések valamennyi tematikus területen olyan harmadik országoknak szánva, ahol kölcsönös az érdeklődés egy adott - az érintett ország tudományos és technológiai szintje és szükségletei alapján kiválasztott - témakörben való együttműködés iránt. Az EU és ezen országok vagy országcsoportok között létrejött kétoldalú együttműködési megállapodásokhoz vagy többoldalú párbeszédhez szorosan kapcsolódva, ezek a fellépések előnyben részesített eszközökként fognak szolgálni az EU és ezen országok közti együttműködés végrehajtására. Ezek a fellépések különösen a tagjelölt országok és a szomszédos országok kutatási kapacitásainak megerősítését célzó fellépések, valamint a fejlődő és felemelkedő országokra irányuló együttműködési tevékenységek, melyek ezen országok sajátságos szükségleteire összpontosítanak például az egészség
  - többek között az elhanyagolt betegségek kutatása -
  , a mezőgazdaság, a halászat és környezetvédelem területén, és amelyeket ezen országok kapacitásához igazodó pénzügyi feltételekkel hajtanak végre. |
| --- | --- |

—

egyedi együttműködési fellépések valamennyi tematikus területen olyan harmadik országoknak szánva, ahol kölcsönös az érdeklődés egy adott - az érintett ország tudományos és technológiai szintje és szükségletei alapján kiválasztott - témakörben való együttműködés iránt. Az EU és ezen országok vagy országcsoportok között létrejött kétoldalú együttműködési megállapodásokhoz vagy többoldalú párbeszédhez szorosan kapcsolódva, ezek a fellépések előnyben részesített eszközökként fognak szolgálni az EU és ezen országok közti együttműködés végrehajtására. Ezek a fellépések különösen a tagjelölt országok és a szomszédos országok kutatási kapacitásainak megerősítését célzó fellépések, valamint a fejlődő és felemelkedő országokra irányuló együttműködési tevékenységek, melyek ezen országok sajátságos szükségleteire összpontosítanak például az egészség
  - többek között az elhanyagolt betegségek kutatása -
  , a mezőgazdaság, a halászat és környezetvédelem területén, és amelyeket ezen országok kapacitásához igazodó pénzügyi feltételekkel hajtanak végre.

A keretprogramnak ez a része fedi le a nemzetközi együttműködési fellépéseket valamennyi témában és a több témát átfogó területeken. Ezeket a fellépéseket az „Emberek” és a „Kapacitások” program fellépéseivel összehangoltan hajtják végre. E tevékenységet a hetedik keretprogram keretében végzett nemzetközi együttműködésre vonatkozó átfogó stratégia támasztja alá.

TÉMÁK

1.   Egészségügy

Cél

Az európai polgárok egészségének javítása, az európai, egészségügyhöz kötődő ágazatok és vállalkozások versenyképességének növelése és innovációs képességének fokozása világszintű egészségügyi problémák - beleértve az újonnan fellépő járványokat - megoldásának keresése mellett. Hangsúlyt fektetnek a transzlációs kutatásra (az alapkutatás felfedezéseinek klinikai alkalmazásokba való átültetése, beleértve a kísérleti eredmények tudományos alátámasztását), az új terápiák kifejlesztésére és validálására, az egészség elősegítését és a megelőzést célzó módszerekre
  -
  beleértve a
  gyermekegészségügy előmozdítását és
  az egészséges öregedés elősegítését
  -
  , a diagnosztikai eszközökre és a gyógyászati technológiákra, valamint a fenntartható és hatékony egészségügyi rendszerekre.

Indokolás

Az emberi genom szekvenálása és a posztgenomika területén történt legújabb előrelépések forradalmasították az emberi egészségre és betegségekre irányuló kutatást. A nagy mennyiségű adat integrálása, az alapul szolgáló biológiai folyamatok megértése és az egészségügyi vonatkozású bioiparágak számára kulcsfontosságú technológiák fejlesztése kritikus nagyságú - nemzeti szinten nem elérhető - különböző szaktudás és forrás egybefogását igényli a beavatkozáshoz szükséges ismeretek és kapacitás fejlesztése érdekében.

A transzlációs egészségügyi kutatásban - amely kulcsfontosságú ahhoz, hogy az orvosbiológiai kutatások gyakorlati haszonnal és az életminőség javításával járjanak - jelentős fejlődés eléréséhez különböző érdekelt feleket bevonó multidiszciplináris és páneurópai megközelítésekre is szükség van. Az ilyen megközelítések lehetővé teszik Európa számára, hogy hatékonyabban járuljon hozzá a világszintű jelentőséggel bíró betegségek leküzdésére tett nemzetközi erőfeszítésekhez.

Sok betegség esetében a klinikai kutatás (pl. rák, szív- és érrendszeri betegségek, fertőző betegségek, elme- és idegrendszeri betegségek, különösen az öregedéshez kapcsolódók, mint például az Alzheimer- és Parkinson- kór) több központban végzett nemzetközi kísérleteken alapul annak érdekében, hogy a kísérletekhez szükséges betegszám rövid idő alatt elérhető legyen.

Az epidemiológiai kutatásban a népesség sokféleségére és nemzetközi hálózatokra van szükség ahhoz, hogy jelentős eredményeket lehessen elérni. Ritka betegségek új diagnosztikai és kezelési módszereinek kifejlesztése, valamint az e betegségekkel kapcsolatos epidemiológiai kutatás végzése szintén több ország részvételét követeli meg az egyes tanulmányokhoz szükséges betegszám növelése érdekében. Az európai szinten az egészségügyi politika vezetésével végzett kutatás lehetővé teszi továbbá a nemzeti adatbankokban és biobankokban tárolt modellek, rendszerek, adatok és biológiai minták összehasonlításának elvégzését.

Erős EU-szintű orvosbiológiai kutatás segít megerősíteni az európai egészségügyi célú biotechnológiát, gyógyászati technológiát és gyógyszeripart. Az EU és a fejlődő országok közti együttműködés lehetővé teszi, hogy ezek az országok kutatási kapacitást fejlesszenek ki. Az EU-nak aktív szerepet kell játszania az innovációt elősegítő környezet megteremtésében a közszektor és a gyógyszerészeti ágazat közegészségügyi kérdésekkel foglalkozó területein, különösen a klinikai kutatás sikereinek fokozása érdekében. A kutatásorientált KKV-k képezik az egészségügyi célú biotechnológiai és gyógyászati technológiai iparágak fő gazdasági hajtóerejét. Bár Európa ma több biotechnológiai vállalkozással rendelkezik, mint az Egyesült Államok, ezek többsége kicsi és fiatalabb versenytársainál. A köz-és magánszféra uniós szintű kutatási erőfeszítései elősegítik ezek fejlődését. Az EU-szintű kutatás továbbá hozzájárul új szabályok és szabványok kifejlesztéséhez megfelelő jogalkotási keret felállítása céljából az új gyógyászati technológiák számára (pl. regeneratív orvoslás). Világszinten vezető szerepet kell biztosítani az európai kutatásnak és innovációnak az alternatív vizsgálati módszerek, különösen az állatokat nem használó módszerek területén.

A támogatandó tevékenységeket, amelyek magukban foglalják a szakpolitikai követelmények szempontjából lényeges kutatást, az alábbi felsorolás
  tartalmazza. A
  - például az európai technológiai platformok által megállapított - hosszú távú kutatási ütemtervek, mint például az innovatív gyógyszerekre vonatkozó kutatási ütemterv, szükség szerint támogatást kapnak. Az új politikai igények megválaszolása érdekében további fellépések támogathatók, például az egészségpolitikai kérdések, valamint a foglalkozás-egészségügy és a munkahelyi biztonság területén.

A stratégiai kérdésekre - a gyermekegészségügyre, a gyermekbetegségekre, az idősödő népesség egészségére - különleges figyelmet kell fordítani, és azokat, amennyiben lehetséges, az e témában folytatott valamennyi tevékenység keretében figyelembe kell venni.

A következő tevékenységek mindegyike keretében tekintetbe fogják venni az etikai, jogi és társadalmi-gazdasági kérdéseket.

Tevékenységek

| — | Biotechnológia, generikus eszközök és gyógyászati technológiák az emberi egészség szolgálatában






  — | Nagy áteresztőképességű (high-throughput) kutatás: a genomikai alapkutatás (genom és posztgenom) és az orvosbiológiai kutatás területén a fejlődés gyorsítása az adatgenerálás, -szabványosítás, -szerzés és -elemzés javításával. |
| --- | --- | --- |

—

Biotechnológia, generikus eszközök és gyógyászati technológiák az emberi egészség szolgálatában

—

Nagy áteresztőképességű (high-throughput) kutatás: a genomikai alapkutatás (genom és posztgenom) és az orvosbiológiai kutatás területén a fejlődés gyorsítása az adatgenerálás, -szabványosítás, -szerzés és -elemzés javításával.

| — | Felismerés, diagnózis és ellenőrzés: az olyan nem invazív vagy kismértékben invazív módszerekre és technológiákra fektetve a hangsúlyt, mint például a regeneratív orvoslás új megelőző eszközei (pl. molekuláris képalkotás és diagnosztika révén). |
| --- | --- |

—

Felismerés, diagnózis és ellenőrzés: az olyan nem invazív vagy kismértékben invazív módszerekre és technológiákra fektetve a hangsúlyt, mint például a regeneratív orvoslás új megelőző eszközei (pl. molekuláris képalkotás és diagnosztika révén).

| — | A terápiák megfelelőségének, biztonságának és hatékonyságának a prognózisa: biológiai markerek, in vivo és in vitro módszerek és modellek, többek között a szimuláció, farmakogenomika, célzott terápiás és eredményelvű gyógyászati megközelítések és állatkísérleteket kiváltó megoldások kifejlesztése és validálása. |
| --- | --- |

—

A terápiák megfelelőségének, biztonságának és hatékonyságának a prognózisa: biológiai markerek, in vivo és in vitro módszerek és modellek, többek között a szimuláció, farmakogenomika, célzott terápiás és eredményelvű gyógyászati megközelítések és állatkísérleteket kiváltó megoldások kifejlesztése és validálása.

| — | Innovatív gyógyászati megközelítések és beavatkozás: több betegség és rendellenesség esetén alkalmazható fejlett terápiák és technológiák - mint például a regeneratív orvoslás új gyógyászati eszközei - kutatása, további fejlődésének megszilárdítása és biztosítása. |
| --- | --- |

—

Innovatív gyógyászati megközelítések és beavatkozás: több betegség és rendellenesség esetén alkalmazható fejlett terápiák és technológiák - mint például a regeneratív orvoslás új gyógyászati eszközei - kutatása, további fejlődésének megszilárdítása és biztosítása.

| — | Transzlációs kutatás az emberi egészség szolgálatában






  — | Biológiai adatok és folyamatok integrálása - széles körű adatgyűjtés, rendszerbiológia (beleértve az összetett rendszerek modellezését): a valamennyi vonatkozó szervezetben és valamennyi szerveződési szinten fontos biológiai folyamatokat vezérlő, több ezer génből és géntermékből álló bonyolult szabályozó hálózatok megértéséhez szükséges nagy mennyiségű adat generálása és elemzése. |
| --- | --- | --- |

—

Transzlációs kutatás az emberi egészség szolgálatában

—

Biológiai adatok és folyamatok integrálása - széles körű adatgyűjtés, rendszerbiológia (beleértve az összetett rendszerek modellezését): a valamennyi vonatkozó szervezetben és valamennyi szerveződési szinten fontos biológiai folyamatokat vezérlő, több ezer génből és géntermékből álló bonyolult szabályozó hálózatok megértéséhez szükséges nagy mennyiségű adat generálása és elemzése.

| — | Az agyra és betegségeire, az emberi fejlődésre és az öregedési folyamatra irányuló kutatás: a egészséges öregedés folyamatának, valamint a gének és a környezet és az agyi aktivitás közti interakciónak a megismerése, normál körülmények között, és agybetegségek és a vonatkozó, korral járó betegségek (pl. demencia) esetén egyaránt. |
| --- | --- |

—

Az agyra és betegségeire, az emberi fejlődésre és az öregedési folyamatra irányuló kutatás: a egészséges öregedés folyamatának, valamint a gének és a környezet és az agyi aktivitás közti interakciónak a megismerése, normál körülmények között, és agybetegségek és a vonatkozó, korral járó betegségek (pl. demencia) esetén egyaránt.

| — | Transzlációs kutatás a fertőző betegségek területén: a gyógyszerekkel szembeni rezisztencia, a HIV/AIDS világméretű fenyegetése, a malária, a tuberkulózis és a
  Hepatitis
  , valamint a potenciálisan új és az újra fellépő járványok (pl. SARS és a magas patogenitású influenza) elleni küzdelem. |
| --- | --- |

—

Transzlációs kutatás a fertőző betegségek területén: a gyógyszerekkel szembeni rezisztencia, a HIV/AIDS világméretű fenyegetése, a malária, a tuberkulózis és a
  Hepatitis
  , valamint a potenciálisan új és az újra fellépő járványok (pl. SARS és a magas patogenitású influenza) elleni küzdelem.

| — | Transzlációs kutatás a súlyos betegségek területén - rák, szív- és érrendszeri betegségek, diabetes/elhízás, ritka betegségek és egyéb krónikus betegségek, beleértve az ízületi gyulladást
  , a reumás betegségeket és
  az izom- és csontrendszer betegségeit
  , valamint a légzőszervi megbetegedéseket, beleértve az allergiás eredetűeket
  : betegközpontú stratégiák kifejlesztése a megelőzéstől a diagnosztikáig, különös hangsúllyal a kezelés területén, a klinikai kutatást
  és az aktív összetevők használatát
  is beleértve. A fájdalomterápia szempontjait is figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

—

Transzlációs kutatás a súlyos betegségek területén - rák, szív- és érrendszeri betegségek, diabetes/elhízás, ritka betegségek és egyéb krónikus betegségek, beleértve az ízületi gyulladást
  , a reumás betegségeket és
  az izom- és csontrendszer betegségeit
  , valamint a légzőszervi megbetegedéseket, beleértve az allergiás eredetűeket
  : betegközpontú stratégiák kifejlesztése a megelőzéstől a diagnosztikáig, különös hangsúllyal a kezelés területén, a klinikai kutatást
  és az aktív összetevők használatát
  is beleértve. A fájdalomterápia szempontjait is figyelembe kell venni.

| — | Az európai polgárok számára nyújtott egészségügyi szolgáltatások optimalizálása






  — | A klinikai eredmények átültetése a klinikai gyakorlatba: a klinikai döntéshozatalhoz és a klinikai kutatás eredményeinek klinikai gyakorlatba való átültetéséhez szükséges tudásalap létrehozása, elsősorban a betegek biztonsága és a gyógyszerek megfelelőbb alkalmazása érdekében (beleértve a gyógyszermellékhatás-figyelés egyes szempontjait és a tudományosan tesztelt kiegészítő és alternatív gyógyszereket), valamint a gyermekek, nők és az idősebb személyek sajátos szempontjainak figyelembevételével. |
| --- | --- | --- |

—

Az európai polgárok számára nyújtott egészségügyi szolgáltatások optimalizálása

—

A klinikai eredmények átültetése a klinikai gyakorlatba: a klinikai döntéshozatalhoz és a klinikai kutatás eredményeinek klinikai gyakorlatba való átültetéséhez szükséges tudásalap létrehozása, elsősorban a betegek biztonsága és a gyógyszerek megfelelőbb alkalmazása érdekében (beleértve a gyógyszermellékhatás-figyelés egyes szempontjait és a tudományosan tesztelt kiegészítő és alternatív gyógyszereket), valamint a gyermekek, nők és az idősebb személyek sajátos szempontjainak figyelembevételével.

| — | Az egészségügyi rendszerek - beleértve az átmeneti szakaszban lévő egészségügyi rendszereket és az otthonápolási módszereket - minősége, hatékonysága és szolidaritása: a hatékony beavatkozások átültetése igazgatási döntésekbe, a különböző beavatkozások költségeinek, hatékonyságának és előnyeinek felmérése a betegbiztonságot is figyelembe véve, a megfelelő emberi erőforrás rendelkezésre állására vonatkozó igények és feltételek meghatározása, a jó minőségű egészségügyi ellátáshoz való egyenlő hozzájutást befolyásoló tényezők elemzése (hátrányos helyzetű csoportok esetében is), beleértve a népesség változásainak elemzését (p. öregedés, mobilitás és migráció, valamint a változó munkahelyi körülmények). |
| --- | --- |

—

Az egészségügyi rendszerek - beleértve az átmeneti szakaszban lévő egészségügyi rendszereket és az otthonápolási módszereket - minősége, hatékonysága és szolidaritása: a hatékony beavatkozások átültetése igazgatási döntésekbe, a különböző beavatkozások költségeinek, hatékonyságának és előnyeinek felmérése a betegbiztonságot is figyelembe véve, a megfelelő emberi erőforrás rendelkezésre állására vonatkozó igények és feltételek meghatározása, a jó minőségű egészségügyi ellátáshoz való egyenlő hozzájutást befolyásoló tényezők elemzése (hátrányos helyzetű csoportok esetében is), beleértve a népesség változásainak elemzését (p. öregedés, mobilitás és migráció, valamint a változó munkahelyi körülmények).

| — | A betegségmegelőzés javítása és a gyógyszerek jobb használata: az egészséget befolyásoló tényezők szélesebb körét (mint például a stressz, étrend, életmód vagy környezeti tényezők, és azoknak a gyógyszeres kezeléssel való kölcsönhatása) figyelembe vevő, hatékonyabb közegészségügyi beavatkozások kidolgozása; az egészségügyi ellátás különböző tevékenységi területein végzett sikeres beavatkozások számontartása a gyógyszerek felírásának és e gyógyszerek betegek általi használatának javítása céljából (beleértve a gyógyszermellékhatás-figyelés szempontjait és a gyógyszerek kölcsönhatását). |
| --- | --- |

—

A betegségmegelőzés javítása és a gyógyszerek jobb használata: az egészséget befolyásoló tényezők szélesebb körét (mint például a stressz, étrend, életmód vagy környezeti tényezők, és azoknak a gyógyszeres kezeléssel való kölcsönhatása) figyelembe vevő, hatékonyabb közegészségügyi beavatkozások kidolgozása; az egészségügyi ellátás különböző tevékenységi területein végzett sikeres beavatkozások számontartása a gyógyszerek felírásának és e gyógyszerek betegek általi használatának javítása céljából (beleértve a gyógyszermellékhatás-figyelés szempontjait és a gyógyszerek kölcsönhatását).

| — | Az új egészségügyi terápiák és technológiák megfelelő használata: az új gyógyászati technológiák (beleértve a készülékeket) és a közegészség védelmét és a közegészségügyi előnyöket magas szinten biztosító fejlett terápiák hosszú távú biztonságának és hatékonyságának felmérése, valamint a széles körű alkalmazásának nyomon követése. |
| --- | --- |

—

Az új egészségügyi terápiák és technológiák megfelelő használata: az új gyógyászati technológiák (beleértve a készülékeket) és a közegészség védelmét és a közegészségügyi előnyöket magas szinten biztosító fejlett terápiák hosszú távú biztonságának és hatékonyságának felmérése, valamint a széles körű alkalmazásának nyomon követése.

2.   Élelmiszerek, mezőgazdaság és
  halászat, és
  biotechnológia

Cél

Az európai tudásalapú biogazdaság (4) felépítése a tudomány, az ipar és más érdekeltek erőfeszítéseinek egyesítésével, az új és kialakulóban lévő kutatási lehetőségek kiaknázása érdekében, amelyek választ keresnek korunk társadalmi, környezeti és gazdasági kihívásaira: a biztonságosabb, egészségesebb, jobb minőségű élelmiszer és a megújuló biológiai erőforrások felhasználása és előállítása iránti egyre növekvő igényre; a járványos állatbetegségek és a zoonózis, valamint az élelmiszerekkel összefüggő rendellenességek egyre növekvő kockázataira; a mezőgazdasági, akvakultúraágazati és halászati termelés fenntarthatóságának és biztonságosságának veszélyeztetettségére; valamint a jó minőségű élelmiszer iránti, az állatok jólétét és a vidéki és tengerparti környezetet is figyelembe vevő egyre növekvő keresletre és a fogyasztók egyedi étrendi szükségleteire.

Indokolás

A biológiai erőforrások (mikroorganizmusok, növények, állatok) fenntartható előállítására és felhasználására, valamint az azokkal való gazdálkodásra irányuló innovációk és a kapcsolódó tudás előrehaladása alapot adnak új, fenntartható, biztonságos, környezeti szempontból hatékony és versenyképes mezőgazdasági, halászati, takarmány- és élelmiszer-ipari, egészségügyi, erdészeti és más kapcsolódó iparágakban előállított termékek kifejlesztéséhez. Az élettudományokra és a biotechnológiára (5) vonatkozó európai stratégiával összhangban ez segíti az európai mezőgazdasági és biotechnológiai, vetőmag- és élelmiszer-ipari vállalatok, különösen a csúcstechnológiát alkalmazó kis- és középvállalkozások versenyképességének növelését és ezzel együtt a szociális biztonság, illetve jólét fokozását.

Az élelmiszer- és takarmányláncok biztonságosságára, az étrenddel összefüggő betegségekre, az élelmiszerek megválasztására, valamint az élelmiszerek és a táplálkozás egészségre gyakorolt hatására irányuló kutatások segítenek az élelmiszerekkel összefüggő betegségek (például az elhízás vagy az allergiák) és a fertőző betegségek (például a fertőző szivacsos agyvelőgyulladás vagy a madárinfluenza) elleni küzdelemben, miközben nagymértékben hozzájárulnak a meglévő politikák végrehajtásához és az új politikák és szabályozás kialakításához a köz-, állat- és növényegészségügy, valamint a fogyasztóvédelem területén.

Az e területen működő európai ipari létesítmények sokfélesége és jellemzően kis mérete következtében - bár ez az Unió egyik erőssége és lehetősége is egyben - a hasonló problémákra egymástól elszigetelt válaszok születnek. A problémák hatékonyabban kezelhetők az együttműködés és például a változó közösségi jogszabályokból eredő új módszerekkel, technológiákkal, eljárásokkal és előírásokkal kapcsolatos szakértelem megosztása révén.

Több európai technológiai platform is hozzájárul a közös kutatási prioritások meghatározásához olyan területeken, mint például a növényi genomika és a biotechnológia, az erdészeti és az erdőre alapozott iparágak, a globális állategészségügy, az állattenyésztés, az élelmiszeripar és az ipari biotechnológia. A végrehajtott kutatás biztosítja azokat az ismereteket, amelyek alapot adnak a közös agrárpolitika és az európai erdészeti stratégia, a mezőgazdasági és kereskedelmi kérdések, a géntechnológiával módosított szervezetekkel (GMO-k) kapcsolatos biztonsági szempontok, az élelmiszer-biztonsági előírások, a közösségi állategészségügyi, járványvédelmi és jóléti előírások, valamint a halászat és az akvakultúra fenntartható fejlődését, valamint a tengeri eredetű élelmiszertermékek biztonságosságát célzó közös halászati politika támogatásához (6). A társadalmi szempontok biztosítására tekintettel fel kell készülni továbbá arra, hogy az új politikai igényekre rugalmas választ kell adni, különösen az új kockázatok, társadalmi és gazdasági folyamatok és igények tekintetében.

Tevékenységek

| — | A mezei, erdei és vízi környezetből származó biológiai erőforrások fenntartható termelése és az azokkal való fenntartható gazdálkodás: elősegítő kutatás, beleértve az „-omika” technológiákat is: genomika, proteomika, metabolomika, rendszerbiológia, bioinformatika és a mikroorganizmusok, a növények és az állatok konvergáló technológiái, beleértve biodiverzitásuk kiaknázását és fenntartható felhasználására vonatkozó kutatást is. |
| --- | --- |

—

A mezei, erdei és vízi környezetből származó biológiai erőforrások fenntartható termelése és az azokkal való fenntartható gazdálkodás: elősegítő kutatás, beleértve az „-omika” technológiákat is: genomika, proteomika, metabolomika, rendszerbiológia, bioinformatika és a mikroorganizmusok, a növények és az állatok konvergáló technológiái, beleértve biodiverzitásuk kiaknázását és fenntartható felhasználására vonatkozó kutatást is.

A termőföldhöz kötődő biológiai erőforrások tekintetében a kutatás a következőkre összpontosít: a talaj termőképességére, a fejlett haszonnövényekre és termelési rendszerekre, ezek teljes sokféleségében, beleértve a biogazdálkodást, a minőségi termelési rendszereket és a GMO-k környezetre és az emberekre gyakorolt hatásának figyelemmel kísérését és értékelését is; a növényegészségügyre, a fenntartható, versenyképes és többfunkciós mezőgazdaságra és erdészetre; a vidékfejlesztésre; az állategészségügyre és állatjólétre, állattenyésztésre és állati eredetű termékekre; állatok fertőző betegségeire, beleértve az epidemiológiai tanulmányokat, a zoonózisokat és patogén mechanizmusaikat, valamint az állati takarmányhoz kapcsolódó betegségeket is; a fenntarthatóságot és az élelmiszertermelés biztonságát érintő veszélyekre, beleértve az éghajlatváltozást is; az állati eredetű hulladék biztonságos ártalmatlanítására.

A vízi környezetből származó biológiai erőforrások körében a kutatás támogatja a halászat fenntarthatóságát és versenyképességét, tudományos és technikai alapot ad a halgazdálkodáshoz, és támogatja az akvakultúra fenntartható fejlődését, ideértve a tenyésztés és a jólét területét is.

A például a mezőgazdaság, halászat és akvakultúra, valamint a vidékfejlesztés politikai döntéshozói és egyéb szereplői számára szükséges eszközök (beleértve az IKT-eszközöket) kifejlesztése (tereprendezési, területrendezési gyakorlat stb.); a termelés társadalmi-gazdasági és etikai összefüggései.

| — | „A konyhaasztaltól a szántóföldig”: élelmiszerek
  (beleértve a tengeri eredetűeket is)
  , egészség és jólét: az élelmiszerek és a takarmányok fogyasztói, társadalmi, kulturális, ipari és egészségügyi, valamint hagyományos vonatkozásai, beleértve a viselkedéstani és a kognitív tudományokat is; táplálkozás, az étrenddel összefüggő betegségek és rendellenességek, beleértve a gyermekkori és felnőttkori elhízást és az allergiákat is; a táplálkozás és a betegségek megelőzésének kapcsolata (beleértve az élelmiszereknek az egészséghez hozzájáruló összetevőire és tulajdonságaira vonatkozó tudás növelését); innovatív élelmiszer- és takarmány-feldolgozási technológiák (beleértve a csomagolást és a nem élelmiszeripari területekről származó technológiákat is); az élelmiszerek, az italok és a takarmányok minőségének, valamint vegyi és biológiai értelemben vett biztonságosságának fejlesztése; az élelmiszerbiztonságot garantáló fejlett módszerek; az élelmiszerlánc épsége (és ennek ellenőrzése); a környezet és az élelmiszerek, valamint a takarmányok közötti fizikai és biológiai kölcsönhatások; az élelmiszerlánc hatása a globális változásokra és ellenálló képessége a globális változásokkal szemben; a teljes élelmiszerlánc koncepciója (beleértve a tengeri halászati termékeket és egyéb élelmiszeripari nyersanyagokat és összetevőket is); nyomon követhetőség és annak továbbfejlesztése; az élelmiszer eredetisége; új összetevők és termékek kifejlesztése. |
| --- | --- |

—

„A konyhaasztaltól a szántóföldig”: élelmiszerek
  (beleértve a tengeri eredetűeket is)
  , egészség és jólét: az élelmiszerek és a takarmányok fogyasztói, társadalmi, kulturális, ipari és egészségügyi, valamint hagyományos vonatkozásai, beleértve a viselkedéstani és a kognitív tudományokat is; táplálkozás, az étrenddel összefüggő betegségek és rendellenességek, beleértve a gyermekkori és felnőttkori elhízást és az allergiákat is; a táplálkozás és a betegségek megelőzésének kapcsolata (beleértve az élelmiszereknek az egészséghez hozzájáruló összetevőire és tulajdonságaira vonatkozó tudás növelését); innovatív élelmiszer- és takarmány-feldolgozási technológiák (beleértve a csomagolást és a nem élelmiszeripari területekről származó technológiákat is); az élelmiszerek, az italok és a takarmányok minőségének, valamint vegyi és biológiai értelemben vett biztonságosságának fejlesztése; az élelmiszerbiztonságot garantáló fejlett módszerek; az élelmiszerlánc épsége (és ennek ellenőrzése); a környezet és az élelmiszerek, valamint a takarmányok közötti fizikai és biológiai kölcsönhatások; az élelmiszerlánc hatása a globális változásokra és ellenálló képessége a globális változásokkal szemben; a teljes élelmiszerlánc koncepciója (beleértve a tengeri halászati termékeket és egyéb élelmiszeripari nyersanyagokat és összetevőket is); nyomon követhetőség és annak továbbfejlesztése; az élelmiszer eredetisége; új összetevők és termékek kifejlesztése.

| — | A nem élelmiszeripari termékeket és folyamatokat alátámasztó élettudományok, biotechnológia
  és biokémia
  : az energiatermelésben, a környezetvédelemben, valamint a nagy hozzáadott értékű termékekben, például az anyag- és a vegyiparban való felhasználásra szánt továbbfejlesztett haszonnövények és erdészeti erőforrások, alapanyagok, tengeri termékek (tengeri erőforrások is) és biomassza (beleértve a gyógyszeriparban és a gyógyászatban felhasználható biológiai erőforrásokat is), beleértve az újszerű gazdálkodási rendszereket, a biofolyamatokat és a biomassza-finomítás koncepcióját is; biokatalízis; új és továbbfejlesztett mikroorganizmusok és enzimek; erdészet és faalapú termékek és az ezekhez kapcsolódó folyamatok; környezeti biológiai helyreállítás és tisztább biológiai feldolgozás, az agráripari hulladékok, valamint melléktermékek felhasználása. |
| --- | --- |

—

A nem élelmiszeripari termékeket és folyamatokat alátámasztó élettudományok, biotechnológia
  és biokémia
  : az energiatermelésben, a környezetvédelemben, valamint a nagy hozzáadott értékű termékekben, például az anyag- és a vegyiparban való felhasználásra szánt továbbfejlesztett haszonnövények és erdészeti erőforrások, alapanyagok, tengeri termékek (tengeri erőforrások is) és biomassza (beleértve a gyógyszeriparban és a gyógyászatban felhasználható biológiai erőforrásokat is), beleértve az újszerű gazdálkodási rendszereket, a biofolyamatokat és a biomassza-finomítás koncepcióját is; biokatalízis; új és továbbfejlesztett mikroorganizmusok és enzimek; erdészet és faalapú termékek és az ezekhez kapcsolódó folyamatok; környezeti biológiai helyreállítás és tisztább biológiai feldolgozás, az agráripari hulladékok, valamint melléktermékek felhasználása.

3.   Információs és kommunikációs technológiák (IKT)

Cél

Az európai ipar versenyképességének javítása és Európa élenjáró és meghatározó szerepének biztosítása az IKT fejlődésében annak érdekében, hogy a társadalom és a gazdaság igényei teljesüljenek. Az IKT a tudásalapú társadalom központi elemét képezi. A tevékenységek megerősítik Európa tudományos és technológiai bázisát, világviszonylatban vezető helyet biztosítanak számára az IKT területén, segítenek az IKT használatán alapuló termék-, szolgáltatás- és folyamatinnováció és kreativitás serkentésében és irányának meghatározásában, és gondoskodnak arról, hogy az IKT-ban elért előrehaladás gyorsan az európai polgárok, vállalkozások, ipar és kormányok gyakorlati hasznára váljék. Ezek a tevékenységek segítséget nyújtanak a digitális szakadék és a társadalmi kirekesztettség csökkentésében is.

Indokolás

Az IKT kritikus fontosságú. Európa jövője szempontjából, és nagyban hozzájárul a lisszaboni menetrend valóra váltásához. Katalizátorhatást fejt ki három kulcsfontosságú területen: a termelékenység és innováció, a közszolgáltatások korszerűsítése, valamint a tudományos és technológiai haladás területén. Gazdaságaink termelékenységnövekedését fele részben az IKT-nak a termékekre, a szolgáltatásokra és az üzleti folyamatokra gyakorolt hatása magyarázza. Az IKT vezető szerepet játszik az innováció és a kreativitás ösztönzésében, és az ipari és szolgáltatási szektor egészére kiterjedően az értékláncok változásainak ellenőrzés alatt tartásában.

Az IKT alapvetően fontos az egészségügyi és szociális ellátás iránti növekvő igény kielégítéséhez - különösen a speciális szükségletekkel rendelkező emberek számára, beleértve az öregedő népességet is -, a közérdekű szolgáltatások, mint például az oktatás, a kulturális örökség, a biztonság, az energia, a közlekedés és a környezetvédelem korszerűsítéséhez, valamint a kormányzási és a politikai döntéshozatali folyamatok hozzáférhetőségének és átláthatóságának elősegítéséhez. Az IKT fontos szerepet játszik a KTF irányítása és kommunikálása terén, továbbá katalizátorként működik a tudományok és a technika más területeinek fejlődésében, mert átalakítja a kutatók munkamódszereit, együttműködésük és újító tevékenységük módját.

A rohamosan növekvő gazdasági és társadalmi elvárások, valamint az IKT egyre fokozódó elterjedése a mindennapi életben és a technológia korlátai tágításának, valamint az innovatív, nagy értéket képviselő IKT-alapú termékek és szolgáltatások kifejlesztésének igénye együtt egyre terjedelmesebb kutatási ütemtervet követelnek. A technológiát közelebb hozni az emberek és a szervezetek szükségleteihez annyit tesz, mint: elrejteni a technológia bonyolultságát és a szükségletek függvényében felszínre hozni a funkcionalitást; a technológiákat funkcionálissá, egyszerűen használhatóvá, elérhetővé és megfizethetővé tenni; olyan új IKT alapú alkalmazásokat, megoldásokat és szolgáltatásokat kifejleszteni, amelyek megbízhatóak, hibamentesek és alkalmazkodnak a felhasználók egyéni igényeihez és elvárásaihoz. A „többet kevesebbért” elvárás által vezéreltetve az IKT kutatói világszintű versenyben vannak elsősorban a további miniatürizálás, a számítástechnikai, kommunikációs és médiatechnológiák konvergenciája - beleértve a rendszerek közötti fokozottabb interoperabilitást -, valamint a többi kapcsolódó tudománnyal és kutatási területtel való konvergencia irányítása és a tanulni és fejlődni képes rendszerek kifejlesztése területén.

A tevékenységek e sokrétűségéből egy új technológiai hullám látszik kibontakozni. Az IKT-ra irányuló kutatási tevékenység a tudomány és a technológia területeinek szélesebb skálájára támaszkodik, beleértve a biológia és az élettudományok,
  a kémia,
  a pszichológia, a pedagógia, a kognitív tudományok, valamint a társadalom- és bölcsészettudományok területét is.

Az IKT az egyik leginkább kutatásigényes ágazat. Az IKT-ra irányuló, közpénzből és magántőkéből finanszírozott kutatások a legnagyobb gazdaságokban a kutatási tevékenység harmadát teszik ki. Bár Európa ipari és technológiai szempontból ma is vezető pozíciót élvez az IKT kulcsfontosságú területein, az IKT-kutatásokra fordított összegeket tekintve lemarad fő versenytársai mögött. Csakis az erőfeszítések megújuló és intenzívebb európai szintű összefogásával van esélyünk, hogy a lehető legteljesebb mértékben kiaknázzuk mindazokat a lehetőségeket, amelyeket az IKT fejlődése kínál. A „nyílt forráskódú” fejlesztési modellen alapuló IKT kutatási tevékenység az innováció és a növekvő együttműködés forrásaként hasznosnak bizonyul. Az IKT-kutatások eredményei különböző felhasználási módokat és különböző üzleti modelleket eredményezhetnek.

Az IKT-ra irányuló kutatási tevékenységek egy átfogó és holisztikus stratégián keresztül szorosan kapcsolódnak az IKT kibontakoztatására irányuló politikai fellépésekhez és a szabályozó intézkedésekhez. A prioritások meghatározása széles körű konzultációkat követően történt, amelyekbe több európai technológiai platform és ipari kezdeményezés is bekapcsolódott, többek között a nanoelektronika, a mikrorendszerek, a beágyazott rendszerek, a mobil és vezeték nélküli hírközlés, az elektronikus média, a fotonika a robotika és a szoftverek, a szolgáltatások és a számítóhálózatok (gridek) területéről, beleértve a szabad és nyílt forráskódú szoftverek (FLOSS) területét is. A fenntarthatósági kérdéseket is figyelembe kell venni, különösen az elektronika területén.

Tevékenységek

A jövőbeni és kialakulóban lévő technológiák kutatásának szerepe e téma területén különösen releváns, az IKT-ban magában és más kapcsolódó tudományterületekkel és kutatási területekkel fennálló kapcsolódásaiban az emberi ismeretek határain végzett kutatási tevékenység támogatása, az újszerű ötletek és a gyökeresen új felhasználások felkarolása, valamint az IKT kutatási ütemterveibe felvehető új lehetőségek felkutatása - többek között a kvantumhatások, a rendszerintegráció és az intelligens rendszerekben rejlő lehetőségek kiaknázása - érdekében.

| — | Az IKT technológiai pillérei:






  — | Nanoelektronika, fotonika és integrált mikro-nano rendszerek: a miniatürizálás, az integrálás, a választék, a tárolás és a sűrűség határainak kitolása; a teljesítmény és a gyárthatóság növelése alacsonyabb költségek mellett; az IKT beépítésének elősegítése számos alkalmazásban; interfészek; új koncepciók kidolgozását igénylő upstream kutatás. |
| --- | --- | --- |

—

Az IKT technológiai pillérei:

—

Nanoelektronika, fotonika és integrált mikro-nano rendszerek: a miniatürizálás, az integrálás, a választék, a tárolás és a sűrűség határainak kitolása; a teljesítmény és a gyárthatóság növelése alacsonyabb költségek mellett; az IKT beépítésének elősegítése számos alkalmazásban; interfészek; új koncepciók kidolgozását igénylő upstream kutatás.

| — | Mindenütt elérhető és korlátlan kapacitású hírközlési hálózatok: helyfüggetlen hozzáférés heterogén (személyes, regionális és globális hatókörű, helyhez kötött, mobil, vezeték nélküli és műsorszóró) hálózatokon keresztül, amely lehetővé teszi egyre növekvő tömegű adat és szolgáltatás bármikor és bárhol történő zökkenőmentes továbbítását. |
| --- | --- |

—

Mindenütt elérhető és korlátlan kapacitású hírközlési hálózatok: helyfüggetlen hozzáférés heterogén (személyes, regionális és globális hatókörű, helyhez kötött, mobil, vezeték nélküli és műsorszóró) hálózatokon keresztül, amely lehetővé teszi egyre növekvő tömegű adat és szolgáltatás bármikor és bárhol történő zökkenőmentes továbbítását.

| — | Beágyazott rendszerek, számítástechnika és vezérléstechnika: nagy teljesítményű, biztonságos és megosztott, megbízható és hatékony számítástechnikai, tároló és hírközlési rendszerek és termékek, amelyek tárgyakba és a fizikai infrastruktúrába beépítve érzékelik és vezérlik környezetüket és alkalmazkodnak ahhoz; diszkrét és folytonos rendszerek interoperabilitása. |
| --- | --- |

—

Beágyazott rendszerek, számítástechnika és vezérléstechnika: nagy teljesítményű, biztonságos és megosztott, megbízható és hatékony számítástechnikai, tároló és hírközlési rendszerek és termékek, amelyek tárgyakba és a fizikai infrastruktúrába beépítve érzékelik és vezérlik környezetüket és alkalmazkodnak ahhoz; diszkrét és folytonos rendszerek interoperabilitása.

| — | Szoftver, számítóhálózatok (gridek), biztonság és megbízhatóság: dinamikus, adaptív és megbízható szoftverek és szolgáltatások, szoftver- és szolgáltatási platformok, összetett rendszerek, továbbá új adatfeldolgozó architektúrák, beleértve a közszolgáltatásként való biztosításukat is. |
| --- | --- |

—

Szoftver, számítóhálózatok (gridek), biztonság és megbízhatóság: dinamikus, adaptív és megbízható szoftverek és szolgáltatások, szoftver- és szolgáltatási platformok, összetett rendszerek, továbbá új adatfeldolgozó architektúrák, beleértve a közszolgáltatásként való biztosításukat is.

| — | Tudásbázisok, kognitív és tanulási rendszerek: szemantikai rendszerek; a webes és multimédiás tartalomban rendelkezésre álló tudás azonosítása és kiaknázása; biológiailag inspirált mesterséges rendszerek, amelyek érzékelnek, megértenek, tanulnak, fejlődnek és önállóan cselekednek; játékos gépi és emberi tanulás az emberi kognitív folyamatok jobb megértése alapján. |
| --- | --- |

—

Tudásbázisok, kognitív és tanulási rendszerek: szemantikai rendszerek; a webes és multimédiás tartalomban rendelkezésre álló tudás azonosítása és kiaknázása; biológiailag inspirált mesterséges rendszerek, amelyek érzékelnek, megértenek, tanulnak, fejlődnek és önállóan cselekednek; játékos gépi és emberi tanulás az emberi kognitív folyamatok jobb megértése alapján.

| — | Szimuláció, megjelenítés, kölcsönhatás és vegyes valóság: innovatív tervezési és kreatív eszközök a termékek, a szolgáltatások és a digitális média számára, valamint a természetes, nyelvi közvetítésű és kontextusgazdag kölcsönhatások és kommunikáció terén. |
| --- | --- |

—

Szimuláció, megjelenítés, kölcsönhatás és vegyes valóság: innovatív tervezési és kreatív eszközök a termékek, a szolgáltatások és a digitális média számára, valamint a természetes, nyelvi közvetítésű és kontextusgazdag kölcsönhatások és kommunikáció terén.

| — | Az IKT új perspektívái más tudományokra és műszaki területekre építkezve, beleértve a matematikából és a fizikából, a biotechnológiákból, valamint az anyag- és az élettudományból származó meglátásokat az IKT-eszközöknek az élő szervezetekkel való kölcsönhatásra alkalmas, azokkal összemérhető méretűvé miniatürizálása, a rendszerfejlesztés és az információfeldolgozás teljesítményének és felhasználóbarát jellegének fokozása, illetőleg az élővilág modellezése és szimulációja érdekében. |
| --- | --- |

—

Az IKT új perspektívái más tudományokra és műszaki területekre építkezve, beleértve a matematikából és a fizikából, a biotechnológiákból, valamint az anyag- és az élettudományból származó meglátásokat az IKT-eszközöknek az élő szervezetekkel való kölcsönhatásra alkalmas, azokkal összemérhető méretűvé miniatürizálása, a rendszerfejlesztés és az információfeldolgozás teljesítményének és felhasználóbarát jellegének fokozása, illetőleg az élővilág modellezése és szimulációja érdekében.

| — | A technológiák integrálása:






  — | Személyes környezetek: személyes hírközlési és számítástechnikai eszközök, kiegészítők, testen hordható és testbe ültetett egységek; ezek interfészei és kapcsolatai a szolgáltatásokkal és az erőforrásokkal. |
| --- | --- | --- |

—

A technológiák integrálása:

—

Személyes környezetek: személyes hírközlési és számítástechnikai eszközök, kiegészítők, testen hordható és testbe ültetett egységek; ezek interfészei és kapcsolatai a szolgáltatásokkal és az erőforrásokkal.

| — | Otthoni környezetek: kommunikáció, megfigyelés, vezérlés, segítség; valamennyi eszköz zavartalan együttműködése és használata; interaktív digitális tartalom és szolgáltatások. |
| --- | --- |

—

Otthoni környezetek: kommunikáció, megfigyelés, vezérlés, segítség; valamennyi eszköz zavartalan együttműködése és használata; interaktív digitális tartalom és szolgáltatások.

| — | Robotrendszerek: fejlett autonóm rendszerek; tanulási, vezérlési, cselekvési képességek, természetes kölcsönhatás és együttműködés; miniatürizálás, emberszabású technológiák. |
| --- | --- |

—

Robotrendszerek: fejlett autonóm rendszerek; tanulási, vezérlési, cselekvési képességek, természetes kölcsönhatás és együttműködés; miniatürizálás, emberszabású technológiák.

| — | Intelligens infrastruktúrák: olyan eszközök, amelyek a mindennapi élet szempontjából döntő fontosságú infrastruktúrákat hatékonyabbá, felhasználóbaráttá, alkalmazkodóképesebbé, könnyebben fenntarthatóvá, továbbá a használattal és meghibásodásokkal szemben ellenállóbbá teszik. |
| --- | --- |

—

Intelligens infrastruktúrák: olyan eszközök, amelyek a mindennapi élet szempontjából döntő fontosságú infrastruktúrákat hatékonyabbá, felhasználóbaráttá, alkalmazkodóképesebbé, könnyebben fenntarthatóvá, továbbá a használattal és meghibásodásokkal szemben ellenállóbbá teszik.

| — | Alkalmazások kutatása:






  — | A társadalmi kihívásokra választ adó IKT: a közérdekű területek új rendszereinek, újszerű anyagainak, struktúráinak, technológiáinak és szolgáltatásainak minőségi, hatékonysági és hozzáférhetőségi szempontból, valamint a társadalmi integráció szempontjából történő fejlesztése, beleértve a fogyatékkal élő személyek számára való hozzáférhetőséget is; felhasználóbarát alkalmazások; új technológiák és kezdeményezések - mint például a saját lakókörnyezetben való életvitel segítése - integrálása.






  — | az egészségügy területén, a betegségek megelőzése és az egészségügyi ellátás, a korai diagnózisok és kezelések, valamint a személyre szabott megoldások fejlesztése; a betegek önrendelkezése, biztonsága, megfigyelése és mobilitása; egészségügyi információs tér új ismeretek megszerzésére és kezelésére. |
| --- | --- | --- | --- |

—

Alkalmazások kutatása:

—

A társadalmi kihívásokra választ adó IKT: a közérdekű területek új rendszereinek, újszerű anyagainak, struktúráinak, technológiáinak és szolgáltatásainak minőségi, hatékonysági és hozzáférhetőségi szempontból, valamint a társadalmi integráció szempontjából történő fejlesztése, beleértve a fogyatékkal élő személyek számára való hozzáférhetőséget is; felhasználóbarát alkalmazások; új technológiák és kezdeményezések - mint például a saját lakókörnyezetben való életvitel segítése - integrálása.

—

az egészségügy területén, a betegségek megelőzése és az egészségügyi ellátás, a korai diagnózisok és kezelések, valamint a személyre szabott megoldások fejlesztése; a betegek önrendelkezése, biztonsága, megfigyelése és mobilitása; egészségügyi információs tér új ismeretek megszerzésére és kezelésére.

| — | a társadalmi integráció és az egyenlő részvétel javítása és a digitális szakadékok kialakulásának megelőzése; az időseket és a fogyatékkal élőket segítő technológiák; mindenki számára történő tervezés. |
| --- | --- |

—

a társadalmi integráció és az egyenlő részvétel javítása és a digitális szakadékok kialakulásának megelőzése; az időseket és a fogyatékkal élőket segítő technológiák; mindenki számára történő tervezés.

| — | a mobilitás előmozdítása; intelligens, IKT-alapú szállítási rendszerek, járművek, és intelligens szolgáltatási megoldások az idegenforgalom számára, amelyek lehetővé teszik a személyek és az árucikkek biztonságos, ökologikus, kényelmes és hatékony mozgását. |
| --- | --- |

—

a mobilitás előmozdítása; intelligens, IKT-alapú szállítási rendszerek, járművek, és intelligens szolgáltatási megoldások az idegenforgalom számára, amelyek lehetővé teszik a személyek és az árucikkek biztonságos, ökologikus, kényelmes és hatékony mozgását.

| — | a környezetvédelem, a kockázatkezelés és a fenntartható fejlődés támogatása, a sebezhetőség megelőzése vagy csökkentése, valamint a természeti katasztrófák, ipari balesetek és a gazdasági fejlődéshez kapcsolódó emberi tevékenységek következményeinek csökkentése. |
| --- | --- |

—

a környezetvédelem, a kockázatkezelés és a fenntartható fejlődés támogatása, a sebezhetőség megelőzése vagy csökkentése, valamint a természeti katasztrófák, ipari balesetek és a gazdasági fejlődéshez kapcsolódó emberi tevékenységek következményeinek csökkentése.

| — | a kormányzatok számára valamennyi szinten: hatékonyság, nyitottság és számonkérhetőség, világszínvonalú közigazgatás biztosítása és a polgárokkal és a vállalkozásokkal fenntartott kapcsolatok kialakítása, a demokrácia támogatása, az információkhoz való hozzáférés biztosítása mindenki számára. |
| --- | --- |

—

a kormányzatok számára valamennyi szinten: hatékonyság, nyitottság és számonkérhetőség, világszínvonalú közigazgatás biztosítása és a polgárokkal és a vállalkozásokkal fenntartott kapcsolatok kialakítása, a demokrácia támogatása, az információkhoz való hozzáférés biztosítása mindenki számára.

| — | IKT a tartalom, a kreativitás és a személyes fejlődés érdekében:






  — | új paradigmák a médiában és a tartalom új formái, beleértve a szórakoztatást; interaktív digitális tartalom létrehozása és az ahhoz való hozzáférés; gazdagabb felhasználói tapasztalatok; a tartalom költséghatékony eljuttatása; a digitális jogok kezelése; hibrid média. |
| --- | --- | --- |

—

IKT a tartalom, a kreativitás és a személyes fejlődés érdekében:

—

új paradigmák a médiában és a tartalom új formái, beleértve a szórakoztatást; interaktív digitális tartalom létrehozása és az ahhoz való hozzáférés; gazdagabb felhasználói tapasztalatok; a tartalom költséghatékony eljuttatása; a digitális jogok kezelése; hibrid média.

| — | technológiailag támogatott tanulás; adaptív és a kontextushoz igazított tanulási megoldások; aktív tanulás. |
| --- | --- |

—

technológiailag támogatott tanulás; adaptív és a kontextushoz igazított tanulási megoldások; aktív tanulás.

| — | a digitális kulturális és tudományos erőforrások és javak hozzáférhetőségének és hosszabb időn át történő használatának támogatását többnyelvű/multikulturális környezetben
  és a kulturális örökség tekintetében is
  biztosító IKT-alapú rendszerek. |
| --- | --- |

—

a digitális kulturális és tudományos erőforrások és javak hozzáférhetőségének és hosszabb időn át történő használatának támogatását többnyelvű/multikulturális környezetben
  és a kulturális örökség tekintetében is
  biztosító IKT-alapú rendszerek.

| — | A vállalkozásokat és az ipart támogató IKT:






  — | a dinamikus, hálózatos, kooperatív üzleti folyamatok új formái, digitális ökorendszerek, többek között a kis- és középméretű szervezetek és közösségek megerősítése érdekében is; a munkaszervezés optimalizálása és együttműködést elősegítő munkavégzési környezetek, mint például a tudás megosztása és az interaktív szolgáltatások (pl. az idegenforgalomban); |
| --- | --- | --- |

—

A vállalkozásokat és az ipart támogató IKT:

—

a dinamikus, hálózatos, kooperatív üzleti folyamatok új formái, digitális ökorendszerek, többek között a kis- és középméretű szervezetek és közösségek megerősítése érdekében is; a munkaszervezés optimalizálása és együttműködést elősegítő munkavégzési környezetek, mint például a tudás megosztása és az interaktív szolgáltatások (pl. az idegenforgalomban);

| — | előállítás, ideértve a hagyományos iparágakat is: jelentős mértékben igényre szabott árucikkek gyors és adaptív tervezése, gyártása és szállítása; digitális és virtuális gyártás; modellezési, szimulációs, optimalizálási és prezentációs eszközök; kisméretű és integrált IKT-termékek; |
| --- | --- |

—

előállítás, ideértve a hagyományos iparágakat is: jelentős mértékben igényre szabott árucikkek gyors és adaptív tervezése, gyártása és szállítása; digitális és virtuális gyártás; modellezési, szimulációs, optimalizálási és prezentációs eszközök; kisméretű és integrált IKT-termékek;

| — | IKT a bizalom és a megbízhatóság érdekében: személyazonosság-kezelés, hitelesítés és a jogosultságok megállapítása; a személyes érdeket védő technológiák; a jogosultságok és a javak kezelése; védekezés a számítógépes fenyegetések ellen
  , más témákkal, különösen a „Biztonság” témájával összehangoltan
  . |
| --- | --- |

—

IKT a bizalom és a megbízhatóság érdekében: személyazonosság-kezelés, hitelesítés és a jogosultságok megállapítása; a személyes érdeket védő technológiák; a jogosultságok és a javak kezelése; védekezés a számítógépes fenyegetések ellen
  , más témákkal, különösen a „Biztonság” témájával összehangoltan
  .

4.   Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák

Cél

Az európai ipar versenyképességének javítása és az erőforrás-intenzív ipar tudásintenzív iparrá alakulásának elősegítéséhez szükséges tudás megszerzése a különböző technológiák és tudományterületek határmezsgyéjén lévő új alkalmazásokra vonatkozó tudás lépésenként történő átalakítása és a döntő tudás alkalmazása révén. Ez mind az új, fejlett technológiájú iparágak, mind a nagyobb hozzáadott értékű, hagyományos tudásalapú iparágak számára előnyös, különös tekintettel a kutatás és technológiafejlesztés eredményeinek a KKV-k körében történő megfelelő terjesztésére. E tevékenységek elsősorban olyan technológiák kialakítását segítik elő, amelyek valamennyi ipari ágazatra és a hetedik keretprogram számos egyéb témájára hatással lesznek.

Indokolás

A jelek szerint az ipari tevékenységeket érintő fokozódó nehézségek már nemcsak a nagy munkaintenzitású, hagyományos ágazatokra korlátozódnak, hanem egyre inkább megfigyelhetők a közbenső ágazatokban - amelyek az európai ipar elismert erősségének számítanak -, sőt, bizonyos csúcstechnológiai ágazatokban is. Erős ipari hátteret kell fenntartani azáltal, hogy a meglévő iparágakban növeljük a tudástartalmat, valamint azáltal, hogy Európában erős tudásalapú, tudásintenzív ipart építünk ki, az alapkutatás eredményeinek fokozott ipari felhasználásával. Ennek ki kell terjednie a meglévő kis- és középvállalkozások adta bázis korszerűsítésére, valamint új, tudásvezérelt KKV-k létrehozására és fejlesztésére, az együttműködési programokon keresztül terjesztett tudás és a szakértelem révén.

Az ipar jövőbeli versenyképessége nagyban függ a nanotechnológiáktól és azok alkalmazásától. A nanotudományokban és nanotechnológiákban számos területen végzett kutatás és technológiafejlesztés felgyorsíthatja Európa iparának átalakítását. Az EU elismerten vezető szerepet tölt be olyan területen, mint a nanotudományok, a nanotechnológiák, az anyagtudomány vagy a gyártási technológiák; ezeket meg kell erősíteni annak érdekében, hogy a fokozott versenykörülmények között is biztosítható és javítható legyen az EU pozíciója.

Az újszerű tulajdonságokkal rendelkező anyagok kulcsszerepet töltenek be az európai ipar versenyképessége szempontjából, és számos területen megalapozzák a műszaki haladást.

A többek között a nanoelektronika, a gyártástechnológia, a villamosenergia-termelés, az acélipar, a vegyipar, az energia, a közlekedési ipar, az építőipar, az ipari biztonság, a textilipar, a kerámiaipar, az erdészeti alapú iparágak és a nano-orvostudomány területén működő európai technológiai platformokhoz hasonló tevékenységeken keresztül megállapíthatóak az egyes iparágak szempontjából lényeges prioritások és megvalósítható ezek ágazati alkalmazásokba való integrálása. Ez hozzájárul a közös kutatási prioritások és célok kitűzéséhez. Emellett - a hetedik keretprogram időtartama során felmerülő új politikai igények rugalmas megválaszolása révén - foglalkozni kell a vonatkozó politikai, szabályozási és szabványosítási, valamint a hatásokkal összefüggő kérdésekkel is.

Tevékenységek

| — | Nanotudományok, nanotechnológiák






  — | Az interfész- és a méretfüggő jelenségekre vonatkozóan új tudás létrehozása; az anyagjellemzők nanoszintű vezérlése új alkalmazások számára; technológiák nanoszintű integrálása, beleértve a megfigyelést és az érzékelést; önfelépítő tulajdonságok; nanomotorok; nanogépek és nanorendszerek; nanonagyságrendű jellemzési és manipulációs módszerek és eszközök; vegyipari nano- és nagy pontosságú technológiák alapanyagok és összetevők gyártása céljából; nanonagyságrendű pontosságú alkotóelemek tanulmányozása és előállítása; az ember biztonságára, egészségére és a környezetre gyakorolt hatás; metrológia, megfigyelés és érzékelés, jelölésrendszer és szabványok; új koncepciók és megközelítésmódok felderítése ágazati alkalmazásokhoz, beleértve a kialakulóban lévő technológiák integrálását és konvergenciáját is. E tevékenységek körében kutatják a nanotechnológia társadalomra gyakorolt hatását, valamint a nanotudomány és a nanotechnológia jelentőségét a társadalmi problémák megoldása szempontjából. |
| --- | --- | --- |

—

Nanotudományok, nanotechnológiák

—

Az interfész- és a méretfüggő jelenségekre vonatkozóan új tudás létrehozása; az anyagjellemzők nanoszintű vezérlése új alkalmazások számára; technológiák nanoszintű integrálása, beleértve a megfigyelést és az érzékelést; önfelépítő tulajdonságok; nanomotorok; nanogépek és nanorendszerek; nanonagyságrendű jellemzési és manipulációs módszerek és eszközök; vegyipari nano- és nagy pontosságú technológiák alapanyagok és összetevők gyártása céljából; nanonagyságrendű pontosságú alkotóelemek tanulmányozása és előállítása; az ember biztonságára, egészségére és a környezetre gyakorolt hatás; metrológia, megfigyelés és érzékelés, jelölésrendszer és szabványok; új koncepciók és megközelítésmódok felderítése ágazati alkalmazásokhoz, beleértve a kialakulóban lévő technológiák integrálását és konvergenciáját is. E tevékenységek körében kutatják a nanotechnológia társadalomra gyakorolt hatását, valamint a nanotudomány és a nanotechnológia jelentőségét a társadalmi problémák megoldása szempontjából.

| — | Anyagtudomány






  — | A kedvező viselkedési jellemzőkkel rendelkező felületekre és anyagokra vonatkozó tudás kialakítása új termékek és folyamatok, valamint azok javítása érdekében; tudásalapú, igényre szabott jellemzőkkel és előre jelezhető viselkedési jellemzőkkel rendelkező anyagok; megbízhatóbb tervezés és szimuláció; számítógépes modellezés; nagyobb komplexitás; környezeti kompatibilitás; a nano-, mikro- és makrofunkcionalitás integrálása a vegyipari technológiában és az anyagfeldolgozásban; új nanoanyagok - többek között nanokompozitok -, bioanyagok és hibrid anyagok, beleértve a feldolgozásuk, tulajdonságaik és viselkedési jellemzőik tervezését és vezérlését is. |
| --- | --- | --- |

—

Anyagtudomány

—

A kedvező viselkedési jellemzőkkel rendelkező felületekre és anyagokra vonatkozó tudás kialakítása új termékek és folyamatok, valamint azok javítása érdekében; tudásalapú, igényre szabott jellemzőkkel és előre jelezhető viselkedési jellemzőkkel rendelkező anyagok; megbízhatóbb tervezés és szimuláció; számítógépes modellezés; nagyobb komplexitás; környezeti kompatibilitás; a nano-, mikro- és makrofunkcionalitás integrálása a vegyipari technológiában és az anyagfeldolgozásban; új nanoanyagok - többek között nanokompozitok -, bioanyagok és hibrid anyagok, beleértve a feldolgozásuk, tulajdonságaik és viselkedési jellemzőik tervezését és vezérlését is.

| — | Új gyártástechnológia






  — | A fenntartható tudásintenzív gyártás feltételeinek és tárgyi környezetének a megteremtése, beleértve a felmerülő ipari igényekre választ adó és az európai ipari háttér korszerűsítését erősítő új paradigmák kialakítását, fejlesztését és validálását is; általános gyártási eszközök fejlesztése az adaptív, hálózatos és tudásalapú gyártás számára; a technológiák (pl. nano-, mikro-, bio-, geo- információs, optikai, kognitív technológiák és a vonatkozó műszaki követelmények) konvergenciáját kiaknázó új mérnöki koncepciók kidolgozása a nagy hozzáadott értékű új vagy felújított termékek és szolgáltatások új generációjának kifejlesztéséhez és a változó igényekhez történő alkalmazkodáshoz; a nagy áteresztőképességű (high-throughput) technológiák ösztönzése. |
| --- | --- | --- |

—

Új gyártástechnológia

—

A fenntartható tudásintenzív gyártás feltételeinek és tárgyi környezetének a megteremtése, beleértve a felmerülő ipari igényekre választ adó és az európai ipari háttér korszerűsítését erősítő új paradigmák kialakítását, fejlesztését és validálását is; általános gyártási eszközök fejlesztése az adaptív, hálózatos és tudásalapú gyártás számára; a technológiák (pl. nano-, mikro-, bio-, geo- információs, optikai, kognitív technológiák és a vonatkozó műszaki követelmények) konvergenciáját kiaknázó új mérnöki koncepciók kidolgozása a nagy hozzáadott értékű új vagy felújított termékek és szolgáltatások új generációjának kifejlesztéséhez és a változó igényekhez történő alkalmazkodáshoz; a nagy áteresztőképességű (high-throughput) technológiák ösztönzése.

| — | Technológiák integrálása ipari alkalmazásra






  — | A nano- és mikrotechnológiában, az anyagtudományban és a gyártástechnológia területén rendelkezésre álló tudás integrálása ágazati és ágazatokon átívelő alkalmazásokban, például: az egészségügy, az élelmiszeripar, az építőipar, a közlekedés, az energetika, az informatika és a hírközlés, a vegyipar, a környezetvédelem, a textil- és ruhaipar, a cipőipar, az erdészeti alapú iparágak, az acélés a gépipar területén. |
| --- | --- | --- |

—

Technológiák integrálása ipari alkalmazásra

—

A nano- és mikrotechnológiában, az anyagtudományban és a gyártástechnológia területén rendelkezésre álló tudás integrálása ágazati és ágazatokon átívelő alkalmazásokban, például: az egészségügy, az élelmiszeripar, az építőipar, a közlekedés, az energetika, az informatika és a hírközlés, a vegyipar, a környezetvédelem, a textil- és ruhaipar, a cipőipar, az erdészeti alapú iparágak, az acélés a gépipar területén.

5.   Energia

Cél

A jelenlegi energetikai rendszer átalakítása fenntarthatóbb, az importált üzemanyagoktól kevésbé függő és az energiaforrások - különösen a megújuló energiaforrások -, az energiahordozók és a nem szennyező energiaforrások változatos kombinációján alapuló rendszerré; az energiahatékonyság fokozása, ideértve az energiafelhasználás és -tárolás racionalizálását; az ellátás biztonságával és az éghajlatváltozással összefüggő égető kihívások megválaszolása, és egyúttal az európai iparágak versenyképességének növelése.

Indokolás

Az energetikai rendszerek több nagy kihívás előtt állnak. A megfelelő és időben érkező megoldások megkeresésének és kidolgozásának sürgősségét a globális energiakereslet riasztó alakulása, a hagyományos olajés földgáztartalékok véges volta és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának, az éghajlatváltozás pusztító hatásainak csökkentése érdekében szükséges drasztikus leszorítására vonatkozó igény, az olajárak káros ingadozási hajlama (különösen a közlekedési ágazat szempontjából, amely nagymértékben olajfüggő) és a beszállító régiók geopolitikai instabilitása indokolja. Az energetikai kutatás jelentősen hozzájárul ahhoz, hogy polgáraink és iparunk energiaköltségei a jövőben megfizethetők legyenek. A szükséges kutatási és demonstrációs tevékenység célja azon környezetileg és költséghatékonyság szempontjából legkedvezőbb technológiák és intézkedések megkeresése, amelyek lehetővé teszik, hogy az EU megfeleljen a Kiotói Jegyzőkönyvben vállalt és az azokat túllépő céloknak, és valóra váltsa energiapolitikai vállalásait, amint azt az energiaellátás biztonságáról szóló, 2000-es zöld könyv (7), az energiahatékonyságról szóló 2005-ös zöld könyv (8) valamint a fenntartható, versenyképes és biztonságos energiaellátás európai stratégiájáról szóló 2006-os zöld könyv meghatározza (9).

Európa számos energiatermelési és energiahatékonysági technológia területén világviszonylatban is vezető szerepre tett szert. Úttörő érdemei vannak a korszerű megújuló energiaforrásokhoz, például a napenergiához, a bioenergiához és a szélenergiához kapcsolódó technológiákban. Az EU globális versenytársnak számít továbbá a villamosenergia-termelési és -elosztási technológiák területén, és erőteljes kutatási kapacitásokkal rendelkezik a széndioxid kivonásában és megkötésében. Ezekért a pozíciókért azonban most komoly verseny folyik (a versenytársak, elsősorban az Egyesült Államok és Japán részvételével). Ezért Európának fenn kell tartania és erősítenie kell vezető szerepét, és ez komoly erőfeszítéseket és nemzetközi együttműködést igényel.

Az energiarendszer kis CO2-kibocsátású vagy CO2-kibocsátástól mentes, megbízható, versenyképes és fenntartható energiarendszerré való gyökeres átalakításához új technológiák
  és új anyagok
  szükségesek, amelyekhez azonban túlságosan nagy kockázatok és túlságosan bizonytalan hasznok társulnak, ezért a magánszférától nem várható el, hogy a kutatás, a fejlesztés, a demonstráció és a telepítés valamennyi költségét magára vállalja. Ennek megfelelően a magánberuházások mobilizálásában központi szerepet kell adni a köztámogatásoknak, és az európai szintű erőfeszítéseket és erőforrásokat koherens és hatékonyabb módon kell összefogni annak érdekében, hogy a kontinens felvegye a versenyt a hasonló technológiákba erőteljesen és következetesen befektető gazdaságokkal. Ebben a tekintetben fontos szerepet játszanak az európai technológiai platformok, mivel ezek összehangolt módon hozzák működésbe a szükséges kutatási erőfeszítéseket. A cél eléréséhez szükséges tevékenységeket az alábbi felsorolás foglalja össze.
  Az energiarendszer egészében, a forrástól a felhasználóig jelentkező megnövelt hatékonyság a teljes „Energia” témán belül alapvető fontosságú és a téma alapját alkotja. Tekintettel a megújuló energiaforrásoknak és az energia-végfelhasználás hatékonyságának a jövő fenntartható energiarendszereihez való jelentős hozzájárulására, e téma legfőbb részét ezek alkotják. Különös figyelmet kell fordítani az e területen folyó kutatás, fejlesztés és demonstrációs tevékenységek ösztönzésére, valamint az e területen folytatott kapacitásfejlesztés előmozdítására. Ebben a tekintetben teljes mértékben ki kell aknázni a versenyképességi és innovációs keretprogram „Intelligens energia - Európa” program elnevezésű részével meglévő szinergiákat. Fel kell tárni a jövőbeni, több forrásból finanszírozott nagyszabású kezdeményezésekben (pl. a közös technológiai kezdeményezésekben) rejlő lehetőségeket is.

Szerepel a felsorolásban egy, célirányosan az energiapolitikai döntéshozatalt támogató tudás kialakítására vonatkozó egyedi tevékenység is, amely támogatást adhat az időközben felmerülő szakpolitikai igények számára is, például az európai energiapolitikának az éghajlatváltozással összefüggő nemzetközi tevékenységekben betöltött szerepével vagy az energiaellátás és az energiaárak instabilitásával és kimaradásaival kapcsolatban.

Tevékenységek

| — | Hidrogén és üzemanyagcellák
  Integrált tevékenység a helyhez kötött, hordozható és közlekedési alkalmazások előállítására képes, versenyképes uniós üzemanyagcella- és hidrogénipar erőteljes technológiai alapjának kialakítása érdekében. A hidrogénnel és az üzemanyagcellákkal foglalkozó európai technológiai platform ehhez a tevékenységhez egy integrált kutatási és telepítési stratégiára vonatkozó javaslattal járul hozzá. |
| --- | --- |

—

Hidrogén és üzemanyagcellák

Integrált tevékenység a helyhez kötött, hordozható és közlekedési alkalmazások előállítására képes, versenyképes uniós üzemanyagcella- és hidrogénipar erőteljes technológiai alapjának kialakítása érdekében. A hidrogénnel és az üzemanyagcellákkal foglalkozó európai technológiai platform ehhez a tevékenységhez egy integrált kutatási és telepítési stratégiára vonatkozó javaslattal járul hozzá.

| — | Megújuló villamosenergia-termelés
  Az átalakítás globális hatékonyságát, a költséghatékonyságot és a megbízhatóságot növelő technológiák, amelyek leszorítják a helyi megújuló energiaforrásokból - köztük a hulladékból - való villamosenergiatermelés költségét, valamint a különböző regionális feltételekhez igazodó technológiák fejlesztése és demonstrációja. |
| --- | --- |

—

Megújuló villamosenergia-termelés

Az átalakítás globális hatékonyságát, a költséghatékonyságot és a megbízhatóságot növelő technológiák, amelyek leszorítják a helyi megújuló energiaforrásokból - köztük a hulladékból - való villamosenergiatermelés költségét, valamint a különböző regionális feltételekhez igazodó technológiák fejlesztése és demonstrációja.

| — | Megújuló tüzelőanyagok gyártása
  Integrált tüzelőanyag-gyártó rendszerek és átalakítási technológiák: a megújuló energiaforrásokból, többek között biomasszából és hulladékból előállított szilárd, folyékony és gáz halmazállapotú (beleértve a hidrogént is) tüzelőanyagok kifejlesztése és fajlagos költségének leszorítása a szénmentes tüzelőanyagok, különösen a közlekedésben és villamosenergia-termelésben felhasználható bioüzemanyagok költséghatékony gyártása, tárolása, elosztása és felhasználása érdekében. |
| --- | --- |

—

Megújuló tüzelőanyagok gyártása

Integrált tüzelőanyag-gyártó rendszerek és átalakítási technológiák: a megújuló energiaforrásokból, többek között biomasszából és hulladékból előállított szilárd, folyékony és gáz halmazállapotú (beleértve a hidrogént is) tüzelőanyagok kifejlesztése és fajlagos költségének leszorítása a szénmentes tüzelőanyagok, különösen a közlekedésben és villamosenergia-termelésben felhasználható bioüzemanyagok költséghatékony gyártása, tárolása, elosztása és felhasználása érdekében.

| — | Megújuló fűtő- és hűtőanyagok
  Technológiák és eszközök kutatása, fejlesztése és demonstrációja, beleértve a tárolási technológiákat is, amelyek a megújuló energiaforrásokon alapuló, aktív és passzív fűtési és hűtési technológiák hatékonyságát növelik és költségeit csökkentik, valamint lehetővé teszik azok alkalmazását eltérő regionális feltételek mellett, amennyiben arra megfelelő lehetőség állapítható meg. |
| --- | --- |

—

Megújuló fűtő- és hűtőanyagok

Technológiák és eszközök kutatása, fejlesztése és demonstrációja, beleértve a tárolási technológiákat is, amelyek a megújuló energiaforrásokon alapuló, aktív és passzív fűtési és hűtési technológiák hatékonyságát növelik és költségeit csökkentik, valamint lehetővé teszik azok alkalmazását eltérő regionális feltételek mellett, amennyiben arra megfelelő lehetőség állapítható meg.

| — | A CO2-kivonási és tárolási technológiák a kibocsátásmentes energiatermeléshez
  Technológiák kutatása, fejlesztése és demonstrációja a fosszilis tüzelőanyagok felhasználása környezeti hatásainak drasztikus csökkentése érdekében, a CO2 kivonását és tárolását megvalósító technológiákat - különösen a föld alatti tárolást - alkalmazó, nagy hatékonyságú és költséghatékony, csaknem kibocsátásmentes villamos erőművek és/vagy hőerőművek létrehozásával. |
| --- | --- |

—

A CO2-kivonási és tárolási technológiák a kibocsátásmentes energiatermeléshez

Technológiák kutatása, fejlesztése és demonstrációja a fosszilis tüzelőanyagok felhasználása környezeti hatásainak drasztikus csökkentése érdekében, a CO2 kivonását és tárolását megvalósító technológiákat - különösen a föld alatti tárolást - alkalmazó, nagy hatékonyságú és költséghatékony, csaknem kibocsátásmentes villamos erőművek és/vagy hőerőművek létrehozásával.

| — | Tisztaszén-technológiák
  Technológiák kutatása, fejlesztése és demonstrációja az erőművek hatékonyságának, megbízhatóságának és költséghatékonyságának jelentős mértékű javítása érdekében, olyan tisztaszén-átalakítási technológiák és más, szilárd halmazállapotú tüzelőanyagok átalakításán alapuló technológiák -
  beleértve a kémiai folyamatokat is
  - kifejlesztésén és demonstrációján keresztül, amelyek egyúttal másodlagos energiahordozókat (például hidrogént) és folyékony vagy gáz-halmazállapotú tüzelőanyagokat is termelnek. A tevékenységek adott esetben a CO2-kivonási és -tárolási technológiákhoz vagy a biomassza vegyes felhasználásához kapcsolódnak. |
| --- | --- |

—

Tisztaszén-technológiák

Technológiák kutatása, fejlesztése és demonstrációja az erőművek hatékonyságának, megbízhatóságának és költséghatékonyságának jelentős mértékű javítása érdekében, olyan tisztaszén-átalakítási technológiák és más, szilárd halmazállapotú tüzelőanyagok átalakításán alapuló technológiák -
  beleértve a kémiai folyamatokat is
  - kifejlesztésén és demonstrációján keresztül, amelyek egyúttal másodlagos energiahordozókat (például hidrogént) és folyékony vagy gáz-halmazállapotú tüzelőanyagokat is termelnek. A tevékenységek adott esetben a CO2-kivonási és -tárolási technológiákhoz vagy a biomassza vegyes felhasználásához kapcsolódnak.

| — | Intelligens energiahálózatok
  Annak kutatása, fejlesztése és demonstrációja, hogy miként javítható az európai villamosenergia- és gázrendszerek és hálózatok hatékonysága, biztonsága, megbízhatósága és minősége, különösen a fokozottan integrált európai energiapiac keretében, például a jelenlegi elektromos hálózatok interaktív (fogyasztók-üzemeltetők) szolgáltatási hálózatokká alakításával, energiatárolási lehetőségek kifejlesztésével, valamint a decentralizált és a megújuló energiaforrások nagybani telepítését és tényleges integrálását gátló akadályok felszámolásával. |
| --- | --- |

—

Intelligens energiahálózatok

Annak kutatása, fejlesztése és demonstrációja, hogy miként javítható az európai villamosenergia- és gázrendszerek és hálózatok hatékonysága, biztonsága, megbízhatósága és minősége, különösen a fokozottan integrált európai energiapiac keretében, például a jelenlegi elektromos hálózatok interaktív (fogyasztók-üzemeltetők) szolgáltatási hálózatokká alakításával, energiatárolási lehetőségek kifejlesztésével, valamint a decentralizált és a megújuló energiaforrások nagybani telepítését és tényleges integrálását gátló akadályok felszámolásával.

| — | Energiahatékonyság és energiatakarékosság
  Új koncepciók kutatása, fejlesztése és demonstrációja, a bevált koncepciók és technológiák optimalizálása az épületek (beleértve a világítást), a közlekedés, a szolgáltatások és az ipar energiahatékonyságának javítása, valamint végső és elsődleges energiafogyasztásának egész életcikluson keresztüli további csökkentése érdekében. Ide tartozik az energiahatékonyságot célzó stratégiák és technológiák integrálása (beleértve a kapcsolt termelést és a poligenerációt), az új és megújuló energiát hasznosító technológiákés az energiakeresletet irányító intézkedések és eszközök, alkalmazása, valamint az éghajlatra minimális hatást kifejtő épületek demonstrációja is. |
| --- | --- |

—

Energiahatékonyság és energiatakarékosság

Új koncepciók kutatása, fejlesztése és demonstrációja, a bevált koncepciók és technológiák optimalizálása az épületek (beleértve a világítást), a közlekedés, a szolgáltatások és az ipar energiahatékonyságának javítása, valamint végső és elsődleges energiafogyasztásának egész életcikluson keresztüli további csökkentése érdekében. Ide tartozik az energiahatékonyságot célzó stratégiák és technológiák integrálása (beleértve a kapcsolt termelést és a poligenerációt), az új és megújuló energiát hasznosító technológiákés az energiakeresletet irányító intézkedések és eszközök, alkalmazása, valamint az éghajlatra minimális hatást kifejtő épületek demonstrációja is.

| — | Az energiapolitikai döntéshozatalt támogató tudás
  Az energetikai technológiákkal kapcsolatban felmerülő fő gazdasági és társadalmi kérdések elemzésére, valamint a közép- és hosszú távú irányszámok és forgatókönyvek felállítására (beleértve a szakpolitika kialakításának tudományos támogatását is) szolgáló eszközök, módszerek és modellek kifejlesztése. |
| --- | --- |

—

Az energiapolitikai döntéshozatalt támogató tudás

Az energetikai technológiákkal kapcsolatban felmerülő fő gazdasági és társadalmi kérdések elemzésére, valamint a közép- és hosszú távú irányszámok és forgatókönyvek felállítására (beleértve a szakpolitika kialakításának tudományos támogatását is) szolgáló eszközök, módszerek és modellek kifejlesztése.

6.   Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is)

Cél

A környezettel és erőforrásaival való fenntartható gazdálkodás az éghajlat, a bioszféra, az ökológiai rendszerek és az emberi tevékenység közötti kölcsönhatásokra vonatkozó tudás fejlesztésével, valamint új technológiák, eszközök és szolgáltatások kifejlesztésével a globális környezeti problémák egységes kezelése érdekében. Kiemelt hangsúlyt kap az éghajlati változások, az ökológiai, földtani és oceanográfiai rendszerek változásainak az előrejelzése, hangsúlyt fektetnek továbbá a környezeti problémák és kockázatok, - beleértve az egészséggel kapcsolatosakat is - folyamatos figyelemmel kísérésére, megelőzésére, hatásainak csökkentésére és befolyásolására alkalmas eszközökre és technológiákra, valamint a természeti és ember alkotta környezet fenntartására alkalmas eszközökre és technológiákra.

Indokolás

A környezeti problémák túlterjednek az államhatárokon, és egész Európára, de gyakran az egész világra kiterjedően összehangolt megközelítést igényelnek. Földünk természeti erőforrásaira és az ember alkotta környezetre erős nyomás nehezedik a népesség növekedése, az urbanizáció, a beépítés, a mezőgazdasági, akvakultúra- és halászati ágazat, valamint a közlekedési és energetikai ágazat folyamatos bővülése, valamint az éghajlat helyi, regionális és globális változékonysága és a felmelegedés következtében. Európának az ipar megerősítésével és versenyképességének javításával párhuzamosan új, fenntartható viszonyt kell kialakítania a környezettel. A környezetre irányuló kutatás nagyságrendje, terjedelme és nagyfokú összetettsége miatt szükséges kritikus tömeg eléréséhez a teljes EU-ra kiterjedő együttműködésre van szükség. Ez megkönnyíti a közös tervezést, az összekapcsolt és együttműködésre képes adatbázisok használatát, illetőleg az összehangolt, nagyméretű figyelő és előrejelző rendszerek kifejlesztését. E kutatásnak foglalkoznia kell az adatkezelési és informatikai szolgáltatások szükségességével, valamint az adatátvitelhez, -integrációhoz és térbeli adatmeghatározáshoz kapcsolódó problémákkal.

Uniós szintű kutatási tevékenység szükséges egyes nemzetközi kötelezettségvállalások, mint például az ENSZ éghajlatváltozási keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve, a biológiai sokféleségről szóló ENSZegyezmény, a sivatagosodás elleni harcról szóló ENSZ-egyezmény, a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló stockholmi egyezmény, a fenntartható fejlődésről szóló 2002-es világszintű csúcstalálkozó céljai, valamint az EU vízellátási kezdeményezése (Water for Life) teljesítéséhez, valamint az éghajlatváltozási kormányközi panel munkájában és a földmegfigyelésre vonatkozó kezdeményezésben történő részvételhez.

Emellett jelentős mértékű kutatás szükséges a meglévő és kialakulóban lévő uniós szakpolitikák, a 6. környezetvédelmi cselekvési terv és a kapcsolódó tematikus stratégiák (pl. az EU tengeri stratégiája), a környezetvédelmi technológiákra, valamint a környezetvédelemre és az egészségre vonatkozó cselekvési tervek, programok és irányelvek, továbbá a vízvédelmi keretirányelv és a NATURA 2000 végrehajtásához.

Az EU-nak meg kell erősítenie pozícióit a környezetvédelmi technológiák világpiacán. Ezek a technológiák a különböző nagyságrendű környezeti problémák környezethatékony megoldásának, valamint kulturális és természeti örökségünk védelmének lehetővé tételén keresztül hozzájárulnak a fenntartható növekedés megvalósítását segítő fenntartható fogyasztás és termelés megteremtéséhez. A környezetvédelmi követelmények serkentőleg hatnak az innovációra, továbbá üzleti lehetőségeket és nagyobb versenyképességet teremthetnek, biztosítva egyúttal a későbbi nemzedékek fenntarthatóbb jövőjét. A vízellátással és a szennyvízzel, illetőleg a fenntartható vegyiparral foglalkozó európai technológiai platformok megerősítették az uniós szintű fellépés szükségességét, és kutatási ütemtervüket a következőkben felsorolt kutatási tevékenységek figyelembe veszik. Más platformok (például az építésügyi és az erdészeti) részben ugyancsak foglalkoznak környezetvédelmi technológiai kérdésekkel, és véleményüket az alábbiak ugyancsak figyelembe veszik. A társadalmi-gazdasági szempontok különösen erős hatással vannak a környezetvédelmi technológiák kifejlesztésére és piaci bevezetésére, valamint azt követő alkalmazására, például a vízkészlet-gazdálkodásban. Függően attól, hogy az adott tevékenység tárgya szempontjából ezek mennyire lényegesek, a tevékenységek során figyelembe kell venni a szakpolitikák és a technológiai fejlesztés társadalmi és gazdasági vonatkozásait.

A következőkben felsorolt tevékenységek (10) jelentős része közvetlenül kapcsolódik szakpolitikai igényekhez. Ugyanakkor a közben felmerülő új szakpolitikai igények, mint például az uniós politikák fenntarthatósági hatásvizsgálatai, az éghajlatváltozással kapcsolatban Kiotót követően szükséges fellépés, valamint az új környezetvédelmi politikák (például az európai talajvédelmi stratégia és a tengerpolitika), szabványok és jogszabályi előírások igényeinek kielégítése érdekében további támogatásra is van lehetőség.

Tevékenységek

| — | Éghajlatváltozás, szennyezés és kockázatok






  — | A környezetre és az éghajlatra nehezedő nyomás: az éghajlati,
  a
  földtani
  és a tengeri
  rendszer működése, beleértve a sarki régiókat is; alkalmazkodási és hatáscsökkentési intézkedések; levegő-, talaj- és vízszennyezés; a légkör összetételében és a vízkörforgásban beálló változások; az éghajlat és a légkör, a földfelszín, a jég és az óceán globális és regionális kölcsönhatásai; a biológiai sokféleségre és az ökológiai rendszerekre gyakorolt hatások, beleértve a tengerszint emelkedésének a tengerparti vidékekre gyakorolt hatásait, valamint a fokozottan érzékeny területekre gyakorolt hatásokat is. |
| --- | --- | --- |

—

Éghajlatváltozás, szennyezés és kockázatok

—

A környezetre és az éghajlatra nehezedő nyomás: az éghajlati,
  a
  földtani
  és a tengeri
  rendszer működése, beleértve a sarki régiókat is; alkalmazkodási és hatáscsökkentési intézkedések; levegő-, talaj- és vízszennyezés; a légkör összetételében és a vízkörforgásban beálló változások; az éghajlat és a légkör, a földfelszín, a jég és az óceán globális és regionális kölcsönhatásai; a biológiai sokféleségre és az ökológiai rendszerekre gyakorolt hatások, beleértve a tengerszint emelkedésének a tengerparti vidékekre gyakorolt hatásait, valamint a fokozottan érzékeny területekre gyakorolt hatásokat is.

| — | Környezet és egészség: A környezeti ártalomkeltők és az emberi egészség kölcsönhatása, beleértve a források azonosítását, a környezettel összefüggő egészségügyi kérdések biomonitoringjára irányuló kutatást, a beltéri levegő minőségét, a beltéri környezettel, a városi környezettel és a gépjárművek szennyezőanyag-kibocsátásával való kapcsolódásokat, valamint az újonnan felmerülő kockázati tényezők hatásait is; a veszélyes anyagokra vonatkozó integrált kockázatelemzési módszerek, beleértve az állatkísérleteket kiváltó megoldásokat is; a környezeti egészségi kockázatok és mutatók számszerű kifejezése és költség-haszon elemzése a megelőzési stratégiákhoz való felhasználásra. |
| --- | --- |

—

Környezet és egészség: A környezeti ártalomkeltők és az emberi egészség kölcsönhatása, beleértve a források azonosítását, a környezettel összefüggő egészségügyi kérdések biomonitoringjára irányuló kutatást, a beltéri levegő minőségét, a beltéri környezettel, a városi környezettel és a gépjárművek szennyezőanyag-kibocsátásával való kapcsolódásokat, valamint az újonnan felmerülő kockázati tényezők hatásait is; a veszélyes anyagokra vonatkozó integrált kockázatelemzési módszerek, beleértve az állatkísérleteket kiváltó megoldásokat is; a környezeti egészségi kockázatok és mutatók számszerű kifejezése és költség-haszon elemzése a megelőzési stratégiákhoz való felhasználásra.

| — | Természeti veszélyek: a geológiai (például földrengés, vulkanikus tevékenység, szökőár) és az éghajlati (például vihar, aszály, árvíz, erdőtűz, földcsuszamlás, lavina és egyéb szélsőséges események) veszélyforrásokból származó katasztrófákhoz és következményeikhez kapcsolódó előrejelzések és integrált veszélyességi, sebezhetőségi és kockázati értékelések fejlesztése; korai előrejelző rendszerek kialakítása, valamint a megelőző, hatáscsökkentő és kockázatkezelési stratégiák továbbfejlesztése, az egyidejű kockázatok elemzése keretében is. |
| --- | --- |

—

Természeti veszélyek: a geológiai (például földrengés, vulkanikus tevékenység, szökőár) és az éghajlati (például vihar, aszály, árvíz, erdőtűz, földcsuszamlás, lavina és egyéb szélsőséges események) veszélyforrásokból származó katasztrófákhoz és következményeikhez kapcsolódó előrejelzések és integrált veszélyességi, sebezhetőségi és kockázati értékelések fejlesztése; korai előrejelző rendszerek kialakítása, valamint a megelőző, hatáscsökkentő és kockázatkezelési stratégiák továbbfejlesztése, az egyidejű kockázatok elemzése keretében is.

| — | Fenntartható erőforrás-gazdálkodás






  — | A természetes és az ember által létrehozott erőforrások és a biológiai sokféleség megőrzése és a velük való fenntartható gazdálkodás: ökológiai rendszerek; vízkészlet-gazdálkodás; hulladékgazdálkodás és megelőzés; a biológiai sokféleség védelme és kezelése, beleértve az invazív idegen fajok elleni védekezést is, a talaj, a tengerfenék, a tengeröblök és a part menti területek védelme, a sivatagosodással és a földek minőségének romlásával szembeszálló megközelítések, tájképmegőrzés; fenntartható erdőhasználat és -gazdálkodás; a városi környezettel való fenntartható gazdálkodás és tervezés, beleértve a posztindusztriális övezeteket; adatkezelési és információs szolgáltatások; a természetes folyamatok elemzése és előrejelzése. |
| --- | --- | --- |

—

Fenntartható erőforrás-gazdálkodás

—

A természetes és az ember által létrehozott erőforrások és a biológiai sokféleség megőrzése és a velük való fenntartható gazdálkodás: ökológiai rendszerek; vízkészlet-gazdálkodás; hulladékgazdálkodás és megelőzés; a biológiai sokféleség védelme és kezelése, beleértve az invazív idegen fajok elleni védekezést is, a talaj, a tengerfenék, a tengeröblök és a part menti területek védelme, a sivatagosodással és a földek minőségének romlásával szembeszálló megközelítések, tájképmegőrzés; fenntartható erdőhasználat és -gazdálkodás; a városi környezettel való fenntartható gazdálkodás és tervezés, beleértve a posztindusztriális övezeteket; adatkezelési és információs szolgáltatások; a természetes folyamatok elemzése és előrejelzése.

| — | A tengeri környezettel való gazdálkodás: az emberi tevékenység hatása a tengeri környezetre és erőforrásokra; a regionális tengerek és a part menti vizek szennyezése és eutrofizációja; mélytengeri ökológiai rendszerek; a tengeri élővilág sokféleségének alakulására, az ökológiai rendszerek folyamataira és az óceáni körforgásra vonatkozó elemzések; a tengerfenék geológiája; az óceán és természeti erőforrásainak fenntartható felhasználását szolgáló stratégiák, koncepciók és eszközök kifejlesztése. |
| --- | --- |

—

A tengeri környezettel való gazdálkodás: az emberi tevékenység hatása a tengeri környezetre és erőforrásokra; a regionális tengerek és a part menti vizek szennyezése és eutrofizációja; mélytengeri ökológiai rendszerek; a tengeri élővilág sokféleségének alakulására, az ökológiai rendszerek folyamataira és az óceáni körforgásra vonatkozó elemzések; a tengerfenék geológiája; az óceán és természeti erőforrásainak fenntartható felhasználását szolgáló stratégiák, koncepciók és eszközök kifejlesztése.

| — | Környezetvédelmi technológiák






  — | A természetes és az ember által létrehozott környezetre irányuló megfigyelés, szimuláció, megelőzés, hatáscsökkentés, alkalmazkodás, szennyeződésmentesítés és helyreállítás környezetvédelmi technológiái: a vizekre, az éghajlatra, a levegőre, a tengeri, városi és vidéki környezetre, a talajra, a hulladékok kezelésére, az újrafeldolgozásra, a tiszta gyártási folyamatokra és a fenntartható termékekre, a vegyi anyagok biztonságára vonatkozóan. |
| --- | --- | --- |

—

Környezetvédelmi technológiák

—

A természetes és az ember által létrehozott környezetre irányuló megfigyelés, szimuláció, megelőzés, hatáscsökkentés, alkalmazkodás, szennyeződésmentesítés és helyreállítás környezetvédelmi technológiái: a vizekre, az éghajlatra, a levegőre, a tengeri, városi és vidéki környezetre, a talajra, a hulladékok kezelésére, az újrafeldolgozásra, a tiszta gyártási folyamatokra és a fenntartható termékekre, a vegyi anyagok biztonságára vonatkozóan.

| — | A kulturális örökség - többek között az emberi élőhely - védelme, megőrzése és gyarapítása: a kulturális örökség pusztulásának hatékonyabb értékelése; innovatív megőrzési stratégiák kidolgozása; a kulturális örökség városi környezetbe való integrálásának erősítése. |
| --- | --- |

—

A kulturális örökség - többek között az emberi élőhely - védelme, megőrzése és gyarapítása: a kulturális örökség pusztulásának hatékonyabb értékelése; innovatív megőrzési stratégiák kidolgozása; a kulturális örökség városi környezetbe való integrálásának erősítése.

| — | A technológiák értékelése, ellenőrzése és vizsgálata: a folyamatok, technológiák és termékek környezeti kockázat- és életciklus-elemzésére szolgáló módszerek és eszközök, beleértve az alternatív vizsgálati módszereket, és különösképpen az ipari vegyi anyagok állatkísérletek nélküli vizsgálatát is; a fenntartható vegyiparral, erdészeti alapú ágazatok technológiájával, vízellátással és szennyvízelvezetéssel foglalkozó platformok támogatása (11); egy jövőbeni, a független értékelés eszközeit kiegészítő európai környezetvédelmi technológai ellenőrzési és vizsgálati program tudományos és technológiai vonatkozásai. |
| --- | --- |

—

A technológiák értékelése, ellenőrzése és vizsgálata: a folyamatok, technológiák és termékek környezeti kockázat- és életciklus-elemzésére szolgáló módszerek és eszközök, beleértve az alternatív vizsgálati módszereket, és különösképpen az ipari vegyi anyagok állatkísérletek nélküli vizsgálatát is; a fenntartható vegyiparral, erdészeti alapú ágazatok technológiájával, vízellátással és szennyvízelvezetéssel foglalkozó platformok támogatása (11); egy jövőbeni, a független értékelés eszközeit kiegészítő európai környezetvédelmi technológai ellenőrzési és vizsgálati program tudományos és technológiai vonatkozásai.

| — | Földünk megfigyelésének és értékelésének eszközei






  — | Föld- és óceánmegfigyelő rendszerek, valamint a környezetvédelemmel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos megfigyelő módszerek: hozzájárulás a környezeti és fenntarthatósági kérdések kezelésére létrehozott megfigyelő rendszerek fejlesztéséhez és integrálásához a GEOSS projekt keretében (amelyet kiegészít a GMES projekt); a rendszerek interoperabilitása és az információk optimalizálása a környezeti jelenségek megértése, modellezése és előrejelzése, a természeti erőforrások értékelése, feltárása és az azokkal való gazdálkodás érdekében. |
| --- | --- | --- |

—

Földünk megfigyelésének és értékelésének eszközei

—

Föld- és óceánmegfigyelő rendszerek, valamint a környezetvédelemmel és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos megfigyelő módszerek: hozzájárulás a környezeti és fenntarthatósági kérdések kezelésére létrehozott megfigyelő rendszerek fejlesztéséhez és integrálásához a GEOSS projekt keretében (amelyet kiegészít a GMES projekt); a rendszerek interoperabilitása és az információk optimalizálása a környezeti jelenségek megértése, modellezése és előrejelzése, a természeti erőforrások értékelése, feltárása és az azokkal való gazdálkodás érdekében.

| — | A fenntartható fejlődés előrejelzési módszerei és értékelési eszközei, a megfigyelés különböző léptékeinek figyelembevételével: a gazdaság, a környezet és a társadalom közötti kapcsolódások modellezése, beleértve a piac alapú eszközöket, a külső hatásokat, a küszöbértékeket, valamint a kulcsfontosságú problémákra, mint például a földhasználati és a tengerrel összefüggő kérdésekre vonatkozó tudásalap és módszertan kifejlesztését is; városfejlesztés, az éghajlatváltozással összefüggő társadalmi és gazdasági feszültségek. |
| --- | --- |

—

A fenntartható fejlődés előrejelzési módszerei és értékelési eszközei, a megfigyelés különböző léptékeinek figyelembevételével: a gazdaság, a környezet és a társadalom közötti kapcsolódások modellezése, beleértve a piac alapú eszközöket, a külső hatásokat, a küszöbértékeket, valamint a kulcsfontosságú problémákra, mint például a földhasználati és a tengerrel összefüggő kérdésekre vonatkozó tudásalap és módszertan kifejlesztését is; városfejlesztés, az éghajlatváltozással összefüggő társadalmi és gazdasági feszültségek.

7.   Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is)

Cél

A technológiai és működésbeli fejlődésre, valamint az európai közlekedési politikára alapozva integrált, biztonságosabb, környezetbarátabb és „intelligensebb” páneurópai közlekedési rendszerek kifejlesztése valamennyi polgár, a társadalom és az éghajlat-változási politika érdekében, a környezet és a természeti erőforrások tiszteletben tartásával; továbbá az európai iparágak nemzetközi piacon való versenyképességének biztosítása és további javítása.

Indokolás

A közlekedés Európa erősségei közé tartozik - a légi közlekedési ágazat 2,6%-kal járul hozzá az EU GDP-jéhez (és 3,1 millió embernek ad munkát), a felszíni közlekedés pedig az uniós GDP 11%-át állítja elő (és körülbelül 16 millió főt foglalkoztat). A közlekedés ugyanakkor az EU CO2-kibocsátásának 25%-át adja, ezért égetően fontos a rendszer környezetbarátabbá tétele a fenntarthatóbb közlekedés és a növekedési ütemmel való összeegyeztethetőség biztosítása érdekében, amint arra az „Európai közlekedéspolitika 2010-ig: ideje dönteni” című fehér könyv (12) rámutatott.

Az EU bővítése (a szárazföldi terület 25%-os és a népesség 20%-os növekedése) és gazdasági fejlődése új kihívásokat jelent az emberek és az áruk hatékony, gazdaságos és fenntartható szállítása szempontjából. A közlekedés továbbá közvetlen hatással van más főbb szakpolitikákra (kereskedelem, verseny, foglalkoztatás, környezetvédelem, kohézió, energetika, biztonság, belső piac).

Az uniós közlekedési ágazatba történő kutatási-fejlesztési befektetések a világpiaci technológiai versenyelőny biztosításának előfeltételét jelentik (13). Az európai szinten végzett tevékenységek serkentik az érintett iparágak szerkezetének átalakítását is, beleértve az ellátási lánc integrálását, különösen a KKV-k szintjén.

Az európai technológiai platformok (14) által kidolgozott kutatási ütemtervek alátámasztják azt az igényt, hogy olyan új, „közlekedési rendszerekben” gondolkodó nézőpontot célszerű képviselni, amely figyelembe veszi az egyes járművek vagy hajók, közlekedési hálózatok vagy infrastruktúrák és a közlekedési szolgáltatások igénybevételének kölcsönhatásait, ami csak európai szinten alakítható ki. A kutatás-fejlesztési költségek mindezeken a területeken jelentős mértékben emelkednek, és az EU-szintű együttműködés alapvető fontosságú ahhoz, hogy a különféle KTF-szereplők elérjék azt a „kritikus tömeget”, amely a méretből és a multidiszciplinaritásból eredő kihívásokra költséghatékony módon tud válaszolni, valamint ahhoz, hogy az iparág megfeleljen a kibővített Unió jövőjének nagy politikai, technológiai és társadalmi-gazdasági kihívásainak, mint amilyen például a jövő „tiszta és biztonságos járműjére” vonatkozó elképzelés, a rendszerek együttműködési képessége és az intermodalitás (különös tekintettel a vízi szállításra és a vasútra), a megfizethetőség, a biztonság, a kapacitás, a védelem és a környezeti hatások. A Galileo rendszert és alkalmazásait támogató technológiák fejlesztése ugyancsak fontos az európai szakpolitikák végrehajtása szempontjából.

Az alábbiakban kitűzött kutatási témakörök és tevékenységek fokozott ipari jelentősége mellett az is lényeges, hogy a politikai döntéshozók igényei a közlekedéspolitika gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi vonatkozásait egyaránt figyelembe vevő, integrált módon teljesülnek. Emellett a tervezett tevékenységek támogatják a meglévő és új szakpolitikai igények kielégítését, például a tengerészeti politika alakulásához vagy az egységes európai égbolt végrehajtásához kapcsolódóan.

Tevékenységek

| — | Repüléstechnika és légi közlekedés






  — | A légi közlekedés környezetbarátabbá tétele: a kibocsátások (beleértve az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását is) és a zajártalom csökkentése, beleértve a motorokra és a helyettesítő tüzelőanyagokra, a szerkezetekre és új repülőgép-kialakításokra, beleértve a forgószárnyú repülőgépeket
  (többek között a helikoptereket és a mozgatható légcsavaros (tiltrotor) repülőgépeket)
  , a repülőterek üzemeltetésére és a légiforgalmi szolgáltatásra vonatkozó munkát is. |
| --- | --- | --- |

—

Repüléstechnika és légi közlekedés

—

A légi közlekedés környezetbarátabbá tétele: a kibocsátások (beleértve az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását is) és a zajártalom csökkentése, beleértve a motorokra és a helyettesítő tüzelőanyagokra, a szerkezetekre és új repülőgép-kialakításokra, beleértve a forgószárnyú repülőgépeket
  (többek között a helikoptereket és a mozgatható légcsavaros (tiltrotor) repülőgépeket)
  , a repülőterek üzemeltetésére és a légiforgalmi szolgáltatásra vonatkozó munkát is.

| — | Az időkihasználás javítása: a tervek hatékonyságának fejlesztése, a légi, földi és világűrben történő közlekedést egységes keretbe foglaló „egységes égbolt” politikájának hatékony végrehajtásával összhangban az innovatív légiforgalmi szolgáltatási rendszerekre összpontosítva, beleértve a forgalom folyamatosságát és a repülőgépek nagyobb önállóságát is. |
| --- | --- |

—

Az időkihasználás javítása: a tervek hatékonyságának fejlesztése, a légi, földi és világűrben történő közlekedést egységes keretbe foglaló „egységes égbolt” politikájának hatékony végrehajtásával összhangban az innovatív légiforgalmi szolgáltatási rendszerekre összpontosítva, beleértve a forgalom folyamatosságát és a repülőgépek nagyobb önállóságát is.

| — | A fogyasztók elégedettségének és biztonságának biztosítása: az utasok kényelmének javítása, innovatív fedélzeti szolgáltatások és hatékonyabb utaskezelés; a légi közlekedés valamennyi biztonsági vonatkozásának javítása; nagyobb repülőgép-választék a széles testű gépektől a kisebb méretű, különböző feladatok (beleértve a regionális feladatokat) ellátására alkalmas járművekig. |
| --- | --- |

—

A fogyasztók elégedettségének és biztonságának biztosítása: az utasok kényelmének javítása, innovatív fedélzeti szolgáltatások és hatékonyabb utaskezelés; a légi közlekedés valamennyi biztonsági vonatkozásának javítása; nagyobb repülőgép-választék a széles testű gépektől a kisebb méretű, különböző feladatok (beleértve a regionális feladatokat) ellátására alkalmas járművekig.

| — | A költséghatékonyság javítása: a termékfejlesztés, a gyártás és a fenntartás költségeinek csökkentése az innovatív és karbantartást, javítást és nagyjavítást nem igénylő repülőgépekre, valamint az automatizálás és a szimuláció kiterjedtebb használatára összpontosítva. |
| --- | --- |

—

A költséghatékonyság javítása: a termékfejlesztés, a gyártás és a fenntartás költségeinek csökkentése az innovatív és karbantartást, javítást és nagyjavítást nem igénylő repülőgépekre, valamint az automatizálás és a szimuláció kiterjedtebb használatára összpontosítva.

| — | A repülőgép és az utasok védelme: az utasokra, a személyzetre, a repülőgépekre és a légi közlekedés egészére irányuló védelmi intézkedések megerősítése például az adatkezelésre és az azonosításra vonatkozó módszerek fejlesztésével, a repülőgépek támadás elleni védelmével és biztonságosabb repülőgépek tervezésével. |
| --- | --- |

—

A repülőgép és az utasok védelme: az utasokra, a személyzetre, a repülőgépekre és a légi közlekedés egészére irányuló védelmi intézkedések megerősítése például az adatkezelésre és az azonosításra vonatkozó módszerek fejlesztésével, a repülőgépek támadás elleni védelmével és biztonságosabb repülőgépek tervezésével.

| — | Úttörő szerep a jövő légi közlekedésében: a repüléssel kapcsolatos hosszabb távú kihívások megválaszolása a technológiák gyökeresebb, környezetileg hatékony, hozzáférhető és innovatív, a légi közlekedést jelentős mértékben előrelendítő ötvözésével. |
| --- | --- |

—

Úttörő szerep a jövő légi közlekedésében: a repüléssel kapcsolatos hosszabb távú kihívások megválaszolása a technológiák gyökeresebb, környezetileg hatékony, hozzáférhető és innovatív, a légi közlekedést jelentős mértékben előrelendítő ötvözésével.

| — | Fenntartható felszíni (vasúti, közúti, vízi) közlekedés






  — | A felszíni közlekedés környezetbarátabbá tétele: a környezetszennyezés és a zajterhelés csökkentése, beleértve az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését; a közlekedés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentése a kibocsátások technológiai és társadalmi-gazdasági eszközökkel történő csökkentésével, valamint a felhasználók képzése révén; tiszta és hatékony motorok és hajtási rendszerek fejlesztése, beleértve a vegyes technológiákat és az alternatív tüzelőanyagok, mint például a hidrogén és az üzemanyagcellák közlekedésben való használatát is, költség- és energiahatékonysági megfontolások figyelembevételével; az elhasználódott járművekre és hajókra vonatkozó stratégiák. |
| --- | --- | --- |

—

Fenntartható felszíni (vasúti, közúti, vízi) közlekedés

—

A felszíni közlekedés környezetbarátabbá tétele: a környezetszennyezés és a zajterhelés csökkentése, beleértve az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentését; a közlekedés éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának csökkentése a kibocsátások technológiai és társadalmi-gazdasági eszközökkel történő csökkentésével, valamint a felhasználók képzése révén; tiszta és hatékony motorok és hajtási rendszerek fejlesztése, beleértve a vegyes technológiákat és az alternatív tüzelőanyagok, mint például a hidrogén és az üzemanyagcellák közlekedésben való használatát is, költség- és energiahatékonysági megfontolások figyelembevételével; az elhasználódott járművekre és hajókra vonatkozó stratégiák.

| — | A közlekedési módok közötti váltás bátorítása és növelése, valamint a közlekedési folyosók leterheltségének csökkentése: fenntartható, innovatív, intermodális és interoperábilis európai regionális és nemzeti közlekedési és logisztikai hálózatok, infrastruktúra és rendszerek kialakítása; a költségek internalizálása; információcsere a járművek/hajók és a közlekedési infrastruktúra között; az infrastruktúra kapacitásának optimalizálása; a közlekedési módok közötti váltás stratégiái az energiahatékony közlekedési eszközök ösztönzése érdekében. |
| --- | --- |

—

A közlekedési módok közötti váltás bátorítása és növelése, valamint a közlekedési folyosók leterheltségének csökkentése: fenntartható, innovatív, intermodális és interoperábilis európai regionális és nemzeti közlekedési és logisztikai hálózatok, infrastruktúra és rendszerek kialakítása; a költségek internalizálása; információcsere a járművek/hajók és a közlekedési infrastruktúra között; az infrastruktúra kapacitásának optimalizálása; a közlekedési módok közötti váltás stratégiái az energiahatékony közlekedési eszközök ösztönzése érdekében.

| — | A fenntartható városi mobilitás biztosítása minden polgár, többek között a fogyatékkal élők számára is: innovatív szervezési megoldások, beleértve a tiszta és biztonságos járműveket és a kevésbé szennyező közlekedési eszközöket, új, kiváló minőségű tömegközlekedési módok és az egyéni közlekedés racionalizálása, kommunikációs infrastruktúra, integrált várostervezés és közlekedés, a növekedéshez és a foglalkoztatáshoz való viszonyukra is figyelemmel. |
| --- | --- |

—

A fenntartható városi mobilitás biztosítása minden polgár, többek között a fogyatékkal élők számára is: innovatív szervezési megoldások, beleértve a tiszta és biztonságos járműveket és a kevésbé szennyező közlekedési eszközöket, új, kiváló minőségű tömegközlekedési módok és az egyéni közlekedés racionalizálása, kommunikációs infrastruktúra, integrált várostervezés és közlekedés, a növekedéshez és a foglalkoztatáshoz való viszonyukra is figyelemmel.

| — | A biztonság és a védelem javítása, a közlekedés rendszerében: a közlekedési műveletekben a járművezetők, az utasok, a személyzet, a kerékpárosok és a gyalogosok szempontjából, az áruszállításban, a járművek, a hajók, az infrastruktúra és a teljes közlekedési rendszer kialakításában és működésében. |
| --- | --- |

—

A biztonság és a védelem javítása, a közlekedés rendszerében: a közlekedési műveletekben a járművezetők, az utasok, a személyzet, a kerékpárosok és a gyalogosok szempontjából, az áruszállításban, a járművek, a hajók, az infrastruktúra és a teljes közlekedési rendszer kialakításában és működésében.

| — | A versenyképesség megerősítése: a tervezési folyamatok javítása; fejlett hajtási rendszerek, jármű- és hajótechnológiák; innovatív és költséghatékony gyártási rendszerek, infrastruktúraépítés és -fenntartás; integratív architektúrák. |
| --- | --- |

—

A versenyképesség megerősítése: a tervezési folyamatok javítása; fejlett hajtási rendszerek, jármű- és hajótechnológiák; innovatív és költséghatékony gyártási rendszerek, infrastruktúraépítés és -fenntartás; integratív architektúrák.

| — | Az európai globális műholdas navigációs rendszer (Galileo és az EGNOS) támogatása: számos ágazatban használható, nagy pontosságú navigációs és időzítési szolgáltatások; a műholdas irányítás hatékony használata és a második generációs technológiák és alkalmazások meghatározásának támogatása. |
| --- | --- |

—

Az európai globális műholdas navigációs rendszer (Galileo és az EGNOS) támogatása: számos ágazatban használható, nagy pontosságú navigációs és időzítési szolgáltatások; a műholdas irányítás hatékony használata és a második generációs technológiák és alkalmazások meghatározásának támogatása.

8.   Társadalmi-, gazdasági és humán tudományok

Cél

Mélyreható, széles körben elfogadott ismeretek szerzése az olyan, Európa számára kihívást jelentő összetett és egymással is összefüggő társadalmi-gazdasági kérdésekről, mint a növekedés, a foglalkoztatás és a versenyképesség, a társadalmi kohézió, a kibővített EU társadalmi, kulturális és oktatási kihívásai,
  a környezetvédelmi kihívások
  , valamint a fenntarthatóság, a demográfiai változás, a migráció és a beilleszkedés, az életminőség és a globális kölcsönös függőség, különösen azzal a céllal, hogy az érintett szakpolitikák számára továbbfejlesztett tudásalap álljon rendelkezésre.

Indokolás

Európa erős és kiváló minőségű kutatóbázissal rendelkezik a társadalmi-, gazdasági, a szociokulturális és a humán tudományok területén. Az EU-n belül a gazdasági, társadalmi, politikai és kulturális téren jelen lévő eltérő megközelítésmódok különösen termékeny táptalajt jelentenek e területek uniós szintű kutatása számára. Az említett területeken Európa számára felmerülő társadalmi-gazdasági és társadalmi-kulturális kérdések európai szinten együttműködésben végzett kutatásában hatalmas európai többletérték rejlik. Először is az érintett kérdések és kihívások európai szinten kiemelten fontosak, és külön közösségi szakpolitikák foglalkoznak velük. Másodszor, az uniós tagállamokra vagy más országokra kiterjedő összehasonlító tanulmányok különösen hatékony eszközt jelentenek és fontos tanulási lehetőséget rejtenek magukban valamennyi ország és régió számára.

Harmadszor, az uniós szinten végzett kutatási tevékenység különösen előnyös abból a szempontból, hogy Európa egészére kiterjedő adatgyűjtést valósíthat meg, és alkalmazhatja az összetett problémák megértéséhez elengedhetetlen többféle nézőpontot. Végül: az említett kulcsfontosságú kihívásokra vonatkozó hiteles európai társadalmi-gazdasági tudásalap kialakítása lényegesen hozzájárul az Európai Unióban, és különösen az európai polgárok körében ezen kihívások általános megértésének elősegítéséhez.

Az alábbi felsorolás tartalmazza a támogatandó tevékenységeket; ezektől várható, hogy jelentős mértékben hozzájárulnak a szakpolitikák kidolgozásának, megvalósításának, hatásainak és elemzésének, valamint a szabályozó intézkedések meghatározásának javításához a területek széles skáláján, mint például a gazdaság-, a szociális, a kulturális, az oktatási és képzési, a nemek egyenlőségére vonatkozó, a vállalkozás-, a külkereskedelem-, a fogyasztóvédelmi és a külkapcsolati politika, valamint a tudományos és technológiai területek, a hivatalos statisztikapolitika, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség kialakítása. Emellett lehetőség nyílik az időközben felmerülő társadalmi-gazdasági kihívások megválaszolására és az új, előre nem látható szakpolitikai igényekkel kapcsolatos kutatásokra is. A jövőbeni kutatási ütemtervek megvitatására a társadalmi platformok bevonásával is sor kerülhet.

Tevékenységek

| — | Növekedés, foglalkoztatás és versenyképesség a tudásalapú társadalomban: a növekedést, a társadalmigazdasági stabilitást, a foglalkoztatást és a versenyképességet érintő kérdések kutatásának fejlesztése és integrálása, ami kiterjed például a következő témakörökre: innováció, oktatás - beleértve az egész életen át tartó tanulást is -, a globális összefüggésben értelmezett tudományos és egyéb tudás, valamint az immateriális javak szerepe, ifjúság és ifjúságpolitika, a munkaerő-piaci politikák kiigazítása és a nemzeti intézményi körülmények. |
| --- | --- |

—

Növekedés, foglalkoztatás és versenyképesség a tudásalapú társadalomban: a növekedést, a társadalmigazdasági stabilitást, a foglalkoztatást és a versenyképességet érintő kérdések kutatásának fejlesztése és integrálása, ami kiterjed például a következő témakörökre: innováció, oktatás - beleértve az egész életen át tartó tanulást is -, a globális összefüggésben értelmezett tudományos és egyéb tudás, valamint az immateriális javak szerepe, ifjúság és ifjúságpolitika, a munkaerő-piaci politikák kiigazítása és a nemzeti intézményi körülmények.

| — | A gazdasági, a társadalmi és a környezetvédelmi célok egységesítése egy európai perspektívában: a két, egymással szorosan összefüggő kulcsprobléma: az európai társadalmi-gazdasági modellek folyamatos fejlődése és a kibővült EU gazdasági, társadalmi és regionális kohéziója vizsgálatával, figyelembe véve a fenntarthatóság és a környezetvédelem, a fenntartható városi tervezés, a környezetvédelem, az energia és a társadalom közötti kölcsönhatás, valamint a városok és nagyvárosi területek szerepének szempontjait, valamint az európai politikák és jogszabályok társadalmi-gazdasági hatását is. |
| --- | --- |

—

A gazdasági, a társadalmi és a környezetvédelmi célok egységesítése egy európai perspektívában: a két, egymással szorosan összefüggő kulcsprobléma: az európai társadalmi-gazdasági modellek folyamatos fejlődése és a kibővült EU gazdasági, társadalmi és regionális kohéziója vizsgálatával, figyelembe véve a fenntarthatóság és a környezetvédelem, a fenntartható városi tervezés, a környezetvédelem, az energia és a társadalom közötti kölcsönhatás, valamint a városok és nagyvárosi területek szerepének szempontjait, valamint az európai politikák és jogszabályok társadalmi-gazdasági hatását is.

| — | Fő társadalmi folyamatok és következményeik: mint például a demográfiai változások - többek között az elöregedés és annak hatása a nyugdíjrendszerekre, a migráció és a beilleszkedés -, a demográfiai változások hatásának elemzése a városi fejlődésben; az életstílus, a munka, a család, a szakmai és a családi élet összeegyeztetése, a nemek kérdése, a fogyatékkal élők kérdése, az egészség és az életminőség; a gazdasági fogyasztóvédelem; az egyenlőtlenségek; a bűnözés; az üzleti élet társadalmi szerepe és a népesség sokfélesége, az etnicitás, a vallási pluralizmus, a kulturális kölcsönhatások és multikulturális kérdések, valamint az alapjogok védelméhez és a bármilyen formában jelentkező megkülönböztetés elleni küzdelemhez kapcsolódó kérdések. |
| --- | --- |

—

Fő társadalmi folyamatok és következményeik: mint például a demográfiai változások - többek között az elöregedés és annak hatása a nyugdíjrendszerekre, a migráció és a beilleszkedés -, a demográfiai változások hatásának elemzése a városi fejlődésben; az életstílus, a munka, a család, a szakmai és a családi élet összeegyeztetése, a nemek kérdése, a fogyatékkal élők kérdése, az egészség és az életminőség; a gazdasági fogyasztóvédelem; az egyenlőtlenségek; a bűnözés; az üzleti élet társadalmi szerepe és a népesség sokfélesége, az etnicitás, a vallási pluralizmus, a kulturális kölcsönhatások és multikulturális kérdések, valamint az alapjogok védelméhez és a bármilyen formában jelentkező megkülönböztetés elleni küzdelemhez kapcsolódó kérdések.

| — | Európa a nagyvilágban: a világ régiói közötti változó kölcsönhatások, beleértve a fejlődő régiókat is, a kultúrák közötti kapcsolatok és kölcsönös függőségek, valamint ezek következményeinek a megértése; az újonnan megjelenő fenyegetések és kockázatok kezelése az emberi jogok, a szabadságjogok és a jólét sérelme nélkül, valamint a béke elősegítése. |
| --- | --- |

—

Európa a nagyvilágban: a világ régiói közötti változó kölcsönhatások, beleértve a fejlődő régiókat is, a kultúrák közötti kapcsolatok és kölcsönös függőségek, valamint ezek következményeinek a megértése; az újonnan megjelenő fenyegetések és kockázatok kezelése az emberi jogok, a szabadságjogok és a jólét sérelme nélkül, valamint a béke elősegítése.

| — | A polgár az Európai Unióban: a kibővült EU jövőbeli fejlődésével összefüggésben a demokratikus „tulajdon” érzetének kialakításával és Európa népei aktív részvételének előmozdításával összefüggő kérdések; hatékony és demokratikus kormányzás minden szinten, beleértve a gazdasági és jogi kormányzást, valamint a civil társadalom szerepét,
  továbbá az innovatív kormányzási folyamatokat a polgárok aktív szerepvállalásának erősítése, valamint a köz- és a magánszféra szereplői közötti fokozott együttműködés érdekében
  ; az Európában jelen lévő kulturális, vallási, kulturális örökségbeli, intézménybeli, jogrendszerbeli, történelmi, nyelvi és értékbeli különbségek és hasonlóságok - mint európai multikulturális identitásunk és örökségünk építőelemei - általános megértésének és tiszteletének kialakítását segítő kutatás. |
| --- | --- |

—

A polgár az Európai Unióban: a kibővült EU jövőbeli fejlődésével összefüggésben a demokratikus „tulajdon” érzetének kialakításával és Európa népei aktív részvételének előmozdításával összefüggő kérdések; hatékony és demokratikus kormányzás minden szinten, beleértve a gazdasági és jogi kormányzást, valamint a civil társadalom szerepét,
  továbbá az innovatív kormányzási folyamatokat a polgárok aktív szerepvállalásának erősítése, valamint a köz- és a magánszféra szereplői közötti fokozott együttműködés érdekében
  ; az Európában jelen lévő kulturális, vallási, kulturális örökségbeli, intézménybeli, jogrendszerbeli, történelmi, nyelvi és értékbeli különbségek és hasonlóságok - mint európai multikulturális identitásunk és örökségünk építőelemei - általános megértésének és tiszteletének kialakítását segítő kutatás.

| — | Társadalmi-gazdasági és tudományos mutatók: használatuk a szakpolitikákban, végrehajtásukban és figyelemmel kísérésükben, a meglévő mutatók javítása, az elemzésükre szolgáló technikák és új mutatók kialakítása e célból és a kutatási programok értékelése szempontjából, beleértve a hivatalos statisztikákon alapuló mutatókat is. |
| --- | --- |

—

Társadalmi-gazdasági és tudományos mutatók: használatuk a szakpolitikákban, végrehajtásukban és figyelemmel kísérésükben, a meglévő mutatók javítása, az elemzésükre szolgáló technikák és új mutatók kialakítása e célból és a kutatási programok értékelése szempontjából, beleértve a hivatalos statisztikákon alapuló mutatókat is.

| — | Előrejelzési tevékenységek a tudományok és a technológia főbb kérdéseire, valamint a kapcsolódó társadalmi-gazdasági kérdésekre vonatkozóan, mint például a demográfia jövőbeni tendenciáira, a tudás globalizációjára, a tudás terjesztésére, a kutatási rendszerek fejlődésére, továbbá a főbb kutatási területeken és tudományágakon belüli és az azokat átívelő jövőbeli fejlődési irányokra. |
| --- | --- |

—

Előrejelzési tevékenységek a tudományok és a technológia főbb kérdéseire, valamint a kapcsolódó társadalmi-gazdasági kérdésekre vonatkozóan, mint például a demográfia jövőbeni tendenciáira, a tudás globalizációjára, a tudás terjesztésére, a kutatási rendszerek fejlődésére, továbbá a főbb kutatási területeken és tudományágakon belüli és az azokat átívelő jövőbeli fejlődési irányokra.

9.   Űrkutatás

Cél

A GMES-re (globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés) és hasonló alkalmazásokra összpontosító európai űrprogram támogatása a polgárok, illetőleg az európai űripar versenyképességének javára. Ez hozzájárul egy európai világűr-politika kialakításához, amely kiegészíti a tagállamok és más kulcsszereplők, különösen az Európai Űrügynökség erőfeszítéseit.

Indokolás

A Közösség ezen a területen hozzájárul a felhasználói követelményeken és a szakpolitikai célokon alapuló közös célok jobb meghatározásához az átfedések elkerülése és a minél fokozottabb interoperabilitás érdekében a tevékenységek összehangolásához; a költséghatékonyság javításához, valamint a szabványok meghatározásához járulhat hozzá. A közigazgatási szervek és a döntéshozók fontos potenciális felhasználók, és az európai ipar is élvezheti egy jól meghatározott, az európai űrprogramon keresztül megvalósított és részben a javasolt kutatási és technológiai fejlesztési fellépésekkel támogatott európai világűr-politika előnyeit. Az európai szintű fellépések a közösségi szakpolitikai célok támogatásához is szükségesek például a mezőgazdaság, az erdészet, a halászat, a környezetvédelem, az egészségügy, a távközlés, a biztonság és a közlekedés területén, és egyúttal szavatolhatják, hogy Európa mint partner kellő tiszteletben részesüljön a regionális és nemzetközi együttműködésben.

Az elmúlt negyven év folyamán mind nemzeti keretek között, mind az Európai Űrügynökség keretében kitűnő technológiai kompetencia épült ki Európában. A versenyképes ipar (beleértve a gyártókat, a szolgáltatókat és az üzemeltetőket) új kutatást és új technológiákat igényel. Az űripar alkalmazásai jelentős előnyökkel járnak a polgárok számára is a technológiai fejlesztések hatásai révén, és elengedhetetlenek a csúcstechnológiát alkalmazó társadalomban.

Különös tekintettel az Európában már meglévő képességek kihasználására
  , az alábbiakban kitűzött tevékenységek célja: (a helyi eszközökkel koordinálva, beleértve a légi eszközöket is) hatékonyan kiaknázni a világűrbe telepített eszközökben rejlő lehetőségeket új alkalmazások, különösen a GMES-rendszer telepítése és a közösségi politikákhoz kapcsolódó jogérvényesítő tevékenység támogatása érdekében; a világűr felderítése, ami nemzetközi együttműködésre és alapvető technológiai vívmányok elérésére, továbbá költséghatékony missziókra ad lehetőséget; a világűr kiaknázása és felderítése az Európai Unió stratégiai szerepét szavatoló elősegítő tevékenységek támogatásával. Ezeket a tevékenységeket egyéb, a versenyképességi és innovációs keretprogramban, valamint az oktatási és képzési programban foglalt fellépések egészítik ki. Arra is törekedni kell, hogy az alábbiakban kitűzött tevékenységek minél több haszonnal járjanak a közpolitika szempontjából, beleértve az időközben esetleg felmerülő új szakpolitikai igények támogatását, például a fejlődő országokat segítő, a világűrt is igénybe vevő megoldások kialakítását; valamint a világűrbe telepített figyelőeszközöknek és módszereknek a közösségi szakpolitikák előrehaladásához történő felhasználását.

Tevékenységek

| — | Világűrbe telepített alkalmazások az európai társadalom szolgálatában






  — | GMES: műholdas technológián alapuló és helyhez kötött - többek között a polgárok biztonságát szolgáló - figyelő és korai előrejelző rendszerek, valamint olyan technikák kifejlesztése, amelyek a környezetgazdálkodást és a biztonságpolitikát szolgálják (beleértve a természeti katasztrófák kezelését), továbbá a földfelszínre, hajókra és a légkörbe telepített összetevőkkel való integrálásuk; a (mind műholdas, mind helyhez kötött, ideértve a szárazföldi, a hajó hordozta és a légi változatokat is) GMES-adatok és szolgáltatások integrálásának, harmonizálásának, felhasználásának és a felhasználókhoz való eljuttatásának támogatása. |
| --- | --- | --- |

—

Világűrbe telepített alkalmazások az európai társadalom szolgálatában

—

GMES: műholdas technológián alapuló és helyhez kötött - többek között a polgárok biztonságát szolgáló - figyelő és korai előrejelző rendszerek, valamint olyan technikák kifejlesztése, amelyek a környezetgazdálkodást és a biztonságpolitikát szolgálják (beleértve a természeti katasztrófák kezelését), továbbá a földfelszínre, hajókra és a légkörbe telepített összetevőkkel való integrálásuk; a (mind műholdas, mind helyhez kötött, ideértve a szárazföldi, a hajó hordozta és a légi változatokat is) GMES-adatok és szolgáltatások integrálásának, harmonizálásának, felhasználásának és a felhasználókhoz való eljuttatásának támogatása.

| — | Innovatív, a globális elektronikus hírközlési hálózatokba zökkenőmentesen integrált műholdas hírközlési szolgáltatások a polgárok és a vállalkozások számára a polgári védelemben, az e-kormányzásban, a távorvoslásban, a távoktatásban, a kutatásban és mentésben, az idegenforgalomban és a szabadidős tevékenységekben, a személyi navigációban és a flottairányításban, a mezőgazdaságban, az erdészetben, a meteorológiában és az általános felhasználási területeken. |
| --- | --- |

—

Innovatív, a globális elektronikus hírközlési hálózatokba zökkenőmentesen integrált műholdas hírközlési szolgáltatások a polgárok és a vállalkozások számára a polgári védelemben, az e-kormányzásban, a távorvoslásban, a távoktatásban, a kutatásban és mentésben, az idegenforgalomban és a szabadidős tevékenységekben, a személyi navigációban és a flottairányításban, a mezőgazdaságban, az erdészetben, a meteorológiában és az általános felhasználási területeken.

| — | A világűrbe telepített szolgáltatások sebezhetőségének csökkentését és a világűr megfigyeléséhez történő hozzájárulást célzó ellenőrzési technológiák és rendszerek kifejlesztése. |
| --- | --- |

—

A világűrbe telepített szolgáltatások sebezhetőségének csökkentését és a világűr megfigyeléséhez történő hozzájárulást célzó ellenőrzési technológiák és rendszerek kifejlesztése.

| — | A világűrbe telepített rendszerek alkalmazása kockázatmegelőzés és kockázatkezelés céljából, valamint mindennemű vészhelyzet esetére, növelve a konvergenciát a nem világűr jellegű rendszerekkel. |
| --- | --- |

—

A világűrbe telepített rendszerek alkalmazása kockázatmegelőzés és kockázatkezelés céljából, valamint mindennemű vészhelyzet esetére, növelve a konvergenciát a nem világűr jellegű rendszerekkel.

| — | A világűr felderítése






  — | A világűr felderítése területén KTF támogatás nyújtása és a tudományos hozzáadott érték maximalizálása az Európai Űrügynökség vagy a nemzeti űrügynökségek kezdeményezéseivel való szinergiákon keresztül; a tudományos adatokhoz való hozzájutás megkönnyítése. |
| --- | --- | --- |

—

A világűr felderítése

—

A világűr felderítése területén KTF támogatás nyújtása és a tudományos hozzáadott érték maximalizálása az Európai Űrügynökség vagy a nemzeti űrügynökségek kezdeményezéseivel való szinergiákon keresztül; a tudományos adatokhoz való hozzájutás megkönnyítése.

| — | Az erőfeszítések összehangolásának támogatása űrteleszkópok és detektorok kifejlesztése céljából, továbbá adatelemzés az űrtudományokban. |
| --- | --- |

—

Az erőfeszítések összehangolásának támogatása űrteleszkópok és detektorok kifejlesztése céljából, továbbá adatelemzés az űrtudományokban.

| — | KTF a világűrben végzett tevékenységek alapjainak megerősítésére






  — | Űrkutatás és fejlesztés a hosszú távú igényeknek - beleértve az űrközlekedést - megfelelően; az európai űrtechnológiai ágazat versenyképességének és költséghatékonyságának fokozására irányuló kutatási tevékenységek. |
| --- | --- | --- |

—

KTF a világűrben végzett tevékenységek alapjainak megerősítésére

—

Űrkutatás és fejlesztés a hosszú távú igényeknek - beleértve az űrközlekedést - megfelelően; az európai űrtechnológiai ágazat versenyképességének és költséghatékonyságának fokozására irányuló kutatási tevékenységek.

| — | Űrtudományok, beleértve a biogyógyászatot és a világűrben végzett élettani és fizikai kutatást is. |
| --- | --- |

—

Űrtudományok, beleértve a biogyógyászatot és a világűrben végzett élettani és fizikai kutatást is.

10.   Biztonság

Cél

A szükséges képességek kiépítését szolgáló technológiák és tudás létrehozása a polgárok biztonságának szavatolásához olyan fenyegetések ellen, mint például a terrorizmus, a természeti katasztrófák és a bűnözés, az emberi alapjogok, köztük a magánélethez fűződő jog egyidejű tiszteletben tartásával; a meglévő technológiák optimális és összehangolt használatának biztosítása az európai polgári biztonság javára; továbbá a polgári biztonsági megoldások szolgáltatói és használói közötti együttműködés serkentése, az európai biztonsági iparág versenyképességének javítása, és a biztonsági rések csökkentése érdekében célzottan a miszsziókra irányuló kutatási eredmények szolgáltatása.

Indokolás

A biztonság Európa virágzásának és szabadságának záloga. Az Európai Tanács által elfogadott „Biztonságos Európa egy jobb világban” című európai uniós biztonságpolitikai stratégia foglalkozik a polgári és a védelmi értelemben vett biztonsági kérdéseket egyaránt magába foglaló, átfogó biztonságpolitikai stratégia szükségességével.

A biztonsághoz kapcsolódó kutatások alapvető építőkövet jelentenek a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben elérendő magas szintű biztonság megvalósításához. Hozzájárulnak továbbá más, a közlekedést, a polgári védelmet, az energetikát, a környezetvédelmet és az egészségügyet érintő közösségi politikákat támogató technológiák és képességek fejlesztéséhez. A biztonsághoz kapcsolódó kutatás számára - különleges jellegének figyelembevétele érdekében - egyedi végrehajtási szabályokat kell meghatározni.

A biztonsággal kapcsolatos jelenlegi európai kutatási tevékenységek az erőfeszítések szétaprózottságától, a mennyiségnek és a tárgykörnek megfelelő kritikus tömeg hiányától és a kapcsolatok és az átjárhatóság hiányától szenvednek. Európának hatékony intézményi megállapodások létrehozásával, valamint a különböző nemzeti és nemzetközi résztvevők együttműködésre és tevékenységük összehangolására való bátorításával javítania kell erőfeszítései összhangját annak érdekében, hogy elkerülhetők legyenek az átfedések, és lehetőség szerint kihasználhatók legyenek a szinergiában rejlő előnyök. A közösségi szintű biztonsági kutatás kizárólag polgári irányú marad, és olyan tevékenységekre összpontosít, amelyek nemzeti szinten is nyilvánvalóantöbbletértéket jelentenek. Ennek következtében a hetedik keretprogram keretében folyó polgári biztonsági kutatás megerősíti az európai biztonsági iparág versenyképességét. Figyelembe véve a „kettős felhasználású” technológiák meglétét, az Európai Védelmi Ügynökség tevékenységeivel való folyamatos koordinációra van szükség az egymást kiegészítő jelleg biztosítása érdekében.

A biztonsági kutatásnak az egyes műveletek területén a közös IKT-rendszerek jobb kihasználása révén hangsúlyoznia kell az Uniónak az ellenőrzésre, az információterjesztésre, valamint a veszélyekre és balesetekre vonatkozó kapacitásait, továbbá a jobb értékelési és helyzet-ellenőrzési rendszereit.

A titoktartással kapcsolatos különleges követelményeket be kell tartani, el kell kerülni azonban a kutatási eredmények átláthatóságának szükségtelen korlátozását. Emellett olyan területeket kell meghatározni, amelyeken a kutatási eredmények jelenleg is közzétehetők
  .

Az alábbiakban felvázolt, nem védelmi jellegű tevékenységek kiegészítik és egységes keretbe foglalják a polgári biztonságot érintő, más témakörökben végzett technológia- és rendszerorientált kutatást. Ezek a kutatási tevékenységek küldetésorientáltak, és a konkrét biztonsági küldetések szempontjából lényeges technológiák és képességek kialakítására irányulnak. Ezek szándékoltan rugalmasak, így alkalmazhatók a ma még ismeretlen, a jövőben esetleg felmerülő biztonsági fenyegetésekre és az ezekhez kapcsolódó politikai igényekre is; ennek megfelelően a polgári biztonsági ágazatban a meglévő technológiák közötti termékeny kölcsönhatások és e technológiák felhasználása serkentésén keresztül az európai biztonsági kutatás bátorítani fogja a többcélú technológiák kifejlesztését annak érdekében, hogy alkalmazási területük minél tágabbra bővíthető legyen.

Tevékenységek

| — | A polgárok biztonsága: a polgári védelemre - ideértve a biológiai biztonságot, valamint a bűnözés és a terrortámadások jelentette veszélyek elleni védelmet is - szolgáló technológiai megoldások megvalósítása. |
| --- | --- |

—

A polgárok biztonsága: a polgári védelemre - ideértve a biológiai biztonságot, valamint a bűnözés és a terrortámadások jelentette veszélyek elleni védelmet is - szolgáló technológiai megoldások megvalósítása.

| — | Az infrastruktúra és a közművek biztonsága: a meglévő és jövőbeni, köz- és magántulajdonú kritikus/hálózatos infrastruktúra (például közlekedési, energetikai, IKT), rendszerek és szolgáltatások (beleértve a pénzügyi és a közigazgatási szolgáltatásokat is) elemzése és biztonságosabbá tétele. |
| --- | --- |

—

Az infrastruktúra és a közművek biztonsága: a meglévő és jövőbeni, köz- és magántulajdonú kritikus/hálózatos infrastruktúra (például közlekedési, energetikai, IKT), rendszerek és szolgáltatások (beleértve a pénzügyi és a közigazgatási szolgáltatásokat is) elemzése és biztonságosabbá tétele.

| — | Intelligens határőrizet és a határok biztonsága: Európa szárazföldi és part menti határai biztonságának megerősítéséhez (beleértve a határellenőrzést és a határok felügyeletét is) szükséges valamennyi rendszer, berendezés, eszköz és folyamat, továbbá a gyors azonosítási módszerek hatékonyságának és működőképességének fokozását szolgáló technológiákra és képességekre összpontosítva. |
| --- | --- |

—

Intelligens határőrizet és a határok biztonsága: Európa szárazföldi és part menti határai biztonságának megerősítéséhez (beleértve a határellenőrzést és a határok felügyeletét is) szükséges valamennyi rendszer, berendezés, eszköz és folyamat, továbbá a gyors azonosítási módszerek hatékonyságának és működőképességének fokozását szolgáló technológiákra és képességekre összpontosítva.

| — | A biztonság és a biztonságosság helyreállítása válság idején: a veszélyhelyzetek kezelésére szolgáló különböző műveleteket (például polgári védelem, humanitárius és mentési feladatok) áttekintő és támogató technológiákra, továbbá a szervezetközi felkészülésre, koordinációra és kommunikációra, a megosztott architektúrákra, az emberi tényezőre és egyéb hasonló kérdésekre összpontosítva. |
| --- | --- |

—

A biztonság és a biztonságosság helyreállítása válság idején: a veszélyhelyzetek kezelésére szolgáló különböző műveleteket (például polgári védelem, humanitárius és mentési feladatok) áttekintő és támogató technológiákra, továbbá a szervezetközi felkészülésre, koordinációra és kommunikációra, a megosztott architektúrákra, az emberi tényezőre és egyéb hasonló kérdésekre összpontosítva.

Az előző négy területet a következő, inkább horizontális jellegű témakörök támogatják:

| — | A biztonsági rendszerek integrálása, összekapcsolhatósága és interoperabilitása: Hírszerzés, információgyűjtés és nemzetbiztonság, a rendszerek, berendezések, szolgáltatások és folyamatok - beleértve a bűnüldözési, tűzvédelmi, polgári védelmi és egészségügyi információs rendszereket is - interoperabilitását javító technológiákra, valamint az összes tranzakciós és adatfeldolgozási művelet megbízhatóságára, szervezeti vonatkozásaira, nyomon követhetőségére és az érintett információk bizalmasságának és integritásának védelmére összpontosítva. |
| --- | --- |

—

A biztonsági rendszerek integrálása, összekapcsolhatósága és interoperabilitása: Hírszerzés, információgyűjtés és nemzetbiztonság, a rendszerek, berendezések, szolgáltatások és folyamatok - beleértve a bűnüldözési, tűzvédelmi, polgári védelmi és egészségügyi információs rendszereket is - interoperabilitását javító technológiákra, valamint az összes tranzakciós és adatfeldolgozási művelet megbízhatóságára, szervezeti vonatkozásaira, nyomon követhetőségére és az érintett információk bizalmasságának és integritásának védelmére összpontosítva.

| — | Biztonság és társadalom: a küldetésorientált kutatás a következő területek társadalmi-gazdasági elemzésére, forgatókönyveinek összeállítására és egyéb tevékenységeire összpontosít: a biztonság kulturális, társadalmi, politikai és gazdasági dimenziói, a társadalommal folytatott kommunikáció, az emberi értékek és a politikai iránymeghatározás szerepe, a terrorizmus pszichológiája és társadalmi környezete, a polgárok biztonságérzete, az etika, a magánélet védelme, a társadalmi előrelátás és a módszeres kockázatelemzés. A kutatás olyan technológiákra is kiterjed, amelyek fokozottabban védik a magánéletet és a szabadságjogokat, továbbá kiterjed a sebezhető pontokra és az új fenyegetésekre, valamint lehetséges következményeik kezelésére és hatásvizsgálataira is. |
| --- | --- |

—

Biztonság és társadalom: a küldetésorientált kutatás a következő területek társadalmi-gazdasági elemzésére, forgatókönyveinek összeállítására és egyéb tevékenységeire összpontosít: a biztonság kulturális, társadalmi, politikai és gazdasági dimenziói, a társadalommal folytatott kommunikáció, az emberi értékek és a politikai iránymeghatározás szerepe, a terrorizmus pszichológiája és társadalmi környezete, a polgárok biztonságérzete, az etika, a magánélet védelme, a társadalmi előrelátás és a módszeres kockázatelemzés. A kutatás olyan technológiákra is kiterjed, amelyek fokozottabban védik a magánéletet és a szabadságjogokat, továbbá kiterjed a sebezhető pontokra és az új fenyegetésekre, valamint lehetséges következményeik kezelésére és hatásvizsgálataira is.

| — | A biztonságot érintő kutatás összehangolása és rendszerezése: a biztonságot érintő európai és nemzetközi kutatási erőfeszítések összehangolása és a polgári, biztonsági és védelmi kutatás szinergiájának megteremtése, a jogi feltételek javítása, továbbá a meglévő infrastruktúra optimális kihasználásának elősegítése. |
| --- | --- |

—

A biztonságot érintő kutatás összehangolása és rendszerezése: a biztonságot érintő európai és nemzetközi kutatási erőfeszítések összehangolása és a polgári, biztonsági és védelmi kutatás szinergiájának megteremtése, a jogi feltételek javítása, továbbá a meglévő infrastruktúra optimális kihasználásának elősegítése.

II.   ÖTLETEK

Cél

Ez a program fokozni fogja a tudás határterületein folytatott európai kutatás dinamizmusának, kreativitásának és kiválóságának előmozdítását. Ezeket az európai szinten egymással versenyben álló, különálló kutatócsoportok által bármely területen végzett, a kutatók által javasolt kutatási projektek támogatásával valósítják meg. A projektek finanszírozása a mind a magán-, mind az állami szektorból érkező kutatók által a saját választásuk szerinti témákról benyújtott javaslatok alapján történik, értékelésük pedig egyedül a szakértői értékelés megítélése szerinti kiválóságuk alapján. A kutatási eredmények közlése és terjesztése e program fontos összetevője.

Indokolás

Az általában „alapkutatás” néven ismert tevékenységek keretében végzett, kutatók által javasolt „felderítő” kutatás a jólét és a társadalmi fejlődés kulcsfontosságú motorja, hiszen új lehetőségeket nyit meg a tudományos és technológiai haladás előtt, és hozzájárul a jövőbeli alkalmazásokat és piacokat eredményező új ismeretek kialakításához.

Annak ellenére, hogy számos területen nagyon sok eredményt ért el, és magas szinten teljesített, Európa nem használja ki telje mértékben kutatási potenciálját és forrásait, és sürgősen több kapacitásra van szüksége az ismeretek kialakításához és ezen ismeretek gazdasági értékké és növekedéssé alakításához.

A különálló, nemzeti vagy transznacionális jellegű kutatócsoportok által végzett „felderítő kutatás” Európaszerte megvalósuló versenyképes finanszírozási szerkezete (amely kiegészíti a nemzeti finanszírozást, nem pedig helyettesíti azt) az európai kutatási térség olyan kulcsfontosságú eleme, amely más közösségi és nemzeti tevékenységeket egészít ki. Hozzájárul majd Európa dinamizmusának és vonzerejének erősítéséhez mind az európai, mind a harmadik országbeli legkiválóbb kutatók, valamint az ipar befektetések számára.

Tevékenységek

Ez a fellépés a legígéretesebb és legtermékenyebb kutatási területekre, valamint a tudományos és technológiai fejlődés legjobb lehetőségeire fog összpontosítani a különböző tudományágakon belül és között, beleértve a műszaki tudományokat, a társadalomtudományokat és a humán tudományokat. Végrehajtása a hetedik keretprogram többi részének tematikus irányultságától függetlenül történik, figyelmet fordítva a pályájuk elején lévő kutatókra és új csoportokra, valamint a már meglévő csoportokra is.

A „felderítő kutatáshoz” kapcsolódó közösségi tevékenységeket egy független Tudományos Tanácsból és az ezt segítő külön, kis létszámú és költséghatékony végrehajtó struktúrából álló Európai Kutatási Tanács (EKT) hajtja végre. Az EKT irányítását vagy az ilyen célból felvett személyzet vagy az EU-intézményekből kiküldöttek látják el, és csak a tényleges igazgatási szükségletekkel foglalkoznak a hatékony igazgatáshoz szükséges stabilitás és a folytonosság biztosítása érdekében.

A Tudományos Tanács az európai tudományos közösség legmagasabb szintű - személyesen, politikai vagy egyéb érdekektől függetlenül eljáró - képviselőiből áll, biztosítva a kutatási területek sokféleségét. Tagjait a Bizottság nevezi ki a személyek kiválasztására szolgáló független
  és átlátható
  ,
  a Tudományos Tanáccsal egyeztetett
  eljárást követően,
  amely magában foglalja a tudományos közösséggel folytatott konzultációt és az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak való jelentéstételt
  A Tudományos Tanács tagjait egyszer megújíthatóan négy évre választják rotációs rendszer alapján, amely biztosítja a Tudományos Tanács munkájának folytonosságát.

A Tudományos Tanács többek között kidolgozza az átfogó tudományos stratégiát, teljes mértékben felel a finanszírozandó kutatástípusokról szóló határozatokért, és tudományos szempontból garantálja az adott tevékenység minőségét. Feladatai közé tartoznak különösen a következők: az éves munkaprogram kidolgozása, a szakértői értékelési folyamat kialakítása, valamint a program végrehajtásának tudományos szempontból való nyomon követése és minőségellenőrzése. A Tudományos Tanács kidolgoz egy magatartási kódexet, amely többek között az összeférhetetlenség elkerüléséről rendelkezik.

A külön végrehajtó struktúra a programnak az éves munkaprogramban meghatározottak szerinti végrehajtásáért és megvalósításáért felelős. Feladata nevezetesen a szakértői értékelési és kiválasztási folyamat végrehajtása a Tudományos Tanács által megállapított alapelveknek megfelelően, valamint a támogatások pénzgazdálkodásának és tudományos irányításának biztosítása.

Az EKT-nak a Tudományos Tanáccsal és a célzott végrehajtási struktúrával kapcsolatos igazgatási és személyzeti költségei összhangban állnak a kis létszámú és költséghatékony irányítással; az igazgatási költségek pedig
  a „felderítő kutatás” finanszírozásának maximalizálása érdekében
  a kiemelkedő minőségű végrehajtáshoz szükséges források biztosításának megfelelő minimális szintre szorítkoznak
  , és nem haladják meg az EKT-nak juttatott teljes keretösszeg 5%-át
  .

A Bizottság garantálja az Európai Kutatási Tanács teljes autonómiáját és integritását. A Bizottság biztosítja, hogy az EKT a tudományos kiválóság, az autonómia, a hatékonyság és az átláthatóság elvének megfelelően jár el, és hogy pontosan követi a Tudományos Tanács által megállapított stratégiát és végrehajtási módszertant. A Bizottság a tudományos tanáccsal együttműködve elkészíti az EKT működéséről és a célok megvalósításáról szóló éves jelentést, és azt benyújtja a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek.

Az EKT jogosult a működési tevékenységeinek előkészítését és támogatását célzó saját stratégiai vizsgálatai lefolytatására. Felhasználhatja különösen az európai, a kormányközi és a nemzeti kezdeményezéseket annak érdekében, hogy tevékenységeit az egyéb európai és nemzeti szintű kutatásokhoz igazodva ütemezze.

A tevékenység végrehajtását és irányítását folyamatosan felülvizsgálják és értékelik az elért eredmények felmérése, valamint az eljárásoknak a tapasztalatok alapján történő kiigazítása és javítása érdekében. A 7. cikk (2) bekezdésében említett időközi értékeléssel összefüggésben a tudományos kiválóság, az autonómia, a hatékonyság és az átláthatóság kritériumai tekintetében a Tudományos Tanács teljes bevonásával, az Európai Kutatási Tanács struktúráinak és mechanizmusainak független felülvizsgálatára is sor kerül.
  Ez magában foglalja a Tudományos Tanács tagjainak kiválasztására vonatkozó folyamatok és kritériumok felülvizsgálatát is.
  A felülvizsgálat kifejezetten arra irányul, hogy felmérje a végrehajtó hivatalon alapuló struktúra és a Szerződés 171. cikkén alapuló struktúra előnyeit és hátrányait. E felülvizsgálat alapján ezeket a struktúrákat és a mechanizmusokat szükség szerint módosítani kell. A Bizottság garantálja, hogy a szükséges módosított struktúrába történő átmenet előkészületeit
  - beleértve az általa szükségesnek tartott jogalkotási javaslatokat is -
  a lehető leghamarabb végrehajtsák, és bemutassák az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak,
  amint azt a Szerződés előírja. E célból a keretprogramot a Szerződés 166. cikkének (2) bekezdése értelmében együttdöntési eljárással kiigazítják vagy kiegészítik.
  A 7. cikk (2) bekezdésében említett, az időközi értékelést megelőző, az elért eredményekről szóló jelentésben be kell számolni az EKT működésével kapcsolatos kezdeti tapasztalatokról.

III.   EMBEREK

Cél

Az európai kutatás és technológia területén a humán tényező mennyiségi és minőségi erősítése az egyének ösztönzésével, hogy a kutatói pályát válasszák, az európai kutatók bátorításával, hogy Európában maradjanak, valamint a világ kutatóinak Európába vonzásával, ezáltal téve vonzóbbá Európát a legkiválóbb kutatók számára. Ennek megvalósítása a korábbi keretprogramok szerinti „Marie Curie”-fellépések tapasztalataira építve egy összefüggő „Marie Curie”-fellépéssorozat bevezetésével kerül sor, különös figyelemmel az azok által az európai kutatási térségre gyakorolt hatás révén létrehozott európai hozzáadott értékre. Ezek a fellépések a karrierjük bármely szakaszában álló kutatókat célozzák majd, a külön fiataloknak szánt kutatási alapképzéstől az egész életen át tartó tanulásig, továbbá az állami és a magánszektorokban megvalósuló karrierfejlesztésig. Erőfeszítéseket kell tenni továbbá a női kutatók részvételének fokozása érdekében is az egyenlő esélyek előmozdítása által az egyes „Marie Curie-fellépések” során, valamint az olyan fellépések kidolgozásával, amelyek biztosítják, hogy a kutatók megfelelő egyensúlyt tartsanak fenn a szakmai és magánéletük között, továbbá a kutatói karrierek kihagyás utáni folytatásának megkönnyítése útján.

Indokolás

A jelentős számú és magasan képzett kutatók megléte szükséges feltétele a tudomány előrehaladásának és az innováció támogatásának, ugyanakkor fontos tényezője a kutatásokba való állami és magánszervezetek általi befektetések vonzásának és fenntartásának. Míg világszinten a verseny egyre fokozódik, a kutatók számára egy nyílt és a megkülönböztetés minden formájától mentes európai munkaerőpiac kifejlesztése és a kutatók szakismereteinek és karrierlehetőségeinek diverzifikációja alapvető fontosságú a kutatók mozgásának és ismereteik terjesztésének támogatása érdekében, Európán belül és világviszonylatban egyaránt. A kezdő kutatók ösztönzését és a szakmai karrierjük kezdetén álló kutatók támogatását célzó külön intézkedéseket, továbbá az „agyelszívás” csökkentését célzó olyan intézkedéseket kell bevezetni, mint például a visszailleszkedési támogatások.

A transznacionális és az ágazatok közötti mobilitás - beleértve az ipari részvétel ösztönzését és a kutatói karrierek és az egyetemi állások európai szinten történő elérhetővé tételét - az európai kutatási térség kulcsfontosságú eleme, és elengedhetetlen az európai kutatási kapacitások és teljesítmények fokozásához. A kutatók közötti nemzetközi verseny szerepe továbbra is központi marad, az e tevékenység keretében folyó kutatás legjobb minőségének biztosítása érdekében. A kutatók mobilitásának növelése és azon intézmények forrásainak megerősítése, amelyek nemzetközi szinten vonzzák a kutatókat, az Európai Unió egészében ösztönözni fogja a kiválósági központokat. Az új kutatási és technológiai területeken belüli képzés és mobilitás garantálása érdekében biztosítani kell a hetedik keretprogram többi részével való megfelelő koordinációt, és szinergiákat kell kialakítani más közösségi politikákkal, mint pl. az oktatás-, a kohéziós és a foglalkoztatáspolitikával. A tudomány oktatását a karrierekhez kapcsoló fellépéseket, valamint a tudomány oktatásának új módszereivel kapcsolatos kutatási és koordinációs fellépéseket a „Kapacitások” program Tudomány a társadalomban része határozza meg.

Tevékenységek

| — | A kutatók alapképzése - többek között a kutatók tudományos és általános, köztük a technológia-átadással és a vállalkozásokkal kapcsolatos képességeinek szélesebb körűvé tétele - a köz- és a magánszektorban való karrierkilátásaik javítása és a kutatói pályákra több fiatal vonzása érdekében. Ennek végrehajtása a Marie Curie-hálózatokon keresztül történik, azzal a fő céllal, hogy a kutatók alapképzésével és karrierfejlesztésével összefüggő tevékenységek szétforgácsolódását megakadályozzák, és azokat európai szinten megerősítsék. Előirányozták, hogy a legjobb pályakezdő kutatók támogatást kapnak, hogy bekapcsolódhassanak már kialakult kutatócsoportokba. A transznacionális hálózatok tagjainak integrált képzési programokon keresztül kell hasznosítaniuk egymást kiegészítő szakmai kompetenciáikat. A támogatás a következőkre irányul: kezdő kutatók felvétele, a hálózaton kívüli kutatók számára is nyitott képzések szervezése, valamint magas színvonalú tanszékek és/vagy az ipari szektorban az ismeretek átadásával és felügyeletével összefüggő magas szintű álláshelyek. |
| --- | --- |

—

A kutatók alapképzése - többek között a kutatók tudományos és általános, köztük a technológia-átadással és a vállalkozásokkal kapcsolatos képességeinek szélesebb körűvé tétele - a köz- és a magánszektorban való karrierkilátásaik javítása és a kutatói pályákra több fiatal vonzása érdekében. Ennek végrehajtása a Marie Curie-hálózatokon keresztül történik, azzal a fő céllal, hogy a kutatók alapképzésével és karrierfejlesztésével összefüggő tevékenységek szétforgácsolódását megakadályozzák, és azokat európai szinten megerősítsék. Előirányozták, hogy a legjobb pályakezdő kutatók támogatást kapnak, hogy bekapcsolódhassanak már kialakult kutatócsoportokba. A transznacionális hálózatok tagjainak integrált képzési programokon keresztül kell hasznosítaniuk egymást kiegészítő szakmai kompetenciáikat. A támogatás a következőkre irányul: kezdő kutatók felvétele, a hálózaton kívüli kutatók számára is nyitott képzések szervezése, valamint magas színvonalú tanszékek és/vagy az ipari szektorban az ismeretek átadásával és felügyeletével összefüggő magas szintű álláshelyek.

| — | Egész életen át tartó képzés és karrierfejlesztés a tapasztattal rendelkező kutatók karrierfejlesztésének támogatására. Új készségek és képességek kiegészítése vagy megszerzése céljából vagy az inter-/multidiszciplináris és/vagy ágazatok közötti mobilitás javítása érdekében támogatást irányoznak elő a további/kiegészítő képességekre és készségekre sajátos igényt mutató kutatók számára, a kutatói pályát megszakítást követően újrakezdő kutatók számára, valamint transznacionális/nemzetközi mobilitási tapasztalatot követően a kutatóknak hosszabb időtartamú európai kutatói állásba való (ismételt) beilleszkedésére Európában, valamint abban az országban is, ahonnan származnak. Az ilyen irányú fellépés megvalósítása a közvetlenül közösségi szinten nyújtott egyéni ösztöndíjakkal, valamint regionális, nemzeti vagy nemzetközi programok társfinanszírozásával történik, megfelelve az európai hozzáadott érték, az átláthatóság és a nyitottság kritériumainak. |
| --- | --- |

—

Egész életen át tartó képzés és karrierfejlesztés a tapasztattal rendelkező kutatók karrierfejlesztésének támogatására. Új készségek és képességek kiegészítése vagy megszerzése céljából vagy az inter-/multidiszciplináris és/vagy ágazatok közötti mobilitás javítása érdekében támogatást irányoznak elő a további/kiegészítő képességekre és készségekre sajátos igényt mutató kutatók számára, a kutatói pályát megszakítást követően újrakezdő kutatók számára, valamint transznacionális/nemzetközi mobilitási tapasztalatot követően a kutatóknak hosszabb időtartamú európai kutatói állásba való (ismételt) beilleszkedésére Európában, valamint abban az országban is, ahonnan származnak. Az ilyen irányú fellépés megvalósítása a közvetlenül közösségi szinten nyújtott egyéni ösztöndíjakkal, valamint regionális, nemzeti vagy nemzetközi programok társfinanszírozásával történik, megfelelve az európai hozzáadott érték, az átláthatóság és a nyitottság kritériumainak.

Kezdetben a társfinanszírozás végrehajtására ellenőrzött keretek között kerül sor a szükséges tapasztalatok megszerzése érdekében.

| — | Az ipari vállalatok és az egyetemek közötti átjárási lehetőségek és partnerségek: az egyetemi és ipari szervezetek - különösen a KKV-k, és köztük a hagyományos feldolgozóipar - közötti hosszabb távú együttműködési programokhoz nyújtott támogatás célja, hogy ösztönözze az ágazatok közötti mobilitást, javítsa az ismeretek megosztását közös kutatási partnerségek révén, a tapasztalattal rendelkező kutatóknak a partnerségbe való felvételének támogatásával, a két szektor között az alkalmazottak kirendelésével, valamint rendezvények szervezésével. |
| --- | --- |

—

Az ipari vállalatok és az egyetemek közötti átjárási lehetőségek és partnerségek: az egyetemi és ipari szervezetek - különösen a KKV-k, és köztük a hagyományos feldolgozóipar - közötti hosszabb távú együttműködési programokhoz nyújtott támogatás célja, hogy ösztönözze az ágazatok közötti mobilitást, javítsa az ismeretek megosztását közös kutatási partnerségek révén, a tapasztalattal rendelkező kutatóknak a partnerségbe való felvételének támogatásával, a két szektor között az alkalmazottak kirendelésével, valamint rendezvények szervezésével.

| — | A nemzetközi dimenzió: az európai kutatás minőségének javítása az Európán kívüli kutatótehetségek Európába vonzásával, és az Európán kívüli kutatókkal folytatott kölcsönösen előnyös kutatási együttműködés előmozdítása. Ennek megvalósítása (beépített kötelező hazatérési szakaszt tartalmazó) kimenő nemzetközi ösztöndíjakkal; bejövő nemzetközi ösztöndíjakkal; valamint a kutatók cseréjét támogató partnerségekkel történik. Az európai szervezetek, az EU szomszédos országainak szervezetei, valamint azon országok szervezetei közötti közös kezdeményezések, amelyekkel a Közösség tudományos és technológiai megállapodást kötött, szintén részesülnek támogatásban. A tevékenység magában foglalja a fejlődő országokból és a fellendülőben lévő gazdaságokból való „agyelszívás” kockázatát kiegyensúlyozó intézkedéseket, valamint a külföldön tevékenykedő európai kutatók hálózatainak létrehozását célzó intézkedéseket. E fellépések végrehajtása az „Együttműködés” és a „Kapacitások” programok keretében megvalósuló nemzetközi tevékenységekkel összhangban történik. |
| --- | --- |

—

A nemzetközi dimenzió: az európai kutatás minőségének javítása az Európán kívüli kutatótehetségek Európába vonzásával, és az Európán kívüli kutatókkal folytatott kölcsönösen előnyös kutatási együttműködés előmozdítása. Ennek megvalósítása (beépített kötelező hazatérési szakaszt tartalmazó) kimenő nemzetközi ösztöndíjakkal; bejövő nemzetközi ösztöndíjakkal; valamint a kutatók cseréjét támogató partnerségekkel történik. Az európai szervezetek, az EU szomszédos országainak szervezetei, valamint azon országok szervezetei közötti közös kezdeményezések, amelyekkel a Közösség tudományos és technológiai megállapodást kötött, szintén részesülnek támogatásban. A tevékenység magában foglalja a fejlődő országokból és a fellendülőben lévő gazdaságokból való „agyelszívás” kockázatát kiegyensúlyozó intézkedéseket, valamint a külföldön tevékenykedő európai kutatók hálózatainak létrehozását célzó intézkedéseket. E fellépések végrehajtása az „Együttműködés” és a „Kapacitások” programok keretében megvalósuló nemzetközi tevékenységekkel összhangban történik.

| — | Egyedi fellépések egy valódi európai munkaerőpiac kutatók számára történő létrehozásának támogatása érdekében, a mobilitás előtti akadályok eltávolításával és a kutatók Európán belüli karrierkilátásainak javításával. Támogatásra kerülnek továbbá azok a közintézményekre vonatkozó ösztönző intézkedések, amelyek elősegítik a mobilitást, a minőséget és a kutatók pályáját. Ezenkívül a Marie Curie-fellépésekről és azok céljairól a nyilvánosság tájékoztatásának javítását célzó díjak odaítélésére is sor kerül. |
| --- | --- |

—

Egyedi fellépések egy valódi európai munkaerőpiac kutatók számára történő létrehozásának támogatása érdekében, a mobilitás előtti akadályok eltávolításával és a kutatók Európán belüli karrierkilátásainak javításával. Támogatásra kerülnek továbbá azok a közintézményekre vonatkozó ösztönző intézkedések, amelyek elősegítik a mobilitást, a minőséget és a kutatók pályáját. Ezenkívül a Marie Curie-fellépésekről és azok céljairól a nyilvánosság tájékoztatásának javítását célzó díjak odaítélésére is sor kerül.

IV.   KAPACITÁSOK

A hetedik keretprogramnak ez a része a kutatási és innovációs kapacitásokat fokozza egész Európában, továbbá támogatja azok optimális felhasználását. E cél a következők segítségével valósul meg:

| — | A kutatási infrastruktúrák használatának és fejlesztésének optimalizálása. |
| --- | --- |

—

A kutatási infrastruktúrák használatának és fejlesztésének optimalizálása.

| — | A KKV-k innovációs kapacitásainak és a kutatásból származó előnyök kihasználásával összefüggő képességeinek erősítése. |
| --- | --- |

—

A KKV-k innovációs kapacitásainak és a kutatásból származó előnyök kihasználásával összefüggő képességeinek erősítése.

| — | A kutatásorientált regionális klaszterek fejlődésének támogatása. |
| --- | --- |

—

A kutatásorientált regionális klaszterek fejlődésének támogatása.

| — | Az EU konvergenciarégióiban és legkülső régióiban meglévő kutatási potenciál felszabadítása. |
| --- | --- |

—

Az EU konvergenciarégióiban és legkülső régióiban meglévő kutatási potenciál felszabadítása.

| — | A tudomány és a társadalom egymáshoz közelítése a tudomány és a technológia európai társadalmon belüli harmonikus integrációja érdekében. |
| --- | --- |

—

A tudomány és a társadalom egymáshoz közelítése a tudomány és a technológia európai társadalmon belüli harmonikus integrációja érdekében.

| — | A kutatási politikák koherens fejlesztésének támogatása. |
| --- | --- |

—

A kutatási politikák koherens fejlesztésének támogatása.

| — | A nemzetközi együttműködést támogató horizontális fellépések és intézkedések. |
| --- | --- |

—

A nemzetközi együttműködést támogató horizontális fellépések és intézkedések.

KUTATÁSI INFRASTRUKTÚRÁK

Cél

Az Európában létező legjobb kutatási infrastruktúrák használatának és fejlesztésének optimalizálása, és a kutatás és technológia minden területén olyan páneurópai jelentőségű új kutatási infrastruktúrák létrehozásához való hozzájárulás, amelyek ahhoz szükségesek, hogy az európai kutatóközösség a kutatás előrehaladásának élvonalában maradjon, és képes legyen segíteni az ipart abban, hogy megerősítse tudásbázisát és technológiai know-how-ját.

Indokolás

A kutatási infrastruktúrák egyre fontosabb szerepet töltenek be az ismeretek és a technológia fejlesztésében és azok kiaknázásában. Az ilyen infrastruktúrák fontossága már jól ismert például az energetika, az űrfizika és a részecskefizika területén, és más területeken is növekszik. Például a sugárforrások, a genomikai és a társadalomtudományi adatbankok, a környezet- és űrtudományi megfigyelő állomások, az új anyagok tanulmányozására és kifejlesztésére szolgáló vagy a nanoelektronikában használatos képalkotó rendszerek vagy tiszta helyiségek a kutatásban központi szerepet töltenek be. A kutatási infrastruktúrák költségesek, kiterjedt szaktudás kifejlesztését teszik szükségessé, és európai szinten széles kutatóközösségnek és felhasználó iparnak kellene használnia és kiaknáznia azokat.

A kutatási infrastruktúrák - többek között a számítástechnikai és hírközlési elektronikus infrastruktúrák, valamint a virtuális infrastruktúrák - tekintetében egy európai megközelítés kidolgozása és e területen uniós szintű tevékenységek végrehajtása jelentős mértékben hozzájárulhat az európai kutatás potenciáljának fellendítéséhez és kiaknázásához, valamint az európai kutatási térség fejlesztéséhez.

Bár a tagállamok továbbra is központi szerepet töltenek be az infrastruktúrák kialakítása és finanszírozása terén, a Közösség katalizátor és fellendítő szerepet játszhat és kell, hogy játsszon azáltal, hogy hozzájárul a különböző tagállamokban meglévő infrastruktúrák szélesebb körű és hatékonyabb elérhetőségéhez és használatához, ezen infrastruktúrák koordináción alapuló kifejlesztésének és hálózatba szervezésének ösztönzésével, valamint közép- és hosszú távon a páneurópai érdekeltségű új kutatási infrastruktúrák megjelenésének támogatásával. E tekintetben a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fóruma (ESFRI) kulcsszerepet játszik az európai kutatási infrastruktúrák igényeinek és feladatainak meghatározásában.

Tevékenységek

Az e fejezethez tartozó tevékenységek végrehajtása a tudományos és technológiai terület egészét lefedi. Végrehajtásuk a tematikus területeken folytatott tevékenységekkel szoros összefüggésben történik annak érdekében, hogy biztosítható legyen, hogy az európai szinten, közösségi keretek között megvalósított minden fellépés igazodjon a kutatási infrastruktúrák igényeihez az egyes érintett területeken, beleértve a nemzetközi együttműködést is.

E tevékenységek a következők:

| — | Meglévő kutatási infrastruktúrák támogatása






  — | integráló tevékenységek egy adott területen belüli kutatási infrastruktúrák működésének európai szinten történő jobb megszervezhetősége, továbbá következetes használatuk és fejlesztésük ösztönzése érdekében, különösen transznacionális hozzáférés útján annak biztosítása érdekében, hogy az európai kutatók, köztük az ágazatból és a KKV-kből érkező kutatók az adott infrastruktúra elhelyezkedésétől függetlenül kutatási tevékenységük elvégzéséhez hozzáférhessenek kiválóan működő kutatási infrastruktúrákhoz; |
| --- | --- | --- |

—

Meglévő kutatási infrastruktúrák támogatása

—

integráló tevékenységek egy adott területen belüli kutatási infrastruktúrák működésének európai szinten történő jobb megszervezhetősége, továbbá következetes használatuk és fejlesztésük ösztönzése érdekében, különösen transznacionális hozzáférés útján annak biztosítása érdekében, hogy az európai kutatók, köztük az ágazatból és a KKV-kből érkező kutatók az adott infrastruktúra elhelyezkedésétől függetlenül kutatási tevékenységük elvégzéséhez hozzáférhessenek kiválóan működő kutatási infrastruktúrákhoz;

| — | elektronikus kutatási infrastruktúra a nagy kapacitású és nagy teljesítményű kommunikációs és átviteli hálózatok további fejlesztésének és fejlődésének, valamint globális összeköthetőségének erősítése, az európai számítástechnikai kapacitások megerősítése, valamint adott esetben a felhasználói közösségek általi elfogadásuk ösztönzése érdekében, javítva globális jelentőségüket, hitelességük és megbízhatóságuk szintjét, a GEANT és a GRID infrastruktúrák által elért eredményekre, továbbá az interoperabilitás nyílt előírásaira alapozva. |
| --- | --- |

—

elektronikus kutatási infrastruktúra a nagy kapacitású és nagy teljesítményű kommunikációs és átviteli hálózatok további fejlesztésének és fejlődésének, valamint globális összeköthetőségének erősítése, az európai számítástechnikai kapacitások megerősítése, valamint adott esetben a felhasználói közösségek általi elfogadásuk ösztönzése érdekében, javítva globális jelentőségüket, hitelességük és megbízhatóságuk szintjét, a GEANT és a GRID infrastruktúrák által elért eredményekre, továbbá az interoperabilitás nyílt előírásaira alapozva.

| — | Új kutatási infrastruktúrák támogatása






  — | új infrastruktúrák kiépítése, valamint a meglévő infrastruktúrák jelentős korszerűsítése elsősorban az előkészítő szakaszokra összpontosítva, az új kutatási létesítmények megjelenésének támogatása érdekében, a „változó geometria” elvével összhangban, elsősorban az ESFRI által végzett tevékenységre alapozva (15); tervezési tanulmányok a pályázati felhívások alsóbb szintről kiinduló kezdeményezéseinek megközelítésén keresztül az új kutatási infrastruktúrák létrehozásának ösztönzése érdekében, az új infrastruktúrákhoz kapcsolódó tájékozódási támogatások és megvalósíthatósági tanulmányok finanszírozásával. |
| --- | --- | --- |

—

Új kutatási infrastruktúrák támogatása

—

új infrastruktúrák kiépítése, valamint a meglévő infrastruktúrák jelentős korszerűsítése elsősorban az előkészítő szakaszokra összpontosítva, az új kutatási létesítmények megjelenésének támogatása érdekében, a „változó geometria” elvével összhangban, elsősorban az ESFRI által végzett tevékenységre alapozva (15); tervezési tanulmányok a pályázati felhívások alsóbb szintről kiinduló kezdeményezéseinek megközelítésén keresztül az új kutatási infrastruktúrák létrehozásának ösztönzése érdekében, az új infrastruktúrákhoz kapcsolódó tájékozódási támogatások és megvalósíthatósági tanulmányok finanszírozásával.

Az e tekintetben finanszírozásra javasolt infrastruktúra projektek azonosítása számos kritérium alapján történik, beleértve különösen a következőket:

| — | A már meglévő mechanizmusoknak a cél elérésére való alkalmatlansága. |
| --- | --- |

—

A már meglévő mechanizmusoknak a cél elérésére való alkalmatlansága.

| — | A közösségi pénzügyi támogatás hozzáadott értéke. |
| --- | --- |

—

A közösségi pénzügyi támogatás hozzáadott értéke.

| — | A teljes európai tudományos (akadémiai és ipari) közösségből származó felhasználók igényeinek megfelelő szolgáltatás nyújtására való képesség, beleértve az Európai Kutatási Térséghez kapcsolódó hozzáadott értéket is. |
| --- | --- |

—

A teljes európai tudományos (akadémiai és ipari) közösségből származó felhasználók igényeinek megfelelő szolgáltatás nyújtására való képesség, beleértve az Európai Kutatási Térséghez kapcsolódó hozzáadott értéket is.

| — | Tudományos kiválóság. |
| --- | --- |

—

Tudományos kiválóság.

| — | Nemzetközi szintű jelentőség. |
| --- | --- |

—

Nemzetközi szintű jelentőség.

| — | A technológiai fejlesztési kapacitáshoz való hozzájárulás. |
| --- | --- |

—

A technológiai fejlesztési kapacitáshoz való hozzájárulás.

| — | A „kutatáson alapuló kiválósági csoportok” kialakításához való hozzájárulás. |
| --- | --- |

—

A „kutatáson alapuló kiválósági csoportok” kialakításához való hozzájárulás.

| — | Technológiai és szervezeti megvalósíthatóság. |
| --- | --- |

—

Technológiai és szervezeti megvalósíthatóság.

| — | A tagállamok és más főbb érdekelt felek lehetőségei európai partnerségre, valamint erős pénzügyi és egyéb jellegű kötelezettségvállalásra, valamint az EBB-kölcsönök és a strukturális alapok lehetséges felhasználása. |
| --- | --- |

—

A tagállamok és más főbb érdekelt felek lehetőségei európai partnerségre, valamint erős pénzügyi és egyéb jellegű kötelezettségvállalásra, valamint az EBB-kölcsönök és a strukturális alapok lehetséges felhasználása.

| — | A felépítési és működési költségek értékelése. |
| --- | --- |

—

A felépítési és működési költségek értékelése.

Ami az új infrastruktúrák felépítését illeti, a tudományos kiválóságra vonatkozóan a konvergenciarégiók, továbbá a legkülső régiók potenciálját adott esetben figyelembe kell venni. A közösségi pénzügyi eszközök, a hetedik keretprogram és különösen a strukturális alapok hatékony koordinációja biztosított lesz.

A KKV-K JAVÁRA VÉGZETT KUTATÁS

Célok

Az európai KKV-k innovációs kapacitásának és az új technológiákon alapuló termékek és piacok fejlesztéséhez való hozzájárulásának megerősítése, segítve azokat a kutatás kiszervezésében, a kutatási tevékenységeik gyarapításában, hálózataik kiterjesztésében, a kutatási eredmények jobb kihasználásában és a technológiai know-how megszerzésében, ezzel áthidalva a kutatás és az innováció közötti szakadékot.

Indokolás

A KKV-k az európai ipar központi elemét képezik. Az innovációs rendszerben és a tudás új termékekké, eljárásokká és szolgáltatásokká való átalakításának láncolatában kulcsfontosságú szerepet kell betölteniük. A belső piacon és világviszonylatban tapasztalható növekvő versennyel szemben az európai kis- és középvállalkozásoknak fokozniuk kell a tudás és a kutatás intenzitását, javítaniuk kell a kutatás kiaknázását, szélesebb piacokra kell kiterjeszteniük üzleti tevékenységeiket és nemzetközivé kell tenniük tudáshálózataikat. A KKV-kre vonatkozó legtöbb tagállami fellépés nem ösztönzi és nem támogatja a transznacionális kutatási együttműködést és technológiaátadást. Uniós szintű fellépések szükségesek a nemzeti vagy regionális szintű fellépések hatásának kiegészítéséhez és javításához. A hetedik keretprogram egészében az alábbiakban felsorolt fellépéseken kívül sor kerül a KKV-k részvételének ösztönözésére és megkönnyítésére, valamint igényeik figyelembe vételére.

Tevékenységek

KKV-kat támogató egyedi fellépések a kutatás kiszervezését igénylő KKV-k és KKV-szövetségek támogatására: ezek főként az alacsony és közepes technológiaigényű KKV-k, amelyek kevés, vagy semmiféle kutatási kapacitással nem rendelkeznek. A kutatásintenzív KKV-k kutatási szolgáltatásokat nyújtó szereplőként vehetnek részt, vagy alapvető kutatási kapacitásuk kiegészítése érdekében kiszervezhetik a kutatást. A fellépések a tudomány és technológia egész területét lefedik, és alulról jövő kezdeményezésként valósulnak meg. A fellépések a kutatási eredmények kiaknázásának megkönnyítése érdekében tartalmazzák a demonstrációs és más tevékenységeknek nyújtott támogatást, és biztosítják a kiegészítő jelleget a versenyképesség és innováció keretprogrammal. A pénzügyi eszközök odaítélése két rendszer segítségével történik:

| — | KKV-k számára végzett kutatás: Innovatív KKV-k kis csoportjainak támogatása közös vagy egymást kiegészítő technológiai problémák megoldásában. |
| --- | --- |

—

KKV-k számára végzett kutatás: Innovatív KKV-k kis csoportjainak támogatása közös vagy egymást kiegészítő technológiai problémák megoldásában.

| — | KKV-szövetségek számára végzett kutatás: A KKV-szövetségek vagy klaszterek támogatása az értéklánc adott ipari szektorában vagy szegmensében működő számos KKV számára közös problémák technikai megoldásának kifejlesztésére. |
| --- | --- |

—

KKV-szövetségek számára végzett kutatás: A KKV-szövetségek vagy klaszterek támogatása az értéklánc adott ipari szektorában vagy szegmensében működő számos KKV számára közös problémák technikai megoldásának kifejlesztésére.

A tevékenységek egyértelműen a kutatási projektek támogatására összpontosítanak. Ezen felül a KKV-k vagy KKV-szövetségek számára „a KKV-k javára végzett kutatás” keretében megvalósítandó fellépésekre vonatkozó javaslatok előkészítéséhez pénzügyi eszközöket biztosító nemzeti rendszerek is támogatásban részesülnek. A Közösség hetedik keretprogram végrehajtása során biztosítani kell az e keretprogram, valamint versenyképességi és innovációs keretprogram fellépéseinek egymást kiegészítő jellegét és együttműködését.

A versenyképességi és innovációs keretprogram a vállalkozások és az innováció támogatása terén nyújtott horizontális szolgáltatásai révén ösztönzi és elősegíti a KKV knak a hetedik keretprogramban való részvételét. Biztosítani kell e program és más közösségi programok kiegészítő jellegét és együttműködését.

A TUDÁS RÉGIÓI

Célok

Az európai régiók kutatási potenciáljának erősítése, különösen az egyetemeket, kutatóközpontokat, vállalkozásokat és regionális hatóságokat tömörítő, „kutatásorientált regionális klaszterek” Európa-szerte megvalósuló ösztönzése és fejlődésének támogatása révén.

Indokolás

A régiókat egyre fontosabb szereplőként ismerik el az EU kutatási és fejlesztési térképén. A kutatáspolitika és a kutatási tevékenységek regionális szinten gyakran a köz- és magánszférabeli szereplőket tömörítő „klaszterek” kialakulásától függenek. „A tudás régiói” elnevezésű kísérleti fellépés bebizonyította ennek a fejlődésnek a dinamizmusát, valamint azt, hogy szükséges támogatni és ösztönözni az ilyen szervezetek kialakítását.

Az e területen végrehajtott fellépések lehetővé teszik, hogy az európai régiók megerősítsék a KTF-be való befektetési kapacitásaikat és kutatási tevékenységeket végezzenek, miközben maximálisra növelik a szereplőik európai kutatási projektekben való sikeres részvételének potenciálját, és megkönnyítik a klaszterek létrejöttét, ily módon előmozdítva az európai regionális fejlesztést. A fellépések megkönnyítik a regionális klaszterek létrehozását, amelyek hozzájárulnak az európai kutatási térség fejlődéséhez.

Tevékenységek

Az új „tudás régiói” kezdeményezés magában foglalja és összefogja a kutatásban részt vevő regionális szereplőket, mint például az egyetemeket, a kutatóközpontokat, az ipart, a közigazgatási hatóságokat (regionális tanácsokat vagy regionális fejlesztési ügynökségeket). A projektek magukban foglalják a regionális klaszterek kutatási ütemtervének közös elemzését (a regionális innovációs klaszterek szélesebb körű témáját érintő más tevékenységekkel összhangban), valamint egy eszközrendszer kidolgozását annak érdekében, hogy megkereshetőek legyenek egyedi kutatási tevékenységek keretében, beleértve a magasan fejlett régiók által a kevésbé fejlett kutatási profillal rendelkező régióknak nyújtott szakmai tanácsadást, és a fellendülőben lévő tudás régiók támogatását.

Ez olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek célja a kutatási hálózatokhoz és a kutatás finanszírozásához való hozzáférés javítása, valamint a kutatás szereplőinek és intézményeinek nagyobb mértékű integrációja és összekapcsolása a regionális gazdaságokkal. E tevékenységek végrehajtása a Közösség regionális politikájával (strukturális alapok), a versenyképességi és innovációs keretprogrammal, valamint az oktatási és képzésiprogrammal szoros összefüggésben történik.

„A tudás régiói” elnevezésű egyedi tevékenység összefüggésében szükséges lesz a Közösség regionális politikájával, valamint a vonatkozó nemzeti és regionális programokkal való együttműködési lehetőségek keresése, különösen a konvergenciarégiók és a legkülső régiók tekintetében.

KUTATÁSI POTENCIÁL

Cél

A kibővült EU teljes kutatási potenciálja kiteljesítésének ösztönzése az EU konvergenciarégióiban és legkülső régióiban (16) a meglévő vagy kialakulóban lévő kiválóság felszabadításával és fejlesztésével, valamint kutatóik kapacitásainak erősítésével, segítve őket a közösségi szintű kutatási tevékenységekben való sikeres részvételben.

Indokolás

Európa nem használja ki teljes mértékben kutatási potenciálját, különösen az európai kutatás központjától és az ipari fejlődéstől távol elhelyezkedő kevésbé fejlett régiókban. Annak érdekében, hogy e régiók - akár a közszférából, akár a magánszektorból érkező - kutatói és intézményei segítséget kapjanak a mindenre kiterjedő európai kutatási tevékenységekben való részvételhez, miközben az Európa más régióiban megszerzett ismeretek és tapasztalat előnyeit élvezik, ennek a fellépésnek az a célja, hogy megállapítsa azokat a feltételeket, amelyek lehetővé teszik számukra potenciáljuk kiaknázását, illetve hogy hozzájáruljon a teljes európai kutatási térség kialakításához a kibővült Unióban. A fellépések korábbi és jelenlegi intézkedésekre épülnek, mint például az ötödik keretprogram keretében az akkori csatlakozó és tagjelölt országokban lévő európai kiválósági központok, valamint az ismeretátadást célzó Marie Curie intézményi vendégösztöndíjak.

Tevékenységek

Ezen a területen a fellépés a következők támogatására irányul:

| — | A konvergenciarégiókban kiválasztott szervezetek és egy vagy több partnerszervezet között a kutatók transznacionális, kölcsönös kirendelése; a más országokból érkező tapasztalt kutatók,
  többek között vezetők
  , felvételére szolgáló, a kiválóságukat már megalapozott vagy azt most kialakító, kiválasztott központok támogatása. |
| --- | --- |

—

A konvergenciarégiókban kiválasztott szervezetek és egy vagy több partnerszervezet között a kutatók transznacionális, kölcsönös kirendelése; a más országokból érkező tapasztalt kutatók,
  többek között vezetők
  , felvételére szolgáló, a kiválóságukat már megalapozott vagy azt most kialakító, kiválasztott központok támogatása.

| — | A kutatási felszerelések beszerzése és fejlesztése, valamint a konvergenciarégiók kiválasztott - a kiválóságukat már megalapozott vagy azt most kialakító - központjaiban meglévő szellemi potenciál teljes kiaknázását lehetővé tevő anyagi környezet kialakítása. |
| --- | --- |

—

A kutatási felszerelések beszerzése és fejlesztése, valamint a konvergenciarégiók kiválasztott - a kiválóságukat már megalapozott vagy azt most kialakító - központjaiban meglévő szellemi potenciál teljes kiaknázását lehetővé tevő anyagi környezet kialakítása.

| — | Az ismeretek átadását megkönnyítő műhelymunkák és konferenciák szervezése; a kutatási eredmények más országokban vagy a nemzetközi piacokon való terjesztését és továbbítását célzó promóciós tevékenységek és kezdeményezések. |
| --- | --- |

—

Az ismeretek átadását megkönnyítő műhelymunkák és konferenciák szervezése; a kutatási eredmények más országokban vagy a nemzetközi piacokon való terjesztését és továbbítását célzó promóciós tevékenységek és kezdeményezések.

| — | Olyan „értékelési eszközök”, amelyek segítségével a konvergenciarégiókban található bármely kutatóközpont független nemzetközi szakértői értékelést szerezhet általános kutatási minősége és infrastruktúrája szintjéről. |
| --- | --- |

—

Olyan „értékelési eszközök”, amelyek segítségével a konvergenciarégiókban található bármely kutatóközpont független nemzetközi szakértői értékelést szerezhet általános kutatási minősége és infrastruktúrája szintjéről.

Szoros együttműködés kialakítására kell törekedni a Közösség regionális politikájával. Az e címen támogatott fellépések meghatározzák a Strukturális Alapokból és a Kohéziós Alapból finanszírozható, a konvergenciarégiókban fellendülőben lévő és már meglévő kiválósági központok kutatási kapacitásainak megerősítésével kapcsolatos igényeket és lehetőségeket.

A kutatás és fejlesztés regionális kereskedelmi hasznosításának az ágazattal együttműködésben megvalósított előmozdítása érdekében törekedni kell a „Versenyképesség és innováció” programmal kialakítandó szoros együttműködésre is.

TUDOMÁNY A TÁRSADALOMBAN

Cél

A nyitott, hatékony és demokratikus tudásalapú európai társadalom létrehozásához a cél annak ösztönzése - támogatva a tudományról és a technológiáról folyó európai szintű gondolkodást és vitát, valamint azoknak a társadalom és a kultúra teljes spektrumával való kapcsolatát -, hogy a tudományos és technológiai törekvések és a kapcsolódó kutatási politikák harmonikusan illeszkedjenek az európai társadalmi hálóba.

Indokolás

A tudomány és technológia mindennapi életünkre gyakorolt hatása egyre mélyrehatóbbá válik. A társadalmi tevékenység termékeként, illetve tudományos és kulturális tényezőkkel alakítva, a tudomány és a technológia mégis a nagyközönség és a politikai döntéshozók nagy részének mindennapi érdeklődési körétől távoli terület marad, és továbbra is félreértések tárgya. A fellendülőben lévő technológiákkal kapcsolatban felmerülő vitás kérdéseket a társadalomnak kell rendeznie megfelelő tájékoztatáson alapuló, helyes választásokhoz és döntésekhez vezető viták alapján.

Tevékenységek

Az e területen megvalósított, lényegi kérdésekre vonatkozó integrált kezdeményezés a következők támogatását fogja magában foglalni:

| — | Az európai tudományos rendszer erősítése és javítása és a következő kérdések kezelése: a politika kialakítását (beleértve a kockázatkezelést) célzó tudományos tanácsadás és szakértői vélemények felhasználásának javítása és hatásának figyelemmel kísérése; a tudományos publikációk jövője; a tudományos publikációk jobb hozzáférhetőségét célzó intézkedések annak érdekében, hogy az érdeklődők azokba betekinthessenek; a visszaélésre és csalásra okot adó tudományos területekre vonatkozó biztosítékok; a bizalom és az „önszabályozás”. |
| --- | --- |

—

Az európai tudományos rendszer erősítése és javítása és a következő kérdések kezelése: a politika kialakítását (beleértve a kockázatkezelést) célzó tudományos tanácsadás és szakértői vélemények felhasználásának javítása és hatásának figyelemmel kísérése; a tudományos publikációk jövője; a tudományos publikációk jobb hozzáférhetőségét célzó intézkedések annak érdekében, hogy az érdeklődők azokba betekinthessenek; a visszaélésre és csalásra okot adó tudományos területekre vonatkozó biztosítékok; a bizalom és az „önszabályozás”.

| — | A tudománnyal összefüggő kérdések vonatkozásában a kutatók és általában a nagyközönség - beleértve a szervezett civil társadalmat - szélesebb kötelezettségvállalása, a politikai és társadalmi vonatkozású kérdések - beleértve az etikai kérdéseket - megfontolása és tisztázása. |
| --- | --- |

—

A tudománnyal összefüggő kérdések vonatkozásában a kutatók és általában a nagyközönség - beleértve a szervezett civil társadalmat - szélesebb kötelezettségvállalása, a politikai és társadalmi vonatkozású kérdések - beleértve az etikai kérdéseket - megfontolása és tisztázása.

| — | Véleménynyilvánítás és vita a tudományról és a technológiáról, valamint azoknak a társadalomban elfoglalt helyéről, figyelmet fordítva az olyan tudományágakra, mint a tudomány és technológia története, szociológiája és filozófiája. |
| --- | --- |

—

Véleménynyilvánítás és vita a tudományról és a technológiáról, valamint azoknak a társadalomban elfoglalt helyéről, figyelmet fordítva az olyan tudományágakra, mint a tudomány és technológia története, szociológiája és filozófiája.

| — | A nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kutatás, beleértve a nemek közötti egyenlőség dimenziójának integrálását a kutatás minden területébe, valamint a nők kutatásban és a tudományos döntéshozó szervekben betöltött szerepének előmozdítását. |
| --- | --- |

—

A nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos kutatás, beleértve a nemek közötti egyenlőség dimenziójának integrálását a kutatás minden területébe, valamint a nők kutatásban és a tudományos döntéshozó szervekben betöltött szerepének előmozdítását.

| — | A
  gyermekek és a
  fiatalok tekintetében a tudomány iránti figyelemfelkeltő, nyitott környezet kialakítása, a tudományos nevelés minden szinten - így az iskolákban - megvalósított erősítésével, valamint a legkülönbözőbb hátterű fiatalok körében a tudomány iránti érdeklődés és az ebben való teljes körű részvétel előmozdításával. |
| --- | --- |

—

A
  gyermekek és a
  fiatalok tekintetében a tudomány iránti figyelemfelkeltő, nyitott környezet kialakítása, a tudományos nevelés minden szinten - így az iskolákban - megvalósított erősítésével, valamint a legkülönbözőbb hátterű fiatalok körében a tudomány iránti érdeklődés és az ebben való teljes körű részvétel előmozdításával.

| — | Az egyetemeken és az egyéb felsőoktatási intézményekben folyó kutatás szerepének, és ezen egyetemek és intézmények által a globalizáció kihívásaihoz kapcsolódóan tett kötelezettségvállalások erősítése. |
| --- | --- |

—

Az egyetemeken és az egyéb felsőoktatási intézményekben folyó kutatás szerepének, és ezen egyetemek és intézmények által a globalizáció kihívásaihoz kapcsolódóan tett kötelezettségvállalások erősítése.

| — | Jobb kölcsönös kommunikáció és egymás jobb megértése a tudományos világ és a politikai döntéshozók szélesebb közönsége, a média és a nagyközönség között, segítve a tudósokat, hogy munkájukat jobban megismertethessék másokkal, és azt jobban bemutathassák, továbbá támogatva a tudományos tájékoztatást, a tudományos publikációkat és a médiát. |
| --- | --- |

—

Jobb kölcsönös kommunikáció és egymás jobb megértése a tudományos világ és a politikai döntéshozók szélesebb közönsége, a média és a nagyközönség között, segítve a tudósokat, hogy munkájukat jobban megismertethessék másokkal, és azt jobban bemutathassák, továbbá támogatva a tudományos tájékoztatást, a tudományos publikációkat és a médiát.

Ezek a tevékenységek különösen kutatási projektek, tanulmányok, hálózatba szervezés és cserék, nyilvános rendezvények és kezdeményezések, díjak, felmérések és adatgyűjtés formájában valósulnak meg. Számos esetben harmadik országok szervezeteivel kialakított nemzetközi partnerségeket foglalnak magukban.

A KUTATÁSI POLITIKÁK KOHERENS FEJLESZTÉSÉNEK TÁMOGATÁSA

Célok

A nemzeti és közösségi kutatási politikák hatékonyságának és koherenciájának fokozása és az egyéb politikákkal való összehangolása, a közfinanszírozású kutatás hatásának és az iparhoz való kapcsolódásának javítása, az állami támogatás erősítése, valamint a magánbefektetésekre gyakorolt kiegyenlítő hatásának fokozása.

Indokolás

A kutatás és fejlesztés területén megvalósuló befektetések növelése a célul kitűzött 3%-os arány eléréséig, valamint azok hatékonyságának javítása a növekedésre és foglalkoztatásra irányuló lisszaboni stratégia egyik fő prioritása. Így a kutatás területén megvalósuló köz- és magánbefektetések kiegyensúlyozására irányuló hatékony politikák kialakítása a hatóságok egyik fő törekvése, a versenyképes tudásalapú gazdaság irányába történő átalakulás gyorsítása szükségessége fényében. Ez a kutatási politikák átalakíthatóságát, az eszközök szélesebb körének mobilizálását, az erőfeszítések nemzeti határokon átnyúló összehangolását és az egyéb politikák mobilizálását igényli, a kutatás jobb keretfeltételeinek megteremtése érdekében.

Tevékenységek

Az e cím keretében végrehajtott tevékenységek kiegészítik az együttműködési program keretében tervezett koordinációs tevékenységeket, továbbá hozzájárulnak a regionális, nemzeti és közösségi politikák és kezdeményezések (pl. programok finanszírozása, jogszabályok, ajánlások és iránymutatások) következetességének és hatásának javításához. E tevékenységek a következők:

| — | A kutatással összefüggő állami politikák és ipari stratégiák - beleértve azok hatását - ellenőrzése és elemzése, valamint a politikák tervezése, végrehajtása, értékelése és transznacionális összehangolása tekintetében információkat és bizonyítékot nyújtó mutatók kialakítása. |
| --- | --- |

—

A kutatással összefüggő állami politikák és ipari stratégiák - beleértve azok hatását - ellenőrzése és elemzése, valamint a politikák tervezése, végrehajtása, értékelése és transznacionális összehangolása tekintetében információkat és bizonyítékot nyújtó mutatók kialakítása.

| — | A kutatási politikák - önkéntes alapon megvalósuló - koordinációjának erősítése a koordináció nyitott módszerének alkalmazását támogató fellépések, valamint az alulról jövő, nemzeti vagy regionális szinten hozott közérdekű transznacionális együttműködési kezdeményezések révén. |
| --- | --- |

—

A kutatási politikák - önkéntes alapon megvalósuló - koordinációjának erősítése a koordináció nyitott módszerének alkalmazását támogató fellépések, valamint az alulról jövő, nemzeti vagy regionális szinten hozott közérdekű transznacionális együttműködési kezdeményezések révén.

NEMZETKÖZI EGYÜTTMŰKÖDÉSI TEVÉKENYSÉGEK

Annak érdekében, hogy az Európai Közösség versenyképessé váljon és világviszonylatban vezető szerepet töltsön be, a Közösségnek erős és következetes nemzetközi tudományos és technológiai politikára van szüksége. A hetedik keretprogramon belül a különböző programok alapján megvalósított nemzetközi fellépések végrehajtására átfogó nemzetközi együttműködési stratégia összefüggésében kerül majd sor.

Ennek a nemzetközi politikának három egymással összefüggő célja van:

| — | Európa versenyképességének támogatása harmadik országokkal fennálló stratégiai partnerségeken keresztül a kiválasztott tudományterületeken, valamint harmadik országok legjobb tudósainak ösztönzése arra, hogy Európában és Európával együttműködve tevékenykedjenek; |
| --- | --- |

—

Európa versenyképességének támogatása harmadik országokkal fennálló stratégiai partnerségeken keresztül a kiválasztott tudományterületeken, valamint harmadik országok legjobb tudósainak ösztönzése arra, hogy Európában és Európával együttműködve tevékenykedjenek;

| — | A harmadik országbeli partnerekkel való kapcsolattartás megkönnyítése azzal a céllal, hogy biztosított legyen a világ más részein elvégzett kutatásokhoz való jobb hozzáférés. |
| --- | --- |

—

A harmadik országbeli partnerekkel való kapcsolattartás megkönnyítése azzal a céllal, hogy biztosított legyen a világ más részein elvégzett kutatásokhoz való jobb hozzáférés.

| — | Harmadik országokban felmerülő vagy globális jellegű problémák megoldása, kölcsönös érdekek és kölcsönös előnyök alapján. |
| --- | --- |

—

Harmadik országokban felmerülő vagy globális jellegű problémák megoldása, kölcsönös érdekek és kölcsönös előnyök alapján.

A hetedik keretprogramon belül a harmadik országokkal folytatott együttműködés különösen a következő országcsoportokra összpontosul:

| — | a tagjelölt országok; |
| --- | --- |

—

a tagjelölt országok;

| — | az EU szomszédos országai, a mediterrán partnerországok, a Nyugat-Balkán országai (WBC) (17) és a kelet-európai, a kaukázusi és a közép-ázsiai országok (EECA) (18); |
| --- | --- |

—

az EU szomszédos országai, a mediterrán partnerországok, a Nyugat-Balkán országai (WBC) (17) és a kelet-európai, a kaukázusi és a közép-ázsiai országok (EECA) (18);

| — | a fejlődő országok, minden egyes érintett ország vagy régió sajátos szükségleteire összpontosítva (19); |
| --- | --- |

—

a fejlődő országok, minden egyes érintett ország vagy régió sajátos szükségleteire összpontosítva (19);

| — | a fellendülőben lévő gazdaságok. |
| --- | --- |

—

a fellendülőben lévő gazdaságok.

A témaorientált nemzetközi együttműködési fellépések végrehajtása az „Együttműködés” elnevezésű program keretében valósul meg. A humán tényező területén megvalósított nemzetközi fellépések végrehajtására az „Emberek” program keretében kerül sor.

A „Kapacitások” program keretében a nem egy valamely egyedi - az „Együttműködés” program hatálya alá tartozó - tematikus vagy interdiszciplináris területre összpontosító horizontális támogatási fellépések és intézkedések végrehajtása valósul meg, amit korlátozott számú esetben egyedi, kölcsönös érdekeken alapuló együttműködési fellépés egészíthet ki. A nemzetközi tudományos együttműködéssel kapcsolatos nemzeti programok koordinációjának támogatása révén erőfeszítéseket kell tenni a nemzeti tevékenységek koherenciájának javítása érdekében. Az INTAS által a kelet-európai és közép-ázsiai országokkal folytatott együttműködés keretében gyűjtött tapasztalatok figyelembevételével ebben a programban, valamint az „Együttműködés” és az „Emberek” programban a folytonosságot biztosító tevékenységek megvalósítására kerül sor.

A hetedik keretprogram különböző programjain belüli nemzetközi együttműködési fellépésekkel, valamint az egyéb közösségi eszközökkel kapcsolatos átfogó koordináció biztosított lesz.

A KÖZÖS KUTATÓKÖZPONT NEM NUKLEÁRIS FELLÉPÉSEI

Cél

A közösségi politikai döntéshozatali folyamathoz felhasználóközpontú tudományos és műszaki támogatás nyújtása, a meglévő politikák végrehajtásához és nyomon követéséhez nyújtott támogatás biztosításával és az új politikák támasztotta igényekre való reagálással.

Indokolás

A KKK függetlensége a különleges - magán vagy nemzeti - érdekektől, műszaki szakértelmével együtt, lehetővé teszi, hogy az érdekelt felek (ipari egyesületek, környezetvédelmi akciócsoportok, a tagállamok illetékes hatóságai, más kutatóközpontok stb.) és a politikai döntéshozók közötti kommunikáció és konszenzus kialakítása könnyebbé váljon, különösen közösségi szinten
  és ezen belül is az Európai Parlamenttel
  . A tudományos és technológiai támogatáson keresztül a KKK segít a közösségi politika meghatározási folyamatának hatékonyabbá, átláthatóbbá és tudományos szempontból megalapozottabbá tételében. Az átfedések és a feleslegesen végzett munka elkerülése érdekében indokolt esetben a KKK által végzett kutatást össze kell hangolni az „Együttműködés” elnevezésű egyedi programon belüli „Témák” keretében végzett kutatással.

A KKK megszilárdítja helyzetét az Európai Kutatási Térségben. Miközben megkönnyíti a létesítményeihez való hozzáférést az európai és nem európai - többek között a pályakezdő - kutatók számára, fokozottabb együttműködést folytat más, kutatással foglalkozó köz- és magánintézményekkel, következetesen emeli saját tevékenységének tudományos színvonalát és tudományos szempontból jobban hozzájárul a képzéshez, amelyet továbbra is kiemelt területként kezel.

A KKK közösségi politikákhoz nyújtott támogatásának hasznossága és hitelessége szoros összefüggésben áll tudományos szakértelmének minőségével és a nemzetközi tudományos közösségbe való integrálódásával. A KKK ezért a megfelelő területeken folytatja a kutatásba és a többi kiválósági központtal létrehozandó hálózatok szervezésébe való befektetéseket. Minden területen részt fog venni a közvetett fellépésekben, hangsúlyt fektetve a közös tudományos referenciarendszerekre, a hálózatok szervezésére, a képzésre és a mobilitásra, a kutatási infrastruktúrákra, valamint a technológiai platformokban és a koordinációs eszközökben való részvételre azokban az esetekben, amikor megfelelő szakértelemmel rendelkezik a hozzáadott érték előállításához.

A KKK tevékenységeiben aktívan támogatja az új tagállamoknak és a tagjelölt országoknak az EU-15-ök által jelenleg élvezett szintre történő integrálódását.

Tevékenységek

A KKK prioritásai az Unió számára stratégiai fontosságú területeken, valamint olyan területeken lesznek, amelyeken a hozzájárulása magas hozzáadott értéket eredményez. A közösségi politikák tudományos és műszaki támogatása továbbra is megvalósul az olyan alapvető fontosságú területeken, mint a fenntartható fejlődés, az éghajlatváltozás, az élelmiszerügy, az energiaügy, a közlekedés, a vegyi anyagok, az állatkísérleteket kiváltó alternatív módszerek, a kutatáspolitika, az információtechnológia, a referenciamódszerek és - anyagok, a biotechnológia, a kockázatok, a veszélyek és a társadalmi-gazdasági hatások. A növekedés a Közösség számára kulcsfontosságú területeken következik be:

| — | Jólét egy tudásintenzív társadalomban






  — | Magas szintű ökonometriai modellezési és elemzési technikák kivitelezése és kidolgozása a politikák - például a lisszaboni stratégia, a belső piac, valamint a közösségi kutatás- és oktatáspolitika - meghatározásának és nyomon követésének területén; |
| --- | --- | --- |

—

Jólét egy tudásintenzív társadalomban

—

Magas szintű ökonometriai modellezési és elemzési technikák kivitelezése és kidolgozása a politikák - például a lisszaboni stratégia, a belső piac, valamint a közösségi kutatás- és oktatáspolitika - meghatározásának és nyomon követésének területén;

| — | A fenntarthatósági célok és a versenyképesség közötti új egyensúlyt támogató modellek felelősségteljes módon történő kidolgozása; |
| --- | --- |

—

A fenntarthatósági célok és a versenyképesség közötti új egyensúlyt támogató modellek felelősségteljes módon történő kidolgozása;

| — | Tudományos/szakmai támogatás az európai döntéshozatali folyamatot segítő kockázatértékelési és - kezelési eljárások kialakításához. |
| --- | --- |

—

Tudományos/szakmai támogatás az európai döntéshozatali folyamatot segítő kockázatértékelési és - kezelési eljárások kialakításához.

| — | Szolidaritás és a forrásokkal való felelősségteljes gazdálkodás






  — | Az élelmiszerminőségre, az élelmiszerek nyomon követhetőségére és az élelmiszerbiztonságra (beleértve a géntechnológiával módosított élelmiszereket és takarmányokat), a területrendezésre és a kölcsönös megfeleltetésre összpontosító fenntartható mezőgazdaság elismert tudományos-technológiai referenciaközpontjává válás és a közös mezőgazdasági politika végrehajtásának támogatása; |
| --- | --- | --- |

—

Szolidaritás és a forrásokkal való felelősségteljes gazdálkodás

—

Az élelmiszerminőségre, az élelmiszerek nyomon követhetőségére és az élelmiszerbiztonságra (beleértve a géntechnológiával módosított élelmiszereket és takarmányokat), a területrendezésre és a kölcsönös megfeleltetésre összpontosító fenntartható mezőgazdaság elismert tudományos-technológiai referenciaközpontjává válás és a közös mezőgazdasági politika végrehajtásának támogatása;

| — | A közös halászati politika biztosítása tudományos-technológiai támogatással; |
| --- | --- |

—

A közös halászati politika biztosítása tudományos-technológiai támogatással;

| — | A harmonizált európai georeferencia-adatok rendelkezésre bocsátásának és a területi információs rendszereknek a javítása (az INSPIRE-programnak nyújtott támogatás), valamint a globális környezetvédelmi és forrásmegfigyelés új megközelítései fejlesztésének folytatása (a GMES-programnak nyújtott támogatás); |
| --- | --- |

—

A harmonizált európai georeferencia-adatok rendelkezésre bocsátásának és a területi információs rendszereknek a javítása (az INSPIRE-programnak nyújtott támogatás), valamint a globális környezetvédelmi és forrásmegfigyelés új megközelítései fejlesztésének folytatása (a GMES-programnak nyújtott támogatás);

| — | Szaktudás biztosítása és központi szerepvállalás a GMES-hez kapcsolódó kutatási tevékenységekben és új alkalmazások kifejlesztésében ezen a területen; |
| --- | --- |

—

Szaktudás biztosítása és központi szerepvállalás a GMES-hez kapcsolódó kutatási tevékenységekben és új alkalmazások kifejlesztésében ezen a területen;

| — | Az EU környezetre és egészségügyre vonatkozó cselekvési terve végrehajtásának támogatása, beleértve az integrált közösségi környezeti és egészségügyi információs rendszer létrehozásához kapcsolódó, folyamatban lévő tevékenységekhez nyújtott támogatást; |
| --- | --- |

—

Az EU környezetre és egészségügyre vonatkozó cselekvési terve végrehajtásának támogatása, beleértve az integrált közösségi környezeti és egészségügyi információs rendszer létrehozásához kapcsolódó, folyamatban lévő tevékenységekhez nyújtott támogatást;

| — | Alternatív stratégiák - különösen az állatkísérleteket kiváltó módszerek - kialakításának és validálásának támogatása és javítása valamennyi kapcsolódó kutatási területen (biztonságértékelés, vakcinák tesztelése, egészségügyi és orvosbiológiai kutatás stb.). |
| --- | --- |

—

Alternatív stratégiák - különösen az állatkísérleteket kiváltó módszerek - kialakításának és validálásának támogatása és javítása valamennyi kapcsolódó kutatási területen (biztonságértékelés, vakcinák tesztelése, egészségügyi és orvosbiológiai kutatás stb.).

| — | A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése






  — | Az érintett szervekkel együttműködve a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozásához hozzájáruló tevékenységek kidolgozása különösen a terrorizmus, a szervezett bűnözés és a csalás elleni védekezéssel, a határbiztonsággal és a jelentős kockázatok megelőzésével összefüggő területeken. |
| --- | --- | --- |

—

A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése

—

Az érintett szervekkel együttműködve a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozásához hozzájáruló tevékenységek kidolgozása különösen a terrorizmus, a szervezett bűnözés és a csalás elleni védekezéssel, a határbiztonsággal és a jelentős kockázatok megelőzésével összefüggő területeken.

| — | A Közösség természeti és technológiai katasztrófákkal szembeni fellépésének támogatása. |
| --- | --- |

—

A Közösség természeti és technológiai katasztrófákkal szembeni fellépésének támogatása.

| — | Európa mint partner a világban






  — | A Közösség külső politikáinak támogatása olyan meghatározott területeken, mint a belső biztonság, a fejlesztési együttműködés és a humanitárius segélyezés. |
| --- | --- | --- |

—

Európa mint partner a világban

—

A Közösség külső politikáinak támogatása olyan meghatározott területeken, mint a belső biztonság, a fejlesztési együttműködés és a humanitárius segélyezés.

---

(1)  A hetedik keretprogramban a „KKV-k” fogalmába a mikrovállalkozások is beletartoznak.

(2)  Különös tekintettel az EUREKA kormányközi struktúrában végzett tevékenységekre. Továbbá az EUREKA-csoportosulások által szerzett tapasztalatok relevánsak lehetnek a kapcsolódó területeken indított közös technológiai kezdeményezések számára.

(3)  Ez magában foglalja a COST igazgatási és koordinációs tevékenységeinek pénzügyi támogatását.

(4)  A „biogazdaság” kifejezés minden olyan iparágat és gazdasági ágazatot magában foglal, amely biológiai erőforrásokat termel, azokkal gazdálkodik, vagy azokat egyéb módon felhasználja, valamint a kapcsolódó szolgáltatásokat, beszállítói és felhasználói iparágakat, mint például a mezőgazdaságot, az élelmiszeripart, a halászatot, az erdészetet stb.

(5)  „Élettudományok és biotechnológia: egy európai stratégia” - COM(2002)0027.

(6)  A természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás és az azok védelméhez kapcsolódó kiegészítő kutatás kérdésével a „Környezet (beleértve az éghajlatváltozást)” téma keretében foglalkoznak.

(7)  COM(2000)0769.

(8)  COM(2005)0265.

(9)  COM(2006)0105.

(10)  A biológiai erőforrások előállítására és felhasználására irányuló kiegészítő kutatások kérdésével a „Élelmiszerek, mezőgazdaság és
  halászat
  , és biotechnológia” témakör keretében foglalkoznak.

(11)  A különböző tevékenységekben figyelembe kell venni az érintett európai technológiai platformok által kidolgozott kutatási ütemterveket.

(12)  COM(2001)0370.

(13)  Az európai légiközlekedési ipar a pénzügyi forgalom 14%-ának megfelelő összeget fordít kutatásra, az európai gépjárműipar 5%-ot, az uniós hajóépítő ipar versenyelőnye pedig kizárólag a kutatás-fejlesztésben rejlik.

(14)  ACARE: Európai Repüléskutatási Tanácsadó Tanács. 2001-es elindítása után ez volt az első működő technológiai platform; ERRAC: Európai Vasúti Kutatási Tanácsadó Tanács; ERTRAC: Európai Közúti Közlekedési Kutatási Tanácsadó Tanács; WATERBORNE technológiai platform.

(15)  Az ESFRI-t 2002 áprilisában hozták létre. Az ESFRI a 25 EU-tagállam - kutatásért felelős miniszterei által kinevezett - képviselőiből, valamint a Bizottság egy képviselőjéből áll. A kutatási keretprogramokhoz társult országokat

(16)  A konvergenciarégiók az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet (HL L 210., 2006.7.31., 25. o.) 5. cikkében meghatározott régiók. Magában foglalja a „konvergencia” cél címén támogatható régiókat, a Kohéziós Alapból történő finanszírozásra jogosult régiókat és a legkülső régiókat.

(17)  A csatlakozni kívánó társult országoktól eltérő országok.

(18)  Hivatalos elnevezésük: Új Független Államok: Azerbajdzsán, Fehéroroszország, Grúzia, Kazahsztán, Kirgiz Köztársaság, Moldova, Oroszország, Örményország, Tádzsikisztán, Türkmenisztán, Ukrajna és Üzbegisztán.

(19)  Tudatában annak, hogy Latin-Amerikában mind fejlődő országok, mind fellendülőben lévő gazdaságok megtalálhatók.

II. MELLÉKLET

A PROGRAMOK TÁJÉKOZTATÓ JELLEGŰ BONTÁSA

A programok tájékoztató jellegű felbontása (millió EUR-ban)

| Együttműködés (1), (2) | 32 413 |
| --- | --- |
| - Egészségügy | 6 100 |
| - Élelmiszerek, mezőgazdaság
  és halászat, és
  biotechnológia | 1 935 |
| - Információs és kommunikációs technológiák | 9 050 |
| - Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák | 3 475 |
| - Energia | 2 350 |
| - Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is) | 1 890 |
| - Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is) | 4 160 |
| - Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok | 623 |
| - Űrkutatás | 1 430 |
| - Biztonság | 1 400 |
| Ötletek | 7 510 |
| Emberek | 4 750 |
| Kapacitások | 4 097 |
| Kutatási infrastruktúrák | 1 715 |
| A KKV-k javára végzett kutatás | 1 336 |
| A tudás régiói | 126 |
| Kutatási potenciál | 340 |
| Tudomány a társadalomban | 330 |
| A kutatási politikák koherens fejlesztésének támogatása | 70 |
| Nemzetközi együttműködési tevékenységek | 180 |
| A Közös Kutatóközpont nem nukleáris fellépései | 1 751 |
| ÖSSZESEN | 50 521 |

Együttműködés (1), (2)

32 413

- Egészségügy

6 100

- Élelmiszerek, mezőgazdaság
  és halászat, és
  biotechnológia

1 935

- Információs és kommunikációs technológiák

9 050

- Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák

3 475

- Energia

2 350

- Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is)

1 890

- Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is)

4 160

- Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok

623

- Űrkutatás

1 430

- Biztonság

1 400

Ötletek

7 510

Emberek

4 750

Kapacitások

4 097

Kutatási infrastruktúrák

1 715

A KKV-k javára végzett kutatás

1 336

A tudás régiói

126

Kutatási potenciál

340

Tudomány a társadalomban

330

A kutatási politikák koherens fejlesztésének támogatása

70

Nemzetközi együttműködési tevékenységek

180

A Közös Kutatóközpont nem nukleáris fellépései

1 751

ÖSSZESEN

50 521

A kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmusra vonatkozó különleges rendelkezések

Az „Együttműködés” és a „Kapacitások” programokra vonatkozó indikatív költségvetés magában foglalja az Európai Beruházási Banknak (EBB) a III. mellékletben említett „kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus” kialakításához nyújtott hozzájárulást. A hozzájáruló egyedi programokat elfogadó tanácsi határozatok megállapítják többek között azokat a végrehajtási szabályokat, amelyek alapján a Bizottság a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmusnak nyújtott, az EBB által fel nem használt közösségi hozzájárulásnak, valamint az ebből eredő bevételeknek a keretprogram egyéb tevékenységei közötti újraelosztásáról határoz.

A hetedik keretprogram
  2010-ig 500 millió EUR-t meg nem haladó
  összeggel hozzájárul a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmushoz.
  A 2010-2013-as időszak tekintetében - azt követően, hogy a Tanács és az Európai Parlament az e határozat 7. cikke (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően értékelést végez a Bizottság által készített jelentés alapján, amely információkat tartalmaz a KKV-k és az egyetemek részvételéről, a hetedik keretprogram kiválasztási kritériumainak teljesítéséről, a támogatott projektek jellegéről és a vonatkozó eszköz iránti igényről, az engedélyezési eljárás időtartamáról, a projekt eredményeiről és a finanszírozás megosztásáról, - további, 500 millió EUR-t meg nem haladó összeg rendelkezésre bocsátására lesz lehetőség.

A hetedik keretprogramból rendelkezésre bocsátott
  összeget az EBB-nek egy ugyanekkora összeggel kell kiegészítenie. Az összeg az „Együttműködés” (legfeljebb 800 millió EUR valamennyi tematikus prioritás arányos hozzájárulásával, a társadalom-, gazdaság- és humán tudományok kivételével) és a „Kapacitások” program (legfeljebb 200 millió EUR a „kutatási infrastruktúra” tételből) egyedi programokból származik.

Az összeget fokozatosan, az igény szintjét figyelembe véve fogják az EBB rendelkezésére bocsátani.

A szükséges forrásokkal való mihamarabbi elindítás érdekében egy 500 millió EUR-os összeget fognak a költségvetésben fokozatosan elkülöníteni, a hetedik keretprogramnak az e határozat 7. cikke (2) bekezdésében említett időközi
  értékeléséig.

---

(1)  Beleértve közös technológiai kezdeményezéseket (köztük a pénzügyi tervet stb.), valamint a koordinációs és nemzetközi együttműködési tevékenységek azon részét, amely a témakörökön belül támogatandó.

(2)  A cél annak lehetővé tétele, hogy a program „együttműködési” részének keretében rendelkezésre álló finanszírozás legalább 15%-ában a KKV-k részesüljenek.

III. MELLÉKLET

FINANSZÍROZÁSI RENDSZEREK

Közvetett fellépések

A hetedik keretprogram által támogatott tevékenységek finanszírozása finanszírozási rendszerek sorozatán keresztül valósul meg. E rendszerek felhasználása vagy önmagukban, vagy más finanszírozási rendszerekkel kombinációban történik, a keretprogram során végrehajtott fellépések finanszírozása céljából.

Az egyedi programokra, munkaprogramokra és pályázati felhívásokra vonatkozó határozatokban - ahogyan és amikor helyénvaló - meg kell határozni a következőket:

| — | A különböző fellépések finanszírozására használt rendszer(ek) típusa(i); |
| --- | --- |

—

A különböző fellépések finanszírozására használt rendszer(ek) típusa(i);

| — | Azoknak a résztvevőknek a kategóriái (például kutatási szervezetek, egyetemek, KKV-k, ipar, hatóságok), amelyek ezekből részesülhetnek; |
| --- | --- |

—

Azoknak a résztvevőknek a kategóriái (például kutatási szervezetek, egyetemek, KKV-k, ipar, hatóságok), amelyek ezekből részesülhetnek;

| — | Az egyes rendszerek keretében finanszírozható tevékenységek típusai (például kutatás és technológiafejlesztés, demonstráció, irányítás, képzés, terjesztés és egyéb kapcsolódó tevékenységek). |
| --- | --- |

—

Az egyes rendszerek keretében finanszírozható tevékenységek típusai (például kutatás és technológiafejlesztés, demonstráció, irányítás, képzés, terjesztés és egyéb kapcsolódó tevékenységek).

Amennyiben lehetséges különböző finanszírozási rendszerek használata, a munkaprogramok meghatározhatják azt a finanszírozási rendszert, amelyet használni kell azzal a témával kapcsolatban, amelyre pályázatokat várnak.

A finanszírozási rendszerek a következők:

| a) | Az elsősorban a pályázati felhívások alapján megvalósuló fellépések támogatása:






  1. | Együttműködési projektek
  A különböző országok résztvevőiből álló konzorciumok által végrehajtott kutatási projektek támogatása, amelyeknek célja a kutatáshoz új ismeretek, új technológia, termékek demonstrációs tevékenységek vagy közös források fejlesztése. A projektek mérete, alkalmazási köre és belső szervezete kutatási területtől és témától függően változhat. A projektek a kis- és középméretű célzott kutatási fellépésektől a nagyméretű, egy adott cél elérésére irányuló integráló projektekig terjedhetnek.
  A projektek célcsoportjai között különleges csoportoknak, például KKV-knak és más kisebb szereplőknek is szerepelniük kell
  . |
| --- | --- | --- |

a)

Az elsősorban a pályázati felhívások alapján megvalósuló fellépések támogatása:

1.

Együttműködési projektek

A különböző országok résztvevőiből álló konzorciumok által végrehajtott kutatási projektek támogatása, amelyeknek célja a kutatáshoz új ismeretek, új technológia, termékek demonstrációs tevékenységek vagy közös források fejlesztése. A projektek mérete, alkalmazási köre és belső szervezete kutatási területtől és témától függően változhat. A projektek a kis- és középméretű célzott kutatási fellépésektől a nagyméretű, egy adott cél elérésére irányuló integráló projektekig terjedhetnek.
  A projektek célcsoportjai között különleges csoportoknak, például KKV-knak és más kisebb szereplőknek is szerepelniük kell
  .

| 2. | Kiválósági hálózatok
  Adott területen belüli tevékenységeiket integráló több kutatószervezet által végrehajtott olyan közös kutatási programok támogatása, amelyeket a kutatócsoportok hosszabb távú együttműködés keretében valósítanak meg. E közös programok végrehajtása a forrásaik és tevékenységeik egy részét integráló szervezetek hivatalos kötelezettségvállalását teszi szükségessé. |
| --- | --- |

2.

Kiválósági hálózatok

Adott területen belüli tevékenységeiket integráló több kutatószervezet által végrehajtott olyan közös kutatási programok támogatása, amelyeket a kutatócsoportok hosszabb távú együttműködés keretében valósítanak meg. E közös programok végrehajtása a forrásaik és tevékenységeik egy részét integráló szervezetek hivatalos kötelezettségvállalását teszi szükségessé.

| 3. | Koordinációs és támogatási fellépések
  A kutatás koordinálását vagy támogatását célzó tevékenységek és politikák (hálózatok kiépítése, cserék, a kutatási infrastruktúrákhoz való transznacionális hozzáférés, tanulmányok, konferenciák stb.) támogatása. Ezek a fellépések a pályázati felhíváson kívül egyéb eszközökkel is végrehajthatók. |
| --- | --- |

3.

Koordinációs és támogatási fellépések

A kutatás koordinálását vagy támogatását célzó tevékenységek és politikák (hálózatok kiépítése, cserék, a kutatási infrastruktúrákhoz való transznacionális hozzáférés, tanulmányok, konferenciák stb.) támogatása. Ezek a fellépések a pályázati felhíváson kívül egyéb eszközökkel is végrehajthatók.

| 4. | A tudás határain végzett kutatás támogatása
  Külön, nemzeti vagy transznacionális kutatócsoportok által végrehajtott projektek támogatása. Ez a rendszer az Európai Kutatási Tanács keretében finanszírozott, a kísérletvezető által javasolt, a tudás határain végzett kutatási projekteket támogatja. |
| --- | --- |

4.

A tudás határain végzett kutatás támogatása

Külön, nemzeti vagy transznacionális kutatócsoportok által végrehajtott projektek támogatása. Ez a rendszer az Európai Kutatási Tanács keretében finanszírozott, a kísérletvezető által javasolt, a tudás határain végzett kutatási projekteket támogatja.

| 5. | A kutatók képzésének és karrierfejlesztésének támogatása
  A kutatók képzésének és karrierfejlesztésének támogatása, főként a Marie Curie-fellépések végrehajtása céljából. |
| --- | --- |

5.

A kutatók képzésének és karrierfejlesztésének támogatása

A kutatók képzésének és karrierfejlesztésének támogatása, főként a Marie Curie-fellépések végrehajtása céljából.

| 6. | Egyedi csoportok (különösen a KKV-k) javára végzett kutatások
  Olyan kutatási és technológiafejlesztési projektek támogatása, amelyekben a kutatási tevékenység legnagyobb részét egyetemek, kutatóközpontok vagy más jogalanyok végzik egyedi csoportok, különösen KKV-k vagy KKV-szövetségek javára. Erőfeszítéseket kell tenni az EBB és egyéb pénzügyi szervezetek kiegészítő finanszírozásának mobilizálása érdekében. |
| --- | --- |

6.

Egyedi csoportok (különösen a KKV-k) javára végzett kutatások

Olyan kutatási és technológiafejlesztési projektek támogatása, amelyekben a kutatási tevékenység legnagyobb részét egyetemek, kutatóközpontok vagy más jogalanyok végzik egyedi csoportok, különösen KKV-k vagy KKV-szövetségek javára. Erőfeszítéseket kell tenni az EBB és egyéb pénzügyi szervezetek kiegészítő finanszírozásának mobilizálása érdekében.

| b) | A Bizottság javaslatán alapuló tanácsi és európai parlamenti (vagy az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követő tanácsi) határozatok alapján végrehajtott fellépések támogatásához a Közösség pénzügyi támogatást nyújt a több forrásból finanszírozott nagyléptékű kezdeményezések számára.






  — | Közösségi pénzügyi hozzájárulás a megfelelően körülhatárolt nemzeti kutatási programok együttes végrehajtására, a Szerződés 169. cikke alapján. Ez az együttes végrehajtás egy megfelelő végrehajtási struktúra létrehozását vagy meglétét teszi szükségessé. A közösségi pénzügyi hozzájárulás feltétele az illetékes nemzeti hatóságok hivatalos kötelezettségvállalásain alapuló pénzügyi terv meghatározása. |
| --- | --- | --- |

b)

A Bizottság javaslatán alapuló tanácsi és európai parlamenti (vagy az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követő tanácsi) határozatok alapján végrehajtott fellépések támogatásához a Közösség pénzügyi támogatást nyújt a több forrásból finanszírozott nagyléptékű kezdeményezések számára.

—

Közösségi pénzügyi hozzájárulás a megfelelően körülhatárolt nemzeti kutatási programok együttes végrehajtására, a Szerződés 169. cikke alapján. Ez az együttes végrehajtás egy megfelelő végrehajtási struktúra létrehozását vagy meglétét teszi szükségessé. A közösségi pénzügyi hozzájárulás feltétele az illetékes nemzeti hatóságok hivatalos kötelezettségvállalásain alapuló pénzügyi terv meghatározása.

| — | Közösségi pénzügyi hozzájárulás a fenti a) részben meghatározott finanszírozási rendszerek segítségével nem megvalósítható célok elérése érdekében létrehozott közös technológiai kezdeményezésekre. A közös technológiai kezdeményezések különböző típusú és különböző összetételű - magán és állami, európai és nemzeti - forrásokból származó finanszírozási eszközöket mobilizálnak. Ennek a finanszírozásnak különböző formái lehetnek, és a források odaítélése vagy mobilizálása változatos mechanizmusok útján valósulhat meg: a keretprogramon keresztül történő támogatás, az Európai Beruházási Bank (EBB) nyújtotta kölcsönök, a kockázati tőke támogatása. A közös technológiai kezdeményezések a Szerződés 171. cikke alapján (amelyek magukban foglalhatják a közös vállalkozások létrehozását) vagy egyedi programokat elfogadó határozatok útján állapíthatók meg és hajthatók végre. A közösségi támogatás nyújtásának feltétele a minden érintett fél hivatalos kötelezettségvállalásain alapuló átfogó pénzügyi terv meghatározása. |
| --- | --- |

—

Közösségi pénzügyi hozzájárulás a fenti a) részben meghatározott finanszírozási rendszerek segítségével nem megvalósítható célok elérése érdekében létrehozott közös technológiai kezdeményezésekre. A közös technológiai kezdeményezések különböző típusú és különböző összetételű - magán és állami, európai és nemzeti - forrásokból származó finanszírozási eszközöket mobilizálnak. Ennek a finanszírozásnak különböző formái lehetnek, és a források odaítélése vagy mobilizálása változatos mechanizmusok útján valósulhat meg: a keretprogramon keresztül történő támogatás, az Európai Beruházási Bank (EBB) nyújtotta kölcsönök, a kockázati tőke támogatása. A közös technológiai kezdeményezések a Szerződés 171. cikke alapján (amelyek magukban foglalhatják a közös vállalkozások létrehozását) vagy egyedi programokat elfogadó határozatok útján állapíthatók meg és hajthatók végre. A közösségi támogatás nyújtásának feltétele a minden érintett fél hivatalos kötelezettségvállalásain alapuló átfogó pénzügyi terv meghatározása.

| — | Közösségi pénzügyi hozzájárulás európai érdekeltségű új infrastruktúrák kifejlesztésére. Erről a hozzájárulásról a Szerződés 171. cikke alapján vagy egyedi programokat elfogadó határozatok útján lehet dönteni. Az új infrastruktúrák kifejlesztése különböző jellegű és eredetű finanszírozási forrásokat mobilizál: nemzeti finanszírozás, keretprogram, strukturális alapok, az EBB által nyújtott kölcsönök és egyéb források. A közösségi támogatás nyújtásának feltétele a minden érintett fél kötelezettségvállalásán alapuló átfogó pénzügyi terv meghatározása. |
| --- | --- |

—

Közösségi pénzügyi hozzájárulás európai érdekeltségű új infrastruktúrák kifejlesztésére. Erről a hozzájárulásról a Szerződés 171. cikke alapján vagy egyedi programokat elfogadó határozatok útján lehet dönteni. Az új infrastruktúrák kifejlesztése különböző jellegű és eredetű finanszírozási forrásokat mobilizál: nemzeti finanszírozás, keretprogram, strukturális alapok, az EBB által nyújtott kölcsönök és egyéb források. A közösségi támogatás nyújtásának feltétele a minden érintett fél kötelezettségvállalásán alapuló átfogó pénzügyi terv meghatározása.

A Közösség a Szerződés 167. cikkével összhangban elfogadandó rendelet rendelkezéseinek, a vonatkozó állami támogatási eszközöknek, különösen a kutatás és fejlesztés állami támogatását szabályozó közösségi keretszabályoknak, továbbá az e területen érvényes nemzetközi szabályoknak megfelelően alkalmazza a fenti a) részben meghatározott finanszírozási rendszereket. E nemzetközi keretnek megfelelően az e program szerinti pénzügyi hozzájárulás mértékét és formáját eseti alapon szabályozhatóvá kell tenni, különösen, ha más közszférabeli támogatás is rendelkezésre áll, ideértve a közösségi finanszírozás más forrásait is, mint például az EBB.

A KTF-fellépések résztvevőinek biztosított közvetlen pénzügyi támogatás biztosításán túlmenően a Közösség a „kockázat-megosztási pénzügyi mechanizmuson” keresztül az EBB-nek nyújtott hozzájárulás által javítja ezek hozzáférését adósságfinanszírozáshoz. A közösségi hozzájárulást a kockázat-megosztási partnerként megjelenő EBB köteles arra használni, hogy hozzájárul a saját forrásaiból történő kölcsön- és garanciafinanszírozás finanszírozásához és az ezekre irányuló tőkeelosztáshoz. A közösségi költségvetést további kötelezettség nem terheli. A Szerződés 167. cikke és az egyedi programokat elfogadó tanácsi határozatok alapján elfogadott rendeletben megállapítandó szabályokra is figyelemmel és azokkal összhangban ez a mechanizmus lehetővé teszi, hogy az EBB növelje az európai KTF-fellépések (például közös technológiai kezdeményezések, nagyobb projektek, köztük az EUREKA projektek, az új kutatási infrastruktúrák, valamint a KKV-k által kivitelezett projektek) finanszírozására szánt összeget annak érdekében, hogy segítsen leküzdeni a piaci hiányosságokat.

Valamely fejlődésben lemaradt régióban (a konvergenciarégiókban és a legkülső régiókban (1)) létrehozott közvetett fellépés résztvevői esetében - amennyiben lehetséges és helyénvaló - a Strukturális Alapokból kiegészítő finanszírozási eszköz mobilizálására kerül sor. A tagjelölt országok jogalanyainak részvétele esetén az előcsatlakozási pénzügyi eszközökből hasonló feltételek mellett kiegészítő hozzájárulás adható. A hetedik keretprogram „Kapacitások” elnevezésű programjának „Kutatási infrastruktúrák” című részében foglalt fellépésekhez kapcsolódó részletes finanszírozási szabályozást kell meghatározni annak biztosítása érdekében, hogy a közösségi kutatási finanszírozási források és más közösségi és nemzeti eszközök, nevezetesen a Strukturális Alapok hatékonyan kiegészítsék egymást.

Közvetlen fellépések

A Közösség a Közös Kutatóközpont által végrehajtott, közvetlen fellépéseknek nevezett tevékenységeket valósít meg.

---

(1)  A konvergenciarégiók 1083/2006/EK rendelet 5. cikkében meghatározott régiók. Magában foglalja a „konvergencia” cél címén támogatható régiókat, a Kohéziós Alapból történő finanszírozásra jogosult régiókat és a legkülső régiókat.

P6_TA(2006)0514

A hetedik kutatási keretprogram (2007-2013) végrehajtására vonatkozó részvételi szabályok ***I

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a hetedik keretprogram (2007-2013) cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2005)0705 - C6-0005/2006 - 2005/0277(COD))

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0705) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0705) (1),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, valamint az EK-Szerződés 167. és 172. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamentnek (C6-0005/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, valamint az EK-Szerződés 167. és 172. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamentnek (C6-0005/2006),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A6-0304/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A6-0304/2006),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

P6_TC1-COD(2005)0277

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2006. november 30-án került elfogadásra a hetedik keretprogram (2007-2013) cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló .../2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 167. cikkére és 172. cikkének második bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Számvevőszék véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007-2013) szóló, ...-i .../.../EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (4) létrejött a hetedik keretprogram. A Bizottság köteles gondoskodni a keretprogram és egyedi programjai végrehajtásáról, különös tekintettel ezek pénzügyi vonatkozásaira. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007-2013) szóló, ...-i .../.../EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (4) létrejött a hetedik keretprogram. A Bizottság köteles gondoskodni a keretprogram és egyedi programjai végrehajtásáról, különös tekintettel ezek pénzügyi vonatkozásaira.

| (2) | A hetedik keretprogram végrehajtása az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (5) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) és a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel (6) (a továbbiakban: a végrehajtási szabályok) összhangban történik. |
| --- | --- |

(2)

A hetedik keretprogram végrehajtása az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel (5) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) és a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel (6) (a továbbiakban: a végrehajtási szabályok) összhangban történik.

| (3) | A hetedik keretprogramot ezen túlmenően az állami támogatásokra, ezen belül különösen a kutatásfejlesztési tevékenység állami támogatására vonatkozó szabályokkal - jelenleg a kutatás-fejlesztési tevékenység állami támogatásának közösségi kerete (7) - összhangban kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(3)

A hetedik keretprogramot ezen túlmenően az állami támogatásokra, ezen belül különösen a kutatásfejlesztési tevékenység állami támogatására vonatkozó szabályokkal - jelenleg a kutatás-fejlesztési tevékenység állami támogatásának közösségi kerete (7) - összhangban kell végrehajtani.

| (4) | A bizalmas adatok kezelését valamennyi vonatkozó közösségi jogszabály szabályozza, ideértve az intézmények belső szabályait is, például - a biztonsági rendelkezések tekintetében - eljárási szabályzatának módosításáról szóló, 2001. november 29-i 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozatot (8). |
| --- | --- |

(4)

A bizalmas adatok kezelését valamennyi vonatkozó közösségi jogszabály szabályozza, ideértve az intézmények belső szabályait is, például - a biztonsági rendelkezések tekintetében - eljárási szabályzatának módosításáról szóló, 2001. november 29-i 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozatot (8).

| (5) | A vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére vonatkozó szabályoknak olyan következetes, átfogó és átlátható rendszert kell létrehozniuk, amely biztosítja a lehető leghatékonyabb végrehajtást, figyelembe véve a hetedik keretprogram minden résztvevője számára az egyszerűsített eljárásokon keresztül történő könnyű hozzáférés szükségességét az arányosság elvével összhangban. |
| --- | --- |

(5)

A vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére vonatkozó szabályoknak olyan következetes, átfogó és átlátható rendszert kell létrehozniuk, amely biztosítja a lehető leghatékonyabb végrehajtást, figyelembe véve a hetedik keretprogram minden résztvevője számára az egyszerűsített eljárásokon keresztül történő könnyű hozzáférés szükségességét az arányosság elvével összhangban.

| (6) | A szabályoknak könnyíteniük kell továbbá a keretprogramban részt vevők által létrehozott szellemi tulajdon kiaknázását, figyelembe véve azt is, hogy a résztvevő mely módon szervezheti meg nemzetközi szinten tevékenységét, ugyanakkor védve a többi résztvevő és a Közösség jogos érdekeit. |
| --- | --- |

(6)

A szabályoknak könnyíteniük kell továbbá a keretprogramban részt vevők által létrehozott szellemi tulajdon kiaknázását, figyelembe véve azt is, hogy a résztvevő mely módon szervezheti meg nemzetközi szinten tevékenységét, ugyanakkor védve a többi résztvevő és a Közösség jogos érdekeit.

| (7) | A hetedik keretprogramnak elő kell segítenie a Közösség legkülső régiói, valamint minél szélesebb körben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételét, ideértve a KKV-kat is. |
| --- | --- |

(7)

A hetedik keretprogramnak elő kell segítenie a Közösség legkülső régiói, valamint minél szélesebb körben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételét, ideértve a KKV-kat is.

| (8) | A következetesség és az átláthatóság érdekében a mikro-, kis- és középvállalkozások (a továbbiakban: KKV-k) meghatározása tekintetében a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (9) alkalmazandó. |
| --- | --- |

(8)

A következetesség és az átláthatóság érdekében a mikro-, kis- és középvállalkozások (a továbbiakban: KKV-k) meghatározása tekintetében a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (9) alkalmazandó.

| (9) | Mind általában, mind a hetedik keretprogram keretében megvalósuló közvetett cselekvésekre különösen meg kell határozni a részvétel minimumfeltételeit. Meg kell határozni különösen a résztvevők számára és székhelyére vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(9)

Mind általában, mind a hetedik keretprogram keretében megvalósuló közvetett cselekvésekre különösen meg kell határozni a részvétel minimumfeltételeit. Meg kell határozni különösen a résztvevők számára és székhelyére vonatkozó szabályokat.

| (10) | Indokolt, hogy bármely jogalany szabadon részt vehessen a projektekben, ha a minimumfeltételek teljesülnek. A minimumot meghaladó részvételnek hozzá kell járulnia az érintett közvetett tevékenység hatékony végrehajtásához. |
| --- | --- |

(10)

Indokolt, hogy bármely jogalany szabadon részt vehessen a projektekben, ha a minimumfeltételek teljesülnek. A minimumot meghaladó részvételnek hozzá kell járulnia az érintett közvetett tevékenység hatékony végrehajtásához.

| (11) | A nagyrészt tagállamokból vagy társult országokból álló, az európai kutatás területén az együttműködés fejlesztése iránt elkötelezett nemzetközi szervezeteket ösztönözni kell arra, hogy részt vegyenek a hetedik keretprogramban. |
| --- | --- |

(11)

A nagyrészt tagállamokból vagy társult országokból álló, az európai kutatás területén az együttműködés fejlesztése iránt elkötelezett nemzetközi szervezeteket ösztönözni kell arra, hogy részt vegyenek a hetedik keretprogramban.

| (12) | Az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló, 2001. november 27-i 2001/822/EK tanácsi határozatból („tengerentúli társulási határozat”) (10) következik, hogy a tengerentúli országok és területek jogalanyai jogosultak részt venni a hetedik keretprogramban. |
| --- | --- |

(12)

Az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló, 2001. november 27-i 2001/822/EK tanácsi határozatból („tengerentúli társulási határozat”) (10) következik, hogy a tengerentúli országok és területek jogalanyai jogosultak részt venni a hetedik keretprogramban.

| (13) | A nemzetközi együttműködésre a Szerződés 164. és 170. cikkében meghatározott célokkal összhangban lehetővé kell tenni a harmadik országokban székhellyel rendelkező jogalanyok, valamint a nemzetközi szervezetek részvételét. Kívánatos azonban megkövetelni, hogy e partnerek részvételét indokolja az a hozzájárulás, amelyet a hetedik keretprogram céljainak megvalósítása érdekében tesznek. |
| --- | --- |

(13)

A nemzetközi együttműködésre a Szerződés 164. és 170. cikkében meghatározott célokkal összhangban lehetővé kell tenni a harmadik országokban székhellyel rendelkező jogalanyok, valamint a nemzetközi szervezetek részvételét. Kívánatos azonban megkövetelni, hogy e partnerek részvételét indokolja az a hozzájárulás, amelyet a hetedik keretprogram céljainak megvalósítása érdekében tesznek.

| (14) | A fentiekben említett célokkal összhangban meg kell állapítani a közvetett cselekvések résztvevőinek nyújtandó közösségi finanszírozás feltételeit. |
| --- | --- |

(14)

A fentiekben említett célokkal összhangban meg kell állapítani a közvetett cselekvések résztvevőinek nyújtandó közösségi finanszírozás feltételeit.

| (15) | A résztvevők érdekeit szem előtt tartva a hatodik keretprogramban alkalmazott költségszámítási rendszerből hatékony és zökkenőmentes átmenetet kell biztosítani. A hetedik keretprogram nyomon követési folyamatában ezért figyelembe kell venni e változás költségvetési hatását, különösen a résztvevők adminisztratív terheire gyakorolt hatást. |
| --- | --- |

(15)

A résztvevők érdekeit szem előtt tartva a hatodik keretprogramban alkalmazott költségszámítási rendszerből hatékony és zökkenőmentes átmenetet kell biztosítani. A hetedik keretprogram nyomon követési folyamatában ezért figyelembe kell venni e változás költségvetési hatását, különösen a résztvevők adminisztratív terheire gyakorolt hatást.

| (16) | A Bizottságnak a költségvetési rendelet, annak végrehajtási szabályai és e rendelet előírásain túlmenően meg kell határoznia további, a pályázatok beadására, értékelésére és kiválasztására, a támogatások odaítélésére, valamint a résztvevők jogorvoslati eljárásaira vonatkozó szabályokat és eljárásokat is. Meg kell határoznia különösen a független szakértők igénybevételére vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottságnak a költségvetési rendelet, annak végrehajtási szabályai és e rendelet előírásain túlmenően meg kell határoznia további, a pályázatok beadására, értékelésére és kiválasztására, a támogatások odaítélésére, valamint a résztvevők jogorvoslati eljárásaira vonatkozó szabályokat és eljárásokat is. Meg kell határoznia különösen a független szakértők igénybevételére vonatkozó szabályokat.

| (17) | Indokolt, hogy a Bizottság a költségvetési rendelet és végrehajtási szabályai előírásain túlmenően meghatározzon további, a hetedik keretprogram közvetett tevékenységeiben részt vevő jogalanyok jogi és pénzügyi életképességének megítélésére vonatkozó szabályokat és eljárásokat is. Ezeknek a szabályoknak megfelelő egyensúlyra kell törekedniük a Közösség pénzügyi érdekeinek védelme, valamint a jogalanyok hetedik keretprogramban való részvételének egyszerűsítése és megkönnyítése között. |
| --- | --- |

(17)

Indokolt, hogy a Bizottság a költségvetési rendelet és végrehajtási szabályai előírásain túlmenően meghatározzon további, a hetedik keretprogram közvetett tevékenységeiben részt vevő jogalanyok jogi és pénzügyi életképességének megítélésére vonatkozó szabályokat és eljárásokat is. Ezeknek a szabályoknak megfelelő egyensúlyra kell törekedniük a Közösség pénzügyi érdekeinek védelme, valamint a jogalanyok hetedik keretprogramban való részvételének egyszerűsítése és megkönnyítése között.

| (18) | Ezzel összefüggésben a költségvetési rendelet és a végrehajtási szabályok, valamint az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (11) szabályozzák többek között a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét, a csalás és a szabálytalanságok elleni küzdelmet, a Bizottság által követelt összegek behajtásának eljárásait, a szerződéskötési és a támogatási eljárásból való kizárást és a kapcsolódó szankciókat, valamint a Bizottság és a Számvevőszék által a Szerződés 248. cikkének (2) bekezdése alapján végzett ellenőrzéseket, vizsgálatokat és helyszíni szemléket. |
| --- | --- |

(18)

Ezzel összefüggésben a költségvetési rendelet és a végrehajtási szabályok, valamint az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (11) szabályozzák többek között a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét, a csalás és a szabálytalanságok elleni küzdelmet, a Bizottság által követelt összegek behajtásának eljárásait, a szerződéskötési és a támogatási eljárásból való kizárást és a kapcsolódó szankciókat, valamint a Bizottság és a Számvevőszék által a Szerződés 248. cikkének (2) bekezdése alapján végzett ellenőrzéseket, vizsgálatokat és helyszíni szemléket.

| (19) | A Közösség pénzügyi hozzájárulásainak indokolatlan késedelem nélkül el kell jutniuk a résztvevőkhöz. |
| --- | --- |

(19)

A Közösség pénzügyi hozzájárulásainak indokolatlan késedelem nélkül el kell jutniuk a résztvevőkhöz.

| (20) | Az egyes cselekvésekre létrehozandó megállapodásoknak az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (12) megállapított eljárásokkal összhangban rendelkezniük kell a Bizottság vagy a Bizottság meghatalmazottja felügyelettel és pénzügyi ellenőrzéssel kapcsolatos jogköréről, a Számvevőszék által végzendő ellenőrzésekről, valamint az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által végzett helyszíni ellenőrzésekről. |
| --- | --- |

(20)

Az egyes cselekvésekre létrehozandó megállapodásoknak az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (12) megállapított eljárásokkal összhangban rendelkezniük kell a Bizottság vagy a Bizottság meghatalmazottja felügyelettel és pénzügyi ellenőrzéssel kapcsolatos jogköréről, a Számvevőszék által végzendő ellenőrzésekről, valamint az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által végzett helyszíni ellenőrzésekről.

| (21) | A Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a hetedik keretprogram keretében végzett közvetett tevékenységeket, valamint magát a hetedik keretprogramot és annak egyedi programjait. A Bizottságnak ahhoz, hogy biztosítsa a közvetett tevékenységek végrehajtásának hatékony és koherens nyomon követését és értékelését, megfelelő információs rendszert kell létrehoznia és fenntartania. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a hetedik keretprogram keretében végzett közvetett tevékenységeket, valamint magát a hetedik keretprogramot és annak egyedi programjait. A Bizottságnak ahhoz, hogy biztosítsa a közvetett tevékenységek végrehajtásának hatékony és koherens nyomon követését és értékelését, megfelelő információs rendszert kell létrehoznia és fenntartania.

| (22) | A hetedik keretprogramnak tükröznie kell és elő kell mozdítania az európai kutatói chartában és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexében (13) megállapított általános elveket, miközben tiszteletben tartja azok önkéntes jellegét. |
| --- | --- |

(22)

A hetedik keretprogramnak tükröznie kell és elő kell mozdítania az európai kutatói chartában és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexében (13) megállapított általános elveket, miközben tiszteletben tartja azok önkéntes jellegét.

| (23) | A kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a résztvevők az alkalmasnak ítélt körben oltalmat biztosítsanak a cselekvések során létrehozott szellemi tulajdonnak, és felhasználják és terjesszék az eredményeket. |
| --- | --- |

(23)

A kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a résztvevők az alkalmasnak ítélt körben oltalmat biztosítsanak a cselekvések során létrehozott szellemi tulajdonnak, és felhasználják és terjesszék az eredményeket.

| (24) | A szellemi tulajdonjogok tulajdonosai jogainak tiszteletben tartása mellett ezeknek a szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy a résztvevők és adott esetben a tagállamokban vagy társult országokban székhellyel rendelkező kapcsolt jogalanyaik a kutatási munka végrehajtásához, illetve a kutatási munkából eredő ismeretek felhasználásához szükséges mértékben hozzáférhessenek az általuk a projekt rendelkezésére bocsátott információkhoz és a kutatási munkából eredő ismeretekhez. |
| --- | --- |

(24)

A szellemi tulajdonjogok tulajdonosai jogainak tiszteletben tartása mellett ezeknek a szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy a résztvevők és adott esetben a tagállamokban vagy társult országokban székhellyel rendelkező kapcsolt jogalanyaik a kutatási munka végrehajtásához, illetve a kutatási munkából eredő ismeretek felhasználásához szükséges mértékben hozzáférhessenek az általuk a projekt rendelkezésére bocsátott információkhoz és a kutatási munkából eredő ismeretekhez.

| (25) | Megszűnik a hatodik keretprogramban egyes résztvevők számára előírt azon kötelezettség, hogy konzorciumi partnereikért pénzügyi felelősséget kell vállalniuk. Ezzel összefüggésben létre kell hozni egy résztvevői garanciaalapot, amelyet a Bizottság kezel, és amely fedezi a kötelezettségeiket nem teljesítő partnerek részéről esedékessé váló, de vissza nem fizetett összegeket. Ez a megközelítés hozzájárul különösen a KKV-k részvételének egyszerűsítéséhez és megkönnyítéséhez, ugyanakkor a hetedik keretprogramnak megfelelő módon védi a Közösség pénzügyi érdekeit. |
| --- | --- |

(25)

Megszűnik a hatodik keretprogramban egyes résztvevők számára előírt azon kötelezettség, hogy konzorciumi partnereikért pénzügyi felelősséget kell vállalniuk. Ezzel összefüggésben létre kell hozni egy résztvevői garanciaalapot, amelyet a Bizottság kezel, és amely fedezi a kötelezettségeiket nem teljesítő partnerek részéről esedékessé váló, de vissza nem fizetett összegeket. Ez a megközelítés hozzájárul különösen a KKV-k részvételének egyszerűsítéséhez és megkönnyítéséhez, ugyanakkor a hetedik keretprogramnak megfelelő módon védi a Közösség pénzügyi érdekeit.

| (26) | A rendelet hatálya nem terjed ki a Szerződés 171. cikke alapján létrehozott közös vállalkozásoknak és egyéb struktúráknak nyújtott, valamint a Szerződés 169. cikke alapján nyújtott pénzügyi hozzájárulásra. |
| --- | --- |

(26)

A rendelet hatálya nem terjed ki a Szerződés 171. cikke alapján létrehozott közös vállalkozásoknak és egyéb struktúráknak nyújtott, valamint a Szerződés 169. cikke alapján nyújtott pénzügyi hozzájárulásra.

| (27) | A rendelet tiszteletben tartja és figyelembe veszi az alapvető jogokat és alapelveket, melyeket különösen az Európai Unió alapjogi chartája foglal magában. |
| --- | --- |

(27)

A rendelet tiszteletben tartja és figyelembe veszi az alapvető jogokat és alapelveket, melyeket különösen az Európai Unió alapjogi chartája foglal magában.

| (28) | Annak érdekében, hogy a támogatható nagyméretű európai KTF-cselekvésekben előmozdítsa a magánszektorból származó befektetéseket, a Közösség pénzügyi támogatást nyújthat az Európai Befektetési Bank (EBB) számára kockázatkezelési kapacitása növelésére, miáltal (i) adott kockázati szint mellett nagyobb volumenű EBB-kölcsön folyósítására nyílik lehetőség, és (ii) kockázatosabb európai KTF-cselekvések finanszírozására is nyílik lehetőség, mint amelyek közösségi támogatás hiányában lennének finanszírozhatók. |
| --- | --- |

(28)

Annak érdekében, hogy a támogatható nagyméretű európai KTF-cselekvésekben előmozdítsa a magánszektorból származó befektetéseket, a Közösség pénzügyi támogatást nyújthat az Európai Befektetési Bank (EBB) számára kockázatkezelési kapacitása növelésére, miáltal (i) adott kockázati szint mellett nagyobb volumenű EBB-kölcsön folyósítására nyílik lehetőség, és (ii) kockázatosabb európai KTF-cselekvések finanszírozására is nyílik lehetőség, mint amelyek közösségi támogatás hiányában lennének finanszírozhatók.

| (29) | A Közösség a költségvetési rendeletnek megfelelően többek között a következő módokon nyújthat pénzügyi támogatást:






  a) | pályázati felhívások alapján végrehajtott közbeszerzés útján, áruk vagy szolgáltatások szerződésben rögzített árán keresztül; |
| --- | --- | --- |

(29)

A Közösség a költségvetési rendeletnek megfelelően többek között a következő módokon nyújthat pénzügyi támogatást:

a)

pályázati felhívások alapján végrehajtott közbeszerzés útján, áruk vagy szolgáltatások szerződésben rögzített árán keresztül;

| b) | támogatásokkal; |
| --- | --- |

b)

támogatásokkal;

| c) | szervezeteknek fizetett tagdíj révén; |
| --- | --- |

c)

szervezeteknek fizetett tagdíj révén;

| d) | a 17. cikkben meghatározott független szakértők honoráriumán keresztül, |
| --- | --- |

d)

a 17. cikkben meghatározott független szakértők honoráriumán keresztül,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. fejezet

Bevezető rendelkezések

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet meghatározza, hogy a vállalkozások, a kutatóközpontok, az egyetemek és egyéb jogalanyok milyen szabályok szerint vehetnek részt a .../.../EK határozat III. mellékletének a) részében meghatározott finanszírozási rendszerek igénybevételével egy vagy több résztvevő által végrehajtott cselekvésekben (a továbbiakban: közvetett cselekvések).

A rendelet a költségvetési rendelet és a végrehajtási szabályok rendelkezéseivel összhangban meghatározza a hetedik keretprogram keretében végrehajtott közvetett cselekvések résztvevőinek nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás szabályait is.

A hetedik keretprogram keretében végrehajtott kutatás eredményeire vonatkozóan a rendelet meghatározza az új információk és jogok bármely arra alkalmas eszközzel történő közreadására vonatkozó szabályokat az új információk és jogok védelmére irányuló eljárás érdekében történő közreadás kivételével, de beleértve a tetszőleges eszközzel történő közzétételt is (a továbbiakban: terjesztés).

A rendelet meghatározza az új információknak és jogoknak a szóban forgó közvetett cselekvéstől eltérő kutatási tevékenységekben, termék vagy eljárás kifejlesztésében, létrehozásában és forgalomba hozatalában, illetőleg szolgáltatás létrehozásában és nyújtásában történő közvetlen vagy közvetett hasznosítására (a továbbiakban: felhasználás) vonatkozó szabályokat is.

A rendelet meghatározza az új információkra és jogokra és a meglévő információkra és jogokra vonatkozó használati engedélyek és felhasználói jogok (a továbbiakban: hozzáférési jogok) szabályait is.

2. cikk

Fogalommeghatározások

A költségvetési rendeletben és a végrehajtási szabályokban előírt fogalommeghatározásokon túlmenően e rendelet alkalmazásában:

| 1. | „jogalany”: minden olyan természetes személy vagy a székhelye szerinti nemzeti jog, vagy a közösségi jog vagy a nemzetközi jog alapján létrehozott jogi személy, amely jogi személyiséggel rendelkezik, és saját nevében eljárva jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat. Természetes személy esetén a jogalany székhelyére történő hivatkozás a szokásos tartózkodási helyre történő hivatkozásként értendő; |
| --- | --- |

1.

„jogalany”: minden olyan természetes személy vagy a székhelye szerinti nemzeti jog, vagy a közösségi jog vagy a nemzetközi jog alapján létrehozott jogi személy, amely jogi személyiséggel rendelkezik, és saját nevében eljárva jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat. Természetes személy esetén a jogalany székhelyére történő hivatkozás a szokásos tartózkodási helyre történő hivatkozásként értendő;

| 2. | „kapcsolt jogalany”: minden olyan jogalany, amely egy résztvevő közvetlen vagy közvetett ellenőrzése vagy a résztvevőével megegyező közvetlen vagy közvetett ellenőrzés alá tartozik, ahol az ellenőrzés a 6. cikk (2) bekezdésében meghatározott bármely formát jelentheti; |
| --- | --- |

2.

„kapcsolt jogalany”: minden olyan jogalany, amely egy résztvevő közvetlen vagy közvetett ellenőrzése vagy a résztvevőével megegyező közvetlen vagy közvetett ellenőrzés alá tartozik, ahol az ellenőrzés a 6. cikk (2) bekezdésében meghatározott bármely formát jelentheti;

| 3. | „méltányos és ésszerű feltételek”: megfelelő feltételek, többek között az esetleges pénzügyi feltételek, figyelembe véve a hozzáférés iránti kérelemmel kapcsolatos különleges körülményeket, például azoknak az új és meglévő információknak és jogoknak a tényleges vagy potenciális értékét, amelyekhez hozzáférést kérnek, és/vagy a tervezett felhasználás alkalmazási területét, időtartamát vagy egyéb jellemzőit; |
| --- | --- |

3.

„méltányos és ésszerű feltételek”: megfelelő feltételek, többek között az esetleges pénzügyi feltételek, figyelembe véve a hozzáférés iránti kérelemmel kapcsolatos különleges körülményeket, például azoknak az új és meglévő információknak és jogoknak a tényleges vagy potenciális értékét, amelyekhez hozzáférést kérnek, és/vagy a tervezett felhasználás alkalmazási területét, időtartamát vagy egyéb jellemzőit;

| 4. | „új információk és jogok”: az adott közvetett tevékenység révén keletkezett eredmények - beleértve az információkat is -, függetlenül attól, hogy oltalom alá helyezhetők-e vagy sem. Az ilyen eredmények közé tartoznak a szerzői jogokhoz, a formatervezési mintaoltalmi jogokhoz, a szabadalmi jogokhoz, a növényfajta-oltalomhoz vagy ezekhez hasonló oltalmi formákhoz kapcsolódó jogok is; |
| --- | --- |

4.

„új információk és jogok”: az adott közvetett tevékenység révén keletkezett eredmények - beleértve az információkat is -, függetlenül attól, hogy oltalom alá helyezhetők-e vagy sem. Az ilyen eredmények közé tartoznak a szerzői jogokhoz, a formatervezési mintaoltalmi jogokhoz, a szabadalmi jogokhoz, a növényfajta-oltalomhoz vagy ezekhez hasonló oltalmi formákhoz kapcsolódó jogok is;

| 5. | „meglévő információk és jogok”: a támogatási megállapodáshoz való csatlakozást megelőzően a résztvevők birtokában lévő információk, valamint az ilyen információkhoz kapcsolódó szerzői jogok és más szellemi tulajdonjogok, amelyekre vonatkozóan a résztvevők a támogatási megállapodáshoz való csatlakozásukat megelőzően nyújtottak be kérelmet, és amelyek szükségesek a közvetett tevékenység végrehajtásához vagy a közvetett tevékenység eredményeinek felhasználásához; |
| --- | --- |

5.

„meglévő információk és jogok”: a támogatási megállapodáshoz való csatlakozást megelőzően a résztvevők birtokában lévő információk, valamint az ilyen információkhoz kapcsolódó szerzői jogok és más szellemi tulajdonjogok, amelyekre vonatkozóan a résztvevők a támogatási megállapodáshoz való csatlakozásukat megelőzően nyújtottak be kérelmet, és amelyek szükségesek a közvetett tevékenység végrehajtásához vagy a közvetett tevékenység eredményeinek felhasználásához;

| 6. | „résztvevő”: közvetett tevékenységhez hozzájáruló jogalany, amely e rendelet alapján a Közösség vonatkozásában jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik; |
| --- | --- |

6.

„résztvevő”: közvetett tevékenységhez hozzájáruló jogalany, amely e rendelet alapján a Közösség vonatkozásában jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik;

| 7. | „kutatószervezet”: olyan, nonprofit szervezetként létrehozott jogalany, amely egyik fő tevékenységeként kutatással vagy technológiafejlesztéssel foglalkozik; |
| --- | --- |

7.

„kutatószervezet”: olyan, nonprofit szervezetként létrehozott jogalany, amely egyik fő tevékenységeként kutatással vagy technológiafejlesztéssel foglalkozik;

| 8. | „harmadik ország”: nem tagállam állam; |
| --- | --- |

8.

„harmadik ország”: nem tagállam állam;

| 9. | „társult ország”: olyan harmadik ország, amely szerződő fele olyan, a Közösséggel kötött nemzetközi megállapodásnak, amelynek értelmében vagy amely alapján az adott ország pénzügyi hozzájárulást ad a hetedik keretprogram egészéhez vagy egy részéhez; |
| --- | --- |

9.

„társult ország”: olyan harmadik ország, amely szerződő fele olyan, a Közösséggel kötött nemzetközi megállapodásnak, amelynek értelmében vagy amely alapján az adott ország pénzügyi hozzájárulást ad a hetedik keretprogram egészéhez vagy egy részéhez;

| 10. | „nemzetközi szervezet”: a Közösség kivételével bármely olyan kormányközi szervezet, amely a nemzetközi közjog szerint jogi személyiséggel rendelkezik, valamint az ilyen nemzetközi szervezet által létrehozott szakosodott ügynökség; |
| --- | --- |

10.

„nemzetközi szervezet”: a Közösség kivételével bármely olyan kormányközi szervezet, amely a nemzetközi közjog szerint jogi személyiséggel rendelkezik, valamint az ilyen nemzetközi szervezet által létrehozott szakosodott ügynökség;

| 11. | „nemzetközi európai érdekszervezet”: nemzetközi szervezet, amelyben a tagok többsége az Európai Közösség tagállama vagy társult ország, és amelynek elsődleges célja a tudományos és technológiai együttműködés elősegítése Európában; |
| --- | --- |

11.

„nemzetközi európai érdekszervezet”: nemzetközi szervezet, amelyben a tagok többsége az Európai Közösség tagállama vagy társult ország, és amelynek elsődleges célja a tudományos és technológiai együttműködés elősegítése Európában;

| 12. | „nemzetközi együttműködésben partner ország”: olyan harmadik ország, amelyet a Bizottság alacsony jövedelmű, alsó középszintű jövedelmű vagy felső középszintű jövedelmű országként határoz meg, és amelyet a munkaprogram ekként megjelöl; |
| --- | --- |

12.

„nemzetközi együttműködésben partner ország”: olyan harmadik ország, amelyet a Bizottság alacsony jövedelmű, alsó középszintű jövedelmű vagy felső középszintű jövedelmű országként határoz meg, és amelyet a munkaprogram ekként megjelöl;

| 13. | „közszervezet”: bármely jogalany, amelyet a nemzeti közjog ekként határoz meg, valamint a nemzetközi szervezet; |
| --- | --- |

13.

„közszervezet”: bármely jogalany, amelyet a nemzeti közjog ekként határoz meg, valamint a nemzetközi szervezet;

| 14. | „KKV-k”: a 2003/361/EK ajánlás 2003. május 6-i változatának értelmében vett mikro-, kis- és középvállalkozások; |
| --- | --- |

14.

„KKV-k”: a 2003/361/EK ajánlás 2003. május 6-i változatának értelmében vett mikro-, kis- és középvállalkozások;

| 15. | „munkaprogram”: a Bizottság által valamely, a .../.../EK határozat 3. cikke értelmében vett egyedi program végrehajtására elfogadott terv; |
| --- | --- |

15.

„munkaprogram”: a Bizottság által valamely, a .../.../EK határozat 3. cikke értelmében vett egyedi program végrehajtására elfogadott terv;

| 16. | „finanszírozási rendszerek”: a közvetett cselekvések közösségi finanszírozásának mechanizmusai a .../.../EK határozat III. mellékletének a) része szerint; |
| --- | --- |

16.

„finanszírozási rendszerek”: a közvetett cselekvések közösségi finanszírozásának mechanizmusai a .../.../EK határozat III. mellékletének a) része szerint;

| 17. | „egyedi csoportok”: az egyedi programban és/vagy munkaprogramban meghatározott „egyedi csoportokra javára végzett kutatás” kedvezményezettjei; |
| --- | --- |

17.

„egyedi csoportok”: az egyedi programban és/vagy munkaprogramban meghatározott „egyedi csoportokra javára végzett kutatás” kedvezményezettjei;

| 18. | „KTF-kivitelező”: olyan jogalany, amely a .../.../EK határozat III. mellékletében megjelölt egyedi csoportok javára létrehozott finanszírozási rendszerekben kutatási vagy technológiai fejlesztési tevékenységeket végez. |
| --- | --- |

18.

„KTF-kivitelező”: olyan jogalany, amely a .../.../EK határozat III. mellékletében megjelölt egyedi csoportok javára létrehozott finanszírozási rendszerekben kutatási vagy technológiai fejlesztési tevékenységeket végez.

3. cikk

Titoktartás

A támogatási megállapodásban, a kijelölési okmányban vagy a szerződésben megállapított feltételeknek megfelelően a Bizottság és a résztvevők a számukra bizalmasként megjelölt adatokat, ismereteket és dokumentumokat kötelesek bizalmasan kezelni.

II. fejezet

Részvétel

1. SZAKASZ

Minimumfeltételek

4. cikk

Általános elvek

(1)   A valamely tagállamban, társult országban vagy harmadik országban székhellyel rendelkező vállalkozások, egyetemek, kutatóközpontok és egyéb jogalanyok jogosultak részt venni közvetett cselekvésben, amennyiben az ebben a fejezetben megállapított minimumfeltételek teljesülnek, ideértve a 12. cikk alapján esetleg meghatározott feltételeket is.

Az 5. cikk (1) bekezdésében, valamint a 7., 8. és 9. cikkben említett olyan közvetett cselekvések esetén azonban, amelyekben a minimumfeltételek tagállamban székhellyel rendelkező jogalany részvétele nélkül is kielégíthetők, a közvetett cselekvésnek támogatnia kell a Szerződés 163. és 164. cikkében kitűzött célok megvalósítását.

(2)   Az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontja (a továbbiakban: KKK) a tagállamokban székhellyel rendelkező jogalanyokkal megegyező módon, velük azonos jogokkal és kötelezettségekkel vehet részt a közvetett cselekvésekben.

5. cikk

Minimumfeltételek

(1)   A közvetett cselekvésekre vonatkozó minimumfeltételek a következők:

| a) | a cselekvésben legalább három olyan jogalanynak kell részt vennie, amelyek mindegyikének székhelye tagállamban vagy társult országban van, és amelyek közül egyiknek a székhelye sincs ugyanabban a tagállamban vagy társult államban, mint bármely másiké; |
| --- | --- |

a)

a cselekvésben legalább három olyan jogalanynak kell részt vennie, amelyek mindegyikének székhelye tagállamban vagy társult országban van, és amelyek közül egyiknek a székhelye sincs ugyanabban a tagállamban vagy társult államban, mint bármely másiké;

| b) | a 6. cikk értelmében mindhárom jogalanynak függetlennek kell lennie egymástól. |
| --- | --- |

b)

a 6. cikk értelmében mindhárom jogalanynak függetlennek kell lennie egymástól.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontja szempontjából a KKK-t, a nemzetközi európai érdekszervezetet és a közösségi jog alapján létrehozott jogalanyt mint résztvevőt úgy kell tekinteni, hogy székhelye az ugyanazon cselekvés többi résztvevőjének székhelye szerinti tagállamoktól vagy társult országoktól eltérő tagállamban vagy társult országban van.

6. cikk

Függetlenség

(1)   Két jogalany függetlennek tekintendő, ha egyik sem gyakorol közvetlen vagy közvetett ellenőrzést a másik felett, és a két jogalany nem áll ugyanazon közvetlen vagy közvetett ellenőrzés alatt.

(2)   Az (1) bekezdés szempontjából az ellenőrzés különösen a következő formák valamelyikét öltheti:

| a) | az adott jogalany esetében a kibocsátott részvények névértéke több mint 50%-ának vagy az adott jogalanyban a részvényesi, illetve tulajdonosi szavazatok többségének közvetlen vagy közvetett birtoklása; |
| --- | --- |

a)

az adott jogalany esetében a kibocsátott részvények névértéke több mint 50%-ának vagy az adott jogalanyban a részvényesi, illetve tulajdonosi szavazatok többségének közvetlen vagy közvetett birtoklása;

| b) | a jogalanyban a döntéshozatali jogkör de facto vagy de jure közvetett vagy közvetlen birtoklása. |
| --- | --- |

b)

a jogalanyban a döntéshozatali jogkör de facto vagy de jure közvetett vagy közvetlen birtoklása.

(3)   A jogalanyok között fennálló következő viszonyok azonban önmagukban nem tekintendők ellenőrzésnek:

| a) | a kibocsátott részvények névértékének több mint 50%-át vagy a részvényesi, illetve tulajdonosi szavazatok többségét közvetlen vagy közvetett módon ugyanazon állami befektetési társaság, intézményi befektető vagy kockázatitőke-társaság birtokolja; |
| --- | --- |

a)

a kibocsátott részvények névértékének több mint 50%-át vagy a részvényesi, illetve tulajdonosi szavazatok többségét közvetlen vagy közvetett módon ugyanazon állami befektetési társaság, intézményi befektető vagy kockázatitőke-társaság birtokolja;

| b) | az adott jogalanyok felett ugyanazon közszervezet gyakorolja a tulajdonosi vagy a felügyeleti jogokat. |
| --- | --- |

b)

az adott jogalanyok felett ugyanazon közszervezet gyakorolja a tulajdonosi vagy a felügyeleti jogokat.

7. cikk

Nemzetközi együttműködésben partner országok érdekében végzett egyedi együttműködési tevékenységeket szolgáló közvetett tevékenységek

Az olyan közös munkán alapuló projektek esetében, amelyek a munkaprogramban meghatározott, nemzetközi együttműködésben partner országok érdekében végzett, egyedi együttműködési tevékenységeket szolgálnak, az alábbi minimumfeltételeket kell teljesíteni:

| a) | a projektben legalább négy jogalanynak kell részt vennie; |
| --- | --- |

a)

a projektben legalább négy jogalanynak kell részt vennie;

| b) | az a) pontban említett jogalanyok közül legalább kettő székhelyének tagállamban vagy társult országban kell lennie, de nem lehet két jogalanynak ugyanabban a tagállamban vagy társult országban székhelye; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett jogalanyok közül legalább kettő székhelyének tagállamban vagy társult országban kell lennie, de nem lehet két jogalanynak ugyanabban a tagállamban vagy társult országban székhelye;

| c) | az a) pontban említett jogalanyok közül legalább kettő székhelyének nemzetközi együttműködésben partner országban kell lennie, de két jogalanynak nem lehet ugyanabban a nemzetközi együttműködésben partner országban a székhelye, kivéve ha a munkaprogram ettől eltérően rendelkezik; |
| --- | --- |

c)

az a) pontban említett jogalanyok közül legalább kettő székhelyének nemzetközi együttműködésben partner országban kell lennie, de két jogalanynak nem lehet ugyanabban a nemzetközi együttműködésben partner országban a székhelye, kivéve ha a munkaprogram ettől eltérően rendelkezik;

| d) | a 6. cikk értelmében az a) pontban említett mind a négy jogalanynak függetlennek kell lennie egymástól. |
| --- | --- |

d)

a 6. cikk értelmében az a) pontban említett mind a négy jogalanynak függetlennek kell lennie egymástól.

8. cikk

Koordinációs és támogatási cselekvések, a kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató cselekvések

A koordinációs és támogatási cselekvésekben, valamint a kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató cselekvésekben minimumfeltételként legalább egy jogalanynak kell részt vennie.

Az első bekezdés nem alkalmazandó azokra a tevékenységekre, amelyek célja a kutatási tevékenységek koordinálása.

9. cikk

„Felderítő” kutatási projektek

Az Európai Kutatási Tanács keretében finanszírozott „felderítő” kutatási projekteket támogató közvetett cselekvésekben minimumfeltételként legalább egy, tagállamban vagy társult országban székhellyel rendelkező jogalanynak kell részt vennie.

10. cikk

Egyetlen résztvevő

Ha a közvetett cselekvés minimumfeltételeit teljesítik olyan jogalanyok, amelyek együttesen egyetlen jogalanyt alkotnak, akkor ez utóbbi egyedüli résztvevője lehet közvetett cselekvésnek, ha székhelye tagállamban vagy társult országban van.

11. cikk

Nemzetközi szervezetek és harmadik országban székhellyel rendelkező jogalanyok

A jelen fejezetben előírt minimumfeltételek és az egyedi programokban vagy a vonatkozó munkaprogramokban lefektetett további feltételek teljesülése esetén a közvetett cselekvések nyitva állnak a nemzetközi szervezetek és a harmadik országban székhellyel rendelkező jogalanyok részvétele előtt.

12. cikk

További feltételek

A jelen fejezetben előírt minimumfeltételeken túlmenően az egyedi programok és a munkaprogramok további feltételeket írhatnak elő a résztvevők minimális számára vonatkozóan.

Az egyedi programok és a munkaprogramok a közvetett cselekvés jellegének és céljainak függvényében előírhatnak további feltételeket a résztvevők típusára és indokolt esetben székhelyére vonatkozóan is.

2. SZAKASZ

Eljárások

1. alszakasz

Pályázati felhívás

13. cikk

Pályázati felhívás

(1)   A Bizottság a vonatkozó egyedi programokban és munkaprogramokban meghatározott követelményekkel összhangban pályázati felhívásokat ad ki közvetett tevékenységekre, amelyek címzettjei lehetnek egyedi célcsoportok - például KKV-k - is.

A végrehajtási szabályokban előírt közzétételen kívül a Bizottság a pályázati felhívásokat a hetedik keretprogram internetes oldalain, egyedi információs csatornákon, valamint a tagállamok és a társult országok által létrehozott nemzeti kapcsolattartási pontokon keresztül teszi közzé.

(2)   A pályázati felhívásban a Bizottság szükség esetén megjelöli, ha a pályázók nem kötelesek konzorcium-megállapodást kötni.

(3)   A pályázati felhívásokban világos céloknak kell szerepelniük annak biztosítása érdekében, hogy az pályázók ne pályázzanak feleslegesen.

14. cikk

Kivételek

A Bizottság nem ír ki pályázati felhívást:

| a) | a végrehajtási szabályokkal összhangban az egyedi programokban, vagy ha az egyedi program lehetővé teszi a munkaprogramokban kedvezményezettek megnevezését, a munkaprogramokban megnevezett jogalanyok által végrehajtandó koordinációs és támogatási cselekvésekre; |
| --- | --- |

a)

a végrehajtási szabályokkal összhangban az egyedi programokban, vagy ha az egyedi program lehetővé teszi a munkaprogramokban kedvezményezettek megnevezését, a munkaprogramokban megnevezett jogalanyok által végrehajtandó koordinációs és támogatási cselekvésekre;

| b) | a költségvetési rendeletben előírt közbeszerzési eljárás szabályainak hatálya alá tartozó árubeszerzés vagy szolgáltatás céljára szolgáló koordinációs és támogatási tevékenységek; |
| --- | --- |

b)

a költségvetési rendeletben előírt közbeszerzési eljárás szabályainak hatálya alá tartozó árubeszerzés vagy szolgáltatás céljára szolgáló koordinációs és támogatási tevékenységek;

| c) | a független szakértők kijelölésével kapcsolatos koordinációs és támogatási cselekvésekre; |
| --- | --- |

c)

a független szakértők kijelölésével kapcsolatos koordinációs és támogatási cselekvésekre;

| d) | egyéb olyan cselekvésekre, amelyek esetében ezt a költségvetési rendelet vagy a végrehajtási szabályok előírják. |
| --- | --- |

d)

egyéb olyan cselekvésekre, amelyek esetében ezt a költségvetési rendelet vagy a végrehajtási szabályok előírják.

2. alszakasz

A pályázatok értékelése és kiválasztása, a támogatások odaítélése

15. cikk

Értékelés, kiválasztás és odaítélés

(1)   A Bizottság az pályázati felhívásra beérkező pályázatokat az egyedi programban és a munkaprogramban előírt értékelési elvek, kiválasztási kritériumok és támogatás-odaítélési kritériumok alapján értékeli.

| a) | Az „Együttműködés” és a „Kapacitások” programra a következő kritériumok vonatkoznak:






  — | tudományos és/vagy technológiai kiválóság; |
| --- | --- | --- |

a)

Az „Együttműködés” és a „Kapacitások” programra a következő kritériumok vonatkoznak:

—

tudományos és/vagy technológiai kiválóság;

| — | az egyedi programok céljainak való megfelelés; |
| --- | --- |

—

az egyedi programok céljainak való megfelelés;

| — | a projekt eredményeinek fejlesztése, terjesztése és felhasználása révén gyakorolt lehetséges hatás; |
| --- | --- |

—

a projekt eredményeinek fejlesztése, terjesztése és felhasználása révén gyakorolt lehetséges hatás;

| — | a végrehajtás és az irányítás minősége és hatékonysága. |
| --- | --- |

—

a végrehajtás és az irányítás minősége és hatékonysága.

| b) | Az „Emberek” programra a következő kritériumok vonatkoznak:






  — | tudományos és/vagy technológiai kiválóság; |
| --- | --- | --- |

b)

Az „Emberek” programra a következő kritériumok vonatkoznak:

—

tudományos és/vagy technológiai kiválóság;

| — | az egyedi program céljainak való megfelelés; |
| --- | --- |

—

az egyedi program céljainak való megfelelés;

| — | a pályázók (kutatók/szervezetek) minőségi és végrehajtási kapacitása, valamint a további haladást illető lehetőségei; |
| --- | --- |

—

a pályázók (kutatók/szervezetek) minőségi és végrehajtási kapacitása, valamint a további haladást illető lehetőségei;

| — | a javasolt tevékenység minősége a tudományos képzés és/vagy tudásátadás szempontjából. |
| --- | --- |

—

a javasolt tevékenység minősége a tudományos képzés és/vagy tudásátadás szempontjából.

| c) | Az „Ötletek” program keretében végzett „felderítő” kutatási tevékenységek támogatására kizárólag a kiválósági kritérium vonatkozik. A koordinációs és támogatási tevékenységek esetében a projektekkel kapcsolatos kritériumokat lehet alkalmazni. |
| --- | --- |

c)

Az „Ötletek” program keretében végzett „felderítő” kutatási tevékenységek támogatására kizárólag a kiválósági kritérium vonatkozik. A koordinációs és támogatási tevékenységek esetében a projektekkel kapcsolatos kritériumokat lehet alkalmazni.

E kereteken belül a munkaprogram meghatározza az értékelés és a kiválasztás kritériumait, és további követelményeket, súlyozásokat és küszöböket állapíthat meg, vagy a kritériumok alkalmazására vonatkozóan további részleteket határozhat meg.

(2)   Nem választható ki az a pályázat, amely alapvető etikai elveket sért, vagy nem felel meg az egyedi programban, a munkaprogramban vagy a pályázati felhívásban meghatározott feltételeknek. Az ilyen pályázatok az értékelési, a kiválasztási és az odaítélési eljárásokból bármikor kizárhatók.

(3)   A pályázatokat az értékelés eredményeinek megfelelően rangsorolni kell. A finanszírozásra vonatkozó döntéseket e rangsor alapján kell meghozni.

16. cikk

A benyújtás, az értékelés, a kiválasztás és az odaítélés eljárásai

(1)   Ha a pályázati felhívás kétlépcsős értékelési eljárást ír elő, akkor az értékelés második szakaszában csak azok a pályázatok vesznek részt, amelyek bizonyos korlátozott számú kritérium alapján történő értékelés eredményeként az első szakaszban megfelelőnek bizonyultak.

(2)   Ha a pályázati felhívás kétlépcsős benyújtási eljárást ír elő, akkor a második szakaszban csak azok a pályázók kapnak felhívást részletes pályázat benyújtására, amelyek pályázata megfelelt az első szakaszbeli értékelésen.

Valamennyi pályázót a lehető legrövidebb időn belül tájékoztatják az első szakaszbeli értékelés eredményeiről.

(3)   A Bizottság elfogadja és közzéteszi a pályázatok benyújtására vonatkozó eljárás, valamint a kapcsolódó értékelési, kiválasztási és odaítélési eljárások szabályait, és iránymutatásokat tesz közzé az pályázók számára, beleértve az értékelőknek szánt útmutatást is. Meghatározza különösen a pályázatok benyújtására vonatkozó kétlépcsős eljárás részletes szabályait (többek között az első szakaszbeli pályázatok, valamint a második szakaszbeli részletes pályázatok hatálya és jellege tekintetében), valamint a kétlépcsős értékelési eljárás szabályait.

A Bizottság tájékoztatást nyújt és jogorvoslati eljárásokat dolgoz ki a pályázók számára.

(4)   A Bizottság szabályokat fogad el és tesz közzé annak biztosítására, hogy a közvetett tevékenységek résztvevői létezésének, jogállásának és pénzügyi kapacitásának ellenőrzése következetes módon történjék.

A Bizottság nem ismétli meg az ellenőrzést, kivéve abban az esetben, ha megváltozik az érintett résztvevő helyzete.

17. cikk

Független szakértők kijelölése

(1)   A Bizottság független szakértőket jelöl ki a pályázatok értékelésének segítésére.

A 14. cikkben említett koordinációs és támogatási tevékenységek esetében független szakértőket csak akkor kell kijelölni, ha azt a Bizottság helyénvalónak ítéli.

(2)   A független szakértőket a nekik szánt feladatok ellátásához szükséges képességeik és ismereteik alapján kell kiválasztani. Ha a független szakértőknek minősített információkkal kell dolgozniuk, kinevezésükhöz elő kell írni a megfelelő biztonsági ellenőrzés elvégzését.

A független szakértőket az alkalmas jelöltek jegyzékének összeállítása céljából magánszemélyeknek kiírt pályázati felhívások, valamint az érintett szervezetek - például nemzeti kutatóügynökségek, kutatási intézmények vagy vállalkozások - részére kibocsátott felhívások alapján kell meghatározni és kiválasztani.

Ha szükségesnek ítéli meg, a Bizottság a jegyzékekben nem szereplő, de megfelelő szaktudással rendelkező személyt is felkérhet.

Megfelelő intézkedéseket kell tenni annak érdekében, hogy független szakértői csoportok kijelölésekor a nemek között ésszerű egyensúly álljon fenn.

A „felderítő” kutatási projektek esetében a Bizottság a szakértőket az Európai Kutatási Tanács Tudományos Tanácsának javaslata alapján jelöli ki.

(3)   A független szakértő kijelölésekor a Bizottság megtesz minden szükséges lépést annak biztosítására, hogy a szakértő részéről a véleményezésre szánt üggyel kapcsolatban ne álljon fenn összeférhetetlenség.

(4)   A Bizottság kinevezési okmány mintát (a továbbiakban: kinevezési okmány) fogad el, amely nyilatkozatot tartalmaz arról, hogy a szakértő részéről a kinevezéskor nem áll fenn összeférhetetlenség, valamint arról, hogy a szakértő vállalja, hogy tájékoztatja a Bizottságot, ha a véleményezés vagy feladatai elvégzése során összeférhetetlenség merül fel. A Bizottság a Közösség nevében minden független szakértővel különkülön kinevezési okmányt hoz létre.

(5)   A Bizottság a megfelelő médiumokban évente egyszer közzéteszi azon független szakértők jegyzékét, akik a hetedik keretprogramban és az egyedi programokban közreműködtek.

3. alszakasz

Végrehajtás és támogatási megállapodás

18. cikk

Általános rendelkezések

(1)   A résztvevők végrehajtják a közvetett cselekvést, és ennek érdekében minden szükséges és ésszerű intézkedést megtesznek. A közvetett cselekvés résztvevői a Közösség vonatkozásában együttesen és egyedileg végzik a munkát.

(2)   A Bizottság a 19. cikk (8) bekezdésében előírt minta alapján, az érintett finanszírozási rendszer jellemzőinek figyelembevételével elkészíti a Közösség és a résztvevők közötti támogatási megállapodást.

(3)   A résztvevők nem vállalhatnak a támogatási megállapodással összeegyeztethetetlen kötelezettségeket.

(4)   Ha valamely résztvevő nem teljesíti kötelezettségeit a közvetett tevékenység technikai végrehajtása tekintetében, a többi résztvevő akkor is kiegészítő közösségi hozzájárulás nélkül köteles teljesíteni a támogatási megállapodást, kivéve akkor, ha a Bizottság ez alól kifejezetten felmentést ad.

(5)   Ha egy tevékenység végrehajtása ellehetetlenül vagy a résztvevők azt nem hajtják végre, a Bizottság gondoskodik a tevékenység megszüntetéséről.

(6)   A résztvevők kötelesek gondoskodni arról, hogy a Bizottság értesüljön minden olyan eseményről, amely hatással lehet a közvetett tevékenység végrehajtására vagy a Közösség érdekeire.

(7)   Ha a támogatási megállapodás erről rendelkezik, a résztvevők az elvégzendő munka egyes elemeit alvállalkozásban harmadik felekre bízhatják.

(8)   A Bizottság jogorvoslati eljárásokat dolgoz ki a résztvevők számára.

19. cikk

A támogatási megállapodás általános rendelkezései

(1)   A támogatási megállapodás a .../.../EK határozattal, e rendelettel, a költségvetési rendelettel és a végrehajtási szabályokkal, valamint a közösségi jog általános elveivel összhangban meghatározza a résztvevők Közösséggel szemben fennálló jogait és kötelezettségeit.

A támogatási megállapodás ugyanezen feltételekkel összhangban meghatározza azon jogalanyok jogait és kötelezettségeit is, amelyek a közvetett cselekvés végrehajtása során válnak résztvevővé.

(2)   A támogatási megállapodás szükség szerint előírja, hogy a közösségi pénzügyi hozzájárulás mely része alapul a támogatható költségek megtérítésén, és mely része átalányfinanszírozáson (ideértve az egységre vetített költségskálát is) vagy átalányösszegeken.

(3)   A támogatási megállapodás meghatározza, hogy a konzorcium összetételében bekövetkező mely változások teszik szükségessé pályázati felhívás előzetes közzétételét.

(4)   A támogatási megállapodásban elő kell írni, hogy a résztvevők a kérdéses közvetett cselekvés végrehajtásáról rendszeres időközi jelentéseket bocsátanak a Bizottság rendelkezésére.

(5)   A támogatási megállapodás szükség szerint előírhatja, hogy a Bizottságot előzetesen értesíteni kell az új információk és jogok tulajdonjogának harmadik félre történő átruházására irányuló esetleges szándékról.

(6)   Ha a támogatási megállapodás a résztvevők számára olyan tevékenységek elvégzését írja elő, amelyek harmadik felek javát szolgálják, a résztvevők kötelesek ezt széles körben nyilvánosságra hozni, és a harmadik feleket átlátható, méltányos és részrehajlástól mentes módon beazonosítani, értékelni és kiválasztani. Ha a munkaprogram lehetővé teszi, a támogatási megállapodás előírhat kritériumokat e harmadik felek kiválasztására. A Bizottság a harmadik felek kiválasztásával szemben kifogási jogot tart fenn.

(7)   A támogatási megállapodás határidőt szabhat a résztvevőknek a rendeletben említett értesítési kötelezettség teljesítésére.

(8)   A Bizottság e rendelettel összhangban és a tagállamokkal szoros együttműködésben kidolgozza a támogatási megállapodás mintáját. Amennyiben szükségesnek bizonyul a támogatási megállapodás mintájának jelentős módosítása, a Bizottság a tagállamokkal szoros együttműködésben a megfelelő módon felülvizsgálja azt.

(9)   A támogatási megállapodás mintájának tükröznie kell az európai kutatói chartában és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexében megállapított általános elveket. Adott esetben ki kell terjednie az oktatással minden szinten fennálló szinergiákra; a tudományos kérdésekről és a kutatási eredményekről a kutatók közösségén kívül, a széles közvélemény részvételével folytatandó párbeszéd előmozdítására való készségre és képességre; a nők kutatásban történő részvételét és szerepét fokozó tevékenységekre; valamint a kutatás társadalmi-gazdasági vonatkozásaival foglalkozó tevékenységekre.

(10)   A támogatási megállapodás előírja, hogy a Bizottság vagy bármely általa felhatalmazott képviselő és a Számvevőszék felügyeletet és pénzügyi ellenőrzést gyakorol.

20. cikk

A hozzáférési jogokra, a felhasználásra és a terjesztésre vonatkozó rendelkezések

(1)   A támogatási megállapodásban meg kell határozni az egyes résztvevők hozzáférési jogokkal, felhasználással és terjesztéssel összefüggő jogait és kötelezettségeit, amennyiben ez a rendelet ezeket a jogokat és kötelezettségeket nem szabályozza.

Ebből a célból a támogatási megállapodásban elő kell írni, hogy a résztvevők kötelesek a Bizottságnak tervet benyújtani az új ismeretek felhasználásáról és terjesztéséről.

(2)   A támogatási megállapodás meghatározhatja azokat a feltételeket, amelyek alapján a résztvevők kifogással élhetnek az új ismeretek felhasználásának és terjesztésének a Bizottság egyes, felhatalmazással rendelkező képviselői által történő technológiai ellenőrzésével szemben.

21. cikk

A megszűnésre vonatkozó rendelkezések

A támogatási megállapodásban elő kell írni a megállapodás teljes vagy részleges megszűnésének eseteit különösen e rendelet megsértésével, a teljesítés elmaradásával és a szerződésszegéssel összefüggésben, és meg kell határozni, milyen következményekkel jár a résztvevőkre nézve, ha valamely résztvevő nem teljesíti kötelezettségeit.

22. cikk

Különös rendelkezések

(1)   A meglévő kutatási infrastruktúra és adott esetben az új kutatási infrastruktúra támogatását szolgáló közvetett cselekvések esetében a támogatási megállapodás tartalmazhat olyan, a titoktartásra, a nyilvánosságra, a hozzáférési jogokra és a kötelezettségvállalásokra vonatkozó különös rendelkezéseket, amelyek érinthetik az infrastruktúra felhasználóit.

(2)   A kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató közvetett cselekvések esetében a támogatási megállapodás tartalmazhat olyan, a titoktartásra, a hozzáférési jogokra és a kötelezettségvállalásokra vonatkozó különös rendelkezéseket, amelyek a cselekvés által kedvezményezett kutatókat érintik.

(3)   A biztonsági kutatás területén folytatott közvetett tevékenységek esetében a támogatási megállapodás egyedi rendelkezéseket határozhat meg különösen a konzorcium összetételében történt változásokra, a titoktartásra, az információk minősítésére és a tagállamok tájékoztatására, az eredmények terjesztésére, a hozzáférési jogokra, az új információk és jogok tulajdonjogának átruházására és azok felhasználására vonatkozóan.

(4)   A (3) bekezdésben említettektől eltérő biztonsági kérdésekkel foglalkozó közvetett tevékenységek esetében a támogatási megállapodás szükség szerint ugyancsak tartalmazhat ilyen egyedi rendelkezéseket.

(5)   A „felderítő” kutatási tevékenységek esetében a támogatási megállapodás a terjesztésre vonatkozóan egyedi rendelkezéseket határozhat meg.

23. cikk

Aláírás és csatlakozás

A támogatási megállapodás a koordinátor és a Bizottság aláírásával lép hatályba.

A támogatási megállapodás minden olyan résztvevőre alkalmazandó, amely formálisan csatlakozott hozzá.

4. alszakasz

Konzorcium

24. cikk

Konzorcium-megállapodás

(1)   Ha a pályázati felhívás másként nem rendelkezik, a közvetett tevékenység valamennyi résztvevője megállapodást (a továbbiakban: konzorcium-megállapodás) köteles kötni, többek között az alábbiak szabályozására:

| a) | a konzorcium belső szervezete; |
| --- | --- |

a)

a konzorcium belső szervezete;

| b) | a közösségi pénzügyi hozzájárulás elosztása; |
| --- | --- |

b)

a közösségi pénzügyi hozzájárulás elosztása;

| c) | a terjesztésre, a felhasználásra és hozzáférési jogokra vonatkozó, a III. fejezetben foglalt szabályokat, valamint a támogatási megállapodás vonatkozó rendelkezéseit kiegészítő szabályok; |
| --- | --- |

c)

a terjesztésre, a felhasználásra és hozzáférési jogokra vonatkozó, a III. fejezetben foglalt szabályokat, valamint a támogatási megállapodás vonatkozó rendelkezéseit kiegészítő szabályok;

| d) | a belső viták rendezése, beleértve a hatáskörrel való visszaélés eseteit; |
| --- | --- |

d)

a belső viták rendezése, beleértve a hatáskörrel való visszaélés eseteit;

| e) | a résztvevők közötti, a felelősségre, a kártérítésre és a titoktartásra vonatkozó megállapodások. |
| --- | --- |

e)

a résztvevők közötti, a felelősségre, a kártérítésre és a titoktartásra vonatkozó megállapodások.

(2)   A Bizottság iránymutatást hoz létre és tesz közzé azon főbb kérdésekre vonatkozóan, amelyekre a résztvevők a konzorcium-megállapodásaikban kitérhetnek, beleértve a KKV-k részvételének elősegítésére irányuló rendelkezéseket.

25. cikk

Koordinátor

(1)   A közvetett tevékenységben részt venni kívánó jogalanyok koordinátort jelölnek ki maguk közül a következő feladatoknak e rendelettel, a költségvetési rendelettel, a végrehajtási szabályokkal és a támogatási megállapodással összhangban történő ellátására:

| a) | annak figyelemmel kísérése, hogy a közvetett tevékenység résztvevői teljesítik-e kötelezettségeiket; |
| --- | --- |

a)

annak figyelemmel kísérése, hogy a közvetett tevékenység résztvevői teljesítik-e kötelezettségeiket;

| b) | annak ellenőrzése, hogy a támogatási megállapodásban megjelölt jogalanyok eleget tesznek a támogatási megállapodáshoz történő csatlakozás szükséges alaki követelményeinek; |
| --- | --- |

b)

annak ellenőrzése, hogy a támogatási megállapodásban megjelölt jogalanyok eleget tesznek a támogatási megállapodáshoz történő csatlakozás szükséges alaki követelményeinek;

| c) | a közösségi pénzügyi hozzájárulás átvétele és szétosztása a konzorcium-megállapodással és a támogatási megállapodással összhangban; |
| --- | --- |

c)

a közösségi pénzügyi hozzájárulás átvétele és szétosztása a konzorcium-megállapodással és a támogatási megállapodással összhangban;

| d) | a közösségi pénzügyi hozzájárulás szempontjából lényeges nyilvántartások és pénzügyi elszámolások vezetése, valamint a Bizottság tájékoztatása a közösségi pénzügyi hozzájárulásnak a 24. cikk (1) bekezdése b)pontjával és a 36. cikkel összhangban való szétosztásáról; |
| --- | --- |

d)

a közösségi pénzügyi hozzájárulás szempontjából lényeges nyilvántartások és pénzügyi elszámolások vezetése, valamint a Bizottság tájékoztatása a közösségi pénzügyi hozzájárulásnak a 24. cikk (1) bekezdése b)pontjával és a 36. cikkel összhangban való szétosztásáról;

| e) | a résztvevők közötti hatékony és korrekt párbeszéd érdekében közvetítői szerep vállalása, valamint rendszeres jelentéstétel a résztvevőknek és a Bizottságnak a projekt előrehaladásáról. |
| --- | --- |

e)

a résztvevők közötti hatékony és korrekt párbeszéd érdekében közvetítői szerep vállalása, valamint rendszeres jelentéstétel a résztvevőknek és a Bizottságnak a projekt előrehaladásáról.

(2)   A koordinátort a támogatási megállapodásban meg kell jelölni.

(3)   Új koordinátor kijelöléséhez a Bizottság írásos jóváhagyása szükséges.

26. cikk

A konzorcium változásai

(1)   A közvetett tevékenységek résztvevői a konzorcium-megállapodás megfelelő rendelkezéseivel összhangban megállapodhatnak új résztvevő felvételéről vagy valamely meglévő résztvevő eltávolításáról.

(2)   A folyamatban lévő tevékenységhez csatlakozó jogalany köteles csatlakozni a támogatási megállapodáshoz.

(3)   Egyedi esetekben, amennyiben a támogatási megállapodás előírja, a konzorcium versenyfelhívást tesz közzé, és ezt konkrét tájékoztatási támogató eszközök, különösen a hetedik keretprogram internetes oldalai, szakmai sajtótermékek és kiadványok, valamint a tagállamok és a társult országok által a tájékoztatás és támogatás céljából létrehozott nemzeti kapcsolattartási pontok felhasználásával széles körben hirdeti.

A konzorcium a pályázatokat a 15. és a 17. cikkben előírt elvek alapján az eredeti tevékenységre irányadó kritériumok szerint, a konzorcium által kijelölt független szakértők segítségével értékeli.

(4)   A konzorcium bármely, az összetétele megváltoztatására irányuló javaslatról értesíti a Bizottságot, amely az értesítéstől számított 45 napon belül kifogással élhet.

Ha az összetétel megváltoztatására a konzorcium a támogatási megállapodás más olyan módosításaival együtt tesz javaslatot, amelyek közvetlenül nem függnek össze az összetétel megváltoztatásával, akkor ezekhez a változtatásokhoz a Bizottság írásos jóváhagyása szükséges.

5. alszakasz

A programok és a közvetett tevékenységek nyomon követése és értékelése, információszolgáltatás

27. cikk

Nyomon követés és értékelés

(1)   A Bizottság a 19. cikk (4) bekezdése értelmében benyújtott, az elért eredményekről szóló rendszeres jelentések alapján nyomon követi a közvetett tevékenységek végrehajtását.

A Bizottság különösen a 20. cikk (1) bekezdésének második albekezdése értelmében benyújtott, az új információk és jogok felhasználására és terjesztésére vonatkozó tervek végrehajtását követi nyomon.

Ehhez a Bizottság igénybe veheti a 17. cikkel összhangban kijelölt független szakértők segítségét.

(2)   A Bizottság létrehoz és fenntart egy olyan információs rendszert, amely eredményes és összehangolt nyomon követést tesz lehetővé a hetedik keretprogram során.

A 3. cikkre is figyelemmel, a Bizottság minden megfelelő médiumban tájékoztatást nyújt a finanszírozott projektekről.

(3)   A .../.../EK határozat 7. cikkében említett nyomon követés és értékelés az ezen rendelet alkalmazásához kapcsolódó szempontokat is magában foglal, különösen olyanokat, amelyek a KKV-k vonatkozásában lényegesek, valamint kitér a költségkalkulációs rendszerben a hatodik keretprogrammal összehasonlítva bekövetkezett változások költségvetési hatásaira és a résztvevők adminisztratív terheit érintő hatásaira.

(4)   A Bizottság a hetedik keretprogramban és annak egyedi programjaiban előírt értékelés segítésére, valamint - amennyiben szükséges - a korábbi keretprogramok értékelésére a 17. cikkel összhangban független szakértőket jelöl ki.

(5)   Továbbá, a Bizottság a 17. cikkel összhangban kijelölt független szakértőkből csoportokat állíthat fel a közösségi kutatáspolitika megtervezésével és végrehajtásával kapcsolatos tanácsadásra.

28. cikk

Tájékoztatás

(1)   Kellő tekintettel a 3. cikkre, a Bizottság kérésre bármely tagállam vagy társult ország rendelkezésére bocsát bármely, valamely közvetett tevékenység keretében elvégzett munkából eredő új információkkal és joggal kapcsolatos, a Bizottság birtokában lévő hasznos információt, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:

| a) | a kérdéses információ a közrend szempontjából érdeklődésre tarthat számot; |
| --- | --- |

a)

a kérdéses információ a közrend szempontjából érdeklődésre tarthat számot;

| b) | a résztvevők nem adtak alapos és elegendő indokot a kérdéses információ kiadásának megtagadására. |
| --- | --- |

b)

a résztvevők nem adtak alapos és elegendő indokot a kérdéses információ kiadásának megtagadására.

(2)   Az (1) bekezdés alapján adott tájékoztatás semmilyen körülmények között nem jelenti a Bizottság vagy a résztvevők bármely jogának vagy kötelezettségének a tájékoztatás címzettjére történő átruházását.

A tájékoztatás címzettje ugyanakkor köteles a megkapott információt bizalmasan kezelni, kivéve akkor, ha a kérdéses információ nyilvánosságra kerül vagy azt a résztvevők nyilvánosságra hozzák, vagy ennek hiányában ha a kérdéses információt a részvevők titoktartási korlátozás nélkül bocsátották a Bizottság rendelkezésére.

3. SZAKASZ

Közösségi pénzügyi hozzájárulás

1. alszakasz

Finanszírozási jogosultság és a támogatás formái

29. cikk

Finanszírozási jogosultság

(1)   Közösségi pénzügyi hozzájárulásban részesülhetnek a közvetett tevékenységben részt vevő alábbi jogalanyok:

| a) | bármely, tagállamban vagy társult országban székhellyel rendelkező vagy a közösségi jog alapján létrehozott jogalany; |
| --- | --- |

a)

bármely, tagállamban vagy társult országban székhellyel rendelkező vagy a közösségi jog alapján létrehozott jogalany;

| b) | bármely, európai érdekű nemzetközi szervezet; |
| --- | --- |

b)

bármely, európai érdekű nemzetközi szervezet;

| c) | bármely, nemzetközi együttműködésben partner országban székhellyel rendelkező jogalany. |
| --- | --- |

c)

bármely, nemzetközi együttműködésben partner országban székhellyel rendelkező jogalany.

(2)   Az európai érdekű nemzetközi szervezettől eltérő nemzetközi szervezet, illetőleg nem társult vagy nemzetközi együttműködésben nem partner harmadik országban székhellyel rendelkező jogalany részvétele esetén akkor adható közösségi pénzügyi hozzájárulás, ha a következő feltételek legalább egyike teljesül:

| a) | a hozzájárulás lehetőségéről az egyedi program vagy a vonatkozó munkaprogram rendelkezik; |
| --- | --- |

a)

a hozzájárulás lehetőségéről az egyedi program vagy a vonatkozó munkaprogram rendelkezik;

| b) | a hozzájárulás alapvető fontosságú a közvetett tevékenység végrehajtásához; |
| --- | --- |

b)

a hozzájárulás alapvető fontosságú a közvetett tevékenység végrehajtásához;

| c) | a finanszírozásról a Közösség és a jogalany székhelye szerinti ország között fennálló kétoldalú tudományos és technológiai megállapodás vagy bármely más egyezség rendelkezik. |
| --- | --- |

c)

a finanszírozásról a Közösség és a jogalany székhelye szerinti ország között fennálló kétoldalú tudományos és technológiai megállapodás vagy bármely más egyezség rendelkezik.

30. cikk

A támogatás formái

(1)   A .../.../EK határozat III. mellékletének a) részében meghatározott támogatásokra irányuló közösségi pénzügyi hozzájárulásnak a támogatható költségek teljes vagy részleges megtérítésén kell alapulnia.

A közösségi pénzügyi hozzájárulás öltheti ugyanakkor átalányfinanszírozás (ideértve az egységköltségek táblázatát is) vagy átalányösszegek szerinti finanszírozás formáját is, és a támogatható költségek megtérítése átalányfinanszírozással és átalányösszegekkel együttesen is alkalmazható. A közösségi pénzügyi hozzájárulás ösztöndíj vagy díj formájában is adható.

(2)   A munkaprogramokban és a pályázati felhívásokban meg kell határozni a támogatásnak az érintett tevékenységekben alkalmazandó formáit.

(3)   A nemzetközi együttműködésben partner országokból érkező résztvevők a közösségi pénzügyi hozzájárulást az átalányösszegek szerinti finanszírozás formájában is választhatják. A Bizottság a költségvetési rendelettel összhangban állapítja meg az alkalmazandó átalányösszegeket.

31. cikk

A támogatható költségek megtérítése

(1)   A támogatásokkal finanszírozott közvetett tevékenységekhez a résztvevők társfinanszírozást kötelesek biztosítani.

A támogatható költségek megtérítésén alapuló közösségi pénzügyi hozzájárulás nem eredményezhet nyereséget.

(2)   A cselekvés végrehajtása után, a támogatás kifizetésekor figyelembe kell venni a bevételeket.

(3)   A közvetett cselekvés végrehajtása során felmerülő költségek akkor minősülnek támogathatónak, ha megfelelnek valamennyi következő követelménynek:

| a) | ténylegesek; |
| --- | --- |

a)

ténylegesek;

| b) | a cselekvés időtartama alatt merültek fel, kivéve a zárójelentés költségeit, ha erről a támogatási megállapodás külön rendelkezik; |
| --- | --- |

b)

a cselekvés időtartama alatt merültek fel, kivéve a zárójelentés költségeit, ha erről a támogatási megállapodás külön rendelkezik;

| c) | megállapításuk a résztvevő rendes számviteli és gazdálkodási elvei és gyakorlata szerint történik, és kizárólag a közvetett cselekvés céljainak és várt eredményeinek elérése érdekében, a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elveit szem előtt tartva kerültek felhasználásra; |
| --- | --- |

c)

megállapításuk a résztvevő rendes számviteli és gazdálkodási elvei és gyakorlata szerint történik, és kizárólag a közvetett cselekvés céljainak és várt eredményeinek elérése érdekében, a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elveit szem előtt tartva kerültek felhasználásra;

| d) | szerepelnek a résztvevő könyvelésében és kifizetésre kerültek; harmadik fél hozzájárulása esetén szerepelnek a harmadik fél könyvelésében; |
| --- | --- |

d)

szerepelnek a résztvevő könyvelésében és kifizetésre kerültek; harmadik fél hozzájárulása esetén szerepelnek a harmadik fél könyvelésében;

| e) | nem tartalmaznak nem támogatható költségeket, különösen azonosítható közvetett adókat (a hozzáadottérték- adót is ideértve), illetékeket, fizetendő kamatokat, lehetséges jövőbeni veszteségekre és díjakra képzett tartalékokat, árfolyamveszteségeket, a tőkehozamhoz kapcsolódó költségeket, más közösségi projektben elszámolt, felmerült vagy megtérített költségeket, adósság- és adósságszolgálati terheket, túlzott vagy meggondolatlan kiadásokat és egyéb olyan költségeket, amelyek nem felelnek meg az a)-d) pont feltételeinek. |
| --- | --- |

e)

nem tartalmaznak nem támogatható költségeket, különösen azonosítható közvetett adókat (a hozzáadottérték- adót is ideértve), illetékeket, fizetendő kamatokat, lehetséges jövőbeni veszteségekre és díjakra képzett tartalékokat, árfolyamveszteségeket, a tőkehozamhoz kapcsolódó költségeket, más közösségi projektben elszámolt, felmerült vagy megtérített költségeket, adósság- és adósságszolgálati terheket, túlzott vagy meggondolatlan kiadásokat és egyéb olyan költségeket, amelyek nem felelnek meg az a)-d) pont feltételeinek.

Az a) pont szempontjából átlagos személyi költségek akkor vehetők figyelembe, ha megfelelnek a résztvevőnél alkalmazott gazdálkodási elveknek és számviteli gyakorlatnak, és nem térnek el jelentősen a tényleges költségektől.

(4)   A közösségi pénzügyi hozzájárulást a teljes közvetett tevékenység költségeire vetítve kell kiszámítani, megtérítésének azonban az egyes résztvevők által bejelentett költségeken kell alapulnia.

32. cikk

Közvetlen támogatható költségek és közvetett támogatható költségek

(1)   A támogatható költségeket a cselekvéshez közvetlenül társítható költségek (a továbbiakban: közvetlen támogatható költségek) és esetleg a cselekvéshez közvetlenül nem társítható, de a cselekvéshez társítható közvetlen támogatható költségekkel közvetlen összefüggésben felmerülő költségek (a továbbiakban: közvetett támogatható költségek) alkotják.

(2)   A résztvevők költségeinek megtérítése azok közvetlen és közvetett támogatható költségei alapján történik.

A 31. cikk (3) bekezdése c) pontjának megfelelően a résztvevők egyszerűsített módszert alkalmazhatnak a közvetett támogatható költségeik kiszámítására, amennyiben ez összhangban áll rendes számviteli és gazdálkodási elveikkel és gyakorlatukkal. Az e tekintetben követendő elveket a támogatási megállapodás mintája tartalmazza.

(3)   A támogatási megállapodás - különösen koordinációs és támogatási tevékenységek, valamint adott esetben kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató tevékenységek esetében - előírhatja, hogy a közvetett támogatható költségek megtérítése az alvállalkozói szerződésekre fordított közvetlen támogatható költségek nélkül számított közvetlen támogatható költségek egy meghatározott maximális százalékára korlátozandó.

(4)   A (2) bekezdéstől eltérve, a közvetett támogatható költségek fedezésére a résztvevő választhatja az alvállalkozói szerződésekre fordított közvetlen támogatható költségek nélkül vagy a harmadik felek költségeinek megtérítése nélkül számított összes közvetlen támogatható költsége átalányát.

A Bizottság a költségvetési rendelettel és végrehajtási szabályaival összhangban, az érintett tényleges közvetett költségek lehető legpontosabb közelítése alapján megállapítja a megfelelő átalányokat.

(5)   Azok a nonprofit közszervezetek, közép- és felsőfokú oktatási intézmények, kutatószervezetek és KKV-k, amelyek az érintett tevékenységre vonatkozó tényleges közvetett költségeiket nem tudják bizonyossággal meghatározni, azokban az esetekben, amikor olyan finanszírozási rendszerekben vesznek részt, amelyek a 33. cikkben említett kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységeket foglalnak magukban, a 2010. január 1. előtt lezáruló pályázati felhívások keretében odaítélt támogatások esetében választhatják az összes közvetlen támogatható költség 60%-ának megfelelő átalányértéket.

A (2) bekezdésben említett általános elv teljes körű alkalmazására való áttérés megkönnyítése céljából a Bizottság a 2009. december 31. után lezáruló pályázati felhívások keretében odaítélt támogatások esetében is megállapítja az átalányérték megfelelő szintjét, amely az érintett tényleges közvetett költségek közelítése, de nem kevesebb, mint 40%. Ez az érintett tevékenységre vonatkozó tényleges közvetett költségeiket bizonyossággal meghatározni nem tudó nonprofit közjogi szervezetek, közép- és felsőfokú oktatási intézmények, kutatószervezetek, valamint KKV-k részvételének értékelésén alapul.

(6)   A támogatási megállapodás mintájának valamennyi átalányértéket tartalmaznia kell.

33. cikk

A támogatás felső korlátja

(1)   Kutatási és technológiafejlesztési tevékenység esetén a közösségi pénzügyi hozzájárulás az összes támogatható költség legfeljebb 50%-át fedezheti.

A nonprofit közszervezetek, a közép- és felsőfokú oktatási intézmények, a kutatószervezetek és a KKV-k esetén azonban a közösségi pénzügyi hozzájárulás az összes támogatható költség legfeljebb 75%-át fedezheti.

A biztonsággal kapcsolatos kutatási és technológiafejlesztési tevékenységek tekintetében, az erősen korlátozott piacméretű és a piac összeomlása kockázatának kitett területek képességfejlesztése érdekében, valamint az új fenyegetésekre válaszul adott gyorsított eszközfejlesztés esetén a közösségi pénzügyi hozzájárulás az összes támogatható költség legfeljebb 75%-át fedezheti.

(2)   Demonstrációs tevékenység esetén a közösségi pénzügyi hozzájárulás az összes támogatható költség legfeljebb 50%-át fedezheti.

(3)   „Felderítő” kutatási tevékenységgel, koordinációs és támogatási tevékenységgel, valamint kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató tevékenységgel támogatott tevékenység esetén a közösségi pénzügyi hozzájárulás az összes támogatható költség legfeljebb 100%-át fedezheti.

(4)   Az irányítási tevékenységek esetében - a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolásokat is beleértve -, valamint az (1), (2) és (3) bekezdésben nem szabályozott egyéb tevékenységek esetében a közösségi pénzügyi hozzájárulás az összes támogatható költség legfeljebb 100%-át fedezheti.

Az első albekezdésben említett egyéb tevékenységek közé tartozik többek között a kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató finanszírozási rendszerek hatálya alá nem tartozó tevékenységek keretében végzett képzés, a koordináció, a hálózatépítés és a terjesztés.

(5)   Az (1)-(4) bekezdés alkalmazásában a közösségi pénzügyi hozzájárulás meghatározásakor a támogatható költségeket és a bevételeket kell figyelembe venni.

(6)   Az (1)-(5) bekezdés adott esetben olyan közvetett tevékenységekre is alkalmazandó, amelyek teljes egészükben átalányfinanszírozás vagy átalányösszegek szerinti finanszírozás formájában részesülnek közösségi támogatásban.

34. cikk

A támogatható költségek jelentése és könyvvizsgálói hitelesítése

(1)   A támogatható költségekről, az előfinanszírozás kamatjövedelméről és az érintett közvetett tevékenységgel összefüggésben felmerülő bevételekről, valamint adott esetben a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolásokról szabályos időközönként jelentést kell benyújtani a Bizottságnak, a költségvetési rendelettel és a végrehajtási szabályokkal összhangban.

A jelentésben meg kell jelölni és - adott esetben - a tevékenység végeztével igazolással meg kell erősíteni a kérdéses tevékenységhez kapcsolódó társfinanszírozás meglétét.

(2)   A költségvetési rendelettől és a végrehajtási szabályoktól eltérve, a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolás kizárólag akkor kötelező, ha a résztvevő számára a közvetett tevékenység tekintetében teljesített időközi kifizetések és egyenlegkifizetések teljes összege 375 000 EUR vagy azt meghaladó összeg.

A 2 éves vagy annál rövidebb időtartamú közvetett tevékenységek esetében azonban elegendő egyetlen igazolást kérni a résztvevőtől a projekt végén a pénzügyi kimutatásokra vonatkozóan.

Nincs szükség a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolásokra a teljes egészében átalányösszegek vagy átalányfinanszírozás révén megtérített közvetett tevékenységek esetében.

(3)   A közszervezetek, a kutatószervezetek és a közép- és felsőfokú oktatási intézmények az (1) bekezdésben előírt, a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolást arra jogosult köztisztviselővel is elkészíttethetik.

35. cikk

Kiválósági hálózatok

(1)   A kiválósági hálózatoknak nyújtandó támogatás formáit a munkaprogramban kell meghatározni.

(2)   Ha a kiválósági hálózatoknak nyújtandó közösségi pénzügyi hozzájárulás átalányösszeg formájában történik, azt a kiválósági hálózatban részt vevő kutatók száma és a tevékenység időtartama alapján kell kiszámítani. Az átalányösszeg kiszámításához évente és kutatónként 23 500 EUR egységösszeget kell figyelembe venni.

Az egységösszeget a Bizottság a költségvetési rendelettel és a végrehajtási szabályokkal összhangban igazítja ki.

(3)   A munkaprogramnak meg kell határoznia az átalányösszeg legnagyobb összegének kiszámításához maximálisan figyelembe vehető résztvevő- és - adott esetben - kutatószámot. Ugyanakkor adott esetben a pénzügyi hozzájárulás összegének meghatározásához előírt maximumnál több résztvevő is részt vehet.

(4)   A kifizetés részletekben történik.

A részleteket a közös munkaprogram végrehajtásában elért előrehaladás szerint, a kutatási erőforrások és kapacitások integráltságának a konzorciummal közösen megállapított és a támogatási megállapodásban előírt mutatók segítségével történő mérése alapján kell folyósítani.

2. alszakasz

Kifizetés, szétosztás, visszakövetelés és garanciák

36. cikk

Kifizetés és szétosztás

(1)   A közösségi pénzügyi hozzájárulást a koordinátoron keresztül, indokolatlan késedelem nélkül kell a résztvevőknek kifizetni.

(2)   A koordinátor olyan nyilvántartást vezet, amelyből bármikor megállapítható, hogy a közösségi finanszírozásból mely résztvevő mekkora részt kapott.

A koordinátor ezt az információt kérésre közli a Bizottsággal.

37. cikk

Visszakövetelés

A Bizottság a költségvetési rendelettel összhangban határozatot hozhat pénzeszközök visszaköveteléséről.

38. cikk

Kockázatfedezési mechanizmus

(1)   Az egyes résztvevők pénzügyi felelőssége - az (2) és (5) bekezdésre is figyelemmel - a saját tartozásukra korlátozódik.

(2)   A Közösség számára fizetendő összegek behajtásának elmaradásával kapcsolatos kockázatok kezelése érdekében a Bizottság a melléklettel összhangban létrehoz egy résztvevői garanciaalapot (a továbbiakban: az Alap) és működteti azt.

Az Alap által eredményezett kamatjövedelmet hozzá kell adni az Alaphoz, és az kizárólag a melléklet 3. pontjában foglalt célokat szolgálhatja, a 4. pont sérelme nélkül.

(3)   Egy támogatott közvetett tevékenység résztvevője által az Alap részére nyújtott hozzájárulás nem haladhatja meg a résztvevő számára nyújtandó közösségi pénzügyi hozzájárulás 5%-át. A tevékenység végén az összeget, amellyel a résztvevő hozzájárult az Alaphoz, a koordinátoron keresztül vissza kell fizetni a résztvevőnek, az (4) bekezdésre is figyelemmel.

(4)   Ha az Alap által eredményezett kamatjövedelem nem elégséges a Közösség számára fizetendő összegek fedezéséhez, a Bizottság a résztvevőnek visszafizetendő összegből levonhatja a résztvevőnek nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás legfeljebb 1%-át.

(5)   Az (4) bekezdésben említett levonás nem alkalmazandó a közszervezetekre, a közvetett tevékenység azon résztvevőire, amelyek részvételéért tagállam vagy társult ország garanciát vállalt, valamint a közép- és felsőfokú oktatási intézményekre;

(6)   A Bizottság kizárólag a koordinátorok, és a közvetett tevékenységekhez 500 000 EUR-t meghaladó közösségi pénzügyi hozzájárulást kérvényező, a (5) bekezdésben említettektől eltérő résztvevők pénzügyi kapacitását ellenőrzi előzetesen, kivéve, ha olyan kivételes körülmények állnak fenn, amikor a már rendelkezésre álló információk alapján joggal kétségbe vonható e résztvevők pénzügyi kapacitása.

(7)   Az Alapot úgy kell tekinteni, hogy az elegendő garanciát jelent a költségvetési rendelet keretei között. A résztvevőktől nem lehet további garanciát vagy biztosítékot kérni vagy követelni.

III. fejezet

Terjesztés, felhasználás és hozzáférési jogok

1. SZAKASZ

Új információk és jogok

1. alszakasz

Tulajdonjog

39. cikk

Az új információk és jogok tulajdonjoga

(1)   A (3) bekezdésben említetteken kívüli közvetett tevékenységek keretén belül végzett munkából származó új információk és jogok azon résztvevő tulajdonát képezik, amelynek munkájából ezen új információk és jogok származnak.

(2)   Ha egy résztvevő alkalmazottja vagy egyéb személyzete jogosult igényt tartani az új információkkal kapcsolatos jogokra, a résztvevőnek biztosítania kell, hogy ezek a jogok a támogatási megállapodásban előírt kötelezettségeivel összeegyeztethető módon legyenek gyakorolhatók.

(3)   Az új információk és jogok a Közösség tulajdonát képezik:

| a) | a költségvetési rendeletben előírt közbeszerzési eljárás szabályainak hatálya alá tartozó árubeszerzés vagy szolgáltatás céljára szolgáló koordinációs és támogatási tevékenységek esetében; |
| --- | --- |

a)

a költségvetési rendeletben előírt közbeszerzési eljárás szabályainak hatálya alá tartozó árubeszerzés vagy szolgáltatás céljára szolgáló koordinációs és támogatási tevékenységek esetében;

| b) | a független szakértőkkel kapcsolatos koordinációs és támogatási tevékenységek esetében. |
| --- | --- |

b)

a független szakértőkkel kapcsolatos koordinációs és támogatási tevékenységek esetében.

40. cikk

Az új információk és jogok közös tulajdona

(1)   Ha az új információk és jogok több résztvevő közösen végzett munkájából származnak, és a munka egy-egy résztvevőre eső részét nem lehet meghatározni, akkor az érintett résztvevők ezen új információk és jogok tekintetében közös tulajdonjoggal rendelkeznek.

A résztvevők az említett közös tulajdonjog megosztására és gyakorlásának feltételeire vonatkozóan a támogatási megállapodás feltételeivel összhangban megállapodást kötnek.

(2)   Ha még nem kötöttek közös tulajdonjogra vonatkozó megállapodást, akkor a közös tulajdonnal rendelkező jogalanyok mindegyike jogosult harmadik félnek a használati engedély továbbadásának kizárásával nem kizárólagos használati engedélyt adni, a következő feltételekkel:

| a) | a többi közös tulajdonost előzetesen értesíteni kell; |
| --- | --- |

a)

a többi közös tulajdonost előzetesen értesíteni kell;

| b) | a többi közös tulajdonosnak ésszerű és méltányos ellentételezést kell adni. |
| --- | --- |

b)

a többi közös tulajdonosnak ésszerű és méltányos ellentételezést kell adni.

(3)   A Bizottság kérésre iránymutatást ad a közös tulajdonjogra vonatkozó megállapodásba belefoglalandó lehetséges szempontokról.

41. cikk

Konkrét csoportok tulajdonjoga új információk és jogok felett

Egyedi csoportok javára végzett cselekvések esetén a 39. cikk (1) bekezdése és a 40. cikk (1) bekezdése nem alkalmazandó. Az érintett résztvevők eltérő megállapodása hiányában ilyenkor az új információk és jogok azon résztvevők közös tulajdonát képezik, amelyek a közvetett cselekvéssel kedvezményezett konkrét csoporthoz tartoznak.

Ha az új információk és jogok tulajdonosai nem tagjai az említett csoportnak, a tulajdonosoknak biztosítaniuk kell, hogy a csoport az említett új információk és jogok tekintetében rendelkezzen mindazokkal a jogokkal, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a támogatási megállapodás technikai mellékletében foglaltak szerint azokat használni és terjeszteni tudja.

42. cikk

Új információk és jogok átruházása

(1)   Az új információk és jogok tulajdonosa - a (2)-(5) bekezdésre és a 43. cikkre is figyelemmel - bármely jogalanyra átruházhatja ezeket.

(2)   Ha egy résztvevő az új információk és jogok tulajdonjogát átruházza, a támogatási megállapodással összhangban az új tulajdonosra az ilyen új információkkal és jogokkal kapcsolatos kötelezettségeit is át kell ruháznia, beleértve a valamely további tulajdonosra való átruházásuk kötelezettségét is.

(3)   Titoktartási kötelezettségére is figyelemmel, ha egy résztvevőnek hozzáférési jogokat kell átruháznia, akkor erről köteles az adott tevékenység többi résztvevőjét előzetesen értesíteni, és őket az új információk és jogok új tulajdonosára vonatkozó, a támogatási megállapodás szerinti hozzáférési joguk gyakorlásához szükséges információkkal ellátni.

A többi résztvevő ugyanakkor írásos megállapodásban lemondhat arról a jogáról, hogy előzetesen külön értesítést kapjon minden olyan esetben, ha egy adott résztvevő tulajdonjogát egy konkrétan megnevezett harmadik félre ruházza át.

(4)   A (3) bekezdés első albekezdésében előírt értesítést követően bármely másik résztvevő kifogással élhet a tulajdonjog átruházásával szemben azzal az indokkal, hogy az átruházás hátrányosan befolyásolná a hozzáférési jogait.

Ha bármely másik résztvevő igazolja, hogy a tulajdonjog-átruházás hátrányosan befolyásolná jogait, a tervezett átruházás mindaddig nem valósulhat meg, amíg az érintett résztvevők megállapodásra nem jutnak.

(5)   Adott esetben a támogatási megállapodás előírhatja, hogy a Bizottságot előzetesen értesíteni kell bármely tervezett tulajdonjog-átruházásról vagy a kizárólagos engedély olyan harmadik fél számára tervezett bármely megadásáról, amelynek székhelye a hetedik keretprogramhoz nem társult harmadik országban van.

43. cikk

Az európai versenyképesség megőrzése és etikai elvek

A Bizottság kifogással élhet az új információk és jogok tulajdonjogának vagy az új információkra és jogokra vonatkozó kizárólagos engedélynek a hetedik keretprogramhoz nem társult harmadik országban székhellyel rendelkező harmadik felek részére történő átruházásával, illetőleg megadásával szemben, ha úgy véli, hogy ez nem felel meg az európai gazdaság versenyképességének növeléséhez fűződő érdeknek, vagy az etikai elvekkel illetve biztonsági megfontolásokkal összeegyeztethetetlen.

Ilyen esetekben a tulajdonjog átruházása vagy a kizárólagos használati engedély megadása mindaddig nem történhet meg, ameddig a Bizottság elegendőnek nem tartja a meghozandó védintézkedéseket.

2. alszakasz

Oltalom, közzététel, terjesztés és felhasználás

44. cikk

Az új információk és jogok oltalma

(1)   Az ipari vagy kereskedelmi felhasználásra alkalmas új információk és jogok tulajdonosának biztosítania kell azok megfelelő és hatékony oltalmát, kellően figyelembe véve a saját jogos érdekeit, valamint az érintett közvetett tevékenység többi résztvevőjének jogos érdekeit, ezen belül különösen kereskedelmi érdekeit.

Ha egy résztvevő, aki az új információknak és jogoknak nem tulajdonosa, a saját jogos érdekére hivatkozik, bármikor bizonyítani kell tudnia, hogy jogos érdeke aránytalanul nagy kárt szenvedne.

(2)   Ha az új információk és jogok ipari vagy kereskedelmi felhasználásra alkalmasak, és tulajdonosuk nem gondoskodik azok védelméről, és a 42. cikknek megfelelően nem ruházza át más résztvevőre, a tagállamokban vagy társult országokban székhellyel rendelkező kapcsolt jogalanyokra vagy a tagállamokban vagy társult országokban székhellyel rendelkező bármely más harmadik félre az új információkat és jogokat az azokkal járó kötelezettségekkel együtt, akkor a Bizottság értesítéséig nem kerülhet sor terjesztési tevékenységekre.

A Bizottság az érintett résztvevő egyetértésével ilyen esetekben átveheti a szóban forgó új információk és jogok tulajdonjogát, és intézkedéseket hozhat megfelelő és hatékony oltalmukra. Az érintett résztvevő csak akkor utasíthatja vissza egyetértése megadását, ha igazolni tudja, hogy jogos érdekei aránytalanul nagy kárt szenvednének.

45. cikk

A közösségi pénzügyi támogatás megjelölése

Az új információkkal és jogokkal kapcsolatban megjelenő minden kiadványban, minden, a résztvevők által vagy nevében benyújtott szabadalmi bejelentésben és minden egyéb terjesztés során - akár vizuális eszközök útján is - hivatkozni kell arra, hogy a szóban forgó új információk és jogok közösségi pénzügyi támogatás segítségével jöttek létre.

E hivatkozás feltételeit a támogatási megállapodásban kell megállapítani.

46. cikk

Felhasználás és terjesztés

(1)   A résztvevők kötelesek a tulajdonukban lévő új információkat és jogokat felhasználni vagy gondoskodni azok felhasználásáról.

(2)   Az egyes résztvevők kötelesek gondoskodni arról, hogy a tulajdonukban lévő új információk és jogok terjesztése a lehető leggyorsabban történjék. Ennek elmaradása esetén a Bizottság jogosult az új információk és jogok terjesztésére. A támogatási megállapodás határidőket tűzhet ki erre vonatkozóan.

(3)   A terjesztési tevékenységeknek összeegyeztethetőnek kell lenniük a szellemi tulajdonjogok oltalmával, a titoktartási kötelezettségekkel és az új információk és jogok tulajdonosának jogos érdekeivel.

(4)   Minden egyes terjesztési tevékenységről előzetesen értesíteni kell a többi érintett résztvevőt.

Az értesítést követően bármely érintett résztvevő kifogással élhet, ha úgy véli, hogy az új vagy a meglévő információihoz vagy jogaihoz fűződő jogos érdekei aránytalanul nagy kárt szenvedhetnek. Ilyenkor csak akkor kerülhet sor a terjesztésre, ha megfelelő lépések történtek e jogos érdekek védelme érdekében.

2. SZAKASZ

Hozzáférési jogok a meglévő és az új információkhoz és jogokhoz

47. cikk

Meglévő információk és jogok

A résztvevők írásos megállapodásban meghatározhatják, mely meglévő információkra és jogokra van szükség a közvetett cselekvéshez, és adott esetben kizárhatnak bizonyos meglévő információkat és jogokat.

48. cikk

Alapelvek

(1)   A hozzáférési jogokra vonatkozó igényeket írásban kell beadni.

(2)   Az új vagy meglévő információk és jogok tulajdonosának beleegyezése nélkül a hozzáférési jogok nem jogosítanak használati engedély kiadására.

(3)   Az új és a meglévő információkra és jogokra vonatkozóan kizárólagos engedély adható, azzal a feltétellel, hogy az összes többi résztvevő írásban megerősíti, hogy lemond az azokra vonatkozó hozzáférési jogáról.

(4)   A (3) bekezdés sérelme nélkül a résztvevők vagy harmadik felek számára az új vagy a meglévő információk és jogok tekintetében hozzáférési jogokat biztosító megállapodásnak gondoskodnia kell arról, hogy fennmaradjon a többi résztvevő hozzáférési jogának lehetősége.

(5)   Az 49. és 50. cikk, valamint a támogatási megállapodás sérelme nélkül, egy adott tevékenység résztvevői mihamarabb kötelesek tájékoztatni egymást minden, a meglévő információkra és jogokra vonatkozó hozzáférési jogok biztosítását érintő korlátozásról, valamint minden egyéb olyan korlátozásról, amely lényegesen befolyásolhatja a hozzáférési jogok biztosítását.

(6)   Ha egy közvetett cselekvésben valamely résztvevő részvétele megszűnik, az semmilyen módon nem érinti a kérdéses résztvevő arra vonatkozó kötelezettségét, hogy a támogatási megállapodásban meghatározott előírások és feltételek szerint hozzáférési jogokat biztosítson az adott cselekvés többi résztvevője számára.

49. cikk

Közvetett cselekvés végrehajtását szolgáló hozzáférési jogok

(1)   Az új információkra és jogokra vonatkozóan a közvetett cselekvés minden olyan résztvevőjének hozzáférési jogot kell biztosítani, amelynek erre a közvetett cselekvés keretében végzendő munkájához szüksége van.

Ezt a hozzáférési jogot jogdíjmentesen kell biztosítani.

(2)   A meglévő információkra és jogokra vonatkozóan a közvetett cselekvés minden olyan résztvevőjének hozzáférési jogot kell biztosítani, amelynek erre a közvetett cselekvés keretében végzendő munkájához szüksége van, feltéve, hogy az érintett résztvevő jogosult e hozzáférési jog biztosítására.

Ha a támogatási megállapodáshoz történő csatlakozás előtt az összes résztvevő eltérő értelmű megállapodást nem kötött, ezt a hozzáférési jogot jogdíjmentesen kell biztosítani.

A KTF-szereplők a meglévő információkra és jogokra vonatkozó hozzáférési jogokat jogdíjmentesen kötelesek biztosítani.

50. cikk

A felhasználást szolgáló hozzáférési jogok

(1)   Ha saját új információik és jogaik felhasználásához szükséges, az ugyanazon közvetett tevékenység résztvevőit megilletik az új információkhoz és jogokhoz való hozzáférési jogok.

Ezeket a hozzáférési jogokat - a megállapodásra figyelemmel - vagy ésszerű és méltányos feltételekkel, vagy jogdíjmentesen kell biztosítani.

(2)   Ha saját új információik és jogaik felhasználásához szükséges, a közvetett tevékenység résztvevőit megilletik a meglévő információkhoz és jogokhoz való hozzáférési jogok, feltéve, hogy az érintett résztvevő jogosult e hozzáférési jogok megadására.

Ezeket a hozzáférési jogokat - a megállapodásra figyelemmel - vagy ésszerű és méltányos feltételekkel, vagy jogdíjmentesen kell biztosítani.

(3)   A tagállamokban vagy társult országokban székhellyel rendelkező kapcsolt jogalanyokat is megilletik az új és a meglévő információkhoz és jogokhoz való, az (1) és (2) bekezdésben említett hozzáférési jogok, ugyanazon feltételek mellett, mint azokat a résztvevőket, amelyek ellenőrzése alá tartoznak, kivéve, ha a támogatási megállapodás vagy a konzorcium-megállapodás másként rendelkezik.

(4)   Az (1), (2) és (3) bekezdés szerinti hozzáférési jogokra legkésőbb egy évvel a következő események valamelyikét követően nyújtható be igény:

| a) | a közvetett tevékenység vége; |
| --- | --- |

a)

a közvetett tevékenység vége;

| b) | az adott meglévő vagy új információk és jogok tulajdonosa részvételének megszűnése. |
| --- | --- |

b)

az adott meglévő vagy új információk és jogok tulajdonosa részvételének megszűnése.

Az érintett résztvevők azonban eltérő határidő alkalmazásában állapodhatnak meg.

(5)   Valamennyi érintett tulajdonos egyetértése esetén a KTF-kivitelező részére további kutatási tevékenység folytatása céljából az új információkra és jogokra vonatkozóan biztosítani kell a hozzáférési jogokat, megállapodás szerint, ésszerű és méltányos feltételekkel.

(6)   A KTF-kivitelező a közvetett tevékenységből származó új információk és jogok felhasználásához szükséges meglévő információkhoz és jogokhoz jogdíjmentesen vagy - a támogatási megállapodás aláírását megelőzően meghatározottak szerint - méltányos és ésszerű feltételek mellett hozzáférést biztosít.

51. cikk

A felhasználói jogokra vonatkozó kiegészítő rendelkezések a „felderítő” kutatásra irányuló cselekvésekhez és az egyedi csoportok javára végzett cselekvésekhez

(1)   Az ugyanazon „felderítő” kutatási tevékenység résztvevőit jogdíjmentesen illetik meg a végrehajtáshoz vagy a további kutatási tevékenységek folytatásához szükséges új és meglévő információkra és jogokra vonatkozó hozzáférési jogok.

Amennyiben a támogatási megállapodás másként nem rendelkezik, a további kutatási tevékenységek folytatásától eltérő célokra történő felhasználáshoz szükséges hozzáférési jogokat jogdíjmentesen kell biztosítani.

(2)   Ha a cselekvéssel kedvezményezett konkrét csoportot olyan jogalany képviseli, amely a csoport helyett vesz részt a cselekvésben, ez a jogalany jogosult a számára biztosított hozzáférési jogok használati jogát mindazon tagjai részére továbbadni, amelyek székhelye valamely tagállamban vagy társult országban van.

IV. fejezet

Európai Beruházási Bank

52. cikk

(1)   A Közösség hozzájárulást nyújthat az Európai Beruházási Banknak (EBB) a bank által a hetedik eretprogramban kitűzött célok megvalósítása érdekében nyújtott kölcsönökhöz vagy garanciákhoz kapcsolódóan felmerülő kockázatok fedezéséhez (a továbbiakban: kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus).

(2)   Az EBB ezeket a kölcsönöket vagy garanciákat a méltányosság, az átláthatóság, a pártatlanság és az egyenlő bánásmód elve szerint nyújtja.

(3)   A Bizottság - a támogatási megállapodásban a munkaprogrammal összhangban meghatározandó feltételekkel - jogosult kifogással élni a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus egyes kölcsönökre vagy garanciákra való felhasználásával szemben.

V. fejezet

Hatálybalépés

53. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...-ban/-ben, ...-án/-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  A 2006. július 5-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  HL C 203., 2006.8.25., 1. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2006. november 30-i álláspontja.

3

(4)  HL L ....

4

(5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

5

(6)  HL L 357., 2002.12.31., 1. o. A legutóbb az 1248/2006/EK, Euratom rendelettel (HL L 227., 2006.8.19., 3. o.) módosított rendelet.

6

(7)  HL C 45., 1996.2.17., 5. o.

7

(8)  HL L 317., 2001.12.3., 1. o. A legutóbb a 2006/548/EK, Euratom határozattal (HL L 215., 2006.8.5., 38. o.) módosított határozat.

8

(9)  HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

9

(10)  HL L 314., 2001.11.30., 1. o.

10

(11)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

11

(12)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

12

(13)  HL L 75., 2005.3.22., 67. o.

13

MELLÉKLET

Résztvevői garanciaalap

1. Az Alapot a Közösség kezeli, amelyet a támogatási megállapodás mintájában meghatározandó feltételek mellett a résztvevők nevében végrehajtási megbízottként eljáró Bizottság képvisel.

A Bizottság az Alap pénzügyeinek kezelésével vagy az Európai Beruházási Bankot vagy - a 14. cikk b) pontjával összhangban - egy megfelelő pénzügyi szervezetet (a továbbiakban: a letéteményes bank) bíz meg. A letéteményes bank a Bizottság utasításainak megfelelően kezeli az Alapot.

2. A Bizottság a kezdeti előfinanszírozásból, amelyet a konzorciumnak fizet, levonhatja a résztvevők Alaphoz való hozzájárulását, és azt nevükben befizetheti az Alapba.

3. Ha a résztvevők tartoznak a Közösségnek, a Bizottság a kötelezettségeiket nem teljesítő résztvevőkkel szemben a költségvetési rendelettel összhangban kiszabható szankciók sérelme nélkül a következőképpen járhat el:

| a) | elrendelheti, hogy a letéteményes bank közvetlenül utalja át az Alapból az esedékes összeget a közvetett tevékenység koordinátora részére, amennyiben a közvetett tevékenység még nem fejeződött be, és a többi résztvevő megállapodik abban, hogy a közvetett tevékenységet a 18. cikk (4) bekezdésével összhangban, ugyanazon célok mellett valósítja meg. Az Alapból átutalt összeg közösségi pénzügyi hozzájárulásnak minősül; vagy |
| --- | --- |

a)

elrendelheti, hogy a letéteményes bank közvetlenül utalja át az Alapból az esedékes összeget a közvetett tevékenység koordinátora részére, amennyiben a közvetett tevékenység még nem fejeződött be, és a többi résztvevő megállapodik abban, hogy a közvetett tevékenységet a 18. cikk (4) bekezdésével összhangban, ugyanazon célok mellett valósítja meg. Az Alapból átutalt összeg közösségi pénzügyi hozzájárulásnak minősül; vagy

| b) | az Alapból ténylegesen behajthatja az említett összeget, amennyiben a közvetett tevékenység megszűnik, vagy már befejeződött. |
| --- | --- |

b)

az Alapból ténylegesen behajthatja az említett összeget, amennyiben a közvetett tevékenység megszűnik, vagy már befejeződött.

A Bizottság az Alap javára behajtási utasítást ad ki az említett résztvevő ellen. A Bizottság e célból a költségvetési rendelettel összhangban behajtási határozatot fogadhat el.

4. Az Alapból a hetedik keretprogram során behajtott összegek a költségvetési rendelet 18. cikke (2) bekezdésének értelmében a hetedik keretprogramhoz rendelt bevételnek minősülnek.

Azt követően, hogy a hetedik keretprogram keretében nyújtott valamennyi támogatás végrehajtása befejeződött, a Bizottság - a nyolcadik keretprogrammal kapcsolatos határozatokra is figyelemmel - behajtja az Alapnak be nem fizetett összegeket, és ezek bekerülnek a Közösség költségvetésébe.

P6_TA(2006)0515

A pirotechnikai termékek forgalomba hozatala ***I

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása a pirotechnikai termékek forgalomba hozataláról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2005)0457 - C6-0312/2005 - 2005/0194(COD))

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett (COM(2005)0457) javaslatára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett (COM(2005)0457) javaslatára (1),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatot nyújtott be a Parlamentnek (C6-0312/2005) |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikke (2) bekezdésére és 95. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatot nyújtott be a Parlamentnek (C6-0312/2005)

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A6-0289/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére (A6-0289/2006),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja a forduljon ismét a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy annak helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja a forduljon ismét a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy annak helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

P6_TC1-COD(2005)0194

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2006. november 30-án került elfogadásra a pirotechnikai termékek forgalomba hozataláról szóló 2007/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Uniót létrehozó Szerződésre, és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A tagállamokban a pirotechnikai termékek forgalomba hozatalára érvényes törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések különbözőek, különösen a biztonsági és a teljesítménybeli jellemzők tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamokban a pirotechnikai termékek forgalomba hozatalára érvényes törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések különbözőek, különösen a biztonsági és a teljesítménybeli jellemzők tekintetében.

| (2) | Ezeket a Közösségen belüli kereskedelmet korlátozó rendelkezéseket harmonizálni kell a pirotechnikai termékek belső piacon történő szabad mozgásának biztosítása érdekében, ugyanakkor szavatolni kell az emberi egészség és a fogyasztói
  és szakmai végfelhasználói
  biztonság
  és védelem
  magas szintű védelmét. |
| --- | --- |

(2)

Ezeket a Közösségen belüli kereskedelmet korlátozó rendelkezéseket harmonizálni kell a pirotechnikai termékek belső piacon történő szabad mozgásának biztosítása érdekében, ugyanakkor szavatolni kell az emberi egészség és a fogyasztói
  és szakmai végfelhasználói
  biztonság
  és védelem
  magas szintű védelmét.

| (3) | A polgári felhasználású robbanóanyagok forgalomba hozatalára és felügyeletére vonatozó rendelkezések harmonizációjáról szóló, 1993. április 5-i 93/15/EGK tanácsi irányelv (3)

  kizárja a pirotechnikai termékeket a hatálya alól és
  kimondja, hogy a fogyasztók védelme és a közbiztonság érdekében megfelelő intézkedéseket kell tenni a pirotechnikai termékek tekintetében; valamint, hogy e területen további jogszabályok elfogadását tervezik. |
| --- | --- |

(3)

A polgári felhasználású robbanóanyagok forgalomba hozatalára és felügyeletére vonatozó rendelkezések harmonizációjáról szóló, 1993. április 5-i 93/15/EGK tanácsi irányelv (3)

  kizárja a pirotechnikai termékeket a hatálya alól és
  kimondja, hogy a fogyasztók védelme és a közbiztonság érdekében megfelelő intézkedéseket kell tenni a pirotechnikai termékek tekintetében; valamint, hogy e területen további jogszabályok elfogadását tervezik.

| (4) | A veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló, 1996. december 9-i96/82/EK tanácsi irányelv
   (4)
  (ún. Seveso II irányelv) meghatározza azoknak a létesítményeknek a biztonsági előírásait, ahol más veszélyes anyagok mellett robbanóanyagok, ezeken belül pirotechnikai anyagok is jelen vannak. |
| --- | --- |

(4)

A veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló, 1996. december 9-i96/82/EK tanácsi irányelv
   (4)
  (ún. Seveso II irányelv) meghatározza azoknak a létesítményeknek a biztonsági előírásait, ahol más veszélyes anyagok mellett robbanóanyagok, ezeken belül pirotechnikai anyagok is jelen vannak.

| (5) | A pirotechnikai termékek közé tartoznak többek között a tűzijátékok, a színpadi pirotechnikai termékek és a műszaki felhasználásra szánt pirotechnikai termékek, mint például a légzsákokban és a biztonsági övek előfeszítőiben használt gázfejlesztők. |
| --- | --- |

(5)

A pirotechnikai termékek közé tartoznak többek között a tűzijátékok, a színpadi pirotechnikai termékek és a műszaki felhasználásra szánt pirotechnikai termékek, mint például a légzsákokban és a biztonsági övek előfeszítőiben használt gázfejlesztők.

| (6) | Ez az irányelv nem alkalmazandó azokra a pirotechnikai termékekre, amelyekre a tengerészeti felszerelésekről szóló, 1996. december 20-i 96/98/EK tanácsi irányelv (5) és az irányadó nemzetközi egyezmények vonatkoznak - összhangban az irányelv 1. cikkével és 3. cikke (3) bekezdésével. |
| --- | --- |

(6)

Ez az irányelv nem alkalmazandó azokra a pirotechnikai termékekre, amelyekre a tengerészeti felszerelésekről szóló, 1996. december 20-i 96/98/EK tanácsi irányelv (5) és az irányadó nemzetközi egyezmények vonatkoznak - összhangban az irányelv 1. cikkével és 3. cikke (3) bekezdésével.

| (7) | A megfelelően magas szintű biztonság szavatolása érdekében a pirotechnikai termékeket
  elsősorban
  felhasználásuk
  típusának, céljának vagy hangerejének kockázati szintje
  alapján
  kell osztályozni
  . |
| --- | --- |

(7)

A megfelelően magas szintű biztonság szavatolása érdekében a pirotechnikai termékeket
  elsősorban
  felhasználásuk
  típusának, céljának vagy hangerejének kockázati szintje
  alapján
  kell osztályozni
  .

| (8) | A Közösségbe pirotechnikai terméket behozó természetes vagy jogi személynek biztosítania kell, ogy a gyártó az ezen irányelvben foglalt összes kötelezettségének eleget tett, vagy vállalnia kell a gyártót terhelő összes kötelezettséget. |
| --- | --- |

(8)

A Közösségbe pirotechnikai terméket behozó természetes vagy jogi személynek biztosítania kell, ogy a gyártó az ezen irányelvben foglalt összes kötelezettségének eleget tett, vagy vállalnia kell a gyártót terhelő összes kötelezettséget.

| (9) | A műszaki harmonizáció és a szabványosítás új megközelítési módjáról szóló 1985. május 7-i tanácsi állásfoglalással (6) összhangban a pirotechnikai termékeknek meg kell felelniük ezen irányelvnek, amikor azokat először hozzák forgalomba a Közösség területén. Tekintettel a tagállamok allási, kulturális és hagyományőrző ünnepségeire, a gyártó által saját használatra készített termékek nem minősülnek forgalomba hozott termékeknek, amennyiben azokat egy adott tagállam a saját területén való használat céljából engedélyezte, ezért azoknak nem kell megfelelniük ennek az irányelvnek. |
| --- | --- |

(9)

A műszaki harmonizáció és a szabványosítás új megközelítési módjáról szóló 1985. május 7-i tanácsi állásfoglalással (6) összhangban a pirotechnikai termékeknek meg kell felelniük ezen irányelvnek, amikor azokat először hozzák forgalomba a Közösség területén. Tekintettel a tagállamok allási, kulturális és hagyományőrző ünnepségeire, a gyártó által saját használatra készített termékek nem minősülnek forgalomba hozott termékeknek, amennyiben azokat egy adott tagállam a saját területén való használat céljából engedélyezte, ezért azoknak nem kell megfelelniük ennek az irányelvnek.

| (10) | A pirotechnikai termékek használatában rejlő veszélyek ismeretében helyénvaló korhatár megállapítása árusításuk és használatuk esetére, illetve annak biztosítása, hogy az emberi egészség és biztonság, valamint a környezet védelme érdekében a címkén a biztonságos használatról elegendő és megfelelő információ szerepeljen. Egyes pirotechnikai termékek esetében gondoskodni kell arról, hogy azokhoz csak a megfelelő tudással, szakértelemmel és tapasztalattal rendelkező, hivatásos szakemberek férjenek hozzá.
  A járművekhez használt pirotechnikai termékek jelölésével szemben támasztott követelményeknél figyelembe kell venni a jelenlegi gyakorlatot, valamint azt, hogy ezeket a termékeket kivétel nélkül ipari felhasználóknak adják el. |
| --- | --- |

(10)

A pirotechnikai termékek használatában rejlő veszélyek ismeretében helyénvaló korhatár megállapítása árusításuk és használatuk esetére, illetve annak biztosítása, hogy az emberi egészség és biztonság, valamint a környezet védelme érdekében a címkén a biztonságos használatról elegendő és megfelelő információ szerepeljen. Egyes pirotechnikai termékek esetében gondoskodni kell arról, hogy azokhoz csak a megfelelő tudással, szakértelemmel és tapasztalattal rendelkező, hivatásos szakemberek férjenek hozzá.
  A járművekhez használt pirotechnikai termékek jelölésével szemben támasztott követelményeknél figyelembe kell venni a jelenlegi gyakorlatot, valamint azt, hogy ezeket a termékeket kivétel nélkül ipari felhasználóknak adják el.

| (11) | A pirotechnikai termékek, különösképpen a tűzijátékok használata a különböző tagállamokban az eltérő szokások és hagyományok következtében más és más. Ennélfogva szükséges, hogy a tagállamok nemzeti intézkedéseket tehessenek egyes kategóriájú tűzijátékok nyilvános forgalmazásának közbiztonsági vagy biztonsági okokból történő korlátozására. |
| --- | --- |

(11)

A pirotechnikai termékek, különösképpen a tűzijátékok használata a különböző tagállamokban az eltérő szokások és hagyományok következtében más és más. Ennélfogva szükséges, hogy a tagállamok nemzeti intézkedéseket tehessenek egyes kategóriájú tűzijátékok nyilvános forgalmazásának közbiztonsági vagy biztonsági okokból történő korlátozására.

| (12) | Helyénvaló alapvető biztonsági követelményeket meghatározni a pirotechnikai árukkal szemben
  a fogyasztók védelme és a balesetek megelõzése érdekében
  . |
| --- | --- |

(12)

Helyénvaló alapvető biztonsági követelményeket meghatározni a pirotechnikai árukkal szemben
  a fogyasztók védelme és a balesetek megelõzése érdekében
  .

| (13) | A gyártónak kell biztosítania, hogy a pirotechnikai termékek megfelelnek ezen irányelvnek, különösen
  az alapvető biztonsági követelményeknek.
  Ha a gyártó nem letelepedett a Közösségben, akkor az importõrnek kell biztosítania, hogy a gyártó eleget tett a jelen irányelv szerint õt terhelõ kötelezettségeknek, vagy vállalnia kell a gyártót terhelõ összes kötelezettséget. |
| --- | --- |

(13)

A gyártónak kell biztosítania, hogy a pirotechnikai termékek megfelelnek ezen irányelvnek, különösen
  az alapvető biztonsági követelményeknek.
  Ha a gyártó nem letelepedett a Közösségben, akkor az importõrnek kell biztosítania, hogy a gyártó eleget tett a jelen irányelv szerint õt terhelõ kötelezettségeknek, vagy vállalnia kell a gyártót terhelõ összes kötelezettséget.

| (14) | Az alapvető biztonsági követelmények teljesülése esetén a tagállamoknak nem szabadna a pirotechnikai termékek szabad mozgását megtiltaniuk, korlátozniuk vagy akadályozniuk.
  Ez az irányelv a gyártók, forgalmazók és importõrök tagállam általi engedélyezésére vonatkozó nemzeti jogszabályok sérelme nélkül alkalmazandó. |
| --- | --- |

(14)

Az alapvető biztonsági követelmények teljesülése esetén a tagállamoknak nem szabadna a pirotechnikai termékek szabad mozgását megtiltaniuk, korlátozniuk vagy akadályozniuk.
  Ez az irányelv a gyártók, forgalmazók és importõrök tagállam általi engedélyezésére vonatkozó nemzeti jogszabályok sérelme nélkül alkalmazandó.

| (15) | Az alapvető biztonsági követelményeknek való megfelelés bizonyításának könnyítése érdekében a pirotechnikai termékek tervezésével, gyártásával és tesztelésével kapcsolatos harmonizált szabványok kidolgozása folyamatban van. |
| --- | --- |

(15)

Az alapvető biztonsági követelményeknek való megfelelés bizonyításának könnyítése érdekében a pirotechnikai termékek tervezésével, gyártásával és tesztelésével kapcsolatos harmonizált szabványok kidolgozása folyamatban van.

| (16) | Az európai harmonizált szabványokat az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN), az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (CENELEC) és az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet (ETSI) hozza létre, fogadja el és módosítja. Ezek a szervezetek jogosultak harmonizált szabványok elfogadására, amelyeket az egymás közötti és a Bizottsággal való együttműködés általános útmutatójával (7), illetve a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelvben (8) meghatározott eljárással összhangban hoznak létre.
  A jármûvekhez használt pirotechnikai termékek tekintetében a vonatkozó nemzetközi ISO-szabványok figyelembevétele által tükrözni kell az európai gépjármûalkatrész-gyártó ipar globális irányultságát. |
| --- | --- |

(16)

Az európai harmonizált szabványokat az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN), az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (CENELEC) és az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet (ETSI) hozza létre, fogadja el és módosítja. Ezek a szervezetek jogosultak harmonizált szabványok elfogadására, amelyeket az egymás közötti és a Bizottsággal való együttműködés általános útmutatójával (7), illetve a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelvben (8) meghatározott eljárással összhangban hoznak létre.
  A jármûvekhez használt pirotechnikai termékek tekintetében a vonatkozó nemzetközi ISO-szabványok figyelembevétele által tükrözni kell az európai gépjármûalkatrész-gyártó ipar globális irányultságát.

| (17) | A mûszaki harmonizációra és szabványosításra vonatkozó új megközelítés szerint a harmonizált szabványoknak megfelelõen gyártott pirotechnikai termékek esetében vélelmezni kell, hogy megfelelnek az ezen irányelvben elõírt alapvetõ biztonsági követelményeknek. |
| --- | --- |

(17)

A mûszaki harmonizációra és szabványosításra vonatkozó új megközelítés szerint a harmonizált szabványoknak megfelelõen gyártott pirotechnikai termékek esetében vélelmezni kell, hogy megfelelnek az ezen irányelvben elõírt alapvetõ biztonsági követelményeknek.

| (18) | A megfelelőség-értékelési eljárások különböző szakaszainak moduljairól, és a CE megfelelőségi jelölés feltüntetését és használatát rögzítő, a műszaki harmonizációs irányelvekben használni kívánt szabályokról szóló, 1993. július 22-i93/465/EGK határozatában (9) a Tanács harmonizált eszközöket vezetett be a megfelelőségértékelési eljárásokhoz. E modulok alkalmazása a pirotechnikai termékekre történő lehetővé teszi a gyártók és a megfelelőségértékelési eljárás folyamatában érintett szervek felelősségének megállapítását az adott pirotechnikai termékek természetének figyelembevétele mellett. |
| --- | --- |

(18)

A megfelelőség-értékelési eljárások különböző szakaszainak moduljairól, és a CE megfelelőségi jelölés feltüntetését és használatát rögzítő, a műszaki harmonizációs irányelvekben használni kívánt szabályokról szóló, 1993. július 22-i93/465/EGK határozatában (9) a Tanács harmonizált eszközöket vezetett be a megfelelőségértékelési eljárásokhoz. E modulok alkalmazása a pirotechnikai termékekre történő lehetővé teszi a gyártók és a megfelelőségértékelési eljárás folyamatában érintett szervek felelősségének megállapítását az adott pirotechnikai termékek természetének figyelembevétele mellett.

| (19) | A kijelölt testületeknek termékcsaládként kell minõsíteniük a pirotechnikai termékek azon csoportjait, amelyek megjelenésüket, funkciójukat vagy mûködésüket tekintve hasonlóak. |
| --- | --- |

(19)

A kijelölt testületeknek termékcsaládként kell minõsíteniük a pirotechnikai termékek azon csoportjait, amelyek megjelenésüket, funkciójukat vagy mûködésüket tekintve hasonlóak.

| (20) | Piaci forgalomba hozataluk céljából
  a Közösségen belüli szabad forgalom feltételeként a pirotechnikai termékeken szerepelnie kell
  egy CE-jelölésnek, amely jelzi az ezen irányelv előírásainak való megfelelést. |
| --- | --- |

(20)

Piaci forgalomba hozataluk céljából
  a Közösségen belüli szabad forgalom feltételeként a pirotechnikai termékeken szerepelnie kell
  egy CE-jelölésnek, amely jelzi az ezen irányelv előírásainak való megfelelést.

| (21) | A mûszaki harmonizációra és szabványosításra vonatkozó új megközelítés értelmében védzáradékeljárásra van szükség annak lehetõvé tétele érdekében, hogy a pirotechnikai termékek megfelelõségét vagy hiányosságait vitassák. Ennek megfelelõen a tagállamok kötelesek megtenni minden megfelelõ intézkedést a CE-jelölést viselõ termékek forgalomba hozatalának megtiltása vagy korlátozása, illetve az ilyen termékeknek a forgalomból történõ kivonása érdekében, ha ezek a termékek rendeltetésszerû felhasználásuk esetén veszélyeztetik a fogyasztók egészségét és biztonságát. |
| --- | --- |

(21)

A mûszaki harmonizációra és szabványosításra vonatkozó új megközelítés értelmében védzáradékeljárásra van szükség annak lehetõvé tétele érdekében, hogy a pirotechnikai termékek megfelelõségét vagy hiányosságait vitassák. Ennek megfelelõen a tagállamok kötelesek megtenni minden megfelelõ intézkedést a CE-jelölést viselõ termékek forgalomba hozatalának megtiltása vagy korlátozása, illetve az ilyen termékeknek a forgalomból történõ kivonása érdekében, ha ezek a termékek rendeltetésszerû felhasználásuk esetén veszélyeztetik a fogyasztók egészségét és biztonságát.

| (22) | A szállítási biztonságot illetően a pirotechnikai termékek szállításának szabályait nemzetközi egyezmények és megállapodások rögzítik, beleértve az Egyesült Nemzetek veszélyes áruk szállítására vonatkozó ajánlásait. |
| --- | --- |

(22)

A szállítási biztonságot illetően a pirotechnikai termékek szállításának szabályait nemzetközi egyezmények és megállapodások rögzítik, beleértve az Egyesült Nemzetek veszélyes áruk szállítására vonatkozó ajánlásait.

| (23) | A tagállamoknak meg kell állapítaniuk az ezen irányelv
  alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megszegése esetén alkalmazandó szankciókat, és biztosítaniuk kell azok végrehajtását.
  E szankcióknak hatásosnak, arányosnak és visszatartó erejûnek kell lenniük. |
| --- | --- |

(23)

A tagállamoknak meg kell állapítaniuk az ezen irányelv
  alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megszegése esetén alkalmazandó szankciókat, és biztosítaniuk kell azok végrehajtását.
  E szankcióknak hatásosnak, arányosnak és visszatartó erejûnek kell lenniük.

| (24) | A gyártó és az importõr érdeke, hogy biztonságos termékeket szolgáltasson, hogy ezzel megelõzze a magánszemélyeket érõ vagy magántulajdonban felmerülõ kárt okozó hibás termékekért való felelõsségébõl eredõ költségeket. E tekintetben a hibás termékekért való felelõsségre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítésérõl szóló, 1985. július 25-i 85/374/EGK tanácsi irányelv (10) kiegészíti ezt az irányelvet, mivel az említett irányelv szigorú felelõsségi rendszert határoz meg a gyártókra és az importõrökre vonatkozóan, és megfelelõ szintû védelmet biztosít a fogyasztók számára. Emellett ez az irányelv elõírja, hogy a kijelölt testületeknek megfelelõ biztosítással kell rendelkezniük szakmai tevékenységeiket illetõen, kivéve ha a felelõsséget a nemzeti jognak megfelelõen az állam viseli, vagy ha a tagállam közvetlenül maga felelõs a vizsgálatokért. |
| --- | --- |

(24)

A gyártó és az importõr érdeke, hogy biztonságos termékeket szolgáltasson, hogy ezzel megelõzze a magánszemélyeket érõ vagy magántulajdonban felmerülõ kárt okozó hibás termékekért való felelõsségébõl eredõ költségeket. E tekintetben a hibás termékekért való felelõsségre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítésérõl szóló, 1985. július 25-i 85/374/EGK tanácsi irányelv (10) kiegészíti ezt az irányelvet, mivel az említett irányelv szigorú felelõsségi rendszert határoz meg a gyártókra és az importõrökre vonatkozóan, és megfelelõ szintû védelmet biztosít a fogyasztók számára. Emellett ez az irányelv elõírja, hogy a kijelölt testületeknek megfelelõ biztosítással kell rendelkezniük szakmai tevékenységeiket illetõen, kivéve ha a felelõsséget a nemzeti jognak megfelelõen az állam viseli, vagy ha a tagállam közvetlenül maga felelõs a vizsgálatokért.

| (25) | Rendkívül fontos átmeneti időszakot biztosítani a meghatározott területeken érvényes nemzeti törvények fokozatos adaptációjához.
  A gyártók és az importőrök számára időt kell hagyni az ezen irányelv hatálybalépése elõtt hatályos nemzeti szabályok szerinti jogaik gyakorlására, például arra, hogy értékesítsék a legyártott termékekbõl álló készleteiket. Az ezen irányelv alkalmazására konkrétan meghatározott átmeneti idõszakok ugyanakkor további idõt biztosítanának a harmonizált szabványok elfogadására és biztosítanák az irányelv gyors végrehajtását a fogyasztók biztonságának növelése érdekében. |
| --- | --- |

(25)

Rendkívül fontos átmeneti időszakot biztosítani a meghatározott területeken érvényes nemzeti törvények fokozatos adaptációjához.
  A gyártók és az importőrök számára időt kell hagyni az ezen irányelv hatálybalépése elõtt hatályos nemzeti szabályok szerinti jogaik gyakorlására, például arra, hogy értékesítsék a legyártott termékekbõl álló készleteiket. Az ezen irányelv alkalmazására konkrétan meghatározott átmeneti idõszakok ugyanakkor további idõt biztosítanának a harmonizált szabványok elfogadására és biztosítanák az irányelv gyors végrehajtását a fogyasztók biztonságának növelése érdekében.

| (26) | Mivel ezen irányelv céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(26)

Mivel ezen irányelv céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (27) | Az ezen irányelv
  végrehajtásához szükséges intézkedéseket
  a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i
  1999/468/EK tanácsi határozattal (11) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(27)

Az ezen irányelv
  végrehajtásához szükséges intézkedéseket
  a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i
  1999/468/EK tanácsi határozattal (11) összhangban kell elfogadni.

| (28) | A Bizottságot kell felhatalmazni különösen arra, hogy közösségi intézkedéseket fogadjon el az ENSZ ajánlásokkal, a pirotechnikai termékek címkézési követelményeivel, valamint a biztonsági elõírásokról és a megfelelõség-értékelési eljárásokról szóló II. és III. melléklet technikai fejlõdéshez való hozzáigazításával kapcsolatban. Mivel ezen intézkedések általános hatályúak és ezen irányelv nem alapvetõ fontosságú elemeinek módosítására, vagy ezen irányelv új, nem alapvetõ fontosságú elemekkel történõ kiegészítésére irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenõrzéssel történõ szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottságot kell felhatalmazni különösen arra, hogy közösségi intézkedéseket fogadjon el az ENSZ ajánlásokkal, a pirotechnikai termékek címkézési követelményeivel, valamint a biztonsági elõírásokról és a megfelelõség-értékelési eljárásokról szóló II. és III. melléklet technikai fejlõdéshez való hozzáigazításával kapcsolatban. Mivel ezen intézkedések általános hatályúak és ezen irányelv nem alapvetõ fontosságú elemeinek módosítására, vagy ezen irányelv új, nem alapvetõ fontosságú elemekkel történõ kiegészítésére irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenõrzéssel történõ szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

| (29) | A jogalkotás minõségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (12) 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönzik arra, hogy - a maguk számára, illetve a Közösség érdekében - készítsenek táblázatokat, amelyekben a lehetõ legpontosabban bemutatják az ezen irányelv és az átültetõ intézkedések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé, |
| --- | --- |

(29)

A jogalkotás minõségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (12) 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönzik arra, hogy - a maguk számára, illetve a Közösség érdekében - készítsenek táblázatokat, amelyekben a lehetõ legpontosabban bemutatják az ezen irányelv és az átültetõ intézkedések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Célkitűzések és alkalmazási terület

(1)   Ez az irányelv meghatározza a pirotechnikai termékek belső piaci szabad mozgásához szükséges szabályokat, ugyanakkor magas szinten biztosítja az emberi egészség
  , a közbiztonság, valamint a fogyasztók védelmének és biztonságának
  védelmét
  , szem előtt tartva a vonatkozó környezetvédelmi szempontokat
  .

(2)   Ez az irányelv meghatározza azokat az alapvető biztonsági követelményeket, amelyeknek a pirotechnikai termékeknek meg kell felelniük a piaci forgalomba hozatal céljából.

(3)   Ezen irányelv hatálya a
  2. cikk 1-5. pontjában
  meghatározott pirotechnikai termékekre terjed ki.

(4)   Ezen irányelv hatálya nem terjed ki:

| — | a nemzeti jognak megfelelően a fegyveres erők
  ,
  a rendőrség
  vagy a tûzoltóság
  által történő
  nem kereskedelmi jellegû
  felhasználásra szánt pirotechnikai termékekre; |
| --- | --- |

—

a nemzeti jognak megfelelően a fegyveres erők
  ,
  a rendőrség
  vagy a tûzoltóság
  által történő
  nem kereskedelmi jellegû
  felhasználásra szánt pirotechnikai termékekre;

| — | a 96/98/EK irányelv hatálya alá tartozó termékekre; |
| --- | --- |

—

a 96/98/EK irányelv hatálya alá tartozó termékekre;

| — | a
  repülésben és ûrrepülésben
  való felhasználásra szánt pirotechnikai termékekre; |
| --- | --- |

—

a
  repülésben és ûrrepülésben
  való felhasználásra szánt pirotechnikai termékekre;

| — | a játékok biztonságára vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. május 3-i 88/378/EGK tanácsi irányelv
   (13) hatálya alá tartozó,
  kifejezetten játékokhoz és más termékekhez szánt gyújtókupakokra
  ; |
| --- | --- |

—

a játékok biztonságára vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. május 3-i 88/378/EGK tanácsi irányelv
   (13) hatálya alá tartozó,
  kifejezetten játékokhoz és más termékekhez szánt gyújtókupakokra
  ;

| — | a 93/15/EGK irányelv hatálya alá tartozó robbanóanyagokra; |
| --- | --- |

—

a 93/15/EGK irányelv hatálya alá tartozó robbanóanyagokra;

| — | lőszerekre, azaz kézi lőfegyverekben, tüzérségi és egyéb fegyverekben használt lövedékekre, lőportöltetre és vaktöltényekre
  . |
| --- | --- |

—

lőszerekre, azaz kézi lőfegyverekben, tüzérségi és egyéb fegyverekben használt lövedékekre, lőportöltetre és vaktöltényekre
  .

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ennek az irányelvnek az alkalmazásában:

| 1. | „pirotechnikai termék”: bármely olyan termék, amely
  önfenntartó exoterm
  kémiai reakción keresztül hőt, fényt, hangot, gázt vagy füstöt vagy ezeknek a hatásoknak a kombinációját termelő
  robbanékony
  anyagot vagy ilyen anyagok
  robbanékony
  keverékeit tartalmazza; |
| --- | --- |

1.

„pirotechnikai termék”: bármely olyan termék, amely
  önfenntartó exoterm
  kémiai reakción keresztül hőt, fényt, hangot, gázt vagy füstöt vagy ezeknek a hatásoknak a kombinációját termelő
  robbanékony
  anyagot vagy ilyen anyagok
  robbanékony
  keverékeit tartalmazza;

| 2. | „forgalomba hozatal”:
  a termék
  első átengedése, ellenérték fejében vagy a nélkül, a Közösség piacán történő forgalmazás és/vagy felhasználás céljából.
  A gyártó által saját használatra készített tűzijátékok nem minõsülnek forgalomba hozott termékeknek amennyiben azokat egy adott tagállam a saját területén való használat céljából engedélyezte; |
| --- | --- |

2.

„forgalomba hozatal”:
  a termék
  első átengedése, ellenérték fejében vagy a nélkül, a Közösség piacán történő forgalmazás és/vagy felhasználás céljából.
  A gyártó által saját használatra készített tűzijátékok nem minõsülnek forgalomba hozott termékeknek amennyiben azokat egy adott tagállam a saját területén való használat céljából engedélyezte;

| 3. | „tűzijáték”: szórakoztató célú pirotechnikai termék; |
| --- | --- |

3.

„tűzijáték”: szórakoztató célú pirotechnikai termék;

| 4. | „színpadi pirotechnikai termék”: a beltéri vagy kültéri színpadi használatra tervezett pirotechnikai termék, beleértve a filmek és televíziós mûsorok gyártását vagy ezekhez hasonló felhasználást; |
| --- | --- |

4.

„színpadi pirotechnikai termék”: a beltéri vagy kültéri színpadi használatra tervezett pirotechnikai termék, beleértve a filmek és televíziós mûsorok gyártását vagy ezekhez hasonló felhasználást;

| 5. | „
  jármûvekhez használt használatos
  pirotechnikai termék”:
  jármûvekben található biztonsági berendezések alkatrésze, amely ezek vagy más berendezések
  aktiválásához használatos pirotechnikai anyagokat tartalmaz; |
| --- | --- |

5.

„
  jármûvekhez használt használatos
  pirotechnikai termék”:
  jármûvekben található biztonsági berendezések alkatrésze, amely ezek vagy más berendezések
  aktiválásához használatos pirotechnikai anyagokat tartalmaz;

| 6. | „gyártó”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely olyan terméket tervez és/vagy gyárt, illetve terveztet és gyártat saját név vagy bejegyzett név alatt történő forgalomba hozatal
  céljából, amelyre
  ez az irányelv vonatkozik; |
| --- | --- |

6.

„gyártó”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely olyan terméket tervez és/vagy gyárt, illetve terveztet és gyártat saját név vagy bejegyzett név alatt történő forgalomba hozatal
  céljából, amelyre
  ez az irányelv vonatkozik;

| 7. | „importõr”: a Közösségben letelepedett természetes vagy jogi személy, aki vagy amely
  üzleti tevékenysége körében egy harmadik országból származó terméket a Közösség piacán elsõ alkalommal tesz hozzáférhetõvé; |
| --- | --- |

7.

„importõr”: a Közösségben letelepedett természetes vagy jogi személy, aki vagy amely
  üzleti tevékenysége körében egy harmadik országból származó terméket a Közösség piacán elsõ alkalommal tesz hozzáférhetõvé;

| 8. | „forgalmazó”: bármely természetes vagy jogi személy az ellátási láncban, aki üzleti tevékenysége körében bocsát rendelkezésre egy adott terméket a piacon; |
| --- | --- |

8.

„forgalmazó”: bármely természetes vagy jogi személy az ellátási láncban, aki üzleti tevékenysége körében bocsát rendelkezésre egy adott terméket a piacon;

| 9. | „harmonizált szabvány”: olyan európai szabvány, amelyet egy európai szabványügyi testület a Bizottság felhatalmazása alapján a 98/34/EK irányelvben meghatározott eljárással összhangban fogadott el, s amely tekintetében a megfelelés nem kötelező; |
| --- | --- |

9.

„harmonizált szabvány”: olyan európai szabvány, amelyet egy európai szabványügyi testület a Bizottság felhatalmazása alapján a 98/34/EK irányelvben meghatározott eljárással összhangban fogadott el, s amely tekintetében a megfelelés nem kötelező;

| 10. | „szaktudással rendelkező személy”: a tagállam által a területén a 3. cikkben meghatározott 4. osztályba tartozó tűzijáték
  , T2. osztályba tartozó színpadi pirotechnikai termék
  és/vagy
  P2. osztályba tartozó
  egyéb pirotechnikai termék
  kezelésére
  és/vagy használatára feljogosított személy. |
| --- | --- |

10.

„szaktudással rendelkező személy”: a tagállam által a területén a 3. cikkben meghatározott 4. osztályba tartozó tűzijáték
  , T2. osztályba tartozó színpadi pirotechnikai termék
  és/vagy
  P2. osztályba tartozó
  egyéb pirotechnikai termék
  kezelésére
  és/vagy használatára feljogosított személy.

3. cikk

Osztályba sorolás

(1)   
  A
  pirotechnikai termékeket a gyártó felhasználásuk módja vagy célja illetve kockázati szintje alapján osztályokba sorolja,
  beleértve a zajszintet is
  . A
  10. cikkben említett
  kijelölt testületek a 9. cikk szerinti megfelelőség-értékelési eljárás részeként jóváhagyják az osztályba sorolást.

Az osztályok a következők:

| a) | Tűzijátékok






  1. osztály: | alacsony kockázattal
  és elhanyagolható zajszinttel
  járó, korlátozott területen való használatra szánt tűzijátékok, beleértve a lakóépületek belsejében való használatra szánt tűzijátékokat; |
| --- | --- | --- |
| 2. osztály: | alacsony kockázattal
  és alacsony zajszinttel
  járó, a szabadban lévő korlátozott területen való használatra szánt tűzijátékok; |
| 3. osztály: | közepes kockázattal járó, a szabadban lévő nagy nyílt területen való használatra szánt tűzijátékok,
  amelyek zajszintje nem lehet ártalmas az emberi egészségre; |
| 4. osztály: | nagy kockázattal járó, csak szaktudással rendelkező személyek általi használatra szánt, „szakember által használható tűzijáték”-ként ismert tűzijátékok,
  amelyek zajszintje nem lehet ártalmas az emberi egészségre. |

a)

Tűzijátékok

1. osztály:

alacsony kockázattal
  és elhanyagolható zajszinttel
  járó, korlátozott területen való használatra szánt tűzijátékok, beleértve a lakóépületek belsejében való használatra szánt tűzijátékokat;

2. osztály:

alacsony kockázattal
  és alacsony zajszinttel
  járó, a szabadban lévő korlátozott területen való használatra szánt tűzijátékok;

3. osztály:

közepes kockázattal járó, a szabadban lévő nagy nyílt területen való használatra szánt tűzijátékok,
  amelyek zajszintje nem lehet ártalmas az emberi egészségre;

4. osztály:

nagy kockázattal járó, csak szaktudással rendelkező személyek általi használatra szánt, „szakember által használható tűzijáték”-ként ismert tűzijátékok,
  amelyek zajszintje nem lehet ártalmas az emberi egészségre.

| b) | Színpadi pirotechnikai termékek










  T1. osztály: | alacsony kockázattal járó, színpadi használatra szánt pirotechnikai termékek; |
| --- | --- | --- |
| T2. osztály: | csak szaktudással rendelkezõ személyek általi használatra szánt, színpadi pirotechnikai termékek. |

b)

Színpadi pirotechnikai termékek

T1. osztály:

alacsony kockázattal járó, színpadi használatra szánt pirotechnikai termékek;

T2. osztály:

csak szaktudással rendelkezõ személyek általi használatra szánt, színpadi pirotechnikai termékek.

| c) | Egyéb pirotechnikai termékek








  P1. osztály: | alacsony kockázattal járó, nem a tűzijátékok
  és a színpadi pirotechnikai termékek
  körébe tartozó pirotechnikai termékek; |
| --- | --- | --- |
| P2. osztály: | nem a tűzijátékok
  és a színpadi pirotechnikai termékek
  körébe tartozó pirotechnikai termékek, melyeket csak szaktudással rendelkező személyek kezelhetnek vagy használhatnak. |

c)

Egyéb pirotechnikai termékek

P1. osztály:

alacsony kockázattal járó, nem a tűzijátékok
  és a színpadi pirotechnikai termékek
  körébe tartozó pirotechnikai termékek;

P2. osztály:

nem a tűzijátékok
  és a színpadi pirotechnikai termékek
  körébe tartozó pirotechnikai termékek, melyeket csak szaktudással rendelkező személyek kezelhetnek vagy használhatnak.

(2)   A tagállam tájékoztatja a Bizottságot azokról az eljárásokról, amelyek során a szaktudással rendelkező személyeket kijelölik és felhatalmazzák.

4. cikk

A gyártó
  , az importőr és a forgalmazó
  kötelezettségei

(1)   A gyártónak biztosítania kell, hogy
  a forgalomba hozott
  pirotechnikai termékek megfeleljenek az I. mellékletben előírt alapvető biztonsági
  követelményeknek.

(2)   
  Amennyiben a gyártó nem telepedett le a Közösségben, a pirotechnikai termékek importõre biztosítja, hogy a gyártó eleget tett az ezen irányelv szerint õt terhelõ kötelezettségeknek, vagy maga vállalja fel e kötelezettségeket.

A Közösségben a hatóságok és szervek
  az importõrhöz
  fordulhatnak
  e
  kötelezettségek végrehajtása tekintetében.

(3)
     
  A forgalmazók megfelelõ elõvigyázatossággal járnak el az alkalmazandó közösségi jognak megfelelõen, beleértve ezt az irányelvet. Kiemelt figyelemmel ellenõrzik, hogy a terméken fel van tüntetve az elõírt megfelelõségi jelzés és azt a szükséges dokumentumok kísérik.

(4)   A pirotechnikai termékek gyártói:

| a) | benyújtják a terméket egy
  , a 10. cikkben említett
  kijelölt testülethez, amely a 9. cikkel összhangban elvégzi a megfelelőség-értékelési eljárást; |
| --- | --- |

a)

benyújtják a terméket egy
  , a 10. cikkben említett
  kijelölt testülethez, amely a 9. cikkel összhangban elvégzi a megfelelőség-értékelési eljárást;

| b) | a 11. és 12. cikkel összhangban a pirotechnikai terméket CE-jelöléssel és címkével látják el. |
| --- | --- |

b)

a 11. és 12. cikkel összhangban a pirotechnikai terméket CE-jelöléssel és címkével látják el.

5. cikk

Forgalomba hozatal

A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében,
  hogy pirotechnikai
  termékeket csak akkor lehessen forgalomba hozni, ha ezen irányelv minden rendelkezésének megfelelnek, azokat ellátták a CE-jelöléssel
  , és a megfelelőség-értékeléssel kapcsolatos követelményeknek eleget tesznek.

A tagállamok megteszik az összes szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy a pirotechnikai termékeken ne szerepelhessen indokolatlanul a CE-jelölés.

6. cikk

Szabad mozgás

(1)   A tagállamok nem tilthatják, korlátozhatják vagy akadályozhatják az ezen
  irányelv követelményeinek
  megfelelő pirotechnikai termékek forgalomba hozatalát.

(2)   Ennek az irányelvnek a rendelkezései nem zárják ki azon tagállami intézkedéseket, amelyek közrendi, közbiztonsági vagy környezetvédelmi
  okokból indokoltan tiltják vagy
  korlátozzák a 2. és 3. osztályba sorolt tűzijátékok
  , a színházi és egyéb pirotechnikai termékek birtoklását,
  használatát és/vagy lakossági értékesítését.

(3)   Kereskedelmi vásárokon, kiállításokon és
  pirotechnikai termékek értékesítési-célú bemutatóin
  a tagállam nem akadályozhatja meg az ennek az irányelvnek nem megfelelő pirotechnikai termékek bemutatását
  és használatát
  , feltéve, hogy
  a szóban forgó kereskedelmi vásár, kiállítás vagy bemutató nevét és idõpontját, illetve a termékek
  nem
  megfelelőségét
  és forgalomba nem
  hozhatóságát
  látható módon feltüntetik mindaddig, amíg a Közösség területén letelepedett gyártó
  vagy az importőr
  megfelelőségüket nem biztosítja. Ilyen rendezvények alkalmával az adott tagállam illetékes hatósága által meghatározott követelmények szerint megfelelő intézkedéseket kell tenni a személyek biztonsága érdekében.

(4)   A tagállamok nem tilthatják a kutatási, fejlesztési és tesztelési céllal gyártott, és ezen irányelv rendelkezéseinek nem
  megfelelő pirotechnikai
  termékek szabad mozgását, feltéve, hogy nem megfelelőségüket és
  fejlesztési, tesztelési, illetve kutatási céloktól eltérő céllal történő
  forgalomba
  hozataluk tilalmát
  látható módon feltüntetik.

7. cikk

Korhatárok

(1)   Pirotechnikai termékeket nem szabad az alábbi korhatárok alatti fogyasztók számára értékesíteni vagy egyéb módon hozzáférhetővé tenni:

| a) | Tűzijátékok
  1. osztály: 12 éves kor.
  2. osztály: 16 éves kor.
  3. osztály: 18 éves kor. |
| --- | --- |

a)

Tűzijátékok

1. osztály: 12 éves kor.

2. osztály: 16 éves kor.

3. osztály: 18 éves kor.

| b) | Egyéb pirotechnikai termékek
  és színpadi pirotechnikai termékek




  T1. és P1.
  osztály: 18 éves kor. |
| --- | --- |

b)

Egyéb pirotechnikai termékek
  és színpadi pirotechnikai termékek

T1. és P1.
  osztály: 18 éves kor.

(2)   A tagállamok megemelhetik az (1) bekezdésben megállapított korhatárokat, amennyiben ez
  közrendi vagy közbiztonsági okokból indokolt. A tagállamok csökkenthetik a korhatárt olyan személyek esetében, akik szakmailag képzettek vagy ilyen képzésben vesznek részt.

(3)   A gyártók
  , importőrök
  és forgalmazók kizárólag a szaktudással rendelkező személyek számára értékesíthetik vagy tehetik egyéb módon hozzáférhetővé a következő pirotechnikai termékeket:

| a) | 4. osztályba sorolt tűzijátékok, |
| --- | --- |

a)

4. osztályba sorolt tűzijátékok,

| b) | P2
  . osztályba
  sorolt pirotechnikai
  termékek
  és T2. osztályba sorolt színpadi pirotechnikai termékek
  . |
| --- | --- |

b)

P2
  . osztályba
  sorolt pirotechnikai
  termékek
  és T2. osztályba sorolt színpadi pirotechnikai termékek
  .

8. cikk

Harmonizált szabványok

(1)   A Bizottság a 98/34/EK irányelvben meghatározott eljárással összhangban felkérheti az európai szabványügyi testületeket európai szabványok létrehozására vagy felülvizsgálatára az ezen irányelvben foglaltak érvényesülése céljából
  , vagy nemzetközi szabványok létrehozására vagy felülvizsgálatára ösztönözheti az illetékes nemzetközi testületeket
  .

(2)   A Bizottság közzéteszi az ilyen harmonizált szabványokra vonatkozó hivatkozásokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

(3)   
  A tagállamok biztosítják az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett harmonizált szabványok elismerését és elfogadását.
  A tagállamok az ezen irányelv hatálya alá tartozó, az Európai Unió Hivatalos Lapjában hivatkozással közzétett
  harmonizált szabványokat átültető vonatkozó nemzeti szabványoknak megfelelő pirotechnikai termékeket az I. mellékletben
  említett alapvető biztonsági követelményeknek megfelelőnek tekintik.
  A tagállamok közzéteszik a harmonizált szabványokat átültető nemzeti szabványok hivatkozásait
  .

Amikor a tagállamok a harmonizált szabványokat nemzeti jogukba átültetik, az átültés hivatkozási számait közzé kell tenniük.

(4)   Amennyiben a tagállam vagy a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az e cikkben említett harmonizált szabványok nem felelnek meg teljesen
  az I. mellékletben
  említett alapvető biztonsági követelményeknek, a Bizottság vagy az érintett tagállam az ügyben az indokok megjelölésével a 98/34/EK irányelv értelmében felállított állandó bizottság elé fordul. A bizottság
  az ügy előterjesztését követő 6 hónapon belül
  véleményt alkot. A bizottság véleményére figyelemmel a Bizottság tájékoztatja a tagállamot a harmonizált szabványokat illetően meghozandó intézkedésekről és a (2) bekezdésben említett közzétételről.

9. cikk

Megfelelőségértékelési eljárások

A pirotechnikai termékek megfelelőségének hitelesítése során a gyártó az alábbi eljárások valamelyike szerint jár el:

| a) | a II. melléklet 1. pontjában említett EK-típusvizsgálati eljárás, (B. modul) és a gyártó választása szerint az alábbiak közül egy:






  — | a II. melléklet 2. pontjában említett típus-megfelelőségi eljárás (C. modul), |
| --- | --- | --- |

a)

a II. melléklet 1. pontjában említett EK-típusvizsgálati eljárás, (B. modul) és a gyártó választása szerint az alábbiak közül egy:

—

a II. melléklet 2. pontjában említett típus-megfelelőségi eljárás (C. modul),

| — | a II. melléklet 3. pontjában említett gyártásminőség-biztosítási eljárás (D. modul), |
| --- | --- |

—

a II. melléklet 3. pontjában említett gyártásminőség-biztosítási eljárás (D. modul),

| — | a II. melléklet 4. pontjában említett termékminőség-biztosítási eljárás (E. modul),
  vagy |
| --- | --- |

—

a II. melléklet 4. pontjában említett termékminőség-biztosítási eljárás (E. modul),
  vagy

| b) | a II. melléklet 5. pontjában említett egyedi termékhitelesítés (F. modul) vagy |
| --- | --- |

b)

a II. melléklet 5. pontjában említett egyedi termékhitelesítés (F. modul) vagy

| c) | a II. melléklet 6. pontjában említett átfogó termékminőség-biztosítási eljárás (G. modul) a 4. osztályba tartozó tűzijátékok esetében. |
| --- | --- |

c)

a II. melléklet 6. pontjában említett átfogó termékminőség-biztosítási eljárás (G. modul) a 4. osztályba tartozó tűzijátékok esetében.

10. cikk

Kijelölt testületek

(1)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot a 9. cikkben említett megfelelőségértékelési eljárás lefolytatására kijelölt testületekről, az ezekhez a Bizottság által rendelt azonosítószámokról, valamint azokról a feladatokról, amelyekre a testületeket kijelölték.

(2)   A Bizottság a Bizottság internetes honlapján közzéteszi a kijelölt testületek és azonosítószámaik jegyzékét, illetve a részükre kijelölt feladatokat. A Bizottság gondoskodik a jegyzék rendszeres frissítéséről.

(3)   A tagállamok a Bizottságnak bejelentendő testületek értékeléséhez a III. mellékletben meghatározott minimumkövetelményeket alkalmazzák. A kijelölt testületekre vonatkozó harmonizált szabványokban meghatározott értékelési követelményeknek megfelelő testületeket úgy kell tekinteni, mint amelyek vélhetően teljesítik a vonatkozó minimumkövetelményeket.

(4)   Egy adott testületet a Bizottságnak bejelentő tagállam visszavonja bejelentését, amennyiben tudomására jut, hogy a testület már nem felel meg a (3) bekezdésben említett minimumkövetelményeknek. A bejelentő tagállam erről azonnal értesíti a többi tagállamot és a Bizottságot.

(5)
     
  Amennyiben egy testület kijelölését visszavonják, az érintett testület által kiállított megfelelőségi tanúsítványok és kapcsolódó dokumentumok továbbra is érvényesek, kivéve, ha az egészséget és biztonságot érintő fenyegető és közvetlen veszélyt állapítanak meg.

(6)
     
  A Bizottság internetes honlapján közzéteszi az érintett testület kijelölésének visszavonását.

11. cikk

A CE-jelölés feltüntetésének kötelezettsége

(1)   A gyártónak a 9. cikkel összhangban lefolytatott megfelelőség-értékelés sikeres befejezését követően látható, olvasható és kitörölhetetlen módon fel kell tüntetnie a CE-jelölést a pirotechnikai termékeken , vagy amennyiben ez nem lehetséges, egy a termékekhez rögzített azonosító táblán
  vagy
  a csomagoláson. Az azonosító táblát úgy kell megtervezni, hogy lehetetlen legyen újra felhasználni.

A CE-jelöléshez használatos mintának összhangban kell állnia a 93/465/EGK határozattal.

(2)   
  A pirotechnikai terméken nem lehet feltüntetni
  olyan jelölést vagy feliratot, mely a CE-jelölés jelentését és formáját illetően harmadik személyt megtéveszthet. Bármely más jelölést fel lehet tüntetni a pirotechnikai terméken, feltéve, hogy az a CE-jelölés láthatóságát és olvashatóságát nem csökkenti.

(3)
     Amennyiben
  a
  pirotechnikai termékekre más, a CE-jelölés egyéb szempontjait szabályozó és annak feltüntetését előíró
  közösségi
  jogszabály is vonatkozik, ennek a jelölésnek jeleznie kell, hogy e termékek vélelem alapján szintén megfelelnek a rájuk vonatkozó egyéb jogszabályok rendelkezéseinek.

12. cikk

A járművekhez használt pirotechnikai termékektől eltérő termékek címkézése

(1)   A gyártónak biztosítania kell, hogy a
  járművekhez használt
  pirotechnikai termékektől eltérő pirotechnikai termékeket megfelelő
  , látható, olvasható és kitörölhetetlen
  címkével lássák el, annak
  a tagállamnak
  a hivatalos nyelvén (nyelvein), amelyben a terméket a fogyasztó számára értékesítik.

(2)   A pirotechnikai termékek címkéin fel kell tüntetni legalább a gyártó
  nevét és címét
  ,
  illetve - ha a gyártó a Közösségben nem letelepedett - a gyártó nevét, valamint az importőr nevét és címét,
  a termék megnevezését és típusát, a 7. cikk (1) és (2) bekezdésében előírt alsó korhatárokat, a besorolási osztályt és a használati utasítást,
  a 3. és a 4. osztályba sorolt tűzijátékok esetén a gyártási évet,
  illetve adott esetben a minimális biztonsági távolságot.
  A címkén fel kell tüntetni az aktív robbanóanyag nettó ekvivalenciamennyiségét (NEQ).

(3)   A tűzijátékokon továbbá legalább a következő információkat kell feltüntetni:

1. osztály: adott esetben: „kizárólag szabadtéri használatra” és a minimális biztonsági távolság.

2. osztály: „kizárólag szabadtéri használatra” és adott esetben a minimális biztonsági távolság(ok).

3. osztály: „kizárólag szabadtéri használatra” és a minimális biztonsági távolság(ok).

4. osztály: „kizárólag szaktudással rendelkező személy általi használatra” és a minimális biztonsági távolság(ok).

(4)
     
  A színpadi pirotechnikai termékeken ezenkívül legalább a következő információkat kell feltüntetni:

T1. osztály: adott esetben: „kizárólag szabadtéri használatra” és a minimális biztonsági távolság.

T2. osztály: „kizárólag szaktudással rendelkező személy általi használatra” és a minimális biztonsági távolság(ok).

(5)   Ha a pirotechnikai terméken nincs elegendő hely a (2)-(4) bekezdésben említett címkézési követelmények teljesítéséhez, az információt
  a legkisebb csomagolási egységen
  kell feltüntetni.

(6)   E cikk rendelkezései nem vonatkoznak azokra a
  pirotechnikai termékekre, amelyeket a 6. cikk (3) bekezdésének megfelelően kereskedelmi vásárokon, kiállításokon és pirotechnikai termékek értékesítési célú bemutatókon bemutatnak vagy a 6. cikk (4) bekezdésének megfelelően kutatási, fejlesztési és tesztelési céllal gyártottak.

13. cikk

A járművekhez használt pirotechnikai termékek címkézése

(1)
     
  A járművekhez használt pirotechnikai termékek címkéin fel kell tüntetni a gyártó vagy - ha a gyártó a Közösségben nem telepedett le - az importőr nevét, valamint a termék nevét és típusát és a biztonsági előírásokat.

(2)
     
  Amennyiben a terméken nincs elegendő hely az (1) bekezdésben említett címkézési követelmények teljesítéséhez, a szükséges információkat a termék csomagolásán kell feltüntetni.

(3)
     
  A 91/155/EGK irányelvet második alkalommal módosító, 2001. július 27-i 2001/58/EK bizottsági irányelv (14) melléklete szerint összeállított biztonsági adatlapot a szakmai felhasználók rendelkezésére kell bocsátani az általuk megjelölt nyelven.

A biztonsági adatlapot nyomtatott vagy elektronikus formátumban is át lehet adni, amennyiben a címzett rendelkezik a hozzáféréshez szükséges eszközökkel.

14. cikk

Piacfelügyelet

(1)   A tagállamok megteszik a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy
  a
  pirotechnikai termékek csak akkor legyenek forgalomba hozhatók, ha megfelelő tárolás és rendeltetésszerű használat esetén nem veszélyeztetik személyek egészségét és biztonságát.

(2)
     
  A tagállamok a pirotechnikai termékeket a Közösség területére való belépésükkor, valamint a tároló és gyártó létesítményekben rendszeresen ellenőrzik.

(3)
     
  A tagállamok meghozzák a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy a pirotechnikai termékek Közösségen belüli szállítása során az ezen irányelvben foglalt biztonsági, közbiztonsági és védelmi követelmények teljesüljenek.

(4)   A tagállamok megszervezik és végrehajtják a forgalomba hozott termékek megfelelő felügyeletét, figyelembe véve a CE-jelöléssel ellátott termékek megfelelőségének vélelmét.

(5)
     
  A tagállamok piacfelügyeleti tevékenységükről évente tájékoztatják a Bizottságot.

(6)   Amennyiben egy tagállam megállapítja, hogy
  valamely
  CE-jelöléssel és EK-megfelelőségi nyilatkozattal ellátott, rendeltetésszerűen használt
  pirotechnikai termék veszélyeztetheti a személyek egészségét és biztonságát, a tagállam megteszi az összes megfelelő átmeneti intézkedést e termék forgalomból történő kivonására, forgalomba hozatalának megtiltására és szabad mozgása korlátozására. A tagállam erről tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot.

(7)
     
  A Bizottság internetes honlapján közzéteszi azon termékek nevét, amelyeket - a (6) bekezdés szerint - kivontak a forgalomból, amelyek forgalomba hozatalát megtiltották vagy korlátozták.

15. cikk

Gyors tájékoztatás a komoly kockázatot jelentő termékekről

Amennyiben egy tagállamnak elegendő oka van azt feltételezni, hogy
  egy pirotechnikai
  termék komoly kockázatot jelent, amely veszélyeztetheti a személyek egészségét és biztonságát az Európai Unióban, erről tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot, továbbá elvégzi a megfelelő értékelést. Ezt követően értesíti a Bizottságot és a többi tagállamot az értékelés hátteréről és eredményeiről.

16. cikk

Védzáradék

(1)   Amennyiben egy tagállam
  nem ért egyet a másik tagállam által a 14. cikk (6) bekezdésének megfelelően tett intézkedésekkel, vagy amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy egy ilyen intézkedés ellentétes a közösségi jogszabályokkal, a Bizottság haladéktalanul konzultál az összes érintett féllel, értékeli az intézkedést, és állást foglal a tekintetben, hogy az intézkedés indokolt-e. A Bizottság értesíti álláspontjáról a tagállamokat, és tájékoztatja az érdekelt feleket.

Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a nemzeti intézkedés indokolt, a többi tagállam meghozza a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a nem biztonságos terméket nemzeti piacukról kivonják, és erről tájékoztatják a Bizottságot.

Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a nemzeti intézkedés nem indokolt, az érintett tagállam azt viszszavonja.

(2)   
  Amennyiben
  az (1) bekezdésben említett intézkedések a harmonizált szabványokban meglévő hiányosságból erednek, és ha az intézkedésekért felelős tagállam fenntartja álláspontját, a Bizottság az ügyet a 98/34/EK irányelv által létrehozott állandó bizottság elé terjeszti, és a Bizottság vagy a tagállam megindítja a 8. cikkben említett eljárást.

(3)   Amennyiben a pirotechnikai termék nem megfelelő, ugyanakkor szerepel rajta a CE-jelölés, az illetékes tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket a jelölést elhelyező személy ellen, és erről tájékoztatja a Bizottságot. A Bizottság tájékoztatja a többi
  tagállamot.

17. cikk

Elutasítással vagy korlátozással járó intézkedések

(1)   Az ezen irányelv alapján tett bármely intézkedés esetén, amelyet

| a) | egy termék forgalomba hozatalának megtiltására vagy korlátozására; vagy |
| --- | --- |

a)

egy termék forgalomba hozatalának megtiltására vagy korlátozására; vagy

| b) | egy termék forgalomból való kivonására, |
| --- | --- |

b)

egy termék forgalomból való kivonására,

hoznak,
  meg kell jelölni az intézkedés alapját képező pontos indokokat. Ezekről az intézkedésekről haladéktalanul értesíteni kell az érintett felet, akit ugyanakkor tájékoztatni kell az érintett tagállamban érvényes nemzeti jogszabály alapján rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségekről, valamint a jogorvoslati kérelem benyújtásának határidejéről.

(2)   Az. (1) bekezdésben említett intézkedés esetén a gyártónak lehetőséget kell biztosítani álláspontja előzetes benyújtására, kivéve ha egy ilyen konzultáció a közegészségügyi vagy biztonsági követelmények miatt végrehajtandó intézkedés sürgősségére való tekintettel nem lehetséges.

18. cikk

Végrehajtási intézkedések

(1)
     
  Az ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására, beleértve a kiegészítéssel történő módosítást is - irányuló alábbi
  intézkedéseket a 19. cikk (2) bekezdésében említett,
  ellenőrzéssel történő szabályozási
  eljárással összhangban kell elfogadni:

| a) | az Egyesült Nemzetek ajánlásainak jövőbeni módosításai figyelembevételéhez szükséges kiigazítások, |
| --- | --- |

a)

az Egyesült Nemzetek ajánlásainak jövőbeni módosításai figyelembevételéhez szükséges kiigazítások,

| b) | a
  II.
  és a
  III.
  melléklet műszaki fejlődéshez való igazítása, |
| --- | --- |

b)

a
  II.
  és a
  III.
  melléklet műszaki fejlődéshez való igazítása,

| c) | a 12. cikkben meghatározott címkézési követelmények kiigazítása. |
| --- | --- |

c)

a 12. cikkben meghatározott címkézési követelmények kiigazítása.

(2)
     
  Az alábbi intézkedéseket a 19. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni:

| a) | a
  nyomon követési rendszer
  létrehozása, ideértve a pirotechnikai termékek
  típusa
  és
  gyártója azonosítását szolgáló terméknyilvántartási számot és európai uniós szintű jegyzéket; |
| --- | --- |

a)

a
  nyomon követési rendszer
  létrehozása, ideértve a pirotechnikai termékek
  típusa
  és
  gyártója azonosítását szolgáló terméknyilvántartási számot és európai uniós szintű jegyzéket;

| b) | a pirotechnikai termékekkel kapcsolatos balesetekre vonatkozó adatok rendszeres gyűjtésére és frissítésére vonatkozó közös kritériumok létrehozása. |
| --- | --- |

b)

a pirotechnikai termékekkel kapcsolatos balesetekre vonatkozó adatok rendszeres gyűjtésére és frissítésére vonatkozó közös kritériumok létrehozása.

19. cikk

A bizottság eljárása

(1)   A Bizottságot egy bizottság segíti.

(2)
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)-(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat
  5. és 7. cikkét
  kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.
  Az 1999/468/EK határozat
  5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott határidő három hónap.

20. cikk

Szankciók

A tagállamok megállapítják az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megszegése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és biztosítják azok végrehajtását. A szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

A tagállamok
  elfogadják azokat a szükséges
  intézkedéseket is, amelyek segítségével
  visszatarthatják
  az ezen irányelvnek nem megfelelő pirotechnikai szállítmányokat.

21. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok legkésőbb ...-ig (15) elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Haladéktalanul közlik a Bizottsággal e rendelkezések
  szövegét.

(2)   Ezeket a rendelkezéseket ...-ig (16) alkalmazzák
  az 1., 2. és 3. osztályba tartozó
  tűzijátékokra, illetve ...-ig (17) az egyéb pirotechnikai termékekre
  , a 4. osztályba tartozó tűzijátékokra és a színházi pirotechnikai termékekre
  .

(3)   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(4)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

(5)   A (2) bekezdésben megjelölt időpontot megelőzően kiadott nemzeti engedélyek a kibocsátó tagállam területén továbbra is érvényben maradnak a lejárati időpontig, illetve ezen irányelv hatálybalépésétől számított legfeljebb 10 évig, attól függően, hogy melyik időtartam rövidebb.

(6)   Az (5) bekezdéstől eltérően
  a járművekhez használt
  pirotechnikai termékekre a (2) bekezdésben megjelölt időpont előtt kiadott nemzeti engedélyek lejáratukig érvényben maradnak.

22. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

23. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ...-ban/-ben, ...-án/-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  
  HL C 195., 2006.8.18., 7. o.

1

HL C 195., 2006.8.18., 7. o.

(2)  Az Európai Parlament 2006. november 30-i álláspontja.

2

Az Európai Parlament 2006. november 30-i álláspontja.

(3)  HL L 121., 1993.5.15., 20. o.

  Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

3

Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

(4)  HL L 10., 1997.1.14., 13. o.
  A legutóbb a 2003/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 345., 2003.12.31., 97. o.) módosított irányelv.

4

A legutóbb a 2003/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 345., 2003.12.31., 97. o.) módosított irányelv.

(5)  HL L 46., 1997.2.17., 25. o. A legutóbb a 2002/84/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 324., 2002.11.29., 53. o.) módosított irányelv.

5

(6)  HL C 136., 1985.6.4., 1. o.

6

(7)  HL C 91., 2003.4.16., 7. o.

7

(8)  HL L 204., 1998.7.21., 37. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.

8

a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított

(9)  HL L 220., 1993.8.30., 23. o.

9

(10)  HL L 210., 1985.8.7., 29. o. Az 1999/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 141., 1999.6.4., 20. o.) módosított irányelv.

10

(11)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

  A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

11

A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

(12)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

12

(13)  HL L 187., 1988.7.16., 1. o.
  A 93/68/EGK irányelvvel (HL L 220., 1993.8.30., 1. o.) módosított irányelv.

13

A 93/68/EGK irányelvvel (HL L 220., 1993.8.30., 1. o.) módosított irányelv.

(14)  HL L 212., 2001.8.7., 24. o.

14

(15)  
  Ezen
  irányelv kihirdetését követően
  30 hónappal.

15

Ezen

kihirdetését

30 hónappal.

(16)  
  Ezen
  irányelv kihirdetését követően
  3 évvel.

16

Ezen

kihirdetését

3 évvel.

(17)  
  Ezen
  irányelv kihirdetését követően
  6 évvel.

17

Ezen

kihirdetését

6 évvel.

I. MELLÉKLET

ALAPVETŐ BIZTONSÁGI KÖVETELMÉNYEK

| (1) | Minden pirotechnikai terméknek meg kell felelnie a gyártó által a kijelölt testület felé közölt teljesítményi jellemzőknek a lehető legnagyobb biztonság és megbízhatóság elérése érdekében. |
| --- | --- |

(1)

Minden pirotechnikai terméknek meg kell felelnie a gyártó által a kijelölt testület felé közölt teljesítményi jellemzőknek a lehető legnagyobb biztonság és megbízhatóság elérése érdekében.

| (2) | Minden pirotechnikai terméket úgy kell megtervezni és előállítani, hogy a megfelelő eljárás alkalmazásával biztonságosan kezelt hulladékként a lehető legkisebb hatást gyakorolja a környezetre. |
| --- | --- |

(2)

Minden pirotechnikai terméket úgy kell megtervezni és előállítani, hogy a megfelelő eljárás alkalmazásával biztonságosan kezelt hulladékként a lehető legkisebb hatást gyakorolja a környezetre.

| (3) | Rendeltetésszerű használat esetén minden pirotechnikai terméknek megfelelően kell működnie.
  Legalább a következő információkat és tulajdonságokat kell - adott esetben - figyelembe venni vagy megvizsgálni. Minden pirotechnikai terméket valósághű körülmények között kell vizsgálni. Amennyiben ez laboratóriumban nem lehetséges, a vizsgálatot olyan körülmények között kell végrehajtani, amilyenek között a pirotechnikai terméket használni fogják.






  a) | Kialakítás, szerkezet és jellemző tulajdonságok, beleértve a részletes kémiai összetételt (felhasznált anyagok tömege és százaléka) és a méreteket. |
| --- | --- | --- |

(3)

Rendeltetésszerű használat esetén minden pirotechnikai terméknek megfelelően kell működnie.

Legalább a következő információkat és tulajdonságokat kell - adott esetben - figyelembe venni vagy megvizsgálni. Minden pirotechnikai terméket valósághű körülmények között kell vizsgálni. Amennyiben ez laboratóriumban nem lehetséges, a vizsgálatot olyan körülmények között kell végrehajtani, amilyenek között a pirotechnikai terméket használni fogják.

a)

Kialakítás, szerkezet és jellemző tulajdonságok, beleértve a részletes kémiai összetételt (felhasznált anyagok tömege és százaléka) és a méreteket.

| b) | A pirotechnikai termék fizikai és kémiai stabilitása szokásos és előrelátható környezeti feltételek mellett. |
| --- | --- |

b)

A pirotechnikai termék fizikai és kémiai stabilitása szokásos és előrelátható környezeti feltételek mellett.

| c) | Szokásos, előrelátható körülmények közötti kezelésre és szállításra való érzékenység. |
| --- | --- |

c)

Szokásos, előrelátható körülmények közötti kezelésre és szállításra való érzékenység.

| d) | Az összetevők összeférhetősége kémiai stabilitásukra tekintettel. |
| --- | --- |

d)

Az összetevők összeférhetősége kémiai stabilitásukra tekintettel.

| e) | A pirotechnikai termék nedvességgel szembeni ellenálló képessége, amennyiben párás vagy nedves körülmények közötti felhasználásra szánják, és amennyiben biztonságára vagy megbízhatóságára a víz kedvezőtlen hatást gyakorolhat. |
| --- | --- |

e)

A pirotechnikai termék nedvességgel szembeni ellenálló képessége, amennyiben párás vagy nedves körülmények közötti felhasználásra szánják, és amennyiben biztonságára vagy megbízhatóságára a víz kedvezőtlen hatást gyakorolhat.

| f) | Alacsony vagy magas hőmérséklettel szembeni ellenálló képesség, amennyiben a pirotechnikai terméket ilyen hőmérsékleti körülmények közötti tárolásra és felhasználásra szánják, és biztonságára vagy megbízhatóságára a pirotechnikai termék egészének vagy egy összetevőjének hűtése vagy hevítése kedvezőtlen hatást gyakorolhat. |
| --- | --- |

f)

Alacsony vagy magas hőmérséklettel szembeni ellenálló képesség, amennyiben a pirotechnikai terméket ilyen hőmérsékleti körülmények közötti tárolásra és felhasználásra szánják, és biztonságára vagy megbízhatóságára a pirotechnikai termék egészének vagy egy összetevőjének hűtése vagy hevítése kedvezőtlen hatást gyakorolhat.

| g) | Biztonsági jellemzők a korai vagy nem szándékolt gyújtás vagy gyulladás megelőzésére. |
| --- | --- |

g)

Biztonsági jellemzők a korai vagy nem szándékolt gyújtás vagy gyulladás megelőzésére.

| h) | Megfelelő utasítások, és amennyiben szükséges, jelölések a biztonságos kezelésre, tárolásra, felhasználásra (beleértve a biztonsági távolságot is) és megsemmisítésre vonatkozóan a fogadó tagállam hivatalos nyelvén vagy nyelvein. |
| --- | --- |

h)

Megfelelő utasítások, és amennyiben szükséges, jelölések a biztonságos kezelésre, tárolásra, felhasználásra (beleértve a biztonsági távolságot is) és megsemmisítésre vonatkozóan a fogadó tagállam hivatalos nyelvén vagy nyelvein.

| i) | A pirotechnikai termék, annak csomagolása vagy más összetevője minőségromlással szembeni ellenálló képessége szokásos, előrelátható körülmények között történő tárolás során. |
| --- | --- |

i)

A pirotechnikai termék, annak csomagolása vagy más összetevője minőségromlással szembeni ellenálló képessége szokásos, előrelátható körülmények között történő tárolás során.

| j) | A pirotechnikai termék biztonságos működéséhez szükséges valamennyi eszköz és kellék meghatározása, használati utasítás. |
| --- | --- |

j)

A pirotechnikai termék biztonságos működéséhez szükséges valamennyi eszköz és kellék meghatározása, használati utasítás.

| k) | Szállítás és szokásos körülmények közötti kezelés során a pirotechnikai terméken fel kell tüntetni a pirotechnikai összetevőket, hacsak a gyártó azokat a használati utasításában nem részletezte. |
| --- | --- |

k)

Szállítás és szokásos körülmények közötti kezelés során a pirotechnikai terméken fel kell tüntetni a pirotechnikai összetevőket, hacsak a gyártó azokat a használati utasításában nem részletezte.

| (4) | A pirotechnikai termékek nem tartalmazhatnak:








  — | kereskedelmi robbanóanyagokat, kivéve fekete lőport és villanóelegyet, |
| --- | --- | --- |

(4)

A pirotechnikai termékek nem tartalmazhatnak:

—

kereskedelmi robbanóanyagokat, kivéve fekete lőport és villanóelegyet,

| — | katonai robbanószereket. |
| --- | --- |

—

katonai robbanószereket.

| (5) | A pirotechnikai termékek különböző csoportjainak meg kell felelniük legalább a következő követelményeknek:






  A. | Tűzijátékok






  a) | A gyártó a tűzijátékokat a 3. cikk szerint robbanóanyag-tartalom, biztonsági távolság, zajszint vagy hasonlók alapján osztályokba sorolja. Az osztályt a címkén jól láthatóan fel kell tüntetni.








  i. | az 1. osztályba tartozó tűzijátékoknak a következő követelményeknek kell megfelelniük:








  — | a biztonsági távolság legalább 1 m (1)

  ; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(5)

A pirotechnikai termékek különböző csoportjainak meg kell felelniük legalább a következő követelményeknek:

A.

Tűzijátékok

a)

A gyártó a tűzijátékokat a 3. cikk szerint robbanóanyag-tartalom, biztonsági távolság, zajszint vagy hasonlók alapján osztályokba sorolja. Az osztályt a címkén jól láthatóan fel kell tüntetni.

i.

az 1. osztályba tartozó tűzijátékoknak a következő követelményeknek kell megfelelniük:

—

a biztonsági távolság legalább 1 m (1)

  ;

| — | a maximális zajszint a biztonsági távolságnál nem haladhatja meg a 120 dB-t (A, imp) vagy egy ennek megfelelő, más megfelelő módszerrel mért zajszintet; |
| --- | --- |

—

a maximális zajszint a biztonsági távolságnál nem haladhatja meg a 120 dB-t (A, imp) vagy egy ennek megfelelő, más megfelelő módszerrel mért zajszintet;

| — | az 1. osztály nem foglalja magában a petárdákat, a petárdatelepeket, a villanós petárdákat és a villanópetárda-telepeket; |
| --- | --- |

—

az 1. osztály nem foglalja magában a petárdákat, a petárdatelepeket, a villanós petárdákat és a villanópetárda-telepeket;

| — | az 1. osztályba tartozó talajközeli eszközök (throwdowns) nem tartalmazhatnak 2,5 mg-nál több ezüstfulminátot; |
| --- | --- |

—

az 1. osztályba tartozó talajközeli eszközök (throwdowns) nem tartalmazhatnak 2,5 mg-nál több ezüstfulminátot;

| ii. | a 2. osztályba tartozó tűzijátékoknak a következő követelményeknek kell megfelelniük:








  — | a biztonsági távolság legalább 8 m (1) |
| --- | --- | --- |

ii.

a 2. osztályba tartozó tűzijátékoknak a következő követelményeknek kell megfelelniük:

—

a biztonsági távolság legalább 8 m (1)

| — | a maximális zajszint a biztonsági távolságnál nem haladhatja meg a 120 dB-t (A, imp) vagy egy ennek megfelelő, más megfelelő módszerrel mért zajszintet; |
| --- | --- |

—

a maximális zajszint a biztonsági távolságnál nem haladhatja meg a 120 dB-t (A, imp) vagy egy ennek megfelelő, más megfelelő módszerrel mért zajszintet;

| iii. | a 3. osztályba tartozó tűzijátékoknak a következő követelményeknek kell megfelelniük:








  — | a biztonsági távolság legalább 15 m (1); |
| --- | --- | --- |

iii.

a 3. osztályba tartozó tűzijátékoknak a következő követelményeknek kell megfelelniük:

—

a biztonsági távolság legalább 15 m (1);

| — | a maximális zajszint a biztonsági távolságnál nem haladhatja meg a 120 dB-t (A, imp) vagy egy ennek megfelelő, más megfelelő módszerrel mért zajszintet. |
| --- | --- |

—

a maximális zajszint a biztonsági távolságnál nem haladhatja meg a 120 dB-t (A, imp) vagy egy ennek megfelelő, más megfelelő módszerrel mért zajszintet.

| b) | A tűzijátékok csak olyan alkotóelemet tartalmazhatnak, amelyek törmelékei az egészségre, a tulajdonra és a környezetre nézve a lehető legkisebb kockázatot jelentik. |
| --- | --- |

b)

A tűzijátékok csak olyan alkotóelemet tartalmazhatnak, amelyek törmelékei az egészségre, a tulajdonra és a környezetre nézve a lehető legkisebb kockázatot jelentik.

| c) | A gyújtás módszerének tisztán láthatónak kell lennie, ellenkező esetben szerepelnie kell a címkén vagy a használati utasításban. |
| --- | --- |

c)

A gyújtás módszerének tisztán láthatónak kell lennie, ellenkező esetben szerepelnie kell a címkén vagy a használati utasításban.

| d) | A tűzijáték nem működhet hibás vagy kiszámíthatatlan módon. |
| --- | --- |

d)

A tűzijáték nem működhet hibás vagy kiszámíthatatlan módon.

| e) | Az 1., 2. és 3. osztályba sorolt tűzijátékokat külön védőcsomagolással, csomagolással, vagy a termék megfelelő kialakításával védeni kell a nem szándékolt gyújtás ellen. A 4. osztályba sorolt tűzijátékokat a nem szándékolt gyújtás ellen a gyártó által meghatározott módszerekkel kell megvédeni. |
| --- | --- |

e)

Az 1., 2. és 3. osztályba sorolt tűzijátékokat külön védőcsomagolással, csomagolással, vagy a termék megfelelő kialakításával védeni kell a nem szándékolt gyújtás ellen. A 4. osztályba sorolt tűzijátékokat a nem szándékolt gyújtás ellen a gyártó által meghatározott módszerekkel kell megvédeni.

| B. | Egyéb pirotechnikai termékek






  a) | A pirotechnikai termékeket oly módon kell megtervezni, hogy rendeltetésszerű használat esetén az egészségre, tulajdonra és a környezetre a lehető legkisebb kockázatot jelentsék. |
| --- | --- | --- |

B.

Egyéb pirotechnikai termékek

a)

A pirotechnikai termékeket oly módon kell megtervezni, hogy rendeltetésszerű használat esetén az egészségre, tulajdonra és a környezetre a lehető legkisebb kockázatot jelentsék.

| b) | A gyújtás módszerének tisztán láthatónak kell lennie, ellenkező esetben szerepelnie kell a címkén vagy a használati utasításban. |
| --- | --- |

b)

A gyújtás módszerének tisztán láthatónak kell lennie, ellenkező esetben szerepelnie kell a címkén vagy a használati utasításban.

| c) | A pirotechnikai terméket oly módon kell megtervezni, hogy nem szándékolt gyújtás esetén a törmelékek az egészségre, a tulajdonra és a környezetre a lehető legkisebb kockázatot jelentsék. |
| --- | --- |

c)

A pirotechnikai terméket oly módon kell megtervezni, hogy nem szándékolt gyújtás esetén a törmelékek az egészségre, a tulajdonra és a környezetre a lehető legkisebb kockázatot jelentsék.

| d) | Adott esetben a pirotechnikai terméknek a gyártó által feltüntetett szavatossági időpontig rendeltetésszerűen működnie kell. |
| --- | --- |

d)

Adott esetben a pirotechnikai terméknek a gyártó által feltüntetett szavatossági időpontig rendeltetésszerűen működnie kell.

| C. | Gyújtószerkezetek






  a) | A gyújtószerkezeteknek megbízhatóan kell indulniuk és szokásos, előrelátható körülmények között használva elegendő gyulladási potenciállal kell rendelkezniük. |
| --- | --- | --- |

C.

Gyújtószerkezetek

a)

A gyújtószerkezeteknek megbízhatóan kell indulniuk és szokásos, előrelátható körülmények között használva elegendő gyulladási potenciállal kell rendelkezniük.

| b) | A gyújtószerkezeteket szokásos, előrelátható körülmények között történő tárolás és használat során óvni kell elektrosztatikus kisüléssel szemben. |
| --- | --- |

b)

A gyújtószerkezeteket szokásos, előrelátható körülmények között történő tárolás és használat során óvni kell elektrosztatikus kisüléssel szemben.

| c) | Az elektromos gyújtószerkezetet szokásos, előrelátható körülmények között történő tárolás és használat során óvni kell elektromágneses terekkel szemben. |
| --- | --- |

c)

Az elektromos gyújtószerkezetet szokásos, előrelátható körülmények között történő tárolás és használat során óvni kell elektromágneses terekkel szemben.

| d) | A gyutacs burkolatának megfelelő mechanikai szilárdságúnak kell lennie és a robbanótöltetet megfelelően védenie kell a szokásos, előrelátható mechanikai behatásoktól. |
| --- | --- |

d)

A gyutacs burkolatának megfelelő mechanikai szilárdságúnak kell lennie és a robbanótöltetet megfelelően védenie kell a szokásos, előrelátható mechanikai behatásoktól.

| e) | A gyutacs égési idejének paramétereit mellékelni kell a termékhez. |
| --- | --- |

e)

A gyutacs égési idejének paramétereit mellékelni kell a termékhez.

| f) | Az elektromos gyújtószerkezetek elektromos jellemzőit (pl. alapáram, ellenállás stb.) mellékelni kell a termékhez. |
| --- | --- |

f)

Az elektromos gyújtószerkezetek elektromos jellemzőit (pl. alapáram, ellenállás stb.) mellékelni kell a termékhez.

| g) | Az elektromos gyújtószerkezetek vezetékeinek a tervezett felhasználást figyelembe véve megfelelően szigeteltnek és megfelelő mechanikai szilárdságúnak kell lenniük, beleértve a gyújtószerkezethez vezető összekötő szilárdságát. |
| --- | --- |

g)

Az elektromos gyújtószerkezetek vezetékeinek a tervezett felhasználást figyelembe véve megfelelően szigeteltnek és megfelelő mechanikai szilárdságúnak kell lenniük, beleértve a gyújtószerkezethez vezető összekötő szilárdságát.

---

(1)  Adott esetben a biztonsági távolság lehet ennél kisebb.

II. MELLÉKLET

MEGFELELŐSÉGÉRTÉKELÉSI ELJÁRÁSOK

1.   B. MODUL: EK-típusvizsgálat

1.   Ez a modul az eljárásnak azt a részét írja le, amely során a kijelölt testület megállapítja és tanúsítja, hogy egy, a tervezett terméket képviselő minta megfelel az irányelv vonatkozó rendelkezéseinek.

2.   Az EK-típusvizsgálatra irányuló kérelmet a gyártó nyújtja be az általa választott kijelölt testülethez.

A kérelemnek tartalmaznia kell:

| — | a gyártó nevét és címét, |
| --- | --- |

—

a gyártó nevét és címét,

| — | egy írásos nyilatkozatot arról, hogy ugyanazon kérelmet egyidejűleg nem nyújtották be másik kijelölt testületnél, |
| --- | --- |

—

egy írásos nyilatkozatot arról, hogy ugyanazon kérelmet egyidejűleg nem nyújtották be másik kijelölt testületnél,

| — | a 3. pontban leírt műszaki dokumentációt, |
| --- | --- |

—

a 3. pontban leírt műszaki dokumentációt,

A kérelmező köteles a kijelölt testület rendelkezésére bocsátani a vizsgált gyártási folyamatból vett jellemző mintát, a továbbiakban „típust”. A kijelölt testület szükség esetén a tesztelés lefolytatásához további mintákat is kérhet.

3.   A műszaki dokumentációnak lehetővé kell tennie annak vizsgálatát, hogy a termék megfelel-e az irányelv követelményeinek. A műszaki dokumentációnak az ilyen megítéléshez szükséges mértékben ki kell terjednie az eszköz tervezésére, gyártására és működésére, és az értékeléshez szükséges mértékben tartalmaznia kell:

| — | a típus általános leírását, |
| --- | --- |

—

a típus általános leírását,

| — | az alkatrészek, részegységek, áramkörök stb. tervezési és gyártási rajzait és vázlatait, |
| --- | --- |

—

az alkatrészek, részegységek, áramkörök stb. tervezési és gyártási rajzait és vázlatait,

| — | a rajzok és vázlatok megértéséhez szükséges magyarázatokat, beleértve a termék működésének ismertetését, |
| --- | --- |

—

a rajzok és vázlatok megértéséhez szükséges magyarázatokat, beleértve a termék működésének ismertetését,

| — | a 8. cikkben szereplő, részben vagy egészben alkalmazott harmonizált szabványok jegyzékét, és amenynyiben a 8. cikkben említett harmonizált szabványokat nem alkalmazták, az irányelv alapvető biztonsági követelményeinek való megfelelés érdekében alkalmazott megoldások leírását, |
| --- | --- |

—

a 8. cikkben szereplő, részben vagy egészben alkalmazott harmonizált szabványok jegyzékét, és amenynyiben a 8. cikkben említett harmonizált szabványokat nem alkalmazták, az irányelv alapvető biztonsági követelményeinek való megfelelés érdekében alkalmazott megoldások leírását,

| — | az elvégzett tervezési számítások, vizsgálatok eredményeit stb., |
| --- | --- |

—

az elvégzett tervezési számítások, vizsgálatok eredményeit stb.,

| — | a vizsgálati jelentéseket. |
| --- | --- |

—

a vizsgálati jelentéseket.

4.   A kijelölt testület köteles:

| 4.1. | megvizsgálni a műszaki dokumentációt és ellenőrizni, hogy a típus gyártása a műszaki dokumentációban leírtak szerint történik-e, továbbá megállapítani, melyek azok az alkatrészek, amelyeket a 8. cikkben említett harmonizált szabványok rendelkezéseinek megfelelően terveztek meg, és melyek azok az összetevők, amelyeket a harmonizált szabványok vonatkozó előírásainak alkalmazása nélkül terveztek meg; |
| --- | --- |

4.1.

megvizsgálni a műszaki dokumentációt és ellenőrizni, hogy a típus gyártása a műszaki dokumentációban leírtak szerint történik-e, továbbá megállapítani, melyek azok az alkatrészek, amelyeket a 8. cikkben említett harmonizált szabványok rendelkezéseinek megfelelően terveztek meg, és melyek azok az összetevők, amelyeket a harmonizált szabványok vonatkozó előírásainak alkalmazása nélkül terveztek meg;

| 4.2. | elvégezni vagy elvégeztetni a megfelelő ellenőrzéseket és szükséges vizsgálatokat annak ellenőrzése érdekében, hogy amennyiben a 8. cikkben említett harmonizált szabványokat nem alkalmazták, a gyártó által alkalmazott megoldások megfelelnek-e az ebben az irányelvben magállapított alapvető követelményeknek; |
| --- | --- |

4.2.

elvégezni vagy elvégeztetni a megfelelő ellenőrzéseket és szükséges vizsgálatokat annak ellenőrzése érdekében, hogy amennyiben a 8. cikkben említett harmonizált szabványokat nem alkalmazták, a gyártó által alkalmazott megoldások megfelelnek-e az ebben az irányelvben magállapított alapvető követelményeknek;

| 4.3. | elvégezni vagy elvégeztetni a megfelelő ellenőrzéseket és szükséges vizsgálatokat annak ellenőrzése érdekében, hogy amennyiben a gyártó úgy döntött, hogy alkalmazza a vonatkozó harmonizált szabványokat, valóban alkalmazta-e azokat; |
| --- | --- |

4.3.

elvégezni vagy elvégeztetni a megfelelő ellenőrzéseket és szükséges vizsgálatokat annak ellenőrzése érdekében, hogy amennyiben a gyártó úgy döntött, hogy alkalmazza a vonatkozó harmonizált szabványokat, valóban alkalmazta-e azokat;

| 4.4. | megállapodni a kérelmezővel a szükséges vizsgálatok és ellenőrzések elvégzésének helyszínéről. |
| --- | --- |

4.4.

megállapodni a kérelmezővel a szükséges vizsgálatok és ellenőrzések elvégzésének helyszínéről.

5.   Amennyiben a típus megfelel az ebben az irányelvben magállapított alapvető követelményeknek, a kijelölt testület EK-típusvizsgálati tanúsítványt állít ki a kérelmező részére. A tanúsítvány a gyártó nevét és címét, a vizsgálat eredményét, az érvényesség esetleges feltételeit és a jóváhagyott típus azonosításához szükséges adatokat tartalmazza.

A tanúsítványhoz csatolni kell a műszaki dokumentáció vonatkozó részeinek jegyzékét, ennek egy példányát a kijelölt testületnél meg kell őrizni.

Amennyiben a gyártótól megtagadják a típusmegfelelőségi tanúsítvány kiállítását, a kijelölt testületnek ezt részletesen meg kell indokolnia.

Rendelkezni kell jogorvoslati lehetőségről is.

6.   A kérelmező tájékoztatja az EK-típusvizsgálati tanúsítványra vonatkozó műszaki dokumentációt őrző kijelölt testületet az engedélyezett termék minden olyan módosításáról, amely befolyásolhatja a termék alapvető követelményeknek való megfelelőségét vagy a termék használatára előírt feltételeket, és amelyet jóvá kell hagyni.

7.   Minden kijelölt testületnek tájékoztatnia kell a többi kijelölt testületet a kiadott és visszavont EK-típusvizsgálati tanúsítványokra és kiegészítésekre vonatkozó információkról.

8.   Más kijelölt testületek jogosultak megkapni az EK-típusvizsgálati tanúsítványok és/vagy azok kiegészítéseinek másolatát. A tanúsítványok mellékleteit a többi kijelölt testület számára hozzáférhető módon kell tartani.

9.   A gyártó köteles a műszaki dokumentációval együtt az EK-típusvizsgálati tanúsítványok és azok kiegészítései másolatait az utolsó termék gyártásától számított tíz éven keresztül megőrizni.

Amennyiben a gyártó a Közösségben nem letelepedett, a műszaki dokumentáció megőrzésének kötelezettsége azt a személyt terheli, aki a terméket a Közösség területén forgalomba hozza.

2.   C. MODUL: Típusmegfelelőség

1.   Ez a modul az eljárásnak azt a részét írja le, amely során 2. pontban előírt kötelezettségeket teljesített gyártó gondoskodik arról, hogy az érintett pirotechnikai termékek megfelelnek az EK-típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, valamint teljesítik ennek az irányelvnek rájuk vonatkozó követelményeit, és erről nyilatkozatot tesz. A gyártónak minden egyes pirotechnikai terméken fel kell tüntetnie a CE-jelölést, és írásos megfelelőségi nyilatkozatot kell tennie.

2.   A gyártónak minden intézkedést meg kell tennie annak érdekében, hogy a gyártási folyamat biztosítsa a termék megfelelését az EK-típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, és az ebben az irányelvben megállapított alapvető biztonsági követelményeknek.

3.   A gyártó köteles az utolsó termék gyártásától számított legalább 10 éven keresztül megőrizni a megfelelőségi nyilatkozat egy példányát.

Amennyiben a gyártó a Közösségben nem telepedett le, a műszaki dokumentáció megőrzésének kötelezettsége azt a személyt terheli, aki a terméket a Közösség területén forgalomba hozza.

4.   A gyártó által választott kijelölt testület az általa választott időközönként vizsgálatot végez vagy végeztet a terméken. A kijelölt testület a helyszínen mintát vesz a késztermékből és elvégzi rajta 8. cikkben említett vonatkozó szabvány(ok)ban meghatározott vagy az azokkal egyenértékű ellenőrző vizsgálatokat annak igazolására, hogy a termék megfelel a vonatkozó irányelv követelményeinek. A megvizsgált termék egy vagy több mintájának meg nem felelősége esetén a kijelölt testület köteles megtenni a megfelelő intézkedéseket.

A gyártó a gyártási folyamat során a kijelölt testület felelősségére elhelyezi a testület azonosító jelét.

3.   D. MODUL: Termelési minőségbiztosítás

1.   Ez a modul az eljárásnak azt a részét írja le, amely során a 2. pontban előírt kötelezettségeinek eleget tett gyártó gondoskodik arról, hogy az érintett pirotechnikai termékek megfelelnek az EK-típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, valamint teljesítik ennek az irányelvnek rájuk vonatkozó követelményeit, és erről nyilatkozatot tesz. A gyártónak minden egyes terméken fel kell tüntetnie a CE-jelölést, és írásos megfelelőségi nyilatkozatot kell tennie. A CE-jelöléshez csatolni kell annak a kijelölt testületnek az azonosító jelét, amelyik a 4. pontban említett felügyeletért felelős.

2.   A gyártó a gyártási folyamathoz, a végtermék ellenőrzéséhez és a 3. pont szerinti teszteléshez köteles jóváhagyott minőségbiztosítási rendszert működtetni, és köteles alávetni magát a 4. pontban előírt felügyeleti eljárásoknak.

3.   Minőségbiztosítási rendszer

| 3.1. | A gyártó egy általa választott kijelölt testületnél kérelmezi az érintett pirotechnikai termékekre vonatkozó minőségbiztosítási rendszere értékelését.
  A kérelemnek tartalmaznia kell:






  — | a gyártandó pirotechnikai kategóriára vonatkozó összes lényeges adatot, |
| --- | --- | --- |

3.1.

A gyártó egy általa választott kijelölt testületnél kérelmezi az érintett pirotechnikai termékekre vonatkozó minőségbiztosítási rendszere értékelését.

A kérelemnek tartalmaznia kell:

—

a gyártandó pirotechnikai kategóriára vonatkozó összes lényeges adatot,

| — | a minőségbiztosítási rendszerre vonatkozó dokumentációt, |
| --- | --- |

—

a minőségbiztosítási rendszerre vonatkozó dokumentációt,

| — | a jóváhagyott típus műszaki dokumentációját és az EK-típusvizsgálati tanúsítvány egy példányát. |
| --- | --- |

—

a jóváhagyott típus műszaki dokumentációját és az EK-típusvizsgálati tanúsítvány egy példányát.

| 3.2. | A minőségbiztosítási rendszernek biztosítania kell, hogy a pirotechnikai termékek megfeleljenek az EK-típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak és az irányelv vonatkozó követelményeinek.
  A gyártó által alkalmazott összes elemet, követelményt és rendelkezést rendszerezett és áttekinthető módon írásbeli intézkedések, eljárások és utasítások formájában kell dokumentálni A minőségbiztosítási rendszer dokumentációjának lehetővé kell tennie a minőségbiztosítási programok, tervek, kézikönyvek és feljegyzések egységes értelmezését.
  Különösen a következők pontos leírását kell tartalmazniuk:






  — | a minőségügyi célkitűzések, szervezeti felépítés, a vállalatirányítás feladatai és hatásköre a termékminőséget illetően, |
| --- | --- | --- |

3.2.

A minőségbiztosítási rendszernek biztosítania kell, hogy a pirotechnikai termékek megfeleljenek az EK-típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak és az irányelv vonatkozó követelményeinek.

A gyártó által alkalmazott összes elemet, követelményt és rendelkezést rendszerezett és áttekinthető módon írásbeli intézkedések, eljárások és utasítások formájában kell dokumentálni A minőségbiztosítási rendszer dokumentációjának lehetővé kell tennie a minőségbiztosítási programok, tervek, kézikönyvek és feljegyzések egységes értelmezését.

Különösen a következők pontos leírását kell tartalmazniuk:

—

a minőségügyi célkitűzések, szervezeti felépítés, a vállalatirányítás feladatai és hatásköre a termékminőséget illetően,

| — | az alkalmazandó gyártási, minőségellenőrzési és minőségbiztosítási módszerek, folyamatok és rendszeres programok, |
| --- | --- |

—

az alkalmazandó gyártási, minőségellenőrzési és minőségbiztosítási módszerek, folyamatok és rendszeres programok,

| — | a gyártás előtt, alatt és után végzendő vizsgálatok és ellenőrzések, és ezek elvégzésének gyakorisága, |
| --- | --- |

—

a gyártás előtt, alatt és után végzendő vizsgálatok és ellenőrzések, és ezek elvégzésének gyakorisága,

| — | a minőségügyi feljegyzések, mint például a vizsgálati jelentések és vizsgálati adatok, kalibrációs adatok, az érintett személyzet képesítéséről szóló jelentések stb., |
| --- | --- |

—

a minőségügyi feljegyzések, mint például a vizsgálati jelentések és vizsgálati adatok, kalibrációs adatok, az érintett személyzet képesítéséről szóló jelentések stb.,

| — | a pirotechnikai termékek kívánt minősége elérésének és a minőségbiztosítási rendszer hatékony működésének ellenőrzését szolgáló eszközök. |
| --- | --- |

—

a pirotechnikai termékek kívánt minősége elérésének és a minőségbiztosítási rendszer hatékony működésének ellenőrzését szolgáló eszközök.

| 3.3. | A kijelölt testület értékeli a minőségbiztosítási rendszert annak megállapítására, hogy a minőségi rendszer megfelel-e a 3.2. pontban említett követelményeknek. A kijelölt testület a harmonizált szabványokat alkalmazó minőségbiztosítási rendszerek esetében vélelmezi a követelményeknek való megfelelést. Az értékelést végző csoport legalább egy tagjának rendelkeznie kell tapasztalatokkal a szóban forgó terméktechnológia értékelése terén. Az értékelési folyamat részét képezi a gyártó telephelyén tett ellenőrző látogatás.
  A határozatról a gyártót értesítik. Az értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat eredményeit és azértékelésről szóló, indoklással ellátott határozatot. |
| --- | --- |

3.3.

A kijelölt testület értékeli a minőségbiztosítási rendszert annak megállapítására, hogy a minőségi rendszer megfelel-e a 3.2. pontban említett követelményeknek. A kijelölt testület a harmonizált szabványokat alkalmazó minőségbiztosítási rendszerek esetében vélelmezi a követelményeknek való megfelelést. Az értékelést végző csoport legalább egy tagjának rendelkeznie kell tapasztalatokkal a szóban forgó terméktechnológia értékelése terén. Az értékelési folyamat részét képezi a gyártó telephelyén tett ellenőrző látogatás.

A határozatról a gyártót értesítik. Az értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat eredményeit és azértékelésről szóló, indoklással ellátott határozatot.

| 3.4. | A gyártónak vállalnia kell a jóváhagyott minőségügyi rendszerből eredő kötelezettségei teljesítését, valamint a minőségügyi rendszer megfelelő és hatékony szintjének fenntartását.
  A gyártónak vagy meghatalmazott képviselőjének folyamatosan tájékoztatnia kell a minőségbiztosítási rendszert jóváhagyó kijelölt testületet a minőségbiztosítási rendszer minden javasolt változtatásáról.
  A kijelölt testületnek értékelnie kell a tervezett változtatásokat, és dönt arról, hogy a módosított minőségbiztosítási rendszer továbbra is megfelel-e a 3.2. pontban említett követelményeknek, vagy újbóli értékelésre van szükség.
  A kijelölt testület értesíti a gyártót határozatáról. Az értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat eredményeit és az értékelésről szóló, indoklással ellátott határozatot. |
| --- | --- |

3.4.

A gyártónak vállalnia kell a jóváhagyott minőségügyi rendszerből eredő kötelezettségei teljesítését, valamint a minőségügyi rendszer megfelelő és hatékony szintjének fenntartását.

A gyártónak vagy meghatalmazott képviselőjének folyamatosan tájékoztatnia kell a minőségbiztosítási rendszert jóváhagyó kijelölt testületet a minőségbiztosítási rendszer minden javasolt változtatásáról.

A kijelölt testületnek értékelnie kell a tervezett változtatásokat, és dönt arról, hogy a módosított minőségbiztosítási rendszer továbbra is megfelel-e a 3.2. pontban említett követelményeknek, vagy újbóli értékelésre van szükség.

A kijelölt testület értesíti a gyártót határozatáról. Az értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat eredményeit és az értékelésről szóló, indoklással ellátott határozatot.

4.   Felügyelet a kijelölt testület felelőssége mellett

| 4.1. | A felügyelet célja annak biztosítása, hogy a gyártó megfelelően teljesítse a jóváhagyott minőségbiztosítási rendszerből eredő kötelezettségeit. |
| --- | --- |

4.1.

A felügyelet célja annak biztosítása, hogy a gyártó megfelelően teljesítse a jóváhagyott minőségbiztosítási rendszerből eredő kötelezettségeit.

| 4.2. | A gyártónak lehetővé kell tennie, hogy a kijelölt testület ellenőrzés céljából bejuthasson a gyártás, ellenőrzés és vizsgálat, valamint tárolás helyszíneire és rendelkezésére bocsát minden szükséges adatot, különösen:






  — | a minőségbiztosítási rendszer dokumentációját, |
| --- | --- | --- |

4.2.

A gyártónak lehetővé kell tennie, hogy a kijelölt testület ellenőrzés céljából bejuthasson a gyártás, ellenőrzés és vizsgálat, valamint tárolás helyszíneire és rendelkezésére bocsát minden szükséges adatot, különösen:

—

a minőségbiztosítási rendszer dokumentációját,

| — | a minőségügyi feljegyzéseket, mint például a vizsgálati jelentéseket és vizsgálati adatokat, kalibrációs adatokat, az érintett személyzet képesítéséről szóló jelentéseket stb. |
| --- | --- |

—

a minőségügyi feljegyzéseket, mint például a vizsgálati jelentéseket és vizsgálati adatokat, kalibrációs adatokat, az érintett személyzet képesítéséről szóló jelentéseket stb.

| 4.3. | A kijelölt testületnek rendszeres ellenőrzéseket kell végeznie annak biztosítására, hogy a gyártó fenntartja és alkalmazza a minőségbiztosítási rendszert, és az erről szóló vizsgálati jelentést átadja a gyártónak. |
| --- | --- |

4.3.

A kijelölt testületnek rendszeres ellenőrzéseket kell végeznie annak biztosítására, hogy a gyártó fenntartja és alkalmazza a minőségbiztosítási rendszert, és az erről szóló vizsgálati jelentést átadja a gyártónak.

| 4.4. | A kijelölt testület ezen túlmenően előre be nem jelentett látogatásokat tehet a gyártónál. Az ilyen látogatások alkalmával a kijelölt testület vizsgálatokat végezhet vagy végeztethet a minőségbiztosítási rendszer megfelelő működésének ellenőrzése céljából. Amennyiben szükséges, a kijelölt testület erről látogatási jelentést ad a gyártónak, és ha ellenőrző vizsgálatra került sor, vizsgálati jelentést is készít. |
| --- | --- |

4.4.

A kijelölt testület ezen túlmenően előre be nem jelentett látogatásokat tehet a gyártónál. Az ilyen látogatások alkalmával a kijelölt testület vizsgálatokat végezhet vagy végeztethet a minőségbiztosítási rendszer megfelelő működésének ellenőrzése céljából. Amennyiben szükséges, a kijelölt testület erről látogatási jelentést ad a gyártónak, és ha ellenőrző vizsgálatra került sor, vizsgálati jelentést is készít.

5.   A gyártó az utolsó termék gyártásától számított 10 éven keresztül köteles a nemzeti hatóságok részére megőrizni:

| — | a 3.1. pont második francia bekezdésében említett dokumentumokat, |
| --- | --- |

—

a 3.1. pont második francia bekezdésében említett dokumentumokat,

| — | a 3.4. pont második bekezdésében említett változtatások dokumentumait, |
| --- | --- |

—

a 3.4. pont második bekezdésében említett változtatások dokumentumait,

| — | a kijelölt testületnek a 3.4. pont utolsó bekezdésében, illetve a 4.3. és 4.4. pontban említett határozatait és jelentéseit. |
| --- | --- |

—

a kijelölt testületnek a 3.4. pont utolsó bekezdésében, illetve a 4.3. és 4.4. pontban említett határozatait és jelentéseit.

6.   Minden kijelölt testületnek tájékoztatnia kell a többi kijelölt testületet a minőségbiztosítási rendszerek jóváhagyását és visszavonását érintő információkról.

4.   E. MODUL: A termékminőség biztosítása

1.   Ez a modul az eljárásnak azt a részét írja le, amely során a 2. pontban előírt kötelezettségeinek eleget tett gyártó köteles gondoskodni arról, hogy a pirotechnikai termékek megfelelnek az EK-típusvizsgálati tanúsítványban leírt típusnak, és erről nyilatkozatot tesz. A gyártó minden terméken feltünteti a CE-jelölést, és írásos megfelelőségi nyilatkozatot tesz. A CE-jelöléshez csatolni kell annak a kijelölt testületnek az azonosító jelét, amelyik a 4. pontban említett felügyeletért felelős.

2.   A gyártó a gyártási folyamathoz, a végtermék ellenőrzéséhez és a 3. pont szerinti teszteléshez köteles jóváhagyott minőségbiztosítási rendszert működtetni, és köteles alávetni magát a 4. pontban előírt felügyeleti eljárásoknak.

3.   Minőségbiztosítási rendszer

| 3.1. | A gyártó egy általa választott kijelölt testületnél kérelmezi az érintett pirotechnikai termékekre vonatkozó minőségbiztosítási rendszere értékelését.
  A kérelemnek tartalmaznia kell:






  — | a gyártandó pirotechnikai osztályra vonatkozó összes lényeges információt, |
| --- | --- | --- |

3.1.

A gyártó egy általa választott kijelölt testületnél kérelmezi az érintett pirotechnikai termékekre vonatkozó minőségbiztosítási rendszere értékelését.

A kérelemnek tartalmaznia kell:

—

a gyártandó pirotechnikai osztályra vonatkozó összes lényeges információt,

| — | a minőségbiztosítási rendszer dokumentációját, |
| --- | --- |

—

a minőségbiztosítási rendszer dokumentációját,

| — | a jóváhagyott típusra vonatkozó műszaki dokumentációt és az EK-típusvizsgálati tanúsítvány egy példányát. |
| --- | --- |

—

a jóváhagyott típusra vonatkozó műszaki dokumentációt és az EK-típusvizsgálati tanúsítvány egy példányát.

| 3.2. | A minőségbiztosítási rendszer keretén belül minden pirotechnikai terméket megvizsgálnak, a 8. cikkben említett vonatkozó szabvány(ok)ban meghatározott vagy azokkal egyenértékű ellenőrző vizsgálatoknak vetik alá annak igazolására, hogy a termék megfelel a vonatkozó irányelv követelményeinek. A gyártó által alkalmazott összes elemet, követelményt és rendelkezést rendszerezett és áttekinthető módon írásbeli intézkedések, eljárások és utasítások formájában kell dokumentálni. A minőségbiztosítási rendszer dokumentációjának lehetővé kell tennie a minőségbiztosítási programok, tervek, kézikönyvek és minőségügyi feljegyzések egységes értelmezését.
  Különösen a következők pontos leírását kell tartalmazniuk:






  — | a minőségügyi célkitűzések, szervezeti felépítés, a vállalatirányítás feladatai és hatásköre a termékminőséget illetően, |
| --- | --- | --- |

3.2.

A minőségbiztosítási rendszer keretén belül minden pirotechnikai terméket megvizsgálnak, a 8. cikkben említett vonatkozó szabvány(ok)ban meghatározott vagy azokkal egyenértékű ellenőrző vizsgálatoknak vetik alá annak igazolására, hogy a termék megfelel a vonatkozó irányelv követelményeinek. A gyártó által alkalmazott összes elemet, követelményt és rendelkezést rendszerezett és áttekinthető módon írásbeli intézkedések, eljárások és utasítások formájában kell dokumentálni. A minőségbiztosítási rendszer dokumentációjának lehetővé kell tennie a minőségbiztosítási programok, tervek, kézikönyvek és minőségügyi feljegyzések egységes értelmezését.

Különösen a következők pontos leírását kell tartalmazniuk:

—

a minőségügyi célkitűzések, szervezeti felépítés, a vállalatirányítás feladatai és hatásköre a termékminőséget illetően,

| — | a gyártás után elvégzendő vizsgálatok és ellenőrzések, |
| --- | --- |

—

a gyártás után elvégzendő vizsgálatok és ellenőrzések,

| — | a minőségi rendszer hatékony működése felügyeletének eszközei, |
| --- | --- |

—

a minőségi rendszer hatékony működése felügyeletének eszközei,

| — | a minőségügyi feljegyzések, mint a vizsgálati jelentések és vizsgálati adatok, kalibrációs adatok, az érintett személyzet képesítésére vonatkozó jelentések stb. |
| --- | --- |

—

a minőségügyi feljegyzések, mint a vizsgálati jelentések és vizsgálati adatok, kalibrációs adatok, az érintett személyzet képesítésére vonatkozó jelentések stb.

| 3.3. | A kijelölt testület értékeli, hogy a minőségbiztosítási rendszer megfelel-e a 3.2. pontban említett követelményeknek. A kijelölt testületnek a megfelelő harmonizált szabványokat alkalmazó minőségbiztosítási rendszerek tekintetében vélelmeznie kell a követelményeknek való megfelelést.
  Az értékelést végző csoport legalább egy tagjának rendelkeznie kell tapasztalatokkal a szóban forgó terméktechnológia értékelése terén. Az értékelési folyamat részét képezi a gyártó telephelyén tett ellenőrző látogatás.
  A határozatot közlik a gyártóval. Az értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat eredményeit és az értékelésről szóló, indoklással ellátott határozatot. |
| --- | --- |

3.3.

A kijelölt testület értékeli, hogy a minőségbiztosítási rendszer megfelel-e a 3.2. pontban említett követelményeknek. A kijelölt testületnek a megfelelő harmonizált szabványokat alkalmazó minőségbiztosítási rendszerek tekintetében vélelmeznie kell a követelményeknek való megfelelést.

Az értékelést végző csoport legalább egy tagjának rendelkeznie kell tapasztalatokkal a szóban forgó terméktechnológia értékelése terén. Az értékelési folyamat részét képezi a gyártó telephelyén tett ellenőrző látogatás.

A határozatot közlik a gyártóval. Az értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat eredményeit és az értékelésről szóló, indoklással ellátott határozatot.

| 3.4. | A gyártónak vállalnia kell a jóváhagyott minőségbiztosítási rendszerből eredő kötelezettségei teljesítését, valamint a minőségbiztosítási rendszer szakszerű és hatékony szintjének fenntartását.
  A gyártónak vagy meghatalmazott képviselőjének folyamatosan tájékoztatnia kell a minőségbiztosítási rendszert jóváhagyó kijelölt testületet a minőségbiztosítási rendszert érintő minden tervezett változtatásról. A kijelölt testület megvizsgálja a javasolt változtatásokat, és dönt arról, hogy a módosított minőségbiztosítási rendszer továbbra is megfelel-e a 3.2. pontban említett követelményeknek vagy újbóli értékelésre van szükség. A kijelölt testület értesíti a gyártót határozatáról. Az értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat eredményeit és az értékelésről szóló, indoklással ellátott határozatot. |
| --- | --- |

3.4.

A gyártónak vállalnia kell a jóváhagyott minőségbiztosítási rendszerből eredő kötelezettségei teljesítését, valamint a minőségbiztosítási rendszer szakszerű és hatékony szintjének fenntartását.

A gyártónak vagy meghatalmazott képviselőjének folyamatosan tájékoztatnia kell a minőségbiztosítási rendszert jóváhagyó kijelölt testületet a minőségbiztosítási rendszert érintő minden tervezett változtatásról. A kijelölt testület megvizsgálja a javasolt változtatásokat, és dönt arról, hogy a módosított minőségbiztosítási rendszer továbbra is megfelel-e a 3.2. pontban említett követelményeknek vagy újbóli értékelésre van szükség. A kijelölt testület értesíti a gyártót határozatáról. Az értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat eredményeit és az értékelésről szóló, indoklással ellátott határozatot.

4.   Felügyelet a kijelölt testület felelőssége mellett

| 4.1. | A felügyelet célja annak biztosítása, hogy a gyártó megfelelően teljesítse a jóváhagyott minőségbiztosítási rendszerből eredő kötelezettségeit. |
| --- | --- |

4.1.

A felügyelet célja annak biztosítása, hogy a gyártó megfelelően teljesítse a jóváhagyott minőségbiztosítási rendszerből eredő kötelezettségeit.

| 4.2. | A gyártónak lehetővé kell tennie, hogy a kijelölt testület ellenőrzés céljából bejuthasson a vizsgálat, ellenőrzés és a tárolás helyszíneire, és rendelkezésére kell bocsátania minden szükséges adatot, különösen:






  — | a minőségbiztosítási rendszer dokumentációját, |
| --- | --- | --- |

4.2.

A gyártónak lehetővé kell tennie, hogy a kijelölt testület ellenőrzés céljából bejuthasson a vizsgálat, ellenőrzés és a tárolás helyszíneire, és rendelkezésére kell bocsátania minden szükséges adatot, különösen:

—

a minőségbiztosítási rendszer dokumentációját,

| — | a műszaki dokumentációt, |
| --- | --- |

—

a műszaki dokumentációt,

| — | a minőségügyi feljegyzéseket, mint például a vizsgálati jelentések és vizsgálati adatok, kalibrációs adatok, az érintett személyzet képesítéséről szóló jelentések stb. |
| --- | --- |

—

a minőségügyi feljegyzéseket, mint például a vizsgálati jelentések és vizsgálati adatok, kalibrációs adatok, az érintett személyzet képesítéséről szóló jelentések stb.

| 4.3. | A kijelölt testületnek rendszeres ellenőrzéseket kell végeznie annak biztosítására, hogy a gyártó fenntartja és alkalmazza a minőségbiztosítási rendszert, és az erről szóló vizsgálati jelentést átadja a gyártónak. |
| --- | --- |

4.3.

A kijelölt testületnek rendszeres ellenőrzéseket kell végeznie annak biztosítására, hogy a gyártó fenntartja és alkalmazza a minőségbiztosítási rendszert, és az erről szóló vizsgálati jelentést átadja a gyártónak.

| 4.4. | A kijelölt testület ezen túlmenően előre be nem jelentett látogatásokat tehet a gyártónál. Az ilyen látogatások alkalmával a kijelölt testület vizsgálatokat végezhet vagy végeztethet a minőségbiztosítási rendszer megfelelő működésének ellenőrzése céljából. Amennyiben szükséges, a kijelölt testület erről látogatási jelentést ad a gyártónak, és ha ellenőrző vizsgálatra került sor, vizsgálati jelentést is készít. |
| --- | --- |

4.4.

A kijelölt testület ezen túlmenően előre be nem jelentett látogatásokat tehet a gyártónál. Az ilyen látogatások alkalmával a kijelölt testület vizsgálatokat végezhet vagy végeztethet a minőségbiztosítási rendszer megfelelő működésének ellenőrzése céljából. Amennyiben szükséges, a kijelölt testület erről látogatási jelentést ad a gyártónak, és ha ellenőrző vizsgálatra került sor, vizsgálati jelentést is készít.

5.   A gyártó az utolsó termék gyártásától számított legalább 10 évig köteles a nemzeti hatóságok részére megőrizni:

| — | a 3.1. pont második francia bekezdésében említett dokumentumokat, |
| --- | --- |

—

a 3.1. pont második francia bekezdésében említett dokumentumokat,

| — | a 3.4. pont második bekezdésében említett változtatások dokumentumait, |
| --- | --- |

—

a 3.4. pont második bekezdésében említett változtatások dokumentumait,

| — | a kijelölt testületnek a 3.4. pont utolsó bekezdésében, illetve a 4.3. és 4.4. pontban említett határozatait és jelentéseit. |
| --- | --- |

—

a kijelölt testületnek a 3.4. pont utolsó bekezdésében, illetve a 4.3. és 4.4. pontban említett határozatait és jelentéseit.

6.   Minden kijelölt testületnek tájékoztatnia kell a többi kijelölt testület a minőségbiztosítási rendszerek jóváhagyását és azok visszavonását érintő
  információkról.

5.
     
  F. MODUL
  : Egyedi termékhitelesítés

1.   Ez a modul az eljárásnak azt a részét írja le, amely során a gyártó biztosítja, hogy a 2. pontban említett tanúsítvánnyal ellátott pirotechnikai termék megfelel ezen irányelv vonatkozó követelményeinek, és erről nyilatkozatot tesz. A gyártó minden terméken feltünteti a CE-jelölést, és írásos megfelelőségi nyilatkozatot tesz.

2.   A kijelölt testület megvizsgálja a terméket, és a 8. cikkben említett vonatkozó szabvány(ok)ban meghatározott megfelelő vizsgálatoknak vagy azokkal egyenértékű vizsgálatoknak veti alá az irányelv követelményeinek való megfelelés ellenőrzése érdekében.

A kijelölt testület a jóváhagyott pirotechnikai terméken elhelyezi, vagy elhelyezteti azonosító jelét, és tanúsítványt állít ki az elvégzett vizsgálatokon való megfelelésről.

3.   A műszaki dokumentáció célja, hogy lehetővé tegye az irányelv követelményeinek való megfelelés értékelését, és érthetővé tegye a pirotechnikai termék tervezését, gyártását és működését.

A dokumentációnak az értékeléshez szükséges mértékben tartalmaznia kell:

| — | a típus általános leírását, |
| --- | --- |

—

a típus általános leírását,

| — | az alkatrészek, részegységek, áramkörök stb. tervezési és gyártási rajzait és vázlatait, |
| --- | --- |

—

az alkatrészek, részegységek, áramkörök stb. tervezési és gyártási rajzait és vázlatait,

| — | a rajzok és vázlatok megértéséhez szükséges magyarázatokat, beleértve a pirotechnikai termék működésének ismertetését, |
| --- | --- |

—

a rajzok és vázlatok megértéséhez szükséges magyarázatokat, beleértve a pirotechnikai termék működésének ismertetését,

| — | a 8. cikkben említett, részben vagy egészben alkalmazott harmonizált szabványok jegyzékét, és amenynyiben a 8. cikkben említett harmonizált szabványokat nem alkalmazták, az alapvető követelmények teljesítése érdekében alkalmazott megoldások leírását, |
| --- | --- |

—

a 8. cikkben említett, részben vagy egészben alkalmazott harmonizált szabványok jegyzékét, és amenynyiben a 8. cikkben említett harmonizált szabványokat nem alkalmazták, az alapvető követelmények teljesítése érdekében alkalmazott megoldások leírását,

| — | az elvégzett tervezési számítások, vizsgálatok stb. eredményeit, |
| --- | --- |

—

az elvégzett tervezési számítások, vizsgálatok stb. eredményeit,

| — | a vizsgálati jelentéseket. |
| --- | --- |

—

a vizsgálati jelentéseket.

6.
     
  G. MODUL: Átfogó minőségbiztosítás

1.   
  Ez a modul azt az eljárást írja le, amely során a 2. pontban előírt kötelezettségeket teljesítő gyártó biztosítja és kijelenti, hogy az érintett termékek megfelelnek az irányelv rájuk vonatkozó követelményeinek. A gyártó vagy importőre minden egyes terméken feltünteti a CE-jelölést, és írásos megfelelőségi nyilatkozatot tesz. A CE-jelöléshez csatolják a 4. pontban említett felügyeletért illetékes kijelölt testület azonosító számát.

2.   
  A gyártó a tervezéshez, a gyártási folyamathoz, a végtermék ellenőrzéséhez és a teszteléshez köteles a 3. pont szerinti jóváhagyott minőségbiztosítási rendszert működtetni, és köteles alávetni magát a 4. pontban előírt felügyeleti eljárásoknak.

3.   
  Minőségbiztosítási rendszer

| 3.1. | A gyártó egy kijelölt testületnél kérelmezi minőségbiztosítási rendszere értékelését.



  A kérelemnek tartalmaznia kell:







  — | a gyártandó termékosztályra vonatkozó összes lényeges adatot; |
| --- | --- | --- |

3.1.

A gyártó egy kijelölt testületnél kérelmezi minőségbiztosítási rendszere értékelését.

—

a gyártandó termékosztályra vonatkozó összes lényeges adatot;

| — | a minőségbiztosítási rendszerre vonatkozó dokumentációt. |
| --- | --- |

—

a minőségbiztosítási rendszerre vonatkozó dokumentációt.

| 3.2. | A minőségbiztosítási rendszernek biztosítania kell, hogy a termékek megfeleljenek az irányelv vonatkozó követelményeinek.



  A gyártó által alkalmazott összes elemet, követelményt és rendelkezést rendszerezett és áttekinthető módon írásbeli intézkedések, eljárások és utasítások formájában kell dokumentálni. A minőségbiztosítási rendszer dokumentációjának lehetővé kell tennie a minőségbiztosítási alapelvek és eljárások, mint pl. a minőségbiztosítási programok, tervek, kézikönyvek és minőségügyi feljegyzések egységes értelmezését.


  A dokumentációnak különösen a következők pontos leírását kell tartalmaznia:







  — | a minőségügyi célkitűzések, szervezeti felépítés, a vállalatirányítás feladatai és hatásköre a tervezést és a termékminőséget illetően, |
| --- | --- | --- |

3.2.

A minőségbiztosítási rendszernek biztosítania kell, hogy a termékek megfeleljenek az irányelv vonatkozó követelményeinek.

—

a minőségügyi célkitűzések, szervezeti felépítés, a vállalatirányítás feladatai és hatásköre a tervezést és a termékminőséget illetően,

| — | műszaki tervspecifikációk, beleértve az alkalmazott szabványokat, valamint - amennyiben a 8. cikkben említett szabványokat nem alkalmazták teljes egészében - azokat az eszközöket, amelyek biztosítják, hogy ezen irányelv vonatkozó követelményei teljesüljenek, |
| --- | --- |

—

műszaki tervspecifikációk, beleértve az alkalmazott szabványokat, valamint - amennyiben a 8. cikkben említett szabványokat nem alkalmazták teljes egészében - azokat az eszközöket, amelyek biztosítják, hogy ezen irányelv vonatkozó követelményei teljesüljenek,

| — | a fejlesztési eredmények, eljárások és rendszerezett intézkedések ellenőrzéséhez és vizsgálatához alkalmazott technikák, amelyeket az érintett termékkategóriához tartozó termékek fejlesztésénél alkalmaztak, |
| --- | --- |

—

a fejlesztési eredmények, eljárások és rendszerezett intézkedések ellenőrzéséhez és vizsgálatához alkalmazott technikák, amelyeket az érintett termékkategóriához tartozó termékek fejlesztésénél alkalmaztak,

| — | megfelelő gyártási, minőségellenőrzési és minőségbiztosítási technikák, alkalmazott eljárások és rendszerezett intézkedések, |
| --- | --- |

—

megfelelő gyártási, minőségellenőrzési és minőségbiztosítási technikák, alkalmazott eljárások és rendszerezett intézkedések,

| — | a gyártás előtt, alatt és után elvégzett vizsgálatok és ellenőrzések a gyakoriság megadásával, |
| --- | --- |

—

a gyártás előtt, alatt és után elvégzett vizsgálatok és ellenőrzések a gyakoriság megadásával,

| — | a minőségügyi feljegyzések, mint például a vizsgálati jelentések és vizsgálati adatok, kalibrációs adatok, az érintett személyzet képesítéséről szóló jelentések stb., |
| --- | --- |

—

a minőségügyi feljegyzések, mint például a vizsgálati jelentések és vizsgálati adatok, kalibrációs adatok, az érintett személyzet képesítéséről szóló jelentések stb.,

| — | a tervezés és a termék kívánt minősége elérésének és a minőségbiztosítási rendszer hatékony működésének ellenőrzését szolgáló eszközök. |
| --- | --- |

—

a tervezés és a termék kívánt minősége elérésének és a minőségbiztosítási rendszer hatékony működésének ellenőrzését szolgáló eszközök.

| 3.3. | A kijelölt testület értékeli a minőségbiztosítási rendszert annak megállapítása érdekében, hogy az megfelel-e a 3.2. pontban említett követelményeknek. A kijelölt testület a vonatkozó harmonizált szabványt alkalmazó minőségbiztosítási rendszerek esetében vélelmezi a követelményeknek való megfelelést.



  Az értékelést végző csoport legalább egy tagjának rendelkeznie kell tapasztalatokkal a szóban forgó terméktechnológia értékelése terén. Az értékelési folyamat részét képezi a gyártó telephelyén tett látogatás.


  A határozatról a gyártót értesítik. Az értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat eredményeit és az indoklással ellátott értékelési határozatot. |
| --- | --- |

3.3.

A kijelölt testület értékeli a minőségbiztosítási rendszert annak megállapítása érdekében, hogy az megfelel-e a 3.2. pontban említett követelményeknek. A kijelölt testület a vonatkozó harmonizált szabványt alkalmazó minőségbiztosítási rendszerek esetében vélelmezi a követelményeknek való megfelelést.

| 3.4. | A gyártónak vállalnia kell a jóváhagyott minőségbiztosítási rendszerből eredő kötelezettségei teljesítését, valamint a minőségbiztosítási rendszer megfelelő és hatékony szintjének fenntartását.



  A gyártónak folyamatosan tájékoztatnia kell a minőségbiztosítási rendszert jóváhagyó kijelölt testületet a minőségbiztosítási rendszer minden javasolt változtatásáról.


  A kijelölt testületnek értékelnie kell a tervezett változtatásokat, és döntenie kell arról, hogy a módosított minőségbiztosítási rendszer továbbra is megfelel-e a 3.2. pontban említett követelményeknek, vagy újbóli értékelésre van szükség.


  A kijelölt testület értesíti a gyártót határozatáról. Az értesítésnek tartalmaznia kell a vizsgálat eredményeit és az indoklással ellátott értékelési határozatot. |
| --- | --- |

3.4.

A gyártónak vállalnia kell a jóváhagyott minőségbiztosítási rendszerből eredő kötelezettségei teljesítését, valamint a minőségbiztosítási rendszer megfelelő és hatékony szintjének fenntartását.

4.   
  EK-felügyelet a kijelölt testület felelőssége mellett

| 4.1. | Az EK-felügyelet célja annak biztosítása, hogy a gyártó megfelelően teljesítse a jóváhagyott minőségbiztosítási rendszerből eredő kötelezettségeit. |
| --- | --- |

4.1.

Az EK-felügyelet célja annak biztosítása, hogy a gyártó megfelelően teljesítse a jóváhagyott minőségbiztosítási rendszerből eredő kötelezettségeit.

| 4.2. | A gyártónak lehetővé kell tennie, hogy a kijelölt testület ellenőrzés céljából bejuthasson a fejlesztés, gyártás, ellenőrzés és vizsgálat, valamint tárolás helyszíneire és rendelkezésére kell bocsátania minden szükséges adatot, különösen:








  — | a minőségbiztosítási rendszer dokumentációját, |
| --- | --- | --- |

4.2.

A gyártónak lehetővé kell tennie, hogy a kijelölt testület ellenőrzés céljából bejuthasson a fejlesztés, gyártás, ellenőrzés és vizsgálat, valamint tárolás helyszíneire és rendelkezésére kell bocsátania minden szükséges adatot, különösen:

—

a minőségbiztosítási rendszer dokumentációját,

| — | a minőségbiztosítási rendszer által a fejlesztési terület számára előirányzott minőségügyi feljegyzéseket, így például az elemzések eredményeit, számításokat, vizsgálatokat stb., |
| --- | --- |

—

a minőségbiztosítási rendszer által a fejlesztési terület számára előirányzott minőségügyi feljegyzéseket, így például az elemzések eredményeit, számításokat, vizsgálatokat stb.,

| — | a minőségbiztosítási rendszer által a gyártási terület számára előirányzott minőségügyi feljegyzéseket, így például a vizsgálati jelentéseket, vizsgálati adatokat, kalibrációs adatokat, az érintett személyzet képesítésére vonatkozó jelentéseket stb. |
| --- | --- |

—

a minőségbiztosítási rendszer által a gyártási terület számára előirányzott minőségügyi feljegyzéseket, így például a vizsgálati jelentéseket, vizsgálati adatokat, kalibrációs adatokat, az érintett személyzet képesítésére vonatkozó jelentéseket stb.

| 4.3. | A kijelölt testület rendszeres ellenőrzések végez annak biztosítására, hogy a gyártó fenntartja és alkalmazza a minőségbiztosítási rendszert, és az erről szóló vizsgálati jelentést átadja a gyártónak. |
| --- | --- |

4.3.

A kijelölt testület rendszeres ellenőrzések végez annak biztosítására, hogy a gyártó fenntartja és alkalmazza a minőségbiztosítási rendszert, és az erről szóló vizsgálati jelentést átadja a gyártónak.

| 4.4. | A kijelölt testület ezen túlmenően előre be nem jelentett látogatásokat tehet a gyártónál. E látogatások alkalmával a kijelölt testület vizsgálatokat végezhet, vagy végeztethet a minőségbiztosítási rendszer megfelelő működésének ellenőrzése céljából. Amennyiben szükséges, a kijelölt testület erről látogatási jelentést ad a gyártónak, és adott esetben vizsgálati jelentést is készít. |
| --- | --- |

4.4.

A kijelölt testület ezen túlmenően előre be nem jelentett látogatásokat tehet a gyártónál. E látogatások alkalmával a kijelölt testület vizsgálatokat végezhet, vagy végeztethet a minőségbiztosítási rendszer megfelelő működésének ellenőrzése céljából. Amennyiben szükséges, a kijelölt testület erről látogatási jelentést ad a gyártónak, és adott esetben vizsgálati jelentést is készít.

5.   
  A gyártó az utolsó termék gyártásától számított 10 éven keresztül köteles a nemzeti hatóságok számára megőrizni:

| — | a 3.1. pont második francia bekezdésében említett dokumentumokat, |
| --- | --- |

—

a 3.1. pont második francia bekezdésében említett dokumentumokat,

| — | a 3.4. pont második bekezdésében említett változtatások dokumentumait, |
| --- | --- |

—

a 3.4. pont második bekezdésében említett változtatások dokumentumait,

| — | a kijelölt testületnek a 3.4., pont utolsó bekezdésében, valamint a 4.3. és 4.4. pontban említett határozatait és jelentéseit. |
| --- | --- |

—

a kijelölt testületnek a 3.4., pont utolsó bekezdésében, valamint a 4.3. és 4.4. pontban említett határozatait és jelentéseit.

6.   
  Minden kijelölt testületnek tájékoztatnia kell a többi kijelölt testületet a minőségbiztosítási rendszerek jóváhagyását és visszavonását érintő információkról.

III. MELLÉKLET

A MEGFELELŐSÉGÉRTÉKELÉSÉRT FELELŐS TESTÜLETEKRE VONATKOZÓ, A TAGÁLLAMOK ÁLTAL FIGYELEMBE VEENDŐ MINIMUMKÖVETELMÉNYEK

1. A testület, annak igazgatója és a vizsgálatokért felelős személyzete nem lehet az általa vizsgált pirotechnikai termék tervezője, gyártója, szállítója, üzembe helyezője, illetve importőre és nem lehet e személyek bármelyikének meghatalmazott képviselője sem. Ezek a személyek nem vehetnek részt sem közvetlenül, sem meghatalmazott képviselőjük útján e termékek tervezésében, gyártásában, értékesítésében, fenntartásában, üzemeltetésében vagy importjában. Ez nem zárja ki a műszaki információcsere lehetőségét a gyártó és a testület között.

2. A testületnek és személyzetének a legmagasabb fokú szakmai feddhetetlenséggel és műszaki hozzáértéssel kell végeznie a vizsgálatokat, és mentesnek kell lennie mindenfajta olyan - különösen anyagi jellegű - nyomásgyakorlástól és ösztönzéstől, amely befolyásolhatja döntését, illetve a vizsgálat eredményét, különösen olyan személyek vagy csoportok részéről, akik az ellenőrzés eredményében érdekeltek.

3. A szervezetnek rendelkeznie kell a vizsgálatokkal összefüggő adminisztratív és műszaki feladatok megfelelő ellátásához szükséges személyzettel és tárgyi feltételekkel; valamint a rendkívüli vizsgálatokhoz szükséges eszközökhöz való hozzáféréssel.

4. A vizsgálatokért felelős személyzetnek rendelkeznie kell:

| — | alapos műszaki és szakmai képzettséggel, |
| --- | --- |

—

alapos műszaki és szakmai képzettséggel,

| — | az általa elvégzendő vizsgálatok követelményei megfelelő szintű ismeretével és az ilyen vizsgálatok elvégzésével kapcsolatos megfelelő gyakorlattal, |
| --- | --- |

—

az általa elvégzendő vizsgálatok követelményei megfelelő szintű ismeretével és az ilyen vizsgálatok elvégzésével kapcsolatos megfelelő gyakorlattal,

| — | a vizsgálatok eredményeinek dokumentálásához szükséges tanúsítványok, feljegyzések és jelentések elkészítésének képességével. |
| --- | --- |

—

a vizsgálatok eredményeinek dokumentálásához szükséges tanúsítványok, feljegyzések és jelentések elkészítésének képességével.

5. Biztosítani kell a vizsgálatot végző személyzet pártatlanságát. Javadalmazásuk független az elvégzett vizsgálatok számától vagy eredményétől.

6. A testületnek felelősségbiztosítást kell kötnie, kivéve, ha a felelősséget a nemzeti jognak megfelelően a tagállam vállalja, vagy ha a tagállam közvetlenül maga felelős a vizsgálatokért.

7. A testület személyzetét üzleti titoktartás köti (kivéve annak az államnak az illetékes hatóságaival szemben, amelyben a tevékenységeket végzik) minden olyan információ tekintetében, amely ennek az irányelven vagy az azt hatályba léptető nemzeti jogszabályon alapuló feladatainak végrehajtása során kerül birtokába.

IV. MELLÉKLET

MEGFELELŐSÉGI JELÖLÉS

A CE megfelelőségi jelölés a „CE” kezdőbetűknek a következő formában való feltüntetését jelenti:

A jelölés nagyítása vagy kicsinyítése során a fenti rajz arányait meg kell tartani.

P6_TA(2006)0516

Az integrált szociális védelmi statisztikák európai rendszere (Esspros) ***I

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az integrált szociális védelmi statisztikák európai rendszeréről (EssprosS) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2006)0011 - C6-0024/2006 - 2006/0004(COD))

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2006)0011) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2006)0011) (1),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 285. cikkének (1) bekezdésére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0024/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 285. cikkének (1) bekezdésére, amely alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0024/2006),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A6-0324/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére (A6-0324/2006),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot, vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot, vagy a helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

P6_TC1-COD(2006)0004

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2006. november 30-án került elfogadásra az integrált szociális védelmi statisztikák európai rendszeréről (Esspros) szóló .../2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 285. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárással összhangban (2),

mivel:

| (1) | Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 2. cikke az Európai Közösség egyik feladataként említi felsorolásában a szociális védelem magas szintjének előmozdítását. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 2. cikke az Európai Közösség egyik feladataként említi felsorolásában a szociális védelem magas szintjének előmozdítását.

| (2) | A 2000. márciusi lisszaboni Európai Tanács új lendületet adott a tagállamok közötti, a szociális védelmi rendszerek korszerűsítésével kapcsolatos politikáról folyó eszmecsere folyamatának. |
| --- | --- |

(2)

A 2000. márciusi lisszaboni Európai Tanács új lendületet adott a tagállamok közötti, a szociális védelmi rendszerek korszerűsítésével kapcsolatos politikáról folyó eszmecsere folyamatának.

| (3) | A Tanács 2004. október 4-i 2004/689/EK határozata (3)
  létrehozta a szociális védelemmel foglalkozó bizottságot annak érdekében, hogy az Európai Bizottság és az EU tagállamai közötti együttműködés motorjaként szolgáljon a szociális védelmi rendszerek korszerűsítése és fejlesztése terén. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2004. október 4-i 2004/689/EK határozata (3)
  létrehozta a szociális védelemmel foglalkozó bizottságot annak érdekében, hogy az Európai Bizottság és az EU tagállamai közötti együttműködés motorjaként szolgáljon a szociális védelmi rendszerek korszerűsítése és fejlesztése terén.

| (4) | A 2003. május 27-i bizottsági közlemény (4) felvázolta a szociálpolitika terén megvalósuló nyílt koordináció folyamatainak ésszerűsítését szolgáló stratégiát, a szociális védelem és a társadalmi integráció lisszaboni stratégia keretein belül elfoglalt helyzetének megerősítése céljából. Ahogyan a Tanács 2003 október 20-án megállapodott, az ésszerűsítés 2006-tól lép majd hatályba. E tekintetben az éves közös jelentés válik alapvető jelentéstételi eszközzé, amely egy helyen foglalja össze az elemzések kulcsfontosságú megállapításait és a politikai üzeneteket, amelyek egyaránt hozzátartoznak a nyílt koordinációs módszerhez Nyílt Koordinációs Módszer (OMC) a módszer különféle alkalmazási területein, valamint a szociális védelem több ágazatra kiterjedő kérdéseihez is. |
| --- | --- |

(4)

A 2003. május 27-i bizottsági közlemény (4) felvázolta a szociálpolitika terén megvalósuló nyílt koordináció folyamatainak ésszerűsítését szolgáló stratégiát, a szociális védelem és a társadalmi integráció lisszaboni stratégia keretein belül elfoglalt helyzetének megerősítése céljából. Ahogyan a Tanács 2003 október 20-án megállapodott, az ésszerűsítés 2006-tól lép majd hatályba. E tekintetben az éves közös jelentés válik alapvető jelentéstételi eszközzé, amely egy helyen foglalja össze az elemzések kulcsfontosságú megállapításait és a politikai üzeneteket, amelyek egyaránt hozzátartoznak a nyílt koordinációs módszerhez Nyílt Koordinációs Módszer (OMC) a módszer különféle alkalmazási területein, valamint a szociális védelem több ágazatra kiterjedő kérdéseihez is.

| (5) | Az OMC újult figyelmet irányított az összehasonlítható, naprakész és megbízható statisztikákra irányuló igényre a szociálpolitika terén. Különösen az éves közös jelentésekben használják majd fel a szociális védelemre vonatkozó összehasonlítható statisztikákat. |
| --- | --- |

(5)

Az OMC újult figyelmet irányított az összehasonlítható, naprakész és megbízható statisztikákra irányuló igényre a szociálpolitika terén. Különösen az éves közös jelentésekben használják majd fel a szociális védelemre vonatkozó összehasonlítható statisztikákat.

| (6) | A Bizottság (Eurostat) már gyűjti a szociális védelemmel kapcsolatos éves adatokat az önkéntes alapon együttműködő tagállamoktól. Ez az eljárás egységesített gyakorlatként rögzült a tagállamokban, és az adatok összehasonlíthatóságának biztosítását szolgáló, közös módszertani elvekre épül. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság (Eurostat) már gyűjti a szociális védelemmel kapcsolatos éves adatokat az önkéntes alapon együttműködő tagállamoktól. Ez az eljárás egységesített gyakorlatként rögzült a tagállamokban, és az adatok összehasonlíthatóságának biztosítását szolgáló, közös módszertani elvekre épül.

| (7) | Az egyedi közösségi statisztikák előállítására a közösségi statisztikákról szóló, 1997. február 17-i 322/97/EK tanácsi rendeletben (5) meghatározott szabályok vonatkoznak. |
| --- | --- |

(7)

Az egyedi közösségi statisztikák előállítására a közösségi statisztikákról szóló, 1997. február 17-i 322/97/EK tanácsi rendeletben (5) meghatározott szabályok vonatkoznak.

| (8) | Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (6) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(8)

Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (6) összhangban kell elfogadni.

| (9) | A Bizottságot fel kell jogosítani arra, hogy határozzon arról, melyik legyen az első év, amelyre vonatkozóan adatokat kell gyűjteni, valamint hogy intézkedéseket hozzon a szóban forgó adatok részletes osztályozására, az alkalmazandó fogalommeghatározásokra és a terjesztési szabályok aktualizálására vonatkozóan. Mivel ezek az intézkedések általános hatókörűek és arra szolgálnak, hogy e rendelet nem lényegi elemeit módosítsák és azt új, nem lényegi elemekkel egészítsék ki, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében előírt, ellenőrzéssel történő szabályozási eljárásnak megfelelően kell elfogadni. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottságot fel kell jogosítani arra, hogy határozzon arról, melyik legyen az első év, amelyre vonatkozóan adatokat kell gyűjteni, valamint hogy intézkedéseket hozzon a szóban forgó adatok részletes osztályozására, az alkalmazandó fogalommeghatározásokra és a terjesztési szabályok aktualizálására vonatkozóan. Mivel ezek az intézkedések általános hatókörűek és arra szolgálnak, hogy e rendelet nem lényegi elemeit módosítsák és azt új, nem lényegi elemekkel egészítsék ki, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében előírt, ellenőrzéssel történő szabályozási eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

| (10) | Mivel e rendelet célját, azaz a harmonizált adatok létrehozását lehetővé tevő közös statisztikai szabványok megteremtését, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani és ezért az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(10)

Mivel e rendelet célját, azaz a harmonizált adatok létrehozását lehetővé tevő közös statisztikai szabványok megteremtését, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani és ezért az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (11) | A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezettel együttműködés áll fenn a nettó szociális juttatások területén. |
| --- | --- |

(11)

A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezettel együttműködés áll fenn a nettó szociális juttatások területén.

| (12) | A Tanács 89/382/EEK, Euratom határozata (7) által létrehozott statisztikai programbizottsággal folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

(12)

A Tanács 89/382/EEK, Euratom határozata (7) által létrehozott statisztikai programbizottsággal folytatott konzultációt követően,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

E rendelet célkitűzése az integrált szociális védelmi statisztikák európai rendszerének (a továbbiakban: az Esspros) létrehozása a következők biztosítása révén:

| a) | módszertani keret (közös szabályok, fogalommeghatározások, osztályozások és számítási szabályok) a statisztikáknak a Közösség javát szolgáló, összehasonlítható alapon történő összeállítására; |
| --- | --- |

a)

módszertani keret (közös szabályok, fogalommeghatározások, osztályozások és számítási szabályok) a statisztikáknak a Közösség javát szolgáló, összehasonlítható alapon történő összeállítására;

| b) | határidők az Esspros-szal összhangban összeállított statisztikák továbbítására. |
| --- | --- |

b)

határidők az Esspros-szal összhangban összeállított statisztikák továbbítására.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | A „közösségi statisztikák” alatt a 322/97/EK rendelet 2. cikkében meghatározottak értendők. |
| --- | --- |

a)

A „közösségi statisztikák” alatt a 322/97/EK rendelet 2. cikkében meghatározottak értendők.

| b) | „A szociális védelem” felöleli az állami és magántestületek minden olyan beavatkozását, amelynek célja a háztartások és egyének tehermentesítése a kockázatok és szükségletek meghatározott területén, amenynyiben egyidejűleg semmiféle ellenszolgáltatásra vagy egyéni fellépésre nem kerül sor. A szociális védelem alkalmazását kiváltó kockázatok vagy szükségletek felsorolása megállapodás szerint a következő: beteg-/egészségügyi ellátás; rokkantság; öregség; túlélő hozzátartozók; család/gyermekgondozás; munkanélküliség; lakhatás; máshová nem sorolt társadalmi kirekesztés. |
| --- | --- |

b)

„A szociális védelem” felöleli az állami és magántestületek minden olyan beavatkozását, amelynek célja a háztartások és egyének tehermentesítése a kockázatok és szükségletek meghatározott területén, amenynyiben egyidejűleg semmiféle ellenszolgáltatásra vagy egyéni fellépésre nem kerül sor. A szociális védelem alkalmazását kiváltó kockázatok vagy szükségletek felsorolása megállapodás szerint a következő: beteg-/egészségügyi ellátás; rokkantság; öregség; túlélő hozzátartozók; család/gyermekgondozás; munkanélküliség; lakhatás; máshová nem sorolt társadalmi kirekesztés.

| c) | „A szociális védelmi rendszer”: szabályok különálló gyűjteménye, amelyet egy vagy több intézményi egység tart fenn, és amely a szociális védelmi juttatások és finanszírozásuk ellátását szabályozza. |
| --- | --- |

c)

„A szociális védelmi rendszer”: szabályok különálló gyűjteménye, amelyet egy vagy több intézményi egység tart fenn, és amely a szociális védelmi juttatások és finanszírozásuk ellátását szabályozza.

| d) | „A rendszerek csoportosítása”: az egyes szociális védelmi rendszerek besorolását szolgáló kritériumok, nevezetesen a döntéshozatal, jogi keretek érvényesítése, jogosultságok meghatározása, valamint a védelem hatálya és szintje. Minden rendszer egyetlen kategóriába sorolható kritériumonként. |
| --- | --- |

d)

„A rendszerek csoportosítása”: az egyes szociális védelmi rendszerek besorolását szolgáló kritériumok, nevezetesen a döntéshozatal, jogi keretek érvényesítése, jogosultságok meghatározása, valamint a védelem hatálya és szintje. Minden rendszer egyetlen kategóriába sorolható kritériumonként.

| e) | „Szociális védelmi juttatások”: a szociális védelmi rendszerek által háztartásoknak és egyéneknek készpénzben vagy természetben nyújtott juttatások, amelyek célja a háztartások és egyének tehermentesítése egyes meghatározott kockázatok és szükségletek területén. |
| --- | --- |

e)

„Szociális védelmi juttatások”: a szociális védelmi rendszerek által háztartásoknak és egyéneknek készpénzben vagy természetben nyújtott juttatások, amelyek célja a háztartások és egyének tehermentesítése egyes meghatározott kockázatok és szükségletek területén.

3. cikk

A rendszer alkalmazási köre

(1)   Az Esspros-magrendszerre vonatkozó statisztikák lefedik a szociális védelemmel kapcsolatos kiadások és bevételek pénzmozgásait.

Ezeket az adatokat a szociális védelmi rendszerek szintjén továbbítani kell; minden egyes rendszer esetében meg kell adni a kiadások és bevételek részletes adatait az Esspros osztályozása alapján.

A rendszerenkénti és részletes juttatásonkénti mennyiségi adatok tekintetében, a továbbításra kerülő adatok utalással az aggregált osztályozásra, az adatszolgáltatás és az adatok közzétételére vonatkozó intézkedések az I. melléklet 1. pontjában találhatók. A rendszerenkénti és részletes juttatásonkénti minőségi adatok tekintetében, az érintett téma, az adatszolgáltatásra vonatkozó intézkedések, a minőségi adatok frissítése és a közzététel az I. melléklet 2. pontjában található.

Az adatgyűjtés első éve az e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való megjelenésének évét követő naptári év.

(2)   Az alaprendszert kiegészítik
  a nyugdíjban részesülőkre és a nettó szociális védelmi juttatásokra
  vonatkozó, kiegészítő statisztikai információt lefedő modulok.

4. cikk

Nyugdíjban részesülők modulja

(1)   Kiegészítésként évente bekerül a nyugdíjban részesülők modulja is az e rendelet alapján történő adatgyűjtés első évétől kezdődően. Az érintett tárgyak, az adatszolgáltatásra és -közzétételre vonatkozó intézkedések a II. mellékletben szerepelnek.

(2)
     
  Az adatgyűjtés első éve az e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való megjelenésének évét követő naptári év.

5. cikk

A nettó szociális védelmi juttatások modulja

(1)   A nettó szociális védelmi juttatások modulja
  bevezetésének céljával
  a 2005. évi adatok kísérleti gyűjtését valamennyi tagállamban el kell végezni 2008 végéig. Az érintett tárgyak, és az adatszolgáltatás a III. mellékletben szerepel.

(2)   E kísérleti nemzeti adatgyűjtések
  szintézise alapján, és feltéve, hogy e kísérleti tanulmányok legnagyobb részének eredménye pozitív, az e modulra vonatkozó
  teljes körű adatgyűjtést
  2010-nél korábban
  el nem indító
  intézkedéseket
  a
  8. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási eljárásnak megfelelően kell elfogadni
  .

6. cikk

Adatforrások

A statisztikáknak a tagállamokban való hozzáféréssel, valamint a nemzeti jogszabályokkal és a gyakorlattal összhangban a következő adatforrásokon kell alapulniuk:

| a) | nyilvántartások és egyéb adminisztratív források; |
| --- | --- |

a)

nyilvántartások és egyéb adminisztratív források;

| b) | felmérések; és/vagy |
| --- | --- |

b)

felmérések; és/vagy

| c) | becslések. |
| --- | --- |

c)

becslések.

7. cikk

Végrehajtási rendelkezések

(1)   E rendelet végrehajtási
  rendelkezéseinek figyelembe kell venniük egy költség-haszon elemzés eredményeit, és az Esspros-magrendszerre (I. melléklet), a nyugdíjban részesülők moduljára (II. melléklet) és a nettó szociális védelmi juttatások moduljára (5. cikk) kell vonatkozniuk.

(2)   
  Az adattovábbítás formátumával, a továbbításra kerülő eredményekkel és a minőségmérés feltételeivel kapcsolatos intézkedéseket a 8. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(3)   
  Az e rendelet nem lényegi elemeinek többek között annak kiegészítése révén történő módosítására szolgáló, az adatgyűjtés tárgyát képező első évre vonatkozó döntéssel kapcsolatos intézkedéseket, valamint a szóban forgó adatok részletes osztályozásával, az alkalmazandó fogalommeghatározásokkal és a terjesztési szabályok aktualizálásával kapcsolatos intézkedéseket a 8. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

8. cikk

Eljárás

(1)   A Bizottságot a 89/382/EGK, Euratom határozat által létrehozott Statisztikai Programbizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel annak 8. cikke rendelkezéseire.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított időtartam három hónap.

(3)
     
  E bekezdésre történő hivatkozás esetében az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)-(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel a határozat 8. cikkének rendelkezéseire.

9. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...-ban/-ben, ...-án/-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  2006. július 5-i vélemény (A Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

2006. július 5-i vélemény (A Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

(2)  Az Európai Parlament 2006. november 30-i álláspontja.

2

Az Európai Parlament 2006. november 30-i álláspontja.

(3)  HL L 314., 2004.10.13., 8. o.

3

(4)  COM(2003)0261.

4

COM(2003)0261

(5)  
  HL L 52., 1997.2.22., 1. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

5

HL L 52., 1997.2.22., 1. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

(6)  
  HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

6

HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.

(7)  HL L 181., 1989.6.28., 47. o.

7

I. MELLÉKLET

ESSPROS-ALAPRENDSZER

1.   Mennyiségi adatok
  rendszerenként és részletes juttatásokként

1.1.   Továbbított adatok

Utalással az aggregált osztályozásra, az átvitt adatok a következőket
  fogják lefedni
  :

| 1.1.1. | Kiadások






  1.1.1.1. | A szociális védelmi juttatások a következők szerint osztályozva:






  a) | funkció (az egyes kockázatoknak vagy szükségleteknek megfelelően), és |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.1.

Kiadások

1.1.1.1.

A szociális védelmi juttatások a következők szerint osztályozva:

a)

funkció (az egyes kockázatoknak vagy szükségleteknek megfelelően), és

| b) | az egyes funkcióknál kettős lebontásban: a rászorultság ellenőrzése alapján nyújtott támogatások szemben a rászorultság ellenőrzése nélkül nyújtott támogatásokkal, a készpénzben fizetett támogatások (időszakos és átalánytámogatások) szemben a természetben fizetett támogatásokkal. |
| --- | --- |

b)

az egyes funkcióknál kettős lebontásban: a rászorultság ellenőrzése alapján nyújtott támogatások szemben a rászorultság ellenőrzése nélkül nyújtott támogatásokkal, a készpénzben fizetett támogatások (időszakos és átalánytámogatások) szemben a természetben fizetett támogatásokkal.

| 1.1.1.2. | Adminisztrációs költségek |
| --- | --- |

1.1.1.2.

Adminisztrációs költségek

| 1.1.1.3. | Átcsoportosítás más rendszerekbe |
| --- | --- |

1.1.1.3.

Átcsoportosítás más rendszerekbe

| 1.1.1.4. | Egyéb kiadások |
| --- | --- |

1.1.1.4.

Egyéb kiadások

| 1.1.2. | Bevételek






  1.1.2.1. | Társadalombiztosítási hozzájárulások |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

Bevételek

1.1.2.1.

Társadalombiztosítási hozzájárulások

| 1.1.2.2. | Általános állami hozzájárulások |
| --- | --- |

1.1.2.2.

Általános állami hozzájárulások

| 1.1.2.3. | Átcsoportosítás más rendszerekből |
| --- | --- |

1.1.2.3.

Átcsoportosítás más rendszerekből

| 1.1.2.4. | Egyéb bevételek |
| --- | --- |

1.1.2.4.

Egyéb bevételek

A lefedett adatokat (a részletes osztályozással kapcsolatban) a 8. cikkben meghatározott eljárással összhangban kell szolgáltatni.

1.2.   Adatszolgáltatás

A statisztikákat évente kell szolgáltatni. Az adatok a nemzeti gyakorlatnak megfelelően a naptári ever vonatkoznak. Az adattovábbítás határideje n+18 hónap, azaz az n. naptári évre vonatkozó adatokat a korábbi évek esetleges felülvizsgált adataival együtt legkésőbb az n+2. év júniusában kell továbbítani.

1.3.   Közzététel

A szociális védelemmel kapcsolatos kiadások adatait a Bizottság (Eurostat) a teljes rendszer szintjén teszi közzé az n+22. hónap végén (az n+2. év októbere végén), amely adatok az n
  naptári
  év adatain alapulnak. A Bizottság (Eurostat) egyidejűleg meghatározott felhasználók (az Esspros-adatokat összeállító nemzeti intézmények, a Bizottság szervezeti egységei és nemzetközi intézmények) számára közzéteszi a rendszerenként részletezett adatokat. E meghatározott felhasználók csak rendszercsoportokat tehetnek közzé.

2.   Minőségi információ rendszerenként és részletezett juttatásonként

2.1.   Érintett tárgyak

Az egyes rendszerek esetében a minőségi információ magában foglalja a rendszer általános leírását, a juttatások részletes leírását és a közelmúlt változásairól és reformjairól szóló tájékoztatót.

2.2.   Adatszolgáltatás és a minőségi információ frissítése

A már szolgáltatott minőségi információ teljes körének éves frissítését a szociális védelmi rendszer változásaira
  fogják korlátozni
  , és a mennyiségi adatokkal együttesen
  fogják továbbítani
  .

2.3.   Közzététel

A minőségi információt a Bizottság (Eurostat) rendszerszinten teszi közzé az n+22. hónap végén (az n+2. év októbere végén).

II. MELLÉKLET

NYUGDÍJBAN RÉSZESÜLŐK MODULJA

1.   Érintett tárgyak

E modul a nyugdíjban részesülők adatait fedi le, akiket úgy határoznak meg, mint a következő, szociális védelmi rendszer által időszakosan, készpénzben fizetett egy vagy több juttatásának kedvezményezettjét:

| a) | rokkantsági nyugdíj; |
| --- | --- |

a)

rokkantsági nyugdíj;

| b) | csökkent munkaképesség miatti korengedményes nyugdíj; |
| --- | --- |

b)

csökkent munkaképesség miatti korengedményes nyugdíj;

| c) | öregségi nyugdíj; |
| --- | --- |

c)

öregségi nyugdíj;

| d) | előnyugdíj; |
| --- | --- |

d)

előnyugdíj;

| e) | részleges nyugdíj; |
| --- | --- |

e)

részleges nyugdíj;

| f) | túlélő hozzátartozói nyugdíj; |
| --- | --- |

f)

túlélő hozzátartozói nyugdíj;

| g) | munkaerőpiaci okok miatti korengedményes nyugdíj. |
| --- | --- |

g)

munkaerőpiaci okok miatti korengedményes nyugdíj.

2.   Adatszolgáltatás

A statisztikákat évente kell szolgáltatni. Az adatokat állományadatok formájában
  fogják megadni
  , amely utalást tartalmaz az év végére (12.31./01.01.). Az adattovábbítás határideje az n. év tekintetében az n+2. év májusának vége, a következő lebontásban:

| a) | szociális védelmi rendszer; |
| --- | --- |

a)

szociális védelmi rendszer;

| b) | nemenként a rendszerek összeségére
  vonatkozóan. |
| --- | --- |

b)

nemenként a rendszerek összeségére
  vonatkozóan.

3.   Közzététel

Az összes rendszerre vonatkozóan a Bizottság (Eurostat) az n+22. hónap végén (az n+2. év októbere végén) teszi közzé az adatokat, amelyek az n. pénzügyi év adatain alapulnak. A Bizottság (Eurostat) egyidejűleg meghatározott felhasználók (az Esspros-adatokat összeállító nemzeti intézmények, a Bizottság szervezeti egységei és nemzetközi intézmények) számára közzéteszi a rendszerenként részletezett adatokat. E meghatározott felhasználók csak rendszercsoportokat tehetnek közzé.

A Bizottság (Eurostat) megjelenteti és bizonyos felhasználók (az Esspros-adatokat gyűjtő nemzeti intézetek, a Bizottság osztályainak és nemzetközi intézetek) között terjeszti mind a hét kategória az n naptári évre vonatkozó adatait n év+22 hónap végéig (az n+2 év októberéig).

III. MELLÉKLET

A NETTÓ SZOCIÁLIS VÉDELMI JUTTATÁSOKRÓL SZÓLÓ KÍSÉRLETI ADATGYŰJTÉS

1.   Érintett tárgyak

Ez az adatgyűjtemény a „nettó szociális védelmi juttatások” számításait tartalmazza. A nettó szociális védelmi juttatásokat szociális védelmi juttatások értékeként határozzák meg, kivéve a juttatás kedvezményezettje által fizetett adókat és társadalombiztosítási hozzájárulásokat, kiegészítve a „adóelőnyök” értékével.

Az „adóelőnyöket” adókedvezmények formájában megjelenő szociális védelemként határozzák meg, amelyet pedig szociális védelmi juttatásként lehetne meghatározni, ha készpénzben kerülne kifizetésre. A szociális védelem biztosítását elősegítő és a magánbiztosító-rendszereket támogató adókedvezmények kivételével.

2.   Adatszolgáltatás

A személyi jövedelemadó megfelelő részét és a szociális védelmi juttatásokra kivetett társadalombiztosítási hozzájárulásokat a 2005. évre vonatkozóan jelölni kell, a különféle típusú, készpénzben fizetett szociális védelmi juttatásoknak megfelelően, lehetőleg tovább bontva az egyformán adóztatott rendszerek egyes csoportjai esetében. Bonyolult esetekben az eredményeket a juttatások megfelelő csoportjai alapján is lehet jelenteni, pl. a II. mellékletben felsorolt hét nyugdíjkategóriát összesen, vagy egy meghatározott funkció készpénzben fizetett juttatásait összesen. Az adóelőnyöket minden egyes bejegyzésnél külön fel kell tüntetni a bevételkiesés módszerének alkalmazásával.

P6_TA(2006)0517

Részvételi szabályok - Hetedik keretprogram - Euratom *

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Atomenergia-közösség hetedik keretprogramjának (2007-2011) cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló tanácsi Euratom rendeletre irányuló javaslatról (COM(2006)0042 - C6-0080/2006 - 2006/0014(CNS))

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2006)0042) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2006)0042) (1),

| — | tekintettel az Euratom-Szerződés 7. és 10. cikkére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0080/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Euratom-Szerződés 7. és 10. cikkére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0080/2006),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A6-0305/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A6-0305/2006),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az Euratom-Szerződés 119. cikkének (2) bekezdése alapján; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az Euratom-Szerződés 119. cikkének (2) bekezdése alapján;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való konzultációra, abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való konzultációra, abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | A PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI |
| --- | --- |
| 39. módosítás |
| (3) preambulumbekezdés (új) |
| | (3a) A bizalmas adatok kezelését valamennyi vonatkozó közösségi jogszabály szabályozza, beleértve az intézmények belső szabályait is, például - a biztonsági rendelkezések tekintetében - eljárási szabályzatának módosításáról szóló, 2001. november 29-i 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozatot (2)

  . |
| 40. módosítás |
| (4) preambulumbekezdés |
| (4) A vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére vonatkozó szabályoknak olyan következetes és átlátható rendszert kell létrehozniuk, amely biztosítja a
  hatékony
  végrehajtást
  és
  a hetedik keretprogram minden résztvevője számára a könnyű
  hozzáférést. | (4) A vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére vonatkozó szabályoknak olyan következetes,
  átfogó
  és átlátható rendszert kell létrehozniuk, amely biztosítja a
  lehető leghatékonyabb
  végrehajtást,
  figyelembe véve
  a hetedik keretprogram minden résztvevője számára
  az egyszerűsített eljárásokon keresztül történő
  könnyű
  hozzáférés szükségességét, az arányosság elvével összhangban
  . |
| 41. módosítás |
| (4a) preambulumbekezdés (új) |
| | (4a) A szabályoknak könnyíteniük kell továbbá a keretprogramban részt vevők által létrehozott szellemi tulajdon kiaknázását, figyelembe véve azt is, hogy a résztvevő mely módon szervezheti meg nemzetközi szinten tevékenységét, ugyanakkor védve a többi résztvevő és a Közösség jogos érdekeit. |
| 42. módosítás |
| (7) preambulumbekezdés |
| (7) Ennek megfelelően, az általuk megszerezhető jogokkal és kötelezettségekkel összhangban a jogi személyek mellett a természetes személyek részvételét is lehetővé kell tenni. A természetes személyek részvétele biztosítja, hogy a tudományos kiválóság és képességek kialakítása és fejlesztése ne korlátozódjék a csak jogi személyeket felölelő projektek közösségi finanszírozására, és egyúttal lehetővé teszi, hogy a keretprogramban olyan KKV-k is részt vehessenek, amelyek nem rendelkeznek jogi személyiséggel. | törölve |
| 43. módosítás |
| (9) preambulumbekezdés |
| (9) Kívánatos, hogy bármely jogalany szabadon részt vehessen azokban a projektekben, amelyek a minimumfeltételeket kielégítik. A minimumot meghaladó részvételnek hozzá kell járulnia az érintett közvetett cselekvés hatékony
  működéséhez. | (9) Indokolt, hogy bármely jogalany szabadon részt vehessen a projektekben, ha a minimumfeltételek teljesülnek. A minimumot meghaladó részvételnek hozzá kell járulnia az érintett közvetett tevékenység hatékony
  végrehajtásához
  . |
| 44. módosítás |
| (11a) preambulumbekezdés (új) |
| | (11a) A Szerződés 198. cikkével összhangban a tagállamok joghatósága alatt álló Európán kívüli területek jogalanyai jogosultak a hetedik keretprogramban való részvételre. |
| 45. módosítás |
| (12a) preambulumbekezdés (új) |
| | (12a) A résztvevők érdekeit szem előtt tartva a hatodik keretprogramban alkalmazott költségszámítási rendszerből hatékony és zökkenőmentes átmenetet kell biztosítani. A hetedik keretprogram nyomon követési folyamatában ezért figyelembe kell venni e változás költségvetési hatását, különösen a résztvevők adminisztratív terheire gyakorolt hatást. |
| 46. módosítás |
| (13) preambulumbekezdés |
| (13) A Bizottságnak a költségvetési rendelet és a végrehajtási
  szabályok
  előírásain túlmenően meg kell határoznia további, a pályázatok beadására, értékelésére, kiválasztására és a
  szerződés
  odaítélésére vonatkozó szabályokat és eljárásokat is. Meg kell határoznia különösen a független szakértők igénybevételére vonatkozó szabályokat. | (13) A Bizottságnak a költségvetési rendelet, annak végrehajtási
  szabályai és e rendelet
  előírásain túlmenően meg kell határoznia további, a pályázatok beadására, értékelésére és kiválasztására, a
  támogatások
  odaítélésére,
  valamint a résztvevők jogorvoslati eljárásaira
  vonatkozó szabályokat és eljárásokat is. Meg kell határoznia különösen a független szakértők igénybevételére vonatkozó szabályokat. |
| 47. módosítás |
| (14) preambulumbekezdés |
| (14) Kívánatos, hogy a Bizottság a költségvetési rendelet és a végrehajtási szabályok előírásain túlmenően meghatározzon további, a hetedik keretprogram közvetett cselekvéseiben részt vevő jogalanyok jogi és pénzügyi életképességének megítélésére vonatkozó szabályokat és eljárásokat is. | (14) Indokolt, hogy a Bizottság a költségvetési rendelet és végrehajtási szabályai előírásain túlmenően meghatározzon további, a hetedik keretprogram közvetett tevékenységeiben részt vevő jogalanyok jogi és pénzügyi életképességének megítélésére vonatkozó szabályokat és eljárásokat is.
  Ezeknek a szabályoknak megfelelő egyensúlyra kell törekedniük a Közösség pénzügyi érdekeinek védelme, valamint a jogalanyok keretprogramban való részvételének egyszerűsítése és megkönnyítése között. |
| 48. módosítás |
| (15) preambulumbekezdés |
| (15) Ebben az összefüggésben a költségvetési rendelet és a végrehajtási szabályok szabályozzák többek között a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét, a csalás és a szabálytalanságok elleni küzdelmet, a Bizottság által követelt összegek behajtásának eljárásait, a szerződéskötési és a támogatási eljárásból való kizárást és a kapcsolódó szankciókat, valamint a Bizottság és a Számvevőszék által a Szerződés 248. cikkének (2) bekezdése alapján végzett ellenőrzéseket, vizsgálatokat és helyszíni szemléket. | (15) Ezzel összefüggésben a költségvetési rendelet és a végrehajtási szabályok,
  valamint az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (3)

  szabályozzák többek között a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét, a csalás és a szabálytalanságok elleni küzdelmet, a Bizottság által követelt összegek behajtásának eljárásait, a szerződéskötési és a támogatási eljárásból való kizárást és a kapcsolódó szankciókat, valamint a Bizottság és a Számvevőszék által a Szerződés 248. cikkének (2) bekezdése alapján végzett ellenőrzéseket, vizsgálatokat és helyszíni szemléket. |
| 49. módosítás |
| (15a) preambulumbekezdés (új) |
| | (15a) A Közösség pénzügyi hozzájárulásainak indokolatlan késedelem nélkül el kell jutniuk a résztvevőkhöz. |
| 50. módosítás |
| (17) preambulumbekezdés |
| (17) A Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a hetedik keretprogram keretében végzett közvetett cselekvéseket, valamint magát a hetedik keretprogramot és annak egyedi programjait. | (17) A Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a hetedik keretprogram keretében végzett közvetett tevékenységeket, valamint magát a hetedik keretprogramot és annak egyedi programjait.
  A Bizottságnak ahhoz, hogy biztosítsa a közvetett tevékenységek végrehajtásának hatékony és koherens nyomon követését és értékelését, megfelelő információs rendszert kell létrehoznia és fenntartania. |
| 51. módosítás |
| (17a) preambulumbekezdés (új) |
| | (17a) A hetedik keretprogramnak tükröznie kell és elő kell mozdítania az európai kutatói chartában és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexében megállapított általános elveket, miközben tiszteletben tartja azok önkéntes jellegét. |
| 52. módosítás |
| (19) preambulumbekezdés |
| (19) A szellemi tulajdonjogok tulajdonosai jogainak tiszteletben tartásával ezeknek a szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy a résztvevők a kutatási munka végrehajtásához, illetve a kutatási munkából eredő ismeretek felhasználásához szükséges mértékben hozzáférhessenek az általuk a projekt rendelkezésére bocsátott információkhoz és a kutatási munkából eredő ismeretekhez. | (19) A szellemi tulajdonjogok tulajdonosai jogainak tiszteletben tartása mellett ezeknek a szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy a résztvevők
  és adott esetben a tagállamokban vagy társult országokban székhellyel rendelkező ellenőrzött jogalanyaik
  a kutatási munka végrehajtásához, illetve a kutatási munkából eredő ismeretek felhasználásához szükséges mértékben hozzáférhessenek az általuk a projekt rendelkezésére bocsátott információkhoz és a kutatási munkából eredő ismeretekhez. |
| 53. módosítás |
| (20) preambulumbekezdés |
| (20) Megszűnik a hatodik keretprogramban egyes résztvevők számára előírt azon kötelezettség, hogy konzorciumi partnereikért pénzügyi felelősséget kell vállalniuk.
  Az esedékes összegek befizetésének elmaradásával kapcsolatos kockázatok mértékétől függően a közösségi pénzügyi hozzájárulás egy része visszatartható
  a kötelezettségeiket nem teljesítő partnerek részéről esedékessé váló, de vissza nem fizetett
  összegek fedezésére. A kockázat elkerülését célzó mechanizmushoz a korábban a többi résztvevőért pénzügyi felelősség vállalására kötelezett résztvevők adnak hozzájárulást; ezt a hozzájárulást a Bizottság a kifizetések teljesítésekor visszatartja
  . | (20) Megszűnik a hatodik keretprogramban egyes résztvevők számára előírt azon kötelezettség, hogy konzorciumi partnereikért pénzügyi felelősséget kell vállalniuk.
  Ezzel összefüggésben létre kell hozni egy résztvevői garanciaalapot, amelyet a Bizottság kezel, és amely fedezi
  a kötelezettségeiket nem teljesítő partnerek részéről esedékessé váló, de vissza nem fizetett
  összegeket. Ez a megközelítés hozzájárul a részvétel egyszerűsítéséhez és megkönnyítéséhez, ugyanakkor a keretprogramnak megfelelő módon védi a Közösség pénzügyi érdekeit. |
| 55. módosítás |
| 2. cikk, 1-3. pont |
| | (-1) | „jogalany”: minden olyan természetes személy vagy a székhelye szerinti nemzeti jog, vagy a közösségi jog vagy a nemzetközi jog alapján létrehozott jogi személy, amely jogi személyiséggel rendelkezik, és saját nevében eljárva jogokat gyakorolhat és kötelezettségeket vállalhat. Természetes személy esetén a jogalany székhelyére történő hivatkozás a szokásos tartózkodási helyre történő hivatkozásként értendő; |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

A PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI

39. módosítás

(3) preambulumbekezdés (új)

(3a) A bizalmas adatok kezelését valamennyi vonatkozó közösségi jogszabály szabályozza, beleértve az intézmények belső szabályait is, például - a biztonsági rendelkezések tekintetében - eljárási szabályzatának módosításáról szóló, 2001. november 29-i 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozatot (2)

  .

40. módosítás

(4) preambulumbekezdés

(4) A vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére vonatkozó szabályoknak olyan következetes és átlátható rendszert kell létrehozniuk, amely biztosítja a
  hatékony
  végrehajtást
  és
  a hetedik keretprogram minden résztvevője számára a könnyű
  hozzáférést.

(4) A vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére vonatkozó szabályoknak olyan következetes,
  átfogó
  és átlátható rendszert kell létrehozniuk, amely biztosítja a
  lehető leghatékonyabb
  végrehajtást,
  figyelembe véve
  a hetedik keretprogram minden résztvevője számára
  az egyszerűsített eljárásokon keresztül történő
  könnyű
  hozzáférés szükségességét, az arányosság elvével összhangban
  .

41. módosítás

(4a) preambulumbekezdés (új)

(4a) A szabályoknak könnyíteniük kell továbbá a keretprogramban részt vevők által létrehozott szellemi tulajdon kiaknázását, figyelembe véve azt is, hogy a résztvevő mely módon szervezheti meg nemzetközi szinten tevékenységét, ugyanakkor védve a többi résztvevő és a Közösség jogos érdekeit.

42. módosítás

(7) preambulumbekezdés

(7) Ennek megfelelően, az általuk megszerezhető jogokkal és kötelezettségekkel összhangban a jogi személyek mellett a természetes személyek részvételét is lehetővé kell tenni. A természetes személyek részvétele biztosítja, hogy a tudományos kiválóság és képességek kialakítása és fejlesztése ne korlátozódjék a csak jogi személyeket felölelő projektek közösségi finanszírozására, és egyúttal lehetővé teszi, hogy a keretprogramban olyan KKV-k is részt vehessenek, amelyek nem rendelkeznek jogi személyiséggel.

törölve

43. módosítás

(9) preambulumbekezdés

(9) Kívánatos, hogy bármely jogalany szabadon részt vehessen azokban a projektekben, amelyek a minimumfeltételeket kielégítik. A minimumot meghaladó részvételnek hozzá kell járulnia az érintett közvetett cselekvés hatékony
  működéséhez.

(9) Indokolt, hogy bármely jogalany szabadon részt vehessen a projektekben, ha a minimumfeltételek teljesülnek. A minimumot meghaladó részvételnek hozzá kell járulnia az érintett közvetett tevékenység hatékony
  végrehajtásához
  .

44. módosítás

(11a) preambulumbekezdés (új)

(11a) A Szerződés 198. cikkével összhangban a tagállamok joghatósága alatt álló Európán kívüli területek jogalanyai jogosultak a hetedik keretprogramban való részvételre.

45. módosítás

(12a) preambulumbekezdés (új)

(12a) A résztvevők érdekeit szem előtt tartva a hatodik keretprogramban alkalmazott költségszámítási rendszerből hatékony és zökkenőmentes átmenetet kell biztosítani. A hetedik keretprogram nyomon követési folyamatában ezért figyelembe kell venni e változás költségvetési hatását, különösen a résztvevők adminisztratív terheire gyakorolt hatást.

46. módosítás

(13) preambulumbekezdés

(13) A Bizottságnak a költségvetési rendelet és a végrehajtási
  szabályok
  előírásain túlmenően meg kell határoznia további, a pályázatok beadására, értékelésére, kiválasztására és a
  szerződés
  odaítélésére vonatkozó szabályokat és eljárásokat is. Meg kell határoznia különösen a független szakértők igénybevételére vonatkozó szabályokat.

(13) A Bizottságnak a költségvetési rendelet, annak végrehajtási
  szabályai és e rendelet
  előírásain túlmenően meg kell határoznia további, a pályázatok beadására, értékelésére és kiválasztására, a
  támogatások
  odaítélésére,
  valamint a résztvevők jogorvoslati eljárásaira
  vonatkozó szabályokat és eljárásokat is. Meg kell határoznia különösen a független szakértők igénybevételére vonatkozó szabályokat.

47. módosítás

(14) preambulumbekezdés

(14) Kívánatos, hogy a Bizottság a költségvetési rendelet és a végrehajtási szabályok előírásain túlmenően meghatározzon további, a hetedik keretprogram közvetett cselekvéseiben részt vevő jogalanyok jogi és pénzügyi életképességének megítélésére vonatkozó szabályokat és eljárásokat is.

(14) Indokolt, hogy a Bizottság a költségvetési rendelet és végrehajtási szabályai előírásain túlmenően meghatározzon további, a hetedik keretprogram közvetett tevékenységeiben részt vevő jogalanyok jogi és pénzügyi életképességének megítélésére vonatkozó szabályokat és eljárásokat is.
  Ezeknek a szabályoknak megfelelő egyensúlyra kell törekedniük a Közösség pénzügyi érdekeinek védelme, valamint a jogalanyok keretprogramban való részvételének egyszerűsítése és megkönnyítése között.

48. módosítás

(15) preambulumbekezdés

(15) Ebben az összefüggésben a költségvetési rendelet és a végrehajtási szabályok szabályozzák többek között a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét, a csalás és a szabálytalanságok elleni küzdelmet, a Bizottság által követelt összegek behajtásának eljárásait, a szerződéskötési és a támogatási eljárásból való kizárást és a kapcsolódó szankciókat, valamint a Bizottság és a Számvevőszék által a Szerződés 248. cikkének (2) bekezdése alapján végzett ellenőrzéseket, vizsgálatokat és helyszíni szemléket.

(15) Ezzel összefüggésben a költségvetési rendelet és a végrehajtási szabályok,
  valamint az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (3)

  szabályozzák többek között a Közösség pénzügyi érdekeinek védelmét, a csalás és a szabálytalanságok elleni küzdelmet, a Bizottság által követelt összegek behajtásának eljárásait, a szerződéskötési és a támogatási eljárásból való kizárást és a kapcsolódó szankciókat, valamint a Bizottság és a Számvevőszék által a Szerződés 248. cikkének (2) bekezdése alapján végzett ellenőrzéseket, vizsgálatokat és helyszíni szemléket.

49. módosítás

(15a) preambulumbekezdés (új)

(15a) A Közösség pénzügyi hozzájárulásainak indokolatlan késedelem nélkül el kell jutniuk a résztvevőkhöz.

50. módosítás

(17) preambulumbekezdés

(17) A Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a hetedik keretprogram keretében végzett közvetett cselekvéseket, valamint magát a hetedik keretprogramot és annak egyedi programjait.

(17) A Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a hetedik keretprogram keretében végzett közvetett tevékenységeket, valamint magát a hetedik keretprogramot és annak egyedi programjait.
  A Bizottságnak ahhoz, hogy biztosítsa a közvetett tevékenységek végrehajtásának hatékony és koherens nyomon követését és értékelését, megfelelő információs rendszert kell létrehoznia és fenntartania.

51. módosítás

(17a) preambulumbekezdés (új)

(17a) A hetedik keretprogramnak tükröznie kell és elő kell mozdítania az európai kutatói chartában és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexében megállapított általános elveket, miközben tiszteletben tartja azok önkéntes jellegét.

52. módosítás

(19) preambulumbekezdés

(19) A szellemi tulajdonjogok tulajdonosai jogainak tiszteletben tartásával ezeknek a szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy a résztvevők a kutatási munka végrehajtásához, illetve a kutatási munkából eredő ismeretek felhasználásához szükséges mértékben hozzáférhessenek az általuk a projekt rendelkezésére bocsátott információkhoz és a kutatási munkából eredő ismeretekhez.

(19) A szellemi tulajdonjogok tulajdonosai jogainak tiszteletben tartása mellett ezeknek a szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy a résztvevők
  és adott esetben a tagállamokban vagy társult országokban székhellyel rendelkező ellenőrzött jogalanyaik
  a kutatási munka végrehajtásához, illetve a kutatási munkából eredő ismeretek felhasználásához szükséges mértékben hozzáférhessenek az általuk a projekt rendelkezésére bocsátott információkhoz és a kutatási munkából eredő ismeretekhez.

53. módosítás

(20) preambulumbekezdés

(20) Megszűnik a hatodik keretprogramban egyes résztvevők számára előírt azon kötelezettség, hogy konzorciumi partnereikért pénzügyi felelősséget kell vállalniuk.
  Az esedékes összegek befizetésének elmaradásával kapcsolatos kockázatok mértékétől függően a közösségi pénzügyi hozzájárulás egy része visszatartható
  a kötelezettségeiket nem teljesítő partnerek részéről esedékessé váló, de vissza nem fizetett
  összegek fedezésére. A kockázat elkerülését célzó mechanizmushoz a korábban a többi résztvevőért pénzügyi felelősség vállalására kötelezett résztvevők adnak hozzájárulást; ezt a hozzájárulást a Bizottság a kifizetések teljesítésekor visszatartja
  .

(20) Megszűnik a hatodik keretprogramban egyes résztvevők számára előírt azon kötelezettség, hogy konzorciumi partnereikért pénzügyi felelősséget kell vállalniuk.
  Ezzel összefüggésben létre kell hozni egy résztvevői garanciaalapot, amelyet a Bizottság kezel, és amely fedezi
  a kötelezettségeiket nem teljesítő partnerek részéről esedékessé váló, de vissza nem fizetett
  összegeket. Ez a megközelítés hozzájárul a részvétel egyszerűsítéséhez és megkönnyítéséhez, ugyanakkor a keretprogramnak megfelelő módon védi a Közösség pénzügyi érdekeit.

55. módosítás

2. cikk, 1-3. pont

(-1)

| (-1a) | „ellenőrzött jogalany”: minden olyan jogalany, amely egy résztvevő közvetlen vagy közvetett ellenőrzése vagy a résztvevőével megegyező közvetlen vagy közvetett ellenőrzés alá tartozik, ahol az ellenőrzés a 7. cikk (2) bekezdésében meghatározott bármely formát jelentheti; |
| --- | --- |

(-1a)

| (-1b) | „méltányos és ésszerű feltételek”: megfelelő feltételek, többek között az esetleges pénzügyi feltételek, figyelembe véve a hozzáférés iránti kérelemmel kapcsolatos különleges körülményeket, például azoknak az új és meglévő információknak és jogoknak a tényleges vagy potenciális értékét, amelyekhez hozzáférést kérnek, és/vagy a tervezett felhasználás alkalmazási területét, időtartamát vagy egyéb jellemzőit; |
| --- | --- |

(-1b)

| (1) | „új ismeretek”: a cselekvésekből származó eredmények, ideértve az információkat is, függetlenül attól, hogy oltalom alá helyezhetők-e vagy sem. Az ilyen eredményekhez tartoznak a szerzői joggal; a formatervezési minták oltalmával; a szabadalmi jogokkal; a növényfajtákra vonatkozó jogokkal; vagy hasonló oltalmi formákkal kapcsolatos jogok; |
| --- | --- |

(1)

„új ismeretek”: a cselekvésekből származó eredmények, ideértve az információkat is, függetlenül attól, hogy oltalom alá helyezhetők-e vagy sem. Az ilyen eredményekhez tartoznak a szerzői joggal; a formatervezési minták oltalmával; a szabadalmi jogokkal; a növényfajtákra vonatkozó jogokkal; vagy hasonló oltalmi formákkal kapcsolatos jogok;

| (1) | „új információk és jogok”:
  az adott közvetett
  tevékenység révén keletkezett eredmények - beleértve az információkat is -, függetlenül attól, hogy oltalom alá helyezhetők-e vagy sem. Az ilyen eredmények közé tartoznak a szerzői jogokhoz, a formatervezési mintaoltalmi jogokhoz, a szabadalmi jogokhoz, a növényfajta-oltalomhoz vagy ezekhez hasonló oltalmi formákhoz kapcsolódó jogok is; |
| --- | --- |

(1)

„új információk és jogok”:
  az adott közvetett
  tevékenység révén keletkezett eredmények - beleértve az információkat is -, függetlenül attól, hogy oltalom alá helyezhetők-e vagy sem. Az ilyen eredmények közé tartoznak a szerzői jogokhoz, a formatervezési mintaoltalmi jogokhoz, a szabadalmi jogokhoz, a növényfajta-oltalomhoz vagy ezekhez hasonló oltalmi formákhoz kapcsolódó jogok is;

| (2) | „háttérismeretek”: a támogatási megállapodáshoz való csatlakozást megelőzően a résztvevők birtokában lévő információk és az ilyen információkhoz kapcsolódó szerzői jogok és más szellemi tulajdonjogok, amelyekre vonatkozóan a résztvevők a támogatási megállapodáshoz való csatlakozást megelőzően nyújtottak be kérelmet, és amelyek szükségesek a közvetett cselekvés végrehajtásához vagy a közvetett cselekvés eredményeinek felhasználásához; |
| --- | --- |

(2)

„háttérismeretek”: a támogatási megállapodáshoz való csatlakozást megelőzően a résztvevők birtokában lévő információk és az ilyen információkhoz kapcsolódó szerzői jogok és más szellemi tulajdonjogok, amelyekre vonatkozóan a résztvevők a támogatási megállapodáshoz való csatlakozást megelőzően nyújtottak be kérelmet, és amelyek szükségesek a közvetett cselekvés végrehajtásához vagy a közvetett cselekvés eredményeinek felhasználásához;

| (2) | „meglévő információk és jogok”: a támogatási megállapodáshoz való csatlakozást megelőzően a résztvevők birtokában lévő információk, valamint az ilyen információkhoz kapcsolódó szerzői jogok és más szellemi tulajdonjogok, amelyekre vonatkozóan a résztvevők a támogatási megállapodáshoz való csatlakozásukat megelőzően nyújtottak be kérelmet, és amelyek szükségesek a közvetett tevékenység végrehajtásához vagy a közvetett tevékenység eredményeinek felhasználásához; |
| --- | --- |

(2)

„meglévő információk és jogok”: a támogatási megállapodáshoz való csatlakozást megelőzően a résztvevők birtokában lévő információk, valamint az ilyen információkhoz kapcsolódó szerzői jogok és más szellemi tulajdonjogok, amelyekre vonatkozóan a résztvevők a támogatási megállapodáshoz való csatlakozásukat megelőzően nyújtottak be kérelmet, és amelyek szükségesek a közvetett tevékenység végrehajtásához vagy a közvetett tevékenység eredményeinek felhasználásához;

| (2a) | „résztvevő”: közvetett tevékenységhez hozzájáruló jogalany, amely e rendelet alapján a Közösség vonatkozásában jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik; |
| --- | --- |

(2a)

| (3) | „kutatóintézet”: olyan, gazdasági haszonszerzésre nem törekvő szervezet, amely
  elsődleges
  tevékenységként
  tudományos vagy műszaki
  kutatást végez; |
| --- | --- |

(3)

„kutatóintézet”: olyan, gazdasági haszonszerzésre nem törekvő szervezet, amely
  elsődleges
  tevékenységként
  tudományos vagy műszaki
  kutatást végez;

| (3) | „kutatószervezet”: olyan, nonprofit szervezetként
  létrehozott jogalany
  , amely
  egyik
  fő tevékenységeként kutatással
  vagy technológiai fejlesztéssel
  foglalkozik; |
| --- | --- |

(3)

„kutatószervezet”: olyan, nonprofit szervezetként
  létrehozott jogalany
  , amely
  egyik
  fő tevékenységeként kutatással
  vagy technológiai fejlesztéssel
  foglalkozik;

56. módosítás

8. cikk, (2) bekezdés

Az első bekezdés nem alkalmazandó a kutatási
  projektek koordinálását végző cselekvésekre
  .

Az első bekezdés nem alkalmazandó
  azokra a tevékenységekre, amelyek célja
  a kutatási
  tevékenységek koordinálása
  .

57. módosítás

12. cikk (2) bekezdése, (1a) albekezdés

Az ajánlattételi felhívásoknak világos célokkal kell rendelkezniük annak biztosítása érdekében, hogy a jelentkezők ne adjanak szükségtelen válaszokat.

58. módosítás

14. cikk

Értékelés, kiválasztás és a szerződés odaítélése

Értékelési elvek, valamint kiválasztási és odaítélési kritériumok

(1) A Bizottság a pályázati felhívásra beérkező pályázatokat az
  egyedi programban és a munkaprogramban előírt
  értékelési elvek, kiválasztási kritériumok és szerződés-odaítélési kritériumok alapján értékeli.

(1) A Bizottság az ajánlattételi felhívásra beérkező ajánlatokat az értékelési elvek, kiválasztási kritériumok és támogatás-odaítélési kritériumok alapján értékeli.

Az alkalmazott kritériumok az alábbiak:

| a) | tudományos és technológiai kiválóság, valamint az innováció foka; |
| --- | --- |

a)

tudományos és technológiai kiválóság, valamint az innováció foka;

| b) | a közvetett cselekvés sikeres végrehajtásának és a hatékony irányítás biztosításának képessége, forrásokban és kompetenciákban mérve, elsősorban a résztvevők által meghatározott szervezési szabályok tekintetében; |
| --- | --- |

b)

a közvetett cselekvés sikeres végrehajtásának és a hatékony irányítás biztosításának képessége, forrásokban és kompetenciákban mérve, elsősorban a résztvevők által meghatározott szervezési szabályok tekintetében;

| c) | az egyedi program céljainak megőrzése; |
| --- | --- |

c)

az egyedi program céljainak megőrzése;

| d) | a mozgósított források kritikus tömege és ezek hozzájárulása a közösségi politikákhoz; |
| --- | --- |

d)

a mozgósított források kritikus tömege és ezek hozzájárulása a közösségi politikákhoz;

| e) | az ismeretértékelési és terjesztési terv minősége, az innováció előmozdításának és a szellemi tulajdon kezelésére irányuló világos projektek potenciálja. |
| --- | --- |

e)

az ismeretértékelési és terjesztési terv minősége, az innováció előmozdításának és a szellemi tulajdon kezelésére irányuló világos projektek potenciálja.

A munkaprogram
  előírhat különös kritériumokat, és
  meghatározhatja a kritériumok alkalmazásának részletes szabályait.

E kereteken belül
  a munkaprogram
  meghatározza az értékelés és a kiválasztás kritériumait, és további követelményeket, súlyozásokat és küszöböket állapíthat meg, vagy
  a kritériumok alkalmazására vonatkozóan további részleteket határozhat meg.

(2) Nem választható ki az a pályázat, amely alapvető etikai elveket sért, vagy nem felel meg az egyedi programban, a munkaprogramban vagy a pályázati felhívásban meghatározott feltételeknek. Az ilyen pályázatok az értékelési, a kiválasztási és a szerződés-odaítélési eljárásokból bármikor kizárhatók.

(2) Nem választható ki az az ajánlat, amely alapvető etikai elveket sért, vagy nem felel meg az egyedi programban, a munkaprogramban vagy az ajánlattételi felhívásban meghatározott feltételeknek. Az ilyen ajánlatok az értékelési, a kiválasztási és a szerződés-odaítélési eljárásokból bármikor kizárhatók.

(3) A pályázatokat az értékelés eredményei alapján kell
  kiválasztani.

(3) Az ajánlatokat az értékelés eredményeinek megfelelően
  rangsorolni
  kell. A finanszírozásra vonatkozó döntéseket e rangsor alapján kell meghozni.

59. módosítás

15. cikk

(1)
  A Bizottság elfogadja és közzéteszi a pályázatok benyújtására vonatkozó eljárás, valamint a kapcsolódó értékelési, kiválasztási és szerződés-odaítélési eljárások szabályait. Meghatározza különösen a pályázatok benyújtására vonatkozó kétlépcsős eljárás részletes szabályait, valamint a kétlépcsős értékelési eljárás szabályait.

(1)
  Ha az ajánlattételi felhívás kétlépcsős értékelési eljárást ír elő, akkor az értékelés második szakaszában csak azok az ajánlatok vesznek részt, amelyek bizonyos korlátozott számú kritérium alapján történő értékelés eredményeként az első szakaszban megfelelőnek bizonyultak.

(2) Ha a pályázati felhívás kétlépcsős benyújtási eljárásról rendelkezik, akkor a második szakaszban csak azok a pályázók kapnak felhívást részletes pályázat benyújtására, amelyek pályázata kielégítette az első szakasz értékelési kritériumait.

(2) Ha az ajánlattételi felhívás kétlépcsős benyújtási eljárást ír elő, akkor a második szakaszban csak azok az ajánlattevők kapnak felhívást részletes ajánlat benyújtására, amelyek ajánlata megfelelt az első szakaszbeli értékelésen.

Valamennyi ajánlattevőt a lehető legrövidebb időn belül tájékoztatják az első szakaszbeli értékelés eredményeiről.

(3)
  Ha a pályázati felhívás kétlépcsős értékelési eljárásról rendelkezik, akkor az értékelés második szakaszában csak azok a pályázatok vesznek részt, amelyek néhány kritérium értékelése alapján az első szakaszban megfelelőnek bizonyultak.

(3)
  A Bizottság elfogadja és közzéteszi az ajánlatok benyújtására vonatkozó eljárás, valamint a kapcsolódó értékelési, kiválasztási és odaítélési eljárások szabályait, és iránymutatásokat tesz közzé az ajánlattevők számára, beleértve az értékelőknek szánt útmutatást is. Meghatározza különösen az ajánlatok benyújtására vonatkozó kétlépcsős eljárás részletes szabályait (többek között az első szakaszbeli ajánlatok, valamint a második szakaszbeli részletes ajánlatok hatálya és jellege tekintetében), valamint a kétlépcsős értékelési eljárás szabályait.

A Bizottság tájékoztatást nyújt és jogorvoslati eljárásokat dolgoz ki az ajánlattevők számára.

(4) A Bizottság szabályokat fogad el és tesz közzé annak biztosítására, hogy a közvetett cselekvések résztvevői létezésének, jogállásának és pénzügyi kapacitásának ellenőrzése következetes módon történjék.

(4) A Bizottság szabályokat fogad el és tesz közzé annak biztosítására, hogy a közvetett tevékenységek résztvevői létezésének, jogállásának és pénzügyi kapacitásának ellenőrzése következetes módon történjék.

A Bizottság nem ismétli meg az ellenőrzést, kivéve abban az esetben, ha megváltozik az érintett résztvevő helyzete.

60. módosítás

16. cikk

(1) A Bizottság
  a hetedik keretprogramban és egyedi programjaiban előírt
  értékelés segítésére független szakértőket jelöl ki.

(1) A Bizottság független szakértőket jelöl ki
  az ajánlatok
  értékelésének segítésére.

A 13. cikkben említett koordinációs és támogatási cselekvések esetében független szakértőket csak akkor kell kijelölni, ha azt a Bizottság helyénvalónak ítéli.

A 13. cikkben említett koordinációs és támogatási tevékenységek esetében független szakértőket csak akkor kell kijelölni, ha azt a Bizottság helyénvalónak ítéli.

(2) A független szakértőket a nekik szánt feladatok ellátásához szükséges képességeik és ismereteik alapján kell kiválasztani.

(2) A független szakértőket a nekik szánt feladatok ellátásához szükséges képességeik és ismereteik alapján kell kiválasztani.
  Ha a független szakértőknek minősített információkkal kell dolgozniuk, kinevezésükhöz elő kell írni a megfelelő biztonsági ellenőrzés elvégzését.

A független szakértőket az alkalmas jelöltek jegyzékének összeállítása érdekében magánszemélyeknek kiírt pályázati felhívások, illetve nemzeti kutatóintézetek, kutatási intézmények vagy vállalkozások részére kibocsátott felhívások alapján kell kiválasztani.

A független szakértőket az alkalmas jelöltek jegyzékének összeállítása céljából magánszemélyeknek kiírt ajánlattételi felhívások, valamint
  az érintett szervezetek - például
  nemzeti kutatóügynökségek, kutatási intézmények vagy vállalkozások - részére kibocsátott felhívások alapján kell meghatározni és kiválasztani.

Ha szükségesnek ítéli meg, a Bizottság a jegyzékekben nem szereplő, de megfelelő szaktudással rendelkező személyt is felkérhet.

Ha szükségesnek ítéli meg, a Bizottság a jegyzékekben nem szereplő, de megfelelő szaktudással rendelkező személyt is felkérhet.

Megfelelő intézkedéseket kell tenni annak érdekében, hogy független szakértői csoportok kijelölésekor a nemek között ésszerű egyensúly álljon fenn.

Megfelelő intézkedéseket kell tenni annak érdekében, hogy független szakértői csoportok kijelölésekor a nemek között ésszerű egyensúly álljon fenn.

(3) A független szakértő kijelölésekor a Bizottság megtesz minden szükséges lépést annak biztosítására, hogy a szakértő részéről a véleményezésre szánt üggyel kapcsolatban ne álljon fenn összeférhetetlenség.

(3) A független szakértő kijelölésekor a Bizottság megtesz minden szükséges lépést annak biztosítására, hogy a szakértő részéről a véleményezésre szánt üggyel kapcsolatban ne álljon fenn összeférhetetlenség.

(4) A Bizottság kijelölésiokmány-mintát (a továbbiakban: kijelölési okmány) fogad el, amely nyilatkozatot tartalmaz arról, hogy a szakértő részéről a kinevezéskor nem áll fenn összeférhetetlenség, valamint arról, hogy a szakértő vállalja, hogy tájékoztatja a Bizottságot, ha a véleményezés vagy feladatai elvégzése során összeférhetetlenség merül fel. A Bizottság a Közösség nevében minden független szakértővel külön-külön hoz létre kijelölési okmányt.

(4) A Bizottság kinevezésiokmány-mintát (a továbbiakban: kinevezési okmány) fogad el, amely nyilatkozatot tartalmaz arról, hogy a szakértő részéről a kinevezéskor nem áll fenn összeférhetetlenség, valamint arról, hogy a szakértő vállalja, hogy tájékoztatja a Bizottságot, ha a véleményezés vagy feladatai elvégzése során összeférhetetlenség merül fel. A Bizottság a Közösség nevében minden független szakértővel külön-külön kinevezési okmányt hoz létre.

(5) A Bizottság a megfelelő médiumok révén
  rendszeresen
  közzéteszi azon független szakértők jegyzékét, akik egy-egy egyedi programban közreműködtek.

(5) A Bizottság a megfelelő médiumokban
  évente egyszer
  közzéteszi azon független szakértők jegyzékét, akik
  a keretprogramban és
  az egyedi programokban közreműködtek.

61. módosítás

17. cikk, (4)-(6) bekezdés

(4) Ha valamely résztvevő nem teljesíti kötelezettségeit, a többi résztvevő ilyenkor is kiegészítő közösségi hozzájárulás nélkül köteles teljesíteni a támogatási megállapodást, kivéve akkor, ha a Bizottság ez alól kifejezetten felmentést ad.

(4) Ha valamely résztvevő nem teljesíti kötelezettségeit
  a közvetett tevékenység technikai végrehajtása tekintetében
  , a többi résztvevő akkor is kiegészítő közösségi hozzájárulás nélkül köteles teljesíteni a támogatási megállapodást, kivéve akkor, ha a Bizottság ez alól kifejezetten felmentést ad.

(5) Ha egy cselekvés végrehajtása ellehetetlenül vagy a résztvevők a cselekvést nem hajtják végre, a Bizottság gondoskodik a cselekvés megszüntetéséről.

(5) Ha egy tevékenység végrehajtása ellehetetlenül vagy a résztvevők azt nem hajtják végre, a Bizottság gondoskodik a tevékenység megszüntetéséről.

(6) A résztvevők kötelesek gondoskodni arról, hogy a Bizottság értesüljön minden olyan eseményről, amely hatással lehet a közvetett cselekvés végrehajtására vagy a Közösség érdekeire.

(6) A résztvevők kötelesek gondoskodni arról, hogy a Bizottság értesüljön minden olyan eseményről, amely hatással lehet a közvetett tevékenység végrehajtására vagy a Közösség érdekeire.

(6a) Ha a támogatási megállapodás erről rendelkezik, a közvetett tevékenység résztvevői az elvégzendő munka egyes elemeit alvállalkozásban harmadik felekre bízhatják.

(6b) A Bizottság jogorvoslati eljárásokat dolgoz ki a résztvevők számára.

63. módosítás

18. cikk, (7) bekezdés

(7) A Bizottság e rendelettel összhangban támogatásimegállapodás-mintát dolgoz ki.

(7) A Bizottság e rendelettel összhangban és
  a tagállamokkal szoros együttműködésben
  kidolgozza a támogatási megállapodás mintáját.
  Amennyiben szükségesnek bizonyul a támogatási megállapodás mintájának jelentős módosítása, a Bizottság a tagállamokkal szoros együttműködésben a megfelelő módon felülvizsgálja azt.

62. módosítás

18. cikk, (8a) és (8b) bekezdés (új)

(8a) A támogatási megállapodás előírja, hogy a Bizottság vagy bármely általa felhatalmazott képviselő és a Számvevőszék felügyeletet és pénzügyi ellenőrzést gyakorol.

(8b) A támogatási megállapodás határidőt szabhat a résztvevőknek a rendeletben említett értesítési kötelezettség teljesítésére.

64. módosítás

19. cikk (1) bekezdése, első albekezdés

(1) Abban a terjedelemben, amelyben ez a rendelet ezeket a kötelezettségeket nem szabályozza, a támogatási megállapodásban elő kell írni az egyes résztvevők hozzáférési jogokkal, felhasználással és terjesztéssel összefüggő kötelezettségeit.

(1) A támogatási megállapodásban meg kell határozni az egyes résztvevők hozzáférési jogokkal, felhasználással és terjesztéssel összefüggő
  jogait és
  kötelezettségeit, amennyiben ez a rendelet ezeket a
  jogokat és
  kötelezettségeket nem szabályozza.

65. módosítás

23. cikk

(1) Ha a pályázati felhívás másként nem rendelkezik, a közvetett cselekvésben
  részt venni kívánó jogalanyok
  megállapodást (a továbbiakban: konzorciumi megállapodást) kötelesek kötni a következő kérdések szabályozására:

(1) Ha az ajánlattételi felhívás másként nem rendelkezik, a közvetett tevékenység valamennyi
  résztvevője
  megállapodást (a továbbiakban: konzorcium-megállapodás) köteles kötni,
  többek között
  az alábbiak szabályozására:

a) a konzorcium belső szervezete;

a) a konzorcium belső szervezete;

| b) | a közösségi pénzügyi hozzájárulás elosztása; |
| --- | --- |

b)

a közösségi pénzügyi hozzájárulás elosztása;

| b) | a közösségi pénzügyi hozzájárulás elosztása; |
| --- | --- |

b)

a közösségi pénzügyi hozzájárulás elosztása;

| c) | a terjesztés és a felhasználás
  kiegészítő
  szabályai, beleértve szükség szerint a szellemi tulajdonjogokra vonatkozó megállapodásokat is
  ; |
| --- | --- |

c)

a terjesztés és a felhasználás
  kiegészítő
  szabályai, beleértve szükség szerint a szellemi tulajdonjogokra vonatkozó megállapodásokat is
  ;

| c) | a terjesztésre, a felhasználásra és hozzáférési jogokra vonatkozó III. fejezetben foglalt szabályokat, valamint a támogatási megállapodás vonatkozó rendelkezéseit kiegészítő szabályok; |
| --- | --- |

c)

a terjesztésre, a felhasználásra és hozzáférési jogokra vonatkozó III. fejezetben foglalt szabályokat, valamint a támogatási megállapodás vonatkozó rendelkezéseit kiegészítő szabályok;

d) a belső viták rendezésének módja.

| d) | a belső viták rendezése, beleértve a hatáskörrel való viszszaélés eseteit; |
| --- | --- |

d)

a belső viták rendezése, beleértve a hatáskörrel való viszszaélés eseteit;

| da) | a résztvevők közötti, a felelősségre, a kártalanításra és a titoktartásra vonatkozó megállapodások
  . |
| --- | --- |

da)

a résztvevők közötti, a felelősségre, a kártalanításra és a titoktartásra vonatkozó megállapodások
  .

(2) A Bizottság iránymutatást hoz létre és tesz közzé azon főbb kérdésekre vonatkozóan, amelyekre a résztvevők a konzorcium-megállapodásaikban kitérhetnek.

66. módosítás

24. cikk, (1) bekezdés

(1) A közvetett cselekvésben részt venni kívánó jogalanyok a következő feladatoknak e rendelettel, a költségvetési rendelettel, a végrehajtási szabályokkal és a támogatási megállapodással összhangban történő ellátására koordinátort választanak maguk közül:

(1) A közvetett tevékenységben részt venni kívánó jogalanyok koordinátort jelölnek ki maguk közül a következő feladatoknak e rendelettel, a költségvetési rendelettel, a végrehajtási szabályokkal és a támogatási megállapodással összhangban történő ellátására:

| -a) | annak ellenőrzése, hogy a közvetett tevékenység résztvevői teljesítik-e kötelezettségeiket; |
| --- | --- |

-a)

| a) | annak
  biztosítása
  , hogy a támogatási megállapodásban megjelölt jogalanyok az abban foglaltaknak megfelelően eleget tesznek a támogatási megállapodáshoz történő csatlakozás alaki követelményeinek; |
| --- | --- |

a)

annak
  biztosítása
  , hogy a támogatási megállapodásban megjelölt jogalanyok az abban foglaltaknak megfelelően eleget tesznek a támogatási megállapodáshoz történő csatlakozás alaki követelményeinek;

| a) | annak ellenőrzése, hogy a támogatási megállapodásban megjelölt jogalanyok eleget tesznek a támogatási megállapodáshoz történő csatlakozás szükséges alaki követelményeinek; |
| --- | --- |

a)

annak ellenőrzése, hogy a támogatási megállapodásban megjelölt jogalanyok eleget tesznek a támogatási megállapodáshoz történő csatlakozás szükséges alaki követelményeinek;

| b) | a közösségi pénzügyi hozzájárulás átvétele és szétosztása; |
| --- | --- |

b)

a közösségi pénzügyi hozzájárulás átvétele és szétosztása;

| b) | a közösségi pénzügyi hozzájárulás átvétele és szétosztása a konzorcium-megállapodással és a támogatási megállapodással összhangban; |
| --- | --- |

b)

a közösségi pénzügyi hozzájárulás átvétele és szétosztása a konzorcium-megállapodással és a támogatási megállapodással összhangban;

| c) | a pénzügyi elszámolások rendben tartása, nyilvántartások vezetése, valamint a 36. cikkel összhangban a Bizottság tájékoztatása a közösségi pénzügyi hozzájárulás szétosztásáról; |
| --- | --- |

c)

a pénzügyi elszámolások rendben tartása, nyilvántartások vezetése, valamint a 36. cikkel összhangban a Bizottság tájékoztatása a közösségi pénzügyi hozzájárulás szétosztásáról;

| c) | a közösségi pénzügyi hozzájárulás szempontjából lényeges nyilvántartások és pénzügyi elszámolások vezetése, valamint a Bizottság tájékoztatása a közösségi pénzügyi hozzájárulásnak a 23. cikk b) pontjával és a 35. cikkel összhangban való szétosztásáról; |
| --- | --- |

c)

a közösségi pénzügyi hozzájárulás szempontjából lényeges nyilvántartások és pénzügyi elszámolások vezetése, valamint a Bizottság tájékoztatása a közösségi pénzügyi hozzájárulásnak a 23. cikk b) pontjával és a 35. cikkel összhangban való szétosztásáról;

| d) | a résztvevők és a Bizottság között hatékony és korrekt párbeszéd biztosítása. |
| --- | --- |

d)

a résztvevők és a Bizottság között hatékony és korrekt párbeszéd biztosítása.

| d) | a résztvevők közötti hatékony és korrekt párbeszéd érdekében közvetítői szerep vállalása, valamint rendszeres jelentéstétel a résztvevőknek és a Bizottságnak a projekt előrehaladásáról. |
| --- | --- |

d)

a résztvevők közötti hatékony és korrekt párbeszéd érdekében közvetítői szerep vállalása, valamint rendszeres jelentéstétel a résztvevőknek és a Bizottságnak a projekt előrehaladásáról.

67. módosítás

25. cikk

(1) A közvetett cselekvés résztvevői
  javasolhatják
  új résztvevő
  felvételét
  vagy meglévő résztvevő
  eltávolítását.

(1) A közvetett tevékenységek résztvevői
  a konzorcium-megállapodás megfelelő rendelkezéseivel összhangban megállapodhatnak
  új résztvevő
  felvételéről
  vagy valamely meglévő résztvevő
  eltávolításáról
  .

(2) A folyamatban lévő cselekvéshez csatlakozó jogalany köteles csatlakozni a támogatási megállapodáshoz.

(2) A folyamatban lévő tevékenységhez csatlakozó jogalany köteles csatlakozni a támogatási megállapodáshoz.

(3) Ha a támogatási megállapodás előírja, a konzorcium pályázati felhívást tesz közzé és ezt egyedi tájékoztató eszközökkel, különösen a hetedik keretprogram internetes oldalain, szakmai sajtótermékekben és kiadványokban, valamint a tagállamok és a társult országok által a tájékoztatás és támogatás céljából létrehozott nemzeti kapcsolattartási pontokon keresztül széles körben terjeszti.

(3)
  Egyedi esetekben
  , amennyiben a támogatási megállapodás előírja, a konzorcium versenyfelhívást tesz közzé, és ezt konkrét tájékoztatási támogató eszközök, különösen a hetedik keretprogram internetes oldalai, szakmai sajtótermékek és kiadványok, valamint a tagállamok és a társult országok által a tájékoztatás és támogatás céljából létrehozott nemzeti kapcsolattartási pontok felhasználásával széles körben hirdeti.

A konzorcium a pályázatokat a 15., illetve a 17. cikkben előírt elvek alapján az eredeti cselekvésre irányadó kritériumok szerint, a konzorcium által kijelölt független szakértők segítségével értékeli.

A konzorcium a pályázatokat a 14. és a 16. cikkben előírt elvek alapján az eredeti tevékenységre irányadó kritériumok szerint, a konzorcium által kijelölt független szakértők segítségével értékeli.

(4) A konzorcium az
  összetétel megváltozásáról
  értesíti a Bizottságot, amely az értesítéstől számított 45 napon belül kifogással élhet.

(4) A konzorcium bármely, az
  összetétele megváltoztatására irányuló javaslatról
  értesíti a Bizottságot, amely az értesítéstől számított 45 napon belül kifogással élhet.

Ha az összetétel megváltoztatásával együtt a konzorcium a támogatási megállapodás más olyan módosításaira is javaslatot tesz, amelyek közvetlenül nem függnek össze az összetétel megváltoztatásával, akkor ezekhez a változtatásokhoz a Bizottság írásos jóváhagyása szükséges.

Ha az összetétel megváltoztatására a konzorcium a támogatási megállapodás más olyan módosításaival együtt tesz javaslatot, amelyek közvetlenül nem függnek össze az összetétel megváltoztatásával, akkor ezekhez a változtatásokhoz a Bizottság írásos jóváhagyása szükséges.

77. módosítás

5. alszakasz, cím

A PROGRAMOK ÉS A KÖZVETETT CSELEKVÉSEK ELLENŐRZÉSE. INFORMÁCIÓSZOLGÁLTATÁS

A PROGRAMOK ÉS A KÖZVETETT TEVÉKENYSÉGEK NYOMON KÖVETÉSE ÉS ÉRTÉKELÉSE, INFORMÁCIÓSZOLGÁLTATÁS

68. módosítás

26. cikk

Ellenőrzés

Nyomon követés és értékelés

(1) A Bizottság a 19. cikk (4) bekezdése értelmében benyújtott rendszeres
  időközi
  jelentések alapján ellenőrzi a közvetett cselekvések végrehajtását.

(1) A Bizottság a 18. cikk (4) bekezdése értelmében benyújtott
  , az elért eredményekről szóló
  rendszeres jelentések alapján nyomon követi a közvetett tevékenységek végrehajtását.

A Bizottság
  ellenőrzi
  különösen a 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdése értelmében az új ismeretek felhasználásáról és terjesztéséről benyújtott tervek végrehajtását.

A Bizottság különösen a 19. cikk (1) bekezdésének második albekezdése értelmében benyújtott, az új információk és jogok felhasználására és terjesztésére vonatkozó tervek végrehajtását
  követi nyomon
  .

Ehhez a Bizottság igénybe veheti a 16. cikkel összhangban kijelölt független szakértők közreműködését.

Ehhez a Bizottság igénybe veheti a 16. cikkel összhangban kijelölt független szakértők segítségét.

A Bizottság a 16. cikkel összhangban kijelölt független szakértők közreműködésével ellenőrzi a hetedik keretprogramot, egyedi programjait és szükség szerint a korábbi keretprogramokat.

(2) A Bizottság létrehoz és fenntart egy olyan információs rendszert, amely eredményes és összehangolt nyomon követést tesz lehetővé a keretprogram során.

A 3. cikkre is figyelemmel, a Bizottság minden megfelelő médiumban tájékoztatást nyújt a finanszírozott projektekről.

(3) A keretprogramról szóló határozat 6. cikkében említett nyomon követés és értékelés az ezen rendelet alkalmazásához kapcsolódó szempontokat is magában foglal, különösen olyanokat, amelyek a KKV-k vonatkozásában lényegesek, valamint kitér a költségkalkulációs rendszerben a hatodik keretprogrammal összehasonlítva bekövetkezett változások költségvetési hatásaira és a résztvevők adminisztratív terheit érintő hatásaira.

(4) A Bizottság a hetedik keretprogramban és annak egyedi programjaiban előírt értékelés segítésére, valamint - amenynyiben szükséges - a korábbi keretprogramok értékelésére a 16. cikkel összhangban független szakértőket jelöl ki.

(3) A Bizottság a 17. cikkel összhangban kijelölt független szakértőkből csoportokat állíthat fel a közösségi kutatáspolitika végrehajtásával kapcsolatos tanácsadásra.

(5) Továbbá a Bizottság a 16. cikkel összhangban kijelölt független szakértőkből csoportokat állíthat fel a közösségi kutatáspolitika
  megtervezésével és
  végrehajtásával kapcsolatos tanácsadásra.

69. módosítás

27. cikk, (1) bekezdés, bevezető rész

(1) A Bizottság kérésre bármely tagállam vagy társult ország rendelkezésére bocsát bármely, az egyes közvetett cselekvések keretében elvégzett tevékenységből eredő új ismerettel kapcsolatos, a Bizottság birtokában lévő hasznos információt, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:

(1) Kellő tekintettel a 3. cikkre, a Bizottság kérésre bármely tagállam vagy társult ország rendelkezésére bocsát bármely, valamely közvetett tevékenység keretében elvégzett munkából eredő új információkkal és joggal kapcsolatos, a Bizottság birtokában lévő hasznos információt, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:

70. módosítás

28. cikk

(1) Közösségi pénzügyi hozzájárulásban
  részesülhet
  a közvetett cselekvésben részt vevő:

(1) Közösségi pénzügyi hozzájárulásban részesülhetnek a közvetett tevékenységben részt vevő alábbi jogalanyok:

| a) | bármely, tagállamban vagy társult országban székhellyel rendelkező vagy a közösségi jog alapján alapított jogalany; |
| --- | --- |

a)

bármely, tagállamban vagy társult országban székhellyel rendelkező vagy a közösségi jog alapján alapított jogalany;

| a) | bármely, tagállamban vagy társult országban székhellyel rendelkező vagy a közösségi jog alapján létrehozott jogalany; |
| --- | --- |

a)

bármely, tagállamban vagy társult országban székhellyel rendelkező vagy a közösségi jog alapján létrehozott jogalany;

b) bármely nemzetközi európai érdekszervezet;

b) bármely, európai érdekű nemzetközi szervezet;

(2) A nemzetközi európai érdekszervezettől eltérő nemzetközi szervezet, illetőleg nemzetközi együttműködésben nem partner harmadik országban székhellyel rendelkező jogalany részvétele esetén akkor adható közösségi pénzügyi hozzájárulás, ha a következő feltételek legalább egyike teljesül:

(2) Az európai érdekű nemzetközi szervezettől eltérő nemzetközi szervezet, illetőleg nem
  társult vagy
  nemzetközi együttműködésben nem partner harmadik országban székhellyel rendelkező jogalany részvétele esetén akkor adható közösségi pénzügyi hozzájárulás, ha a következő feltételek legalább egyike teljesül:

| a) | a hozzájárulás lehetőségéről az egyedi program vagy a vonatkozó munkaprogram rendelkezik; |
| --- | --- |

a)

a hozzájárulás lehetőségéről az egyedi program vagy a vonatkozó munkaprogram rendelkezik;

| a) | a hozzájárulás lehetőségéről az egyedi program vagy a vonatkozó munkaprogram rendelkezik; |
| --- | --- |

a)

a hozzájárulás lehetőségéről az egyedi program vagy a vonatkozó munkaprogram rendelkezik;

| b) | a hozzájárulás alapvető fontosságú a közvetett cselekvés végrehajtásához; |
| --- | --- |

b)

a hozzájárulás alapvető fontosságú a közvetett cselekvés végrehajtásához;

| b) | a hozzájárulás alapvető fontosságú a közvetett tevékenység végrehajtásához; |
| --- | --- |

b)

a hozzájárulás alapvető fontosságú a közvetett tevékenység végrehajtásához;

| c) | a hozzájárulás lehetőségéről kétoldalú tudományos és technológiai megállapodás vagy a Közösség és a jogalany székhelye szerinti ország között fennálló bármely más egyezség rendelkezik. |
| --- | --- |

c)

a hozzájárulás lehetőségéről kétoldalú tudományos és technológiai megállapodás vagy a Közösség és a jogalany székhelye szerinti ország között fennálló bármely más egyezség rendelkezik.

| c) | a finanszírozásról a Közösség és a jogalany székhelye szerinti ország között fennálló kétoldalú tudományos és technológiai megállapodás vagy bármely más egyezség rendelkezik. |
| --- | --- |

c)

a finanszírozásról a Közösség és a jogalany székhelye szerinti ország között fennálló kétoldalú tudományos és technológiai megállapodás vagy bármely más egyezség rendelkezik.

71. módosítás

29. cikk

(1)
  A hetedik keretprogram III. mellékletének a) részében meghatározott támogatásokat megvalósító közösségi pénzügyi hozzájárulásnak a támogatható költségek megtérítésén kell alapulnia.

A hetedik keretprogram III. mellékletének a) részében meghatározott támogatásokra irányuló közösségi pénzügyi hozzájárulásnak a támogatható költségek
  teljes vagy részleges
  megtérítésén kell alapulnia.

A közösségi pénzügyi hozzájárulás öltheti ugyanakkor átalányfinanszírozás (ideértve az egységre vetített költségskálát is) vagy átalányösszegek szerinti finanszírozás formáját is, és a támogatható költségek megtérítése átalányfinanszírozással vagy átalányösszegekkel együttesen is alkalmazható. A közösségi pénzügyi hozzájárulás ösztöndíj vagy díj formájában is adható.

A közösségi pénzügyi hozzájárulás öltheti ugyanakkor átalányfinanszírozás (ideértve az egységköltségek táblázatát is) vagy átalányösszegek szerinti finanszírozás formáját is, és a támogatható költségek megtérítése átalányfinanszírozással és átalányösszegekkel együttesen is alkalmazható. A közösségi pénzügyi hozzájárulás ösztöndíj vagy díj formájában is adható.

(2) A közösségi pénzügyi hozzájárulást a teljes közvetett cselekvés költségeire vetítve kell kiszámítani, azonban az egyes résztvevők által bejelentett költségek alapján kell elszámolni.

A munkaprogramokban és az ajánlattételi felhívásokban meg kell határozni a támogatásnak az érintett tevékenységekben alkalmazandó formáit.

72. módosítás

30. cikk

(1) A
  támogatáshoz
  a résztvevők társfinanszírozást kötelesek biztosítani.

(1) A
  támogatásokkal finanszírozott közvetett tevékenységekhez
  a résztvevők társfinanszírozást kötelesek biztosítani.

A támogatható költségek megtérítésén alapuló közösségi pénzügyi hozzájárulás nem eredményezhet nyereséget.

A támogatható költségek megtérítésén alapuló közösségi pénzügyi hozzájárulás nem eredményezhet nyereséget.

(2) A cselekvés végrehajtása után, a támogatás kifizetésekor figyelembe kell venni a bevételeket.

(2) A cselekvés végrehajtása után, a támogatás kifizetésekor figyelembe kell venni a bevételeket.

(3) A közvetett cselekvés végrehajtása során felmerülő költségek akkor minősülnek támogathatónak, ha megfelelnek valamennyi következő követelménynek:

(3) A közvetett cselekvés végrehajtása során felmerülő költségek akkor minősülnek támogathatónak, ha megfelelnek valamennyi következő követelménynek:

(a) ténylegesek;

(a) ténylegesek;

| (b) | a cselekvés időtartama alatt merültek fel, kivéve a zárójelentés költségeit, ha erről a támogatási megállapodás külön rendelkezik; |
| --- | --- |

(b)

a cselekvés időtartama alatt merültek fel, kivéve a zárójelentés költségeit, ha erről a támogatási megállapodás külön rendelkezik;

| (b) | a cselekvés időtartama alatt merültek fel, kivéve a zárójelentés költségeit, ha erről a támogatási megállapodás külön rendelkezik; |
| --- | --- |

(b)

a cselekvés időtartama alatt merültek fel, kivéve a zárójelentés költségeit, ha erről a támogatási megállapodás külön rendelkezik;

| (c) | megállapításuk a résztvevő rendes számviteli és gazdálkodási elvei és gyakorlata szerint történik, és kizárólag a közvetett cselekvés célkitűzéseinek és várt eredményeinek elérése érdekében, a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elveit szem előtt tartva kerültek felhasználásra; |
| --- | --- |

(c)

megállapításuk a résztvevő rendes számviteli és gazdálkodási elvei és gyakorlata szerint történik, és kizárólag a közvetett cselekvés célkitűzéseinek és várt eredményeinek elérése érdekében, a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elveit szem előtt tartva kerültek felhasználásra;

| (c) | megállapításuk a résztvevő rendes számviteli és gazdálkodási elvei és gyakorlata szerint történik, és kizárólag a közvetett cselekvés céljainak és várt eredményeinek elérése érdekében, a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elveit szem előtt tartva kerültek felhasználásra; |
| --- | --- |

(c)

megállapításuk a résztvevő rendes számviteli és gazdálkodási elvei és gyakorlata szerint történik, és kizárólag a közvetett cselekvés céljainak és várt eredményeinek elérése érdekében, a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elveit szem előtt tartva kerültek felhasználásra;

| (d) | szerepelnek a résztvevő könyvelésében
  és kifizetésre kerültek
  ; harmadik fél hozzájárulása esetén szerepelnek a harmadik fél könyvelésében; |
| --- | --- |

(d)

szerepelnek a résztvevő könyvelésében
  és kifizetésre kerültek
  ; harmadik fél hozzájárulása esetén szerepelnek a harmadik fél könyvelésében;

| (d) | szerepelnek a résztvevő könyvelésében; harmadik fél hozzájárulása esetén szerepelnek a harmadik fél könyvelésében; |
| --- | --- |

(d)

szerepelnek a résztvevő könyvelésében; harmadik fél hozzájárulása esetén szerepelnek a harmadik fél könyvelésében;

| (e) | nem tartalmaznak nem támogatható költségeket, különösen azonosítható közvetett adókat (a hozzáadottérték-adót is ideértve), illetékeket, fizetendő kamatokat, lehetséges jövőbeni veszteségekre és díjakra képzett tartalékokat, árfolyamveszteségeket, a tőkehozamhoz kapcsolódó költségeket, más közösségi projektben elszámolt, felmerült vagy megtérített költségeket, adósság- és adósságszolgálati terheket, túlzott vagy meggondolatlan kiadásokat és egyéb olyan költségeket, amelyek nem felelnek meg az a)-d) pont feltételeinek. |
| --- | --- |

(e)

nem tartalmaznak nem támogatható költségeket, különösen azonosítható közvetett adókat (a hozzáadottérték-adót is ideértve), illetékeket, fizetendő kamatokat, lehetséges jövőbeni veszteségekre és díjakra képzett tartalékokat, árfolyamveszteségeket, a tőkehozamhoz kapcsolódó költségeket, más közösségi projektben elszámolt, felmerült vagy megtérített költségeket, adósság- és adósságszolgálati terheket, túlzott vagy meggondolatlan kiadásokat és egyéb olyan költségeket, amelyek nem felelnek meg az a)-d) pont feltételeinek.

| (e) | nem tartalmaznak nem támogatható költségeket, különösen azonosítható közvetett adókat (a hozzáadottérték-adót is ideértve), illetékeket, fizetendő kamatokat, lehetséges jövőbeni veszteségekre és díjakra képzett tartalékokat, árfolyamveszteségeket, a tőkehozamhoz kapcsolódó költségeket, más közösségi projektben elszámolt, felmerült vagy megtérített költségeket, adósság- és adósságszolgálati terheket, túlzott vagy meggondolatlan kiadásokat és egyéb olyan költségeket, amelyek nem felelnek meg az a)-d) pont feltételeinek. |
| --- | --- |

(e)

nem tartalmaznak nem támogatható költségeket, különösen azonosítható közvetett adókat (a hozzáadottérték-adót is ideértve), illetékeket, fizetendő kamatokat, lehetséges jövőbeni veszteségekre és díjakra képzett tartalékokat, árfolyamveszteségeket, a tőkehozamhoz kapcsolódó költségeket, más közösségi projektben elszámolt, felmerült vagy megtérített költségeket, adósság- és adósságszolgálati terheket, túlzott vagy meggondolatlan kiadásokat és egyéb olyan költségeket, amelyek nem felelnek meg az a)-d) pont feltételeinek.

Az a) pont szempontjából átlagos személyi költségek akkor vehetők figyelembe, ha megfelelnek a résztvevőnél alkalmazott gazdálkodási elveknek és számviteli gyakorlatnak, és nem térnek el jelentősen a tényleges költségektől.

Az a) pont szempontjából átlagos személyi költségek akkor vehetők figyelembe, ha megfelelnek a résztvevőnél alkalmazott gazdálkodási elveknek és számviteli gyakorlatnak, és nem térnek el jelentősen a tényleges költségektől.

(3a) A közösségi pénzügyi hozzájárulást a teljes közvetett tevékenység költségeire vetítve kell kiszámítani, megtérítésének azonban az egyes résztvevők által bejelentett költségeken kell alapulnia.

73. módosítás

31. cikk, (2) és (3) bekezdés

(2)
  A közvetett támogatható költségek fedezésére a résztvevő választhat átalányfinanszírozást, amelynek összegét az alvállalkozói szerződésekre fordított közvetlen támogatható költségek nélkül számított összes közvetlen támogatható költségből kell meghatározni.

(2)
  A résztvevők költségeinek megtérítése azok közvetlen és közvetett támogatható költségei alapján történik.

A 30. cikk (3) bekezdése c) pontjának megfelelően a résztvevők egyszerűsített módszert alkalmazhatnak a közvetett támogatható költségeik kiszámítására, amennyiben ez összhangban áll rendes számviteli és gazdálkodási elveikkel és gyakorlatukkal. Az e tekintetben követendő elveket a támogatási megállapodás mintája tartalmazza.

(3) A támogatási megállapodás - különösen koordinációs és támogatási cselekvések, valamint esetleg kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató cselekvések esetében - a közvetett támogatható költségek megtérítését az alvállalkozói szerződésekre fordított közvetlen támogatható költségek nélkül számított közvetlen támogatható költségek meghatározott százalékára korlátozhatja.

(3) A támogatási megállapodás - különösen koordinációs és támogatási tevékenységek, valamint adott esetben kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató tevékenységek esetében - előírhatja, hogy a közvetett támogatható költségek megtérítése az alvállalkozói szerződésekre fordított közvetlen támogatható költségek nélkül számított közvetlen támogatható költségek egy meghatározott maximális százalékára korlátozandó.

(3a) A (2) bekezdéstől eltérve, a közvetett támogatható költségek fedezésére a résztvevő választhatja az alvállalkozói szerződésekre fordított közvetlen támogatható költségek nélkül vagy a harmadik felek költségeinek megtérítése nélkül számított összes közvetlen támogatható költsége átalányát.

A Bizottság a költségvetési rendelettel és annak végrehajtási szabályaival összhangban, az érintett tényleges közvetett költségek lehető legpontosabb közelítése alapján megállapítja a megfelelő átalányokat.

(3b) Azok a nonprofit közszervezetek, közép- és felsőfokú oktatási intézmények, kutatószervezetek és KKV-k, amelyek az érintett tevékenységre vonatkozó tényleges közvetett költségeiket nem tudják bizonyossággal meghatározni, azokban az esetekben, amikor olyan finanszírozási rendszerekben vesznek részt, amelyek a 32. cikkben említett kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységeket foglalnak magukban, a 2010. január 1. előtt lezáruló ajánlattételi felhívások keretében odaítélt támogatások esetében választhatják az összes közvetlen támogatható költség 60%-ának megfelelő átalányértéket.

A (2) bekezdésben említett általános elv teljes körű alkalmazására való áttérés megkönnyítése céljából a Bizottság a 2009. december 31. után lezáruló ajánlattételi felhívások keretében odaítélt támogatások esetében is megállapítja az átalányérték megfelelő szintjét, amely az érintett tényleges közvetett költségek közelítése, de nem kevesebb, mint 40%. Ez az érintett tevékenységre vonatkozó tényleges közvetett költségeiket bizonyossággal meghatározni nem tudó nonprofit közszervezetek, közép- és felsőfokú oktatási intézmények, kutatószervezetek, valamint KKV-k részvételének értékelésén alapul.

(3c) A támogatási megállapodás mintájának valamennyi átalányértéket tartalmaznia kell.

74. módosítás

32. cikk

(1) Kutatási és technológiafejlesztési tevékenység esetén a közösségi pénzügyi hozzájárulás az összes támogatható költség legfeljebb 50%-át fedezheti.

(1) Kutatási és technológiafejlesztési tevékenység esetén a közösségi pénzügyi hozzájárulás az összes támogatható költség legfeljebb 50%-át fedezheti.

Az államháztartási szervek, a közép- és felsőfokú oktatási intézmények, a kutatóintézetek és a KKV-k esetén azonban a közösségi pénzügyi hozzájárulás az összes támogatható költség legfeljebb 75%-át fedezheti.

A
  nonprofit közszervezetek, a közép- és felsőfokú oktatási intézmények, a kutatószervezetek és a KKV-k esetén azonban a közösségi pénzügyi hozzájárulás az összes támogatható költség legfeljebb 75%-át fedezheti.

(2) Demonstrációs tevékenység esetén a közösségi pénzügyi hozzájárulás az összes támogatható költség legfeljebb 50%-át fedezheti.

(2) Demonstrációs tevékenység esetén a közösségi pénzügyi hozzájárulás az összes támogatható költség legfeljebb 50%-át fedezheti.

(3) Felderítő kutatási cselekvéssel, koordinációs és támogatási cselekvéssel, valamint kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató cselekvéssel támogatott tevékenység esetén a közösségi pénzügyi hozzájárulás az összes támogatható költség legfeljebb 100%-át fedezheti.

(3) „Felderítő” kutatási tevékenységgel, koordinációs és támogatási tevékenységgel, valamint kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató tevékenységgel támogatott tevékenység esetén a közösségi pénzügyi hozzájárulás az összes támogatható költség legfeljebb 100%-át fedezheti.

(4) A vezetéssel
  és a könyvvizsgálói igazolással
  összefüggésben, valamint az (1), (2) és (3) bekezdésben nem szabályozott egyéb tevékenység esetén a közösségi pénzügyi hozzájárulás az összes támogatható költség legfeljebb 100%-át fedezheti.

(4) Az irányítási
  tevékenységek
  esetében -
  a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolásokat is beleértve
  -, valamint az (1), (2) és (3) bekezdésben nem szabályozott egyéb tevékenységek esetében a közösségi pénzügyi hozzájárulás az összes támogatható költség legfeljebb 100%-át fedezheti.

Az első albekezdés alkalmazásában egyéb tevékenységnek minősül többek között a kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató cselekvésektől eltérő cselekvésben végzett képzés, a koordináció, a hálózatok fenntartása és a terjesztés.

Az első albekezdésben említett egyéb tevékenységek közé tartozik többek között a kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató finanszírozási rendszerek hatálya alá nem tartozó tevékenységek keretében végzett képzés, a koordináció, a hálózatépítés és a terjesztés.

(5) Az (1)-(4) bekezdés alkalmazása során a közösségi pénzügyi hozzájárulás meghatározásakor a támogatható költségek bevételekkel csökkentett összegét kell figyelembe venni.

(5) Az (1)-(4) bekezdés alkalmazásában a közösségi pénzügyi hozzájárulás meghatározásakor a támogatható költségeket
  és
  a bevételeket kell figyelembe venni.

(6) Az (1)-(5) bekezdés olyan közvetett cselekvésekre is értelemszerűen alkalmazandó, amelyek teljes egészében átalányöszszeg vagy átalányfinanszírozás formájában részesülnek közösségi támogatásban.

(6) Az (1)-(5) bekezdés adott esetben olyan közvetett tevékenységekre is alkalmazandó, amelyek teljes egészükben átalányfinanszírozás vagy átalányösszegek szerinti finanszírozás formájában részesülnek közösségi támogatásban.

75. módosítás

33. cikk

(1) A költségvetési rendelettel és a végrehajtási szabályokkal összhangban, szükség szerint
  könyvvizsgálói igazolás kíséretében
  a Bizottságnak szabályos időközönként jelentést kell benyújtani a közvetett cselekvésekkel összefüggésben felmerülő támogatható költségekről, az előfinanszírozás kamatjövedelméről és a bevételekről.

(1) A támogatható költségekről, az előfinanszírozás kamatjövedelméről és az érintett közvetett tevékenységgel összefüggésben felmerülő bevételekről, valamint adott esetben
  a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolásokról
  szabályos időközönként jelentést kell benyújtani a Bizottságnak, a költségvetési rendelettel és a végrehajtási szabályokkal összhangban.

A jelentésben meg kell jelölni és a cselekvés végeztével igazolással meg kell erősíteni, ha a kérdéses cselekvéshez kapcsolódik társfinanszírozás.

A jelentésben meg kell jelölni és - adott esetben - a tevékenység végeztével igazolással meg kell erősíteni a kérdéses tevékenységhez kapcsolódó társfinanszírozás meglétét.

(1a) A költségvetési rendelettől és a végrehajtási szabályoktól eltérve, a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolás kizárólag akkor kötelező, ha a résztvevő számára a közvetett tevékenység tekintetében teljesített időközi kifizetések és egyenlegkifizetések teljes összege 375 000 EUR vagy azt meghaladó összeg.

A 2 éves vagy annál rövidebb időtartamú közvetett tevékenységek esetében azonban elegendő egyetlen igazolást kérni a résztvevőtől a projekt végén a pénzügyi kimutatásokra vonatkozóan.

Nincs szükség a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolásokra a teljes egészében átalányösszegek vagy átalányfinanszírozás révén megtérített közvetett tevékenységek esetében.

(2) Az államháztartási szervek, a kutatóintézetek és a középés felsőfokú oktatási intézmények az (1) bekezdésben említett
  könyvvizsgálói
  igazolást arra jogosult köztisztviselővel is elkészíttethetik.

(2) A közszervezetek, a kutatószervezetek és a közép- és felsőfokú oktatási intézmények az (1) bekezdésben előírt, a
  pénzügyi kimutatásokra vonatkozó
  igazolást arra jogosult köztisztviselővel is elkészíttethetik.

76. módosítás

34. cikk

(1)
  Ha a munkaprogram másként nem rendelkezik
  , a kiválósági hálózatoknak nyújtandó közösségi pénzügyi
  hozzájárulást
  átalányösszeg formájában
  kell biztosítani
  , amelynek nagyságát a kiválósági hálózatban közreműködő kutatók száma és a cselekvés időtartama alapján kell meghatározni.

(1)
  A kiválósági hálózatoknak nyújtandó támogatás formáit a munkaprogramban kell meghatározni
  .

(2)
  Az (1) bekezdés alapján kifizetendő
  átalányösszeg kiszámításához évente és kutatónként 23 500 EUR egységösszeget kell figyelembe venni.

| (2) | a) Amennyiben
  a kiválósági hálózatoknak nyújtandó közösségi pénzügyi
  hozzájárulás
  átalányösszeg formájában
  történik, azt
  a kiválósági hálózatban részt vevő kutatók száma és a tevékenység időtartama alapján kell kiszámítani. Az átalányösszeg kiszámításához évente és kutatónként 23 500 EUR egységösszeget kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(2)

a) Amennyiben
  a kiválósági hálózatoknak nyújtandó közösségi pénzügyi
  hozzájárulás
  átalányösszeg formájában
  történik, azt
  a kiválósági hálózatban részt vevő kutatók száma és a tevékenység időtartama alapján kell kiszámítani. Az átalányösszeg kiszámításához évente és kutatónként 23 500 EUR egységösszeget kell figyelembe venni.

Az egységösszeget a Bizottság a költségvetési rendelettel és a végrehajtási szabályokkal összhangban kiigazíthatja.

Az egységösszeget a Bizottság a költségvetési rendelettel és a végrehajtási szabályokkal összhangban igazítja ki.

(3) A munkaprogramban elő kell írni az (1) bekezdés alapján nyújtandó átalányösszeg legnagyobb összegének kiszámításához legfeljebb figyelembe vehető résztvevő- és - szükség esetén - kutatószámot. A kiválósági hálózatban ugyanakkor szükség szerint a pénzügyi hozzájárulás összegének meghatározásakor figyelembe vettnél több résztvevő is részt vehet.

| b) | A munkaprogramnak meg kell határoznia az átalányösszeg legnagyobb összegének kiszámításához maximálisan figyelembe vehető résztvevő- és - adott esetben - kutatószámot. A kiválósági hálózatban ugyanakkor adott esetben a pénzügyi hozzájárulás összegének meghatározásához előírt maximumnál több résztvevő is részt vehet. |
| --- | --- |

b)

A munkaprogramnak meg kell határoznia az átalányösszeg legnagyobb összegének kiszámításához maximálisan figyelembe vehető résztvevő- és - adott esetben - kutatószámot. A kiválósági hálózatban ugyanakkor adott esetben a pénzügyi hozzájárulás összegének meghatározásához előírt maximumnál több résztvevő is részt vehet.

(4)
  Az (1) bekezdésben meghatározott átalányösszeget
  részletekben kell kifizetni.

c)
  A folyósítás részletekben történik.

A részleteket a közös tevékenységi program végrehajtásában elért előrehaladás szerint, a kutatási erőforrások és kapacitások integráltságának a konzorciummal közösen megállapított és a támogatási megállapodásban előírt mutatók segítségével történő mérése alapján kell folyósítani.

A részleteket a közös munkaprogram végrehajtásában elért előrehaladás szerint, a kutatási erőforrások és kapacitások integráltságának a konzorciummal közösen megállapított és a támogatási megállapodásban előírt mutatók segítségével történő mérése alapján kell folyósítani.

78. módosítás

35. cikk, (1) bekezdés

(1) A közösségi pénzügyi hozzájárulást a résztvevőknek a koordinátoron keresztül kell kifizetni.

(1) A közösségi pénzügyi hozzájárulást a koordinátoron keresztül,
  indokolatlan késedelem nélkül
  kell a résztvevőknek kifizetni.

79. módosítás

37. cikk

Kockázatok fedezésére
  visszatartott összegek

Kockázatfedezési
  mechanizmus

(-1) Az egyes résztvevők pénzügyi felelőssége - az (1) és (2) bekezdésre is figyelemmel - a saját tartozásukra korlátozódik.

(1) A visszakövetelt összegek befizetésének elmaradásával kapcsolatos kockázatok
  mértékétől függően
  a Bizottság
  a közvetett cselekvés egyes résztvevőinek előirányzott közösségi pénzügyi hozzájárulás egy kis százalékának megfelelő összeget visszatarthat a közvetett cselekvésben részt vevő, kötelezettségeiket nem teljesítő jogalanyok részéről esedékessé váló, de vissza nem fizetett összegek fedezésére
  .

(1) A Közösség számára fizetendő összegek behajtásának elmaradásával kapcsolatos kockázatok
  kezelése érdekében
  a Bizottság
  a melléklettel összhangban létrehoz egy résztvevői garanciaalapot (a továbbiakban: az Alap) és működteti azt.

Az Alap által eredményezett kamatjövedelmet hozzá kell adni az Alaphoz, és az kizárólag a melléklet 3. pontjában foglalt célokat szolgálhatja, a 4. pont sérelme nélkül.

(1a) Egy támogatott közvetett tevékenység résztvevője által az Alap részére nyújtott hozzájárulás nem haladhatja meg a résztvevő számára nyújtandó közösségi pénzügyi hozzájárulás 5%-át. A tevékenység végén az összeget, amellyel a résztvevő hozzájárult az Alaphoz, a koordinátoron keresztül vissza kell fizetni a résztvevőnek, az (1b) bekezdésre is figyelemmel.

(1b) Ha az Alap által eredményezett kamatjövedelem nem elégséges a Közösség számára fizetendő összegek fedezéséhez, a Bizottság a résztvevőnek visszafizetendő összegből levonhatja a résztvevőnek nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás legfeljebb 1%-át.

(2) Az
  (1) bekezdés
  nem alkalmazandó:

(2) Az
  (1b) bekezdésben említett levonás
  nem alkalmazandó a közszervezetekre, a közvetett tevékenység azon résztvevőire, amelyek részvételéért tagállam vagy társult ország garanciát vállalt, valamint a közép- és felsőfokú oktatási intézményekre.

| a) | az államháztartási szervekre, a közvetett cselekvés azon résztvevőire, amelyek részvételéért tagállam vagy társult ország garanciát vállalt, valamint a közép- és felsőfokú oktatási intézményekre; |
| --- | --- |

a)

az államháztartási szervekre, a közvetett cselekvés azon résztvevőire, amelyek részvételéért tagállam vagy társult ország garanciát vállalt, valamint a közép- és felsőfokú oktatási intézményekre;

| b) | a kutatók képzését és karrierfejlesztését támogató cselekvések résztvevőire, a felderítő kutatásra irányuló cselekvések résztvevőire, valamint a KKV-k javára végzett cselekvések kivételével a konkrét csoportok javára végzett cselekvések résztvevőire. |
| --- | --- |

b)

Az a) és b) pontban felsorolt valamennyi résztvevő csak saját tartozásaiért felel.

(3)
  A visszatartott összegek a költségvetési rendelet 18. cikkének (2) bekezdése értelmében a hetedik keretprogramhoz rendelt bevételnek minősülnek.

(3)
  A Bizottság kizárólag a koordinátorok, és a közvetett tevékenységekhez 500 000 EUR-t meghaladó közösségi pénzügyi hozzájárulást kérvényező, a (2) bekezdésben említettektől eltérő résztvevők pénzügyi kapacitását ellenőrzi előzetesen, kivéve, ha olyan kivételes körülmények állnak fenn, amikor a már rendelkezésre álló információk alapján joggal kétségbe vonható e résztvevők pénzügyi kapacitása.

Az Alapot úgy kell tekinteni, hogy az elegendő garanciát jelent a költségvetési rendelet keretei között. A résztvevőktől nem lehet további garanciát vagy biztosítékot kérni vagy követelni.

(4) A keretprogram végén fel kell mérni a fennálló kockázatok fedezéséhez szükséges összeget. Az ezen összeget meghaladó összegeket előirányzott bevételként vissza kell téríteni a keretprogramnak.

80. módosítás

40. cikk

(1) Ha az új ismeretek több résztvevő közösen végzett munkájából származnak, és a munka egy-egy résztvevőre eső részét nem lehet meghatározni, akkor az érintett résztvevők ezen új ismeretek tekintetében közös tulajdonnal rendelkeznek.

(1) Ha az új információk és jogok több résztvevő közösen végzett munkájából származnak, és a munka egy-egy résztvevőre eső részét nem lehet meghatározni, akkor az érintett résztvevők ezen új információk és jogok tekintetében közös tulajdonjoggal rendelkeznek.

A résztvevők az említett közös tulajdonjog megosztására és gyakorlásának feltételeire vonatkozóan a támogatási megállapodás feltételeivel összhangban megállapodást kötnek.

(2) Ha az ilyen közös tulajdonjog
  gyakorlásának megosztására és feltételeire vonatkozóan
  nem kötöttek közös tulajdoni megállapodást, akkor a közös tulajdonnal rendelkező jogalanyok mindegyike jogosult harmadik félnek a használati engedély továbbadásának kizárásával nem kizárólagos használati engedélyt adni a következő feltételekkel:

(2) Ha még nem kötöttek közös tulajdonjogra vonatkozó megállapodást, akkor a közös tulajdonnal rendelkező jogalanyok mindegyike jogosult harmadik félnek a használati engedély továbbadásának kizárásával nem kizárólagos használati engedélyt adni, a következő feltételekkel:

| (a) | a közös tulajdonban érintett többi jogalanyt előzetesen értesíteni kell; |
| --- | --- |

(a)

a közös tulajdonban érintett többi jogalanyt előzetesen értesíteni kell;

a) a többi közös tulajdonost előzetesen értesíteni kell;

| (b) | a közös tulajdonban érintett többi jogalanynak ésszerű és méltányos ellentételezést kell adni. |
| --- | --- |

(b)

a közös tulajdonban érintett többi jogalanynak ésszerű és méltányos ellentételezést kell adni.

| b) | a többi közös tulajdonosnak méltányos és ésszerű ellentételezést kell adni. |
| --- | --- |

b)

a többi közös tulajdonosnak méltányos és ésszerű ellentételezést kell adni.

(2a)
  A Bizottság kérésre iránymutatást ad a közös tulajdonjogra vonatkozó megállapodásba belefoglalandó lehetséges szempontokról.

81. módosítás

41. cikk

(-1) Az új információk és jogok tulajdonosa az (1)-(4) bekezdésnek és a 42. cikknek megfelelően átadhatja azokat bármely jogalanynak.

(1) Ha egy résztvevő az új ismeretek tulajdonjogát másra átruházza, a támogatási megállapodással összhangban az új tulajdonosnak kötelezettségeit
  - különösen a hozzáférési jogok biztosítására, a terjesztésre és a felhasználásra vonatkozókat -
  is át kell adnia.

(1) Ha egy résztvevő az új információk és jogok tulajdonjogát másra átruházza, a támogatási megállapodással összhangban az új tulajdonosnak
  ezen információkra és jogokra vonatkozó
  kötelezettségeit -
  beleértve azoknak bármely következő tulajdonos számára való átadására vonatkozó kötelezettséget
  - is át kell adnia.

(2) Titoktartási kötelezettsége függvényében, ha egy résztvevőnek hozzáférési jogokat is át kell adnia, akkor erről előzetesen köteles értesíteni az adott cselekvés többi résztvevőjét, és egyúttal az új ismeretek új tulajdonosára vonatkozóan köteles átadni a többi résztvevőnek valamennyi, a támogatási megállapodás alapján őket megillető jogok gyakorolásához szükséges információt is.

(2) Titoktartási kötelezettsége függvényében, ha egy résztvevőnek hozzáférési jogokat is át kell adnia, akkor erről előzetesen köteles értesíteni az adott cselekvés többi résztvevőjét, és egyúttal az új információk és jogok új tulajdonosára vonatkozóan köteles átadni a többi résztvevőnek valamennyi, a támogatási megállapodás alapján őket megillető jogok gyakorolásához szükséges információt is.

A többi résztvevő ugyanakkor írásos megállapodásban lemondhat arról a jogáról, hogy előzetesen külön értesítést kapjon minden olyan esetben, ha egy adott résztvevő tulajdonjogát egy konkrétan megnevezett harmadik félre átruházza.

A többi résztvevő ugyanakkor írásos megállapodásban lemondhat arról a jogáról, hogy előzetesen külön értesítést kapjon minden olyan esetben, ha egy adott résztvevő tulajdonjogát egy konkrétan megnevezett harmadik félre átruházza.

(3) A (2) bekezdés első albekezdésében előírt értesítést követően a többi résztvevő kifogással élhet a tulajdonjog átruházásával szemben azon az alapon, hogy az átruházás hátrányosan befolyásolná hozzáférési jogaikat.

(3) A (2) bekezdés első albekezdésében előírt értesítést követően a többi résztvevő kifogással élhet a tulajdonjog átruházásával szemben azon az alapon, hogy az átruházás hátrányosan befolyásolná hozzáférési jogaikat.

Ha a többi résztvevő igazolja, hogy a tulajdonjog-átruházás hátrányosan befolyásolná jogaikat, a tervezett átruházás mindaddig nem valósulhat meg, amíg az érintett résztvevők megállapodásra nem jutnak.

Ha a többi résztvevő bármelyike igazolja, hogy a tulajdonjogátruházás hátrányosan befolyásolná jogaikat, a tervezett átruházás mindaddig nem valósulhat meg, amíg az érintett résztvevők megállapodásra nem jutnak.

(4) A támogatási megállapodás szükség szerint
  többletkövetelményként
  előírhatja, hogy a Bizottságot előzetesen értesíteni kell
  használati jogok harmadik félnek történő megadására vagy
  a tulajdonjog harmadik félre történő átruházására irányuló esetleges szándékról.

(4) A támogatási megállapodás szükség szerint előírhatja, hogy a Bizottságot előzetesen értesíteni kell a tulajdonjog
  olyan
  harmadik félre történő átruházására
  vagy használati jogok olyan harmadik félnek történő megadására
  irányuló esetleges szándékról
  , mely harmadik fél székhelye egy, a hetedik keretprogramban részt nem vevő harmadik országban található
  .

82. módosítás

42. cikk, (1) bekezdés

A Bizottság kifogással élhet a hetedik keretprogramhoz nem társult harmadik országban székhellyel rendelkező
  jogalany
  részére történően az új ismeretek tulajdonjogának átruházásával vagy az új ismeretekre vonatkozó kizárólagos használati engedély megadásával szemben, ha úgy véli, hogy ez nem felel meg az európai gazdaság versenyképességének növeléséhez fűződő érdeknek,vagy etikai elvekkel összeegyeztethetetlen. Ilyen esetekben a tulajdonjog átruházása vagy a használati engedély megadása mindaddig nem történhet meg, ameddig a Bizottság elegendőnek nem tartja a meghozandó védintézkedéseket.

A Bizottság kifogással élhet az új információk és jogok tulajdonjogának vagy az új információkra és jogokra vonatkozó kizárólagos engedélynek a hetedik keretprogramhoz nem csatlakozott harmadik országban letelepedett
  harmadik felek
  részére történő átruházásával, illetőleg megadásával szemben, ha úgy véli, hogy ez nem felel meg az európai gazdaság versenyképességének növeléséhez fűződő érdeknek, illetve a Szerződés 24. cikke értelmében biztonsági megfontolásoknak vagy az etikai elvekkel összeegyeztethetetlen. Ilyen esetekben a tulajdonjog átruházása vagy a használati engedély megadása mindaddig nem történhet meg, ameddig a Bizottság elegendőnek nem tartja a meghozandó védintézkedéseket.

83. módosítás

43. cikk, (1) bekezdés és (2) bekezdés első albekezdése

(1) Az ipari vagy kereskedelmi felhasználásra alkalmas új ismeretek tulajdonosa a
  vonatkozó jogszabályokkal összhangban
  köteles gondoskodni az új ismeretek megfelelő és hatékony oltalmáról, és ennek során köteles megfelelően figyelembe venni az érintett közvetett cselekvés résztvevőinek jogos érdekeit, ezen belül különösen üzleti érdekeit.

(1) Az ipari vagy kereskedelmi felhasználásra alkalmas új információk és jogok tulajdonosának biztosítania kell azok megfelelő és hatékony oltalmát, kellően figyelembe véve a
  saját jogos érdekeit, valamint
  az érintett közvetett tevékenység
  többi
  résztvevőjének jogos érdekeit, ezen belül különösen kereskedelmi érdekeit.

Ha egy résztvevő jogos érdekére hivatkozik, akkor bármely időpontban ki kell tudnia mutatni, hogy jogos érdeke aránytalanul nagy kárt szenvedne.

Ha egy résztvevő,
  aki az új információknak és jogoknak nem tulajdonosa
  ,
  a saját
  jogos érdekére hivatkozik, bármikor bizonyítani kell tudnia, hogy jogos érdeke aránytalanul nagy kárt szenvedne.

(2) Ha az új ismeretek
  tulajdonosa
  nem gondoskodik
  a tulajdonában lévő új ismeretek
  védelméről, és a 42. cikk
  (1) és (2) bekezdésének
  megfelelően nem ruházza át másra az új ismereteket, akkor a Bizottság értesítéséig nem kerülhet sor terjesztésre.

(2) Ha az új információk és jogok
  ipari vagy kereskedelmi felhasználásra alkalmasak, és tulajdonosuk
  nem gondoskodik azok védelméről, és a
  41. cikknek
  megfelelően nem ruházza át más résztvevőre,
  a tagállamokban vagy társult országokban székhellyel rendelkező ellenőrzött jogalanyokra vagy a tagállamokban vagy társult országokban székhellyel rendelkező bármely más harmadik félre
  az új információkat és jogokat
  az azokkal járó kötelezettségekkel együtt
  , akkor a Bizottság értesítéséig nem kerülhet sor terjesztési tevékenységekre.

84. módosítás

44. cikk, (1) bekezdés

Az új ismeretekkel kapcsolatban megjelenő minden kiadványban, minden, a résztvevők által vagy nevében benyújtott szabadalmi bejelentésben és minden egyéb terjesztés során hivatkozni kell arra, hogy a szóban forgó új ismeretek közösségi pénzügyi támogatás segítségével jöttek létre.

Az új információkkal és jogokkal kapcsolatban megjelenő minden kiadványban, minden, a résztvevők által vagy nevében benyújtott szabadalmi bejelentésben és minden egyéb terjesztés során - akár vizuális eszközök útján is - hivatkozni kell arra, hogy a szóban forgó új információk és jogok közösségi pénzügyi támogatás segítségével jöttek létre.

85. módosítás

45. cikk

(1) A résztvevők kötelesek a tulajdonukban lévő új ismereteket felhasználni vagy gondoskodni azok felhasználásáról.

(1) A résztvevők kötelesek a tulajdonukban lévő új információkat és jogokat felhasználni vagy gondoskodni azok felhasználásáról.

(2) Az egyes résztvevők kötelesek gondoskodni arról, hogy a tulajdonukban lévő új ismeretek terjesztése a lehetőségekhez képest minél gyorsabban történjék. Ennek elmaradása esetén a Bizottság jogosult terjeszteni az új ismereteket.

(2) Az egyes résztvevők kötelesek gondoskodni arról, hogy a tulajdonukban lévő új információk és jogok terjesztése a lehető leggyorsabban történjék. Ennek elmaradása esetén a Bizottság jogosult az új információk és jogok terjesztésére a Szerződés 12. cikke értelmében.
  A támogatási megállapodás határidőket tűzhet ki erre vonatkozóan.

(3) A terjesztést a szellemi tulajdonjogokra, a titoktartásra és az új ismeretek tulajdonosának jogos érdekeire, illetve a tagállamok védelmi érdekeire tekintettel kell végezni a Szerződés 24. cikke értelmében.

(3) A terjesztési tevékenységeknek összeegyeztethetőnek kell lenniük a szellemi tulajdonjogok
  oltalmával, a titoktartási
  kötelezettségekkel
  és az új információk és jogok tulajdonosának jogos érdekeivel, illetve a tagállamok védelmi érdekeivel a Szerződés 24. cikke értelmében..

(4) A terjesztésre irányuló egyes tevékenységekről előzetesen értesíteni kell a többi érintett résztvevőt.

(4) Minden egyes terjesztési tevékenységről előzetesen értesíteni kell a többi érintett résztvevőt.

Az értesítést követően bármely érintett résztvevő kifogással élhet, ha úgy véli, hogy az új
  ismeretekhez
  fűződő jogos érdekei aránytalanul nagy kárt szenvedhetnek. Ilyenkor csak akkor kerülhet sor a terjesztésre, ha megfelelő lépések történtek e jogos érdekek védelme érdekében.

Az értesítést követően bármely érintett résztvevő kifogással élhet, ha úgy véli, hogy az új vagy a
  meglévő információihoz vagy jogaihoz fűződő jogos érdekei aránytalanul nagy kárt szenvedhetnek. Ilyenkor csak akkor kerülhet sor a terjesztésre, ha megfelelő lépések történtek e jogos érdekek védelme érdekében.

86. módosítás

47. cikk (5) bekezdése

(5) Egy adott cselekvés résztvevői mihamarabb kötelesek tájékoztatni egymást minden, a háttérismeretekre vonatkozó hozzáférési jogok biztosítását érintő korlátozásról, valamint minden egyéb olyan korlátozásról, amely lényegesen befolyásolhatja a hozzáférési jogok biztosítását

(5)
  Az 48. és 49. cikk, valamint a támogatási megállapodás sérelme nélkül
  , egy adott tevékenység résztvevői mihamarabb kötelesek tájékoztatni egymást minden, a meglévő információkra és jogokra vonatkozó hozzáférési jogok biztosítását érintő korlátozásról, valamint minden egyéb olyan korlátozásról, amely lényegesen befolyásolhatja a hozzáférési jogok biztosítását.

87. módosítás

49. cikk

(1) Ha saját új ismereteik felhasználásához szükséges, a közvetett cselekvés résztvevőit megilletik az új ismeretekhez való hozzáférési jogok.

(1) Ha saját új információik és jogaik felhasználásához szükséges, az ugyanazon közvetett tevékenység résztvevőit megilletik az új információkhoz és jogokhoz való hozzáférési jogok.

Ezeket a hozzáférési jogokat vagy ésszerű és méltányos feltételekkel, vagy jogdíjmentesen kell biztosítani.

Ezeket a hozzáférési jogokat - a megállapodásra figyelemmel - vagy ésszerű és méltányos feltételekkel, vagy jogdíjmentesen kell biztosítani.

(2) Ha saját új ismereteik felhasználásához szükséges, a közvetett cselekvés résztvevőit megilletik a háttérismeretekhez való hozzáférési jogok, feltéve, hogy az érintett résztvevő jogosult e hozzáférési jogok biztosítására.

(2) Ha saját új információik és jogaik felhasználásához szükséges, a közvetett tevékenység résztvevőit megilletik a meglévő információkhoz és jogokhoz való hozzáférési jogok, feltéve, hogy az érintett résztvevő jogosult e hozzáférési jogok megadására.

Ezeket a hozzáférési jogokat vagy ésszerű és méltányos feltételekkel, vagy jogdíjmentesen kell biztosítani.

Ezeket a hozzáférési jogokat - a megállapodásra figyelemmel - vagy ésszerű és méltányos feltételekkel, vagy jogdíjmentesen kell biztosítani.

(2a) A tagállamokban vagy társult országokban székhellyel rendelkező ellenőrzött jogalanyokat is megilletik az új és a meglévő információkhoz és jogokhoz való, az (1) és (2) bekezdésben említett hozzáférési jogok, ugyanazon feltételek mellett, mint azokat a résztvevőket, amelyek ellenőrzése alá tartoznak, kivéve, ha a támogatási megállapodás vagy a konzorciummegállapodás másként rendelkezik.

(3) Az (1) és (2) bekezdés alapján biztosítandó hozzáférési jogokra legkésőbb egy évvel a következő események valamelyikét követően nyújtható be igény:

(3) Az (1), (2)
  és (2a)
  bekezdés szerinti hozzáférési jogokra legkésőbb egy évvel a következő események valamelyikét követően nyújtható be igény:

(a) a közvetett cselekvés vége;

a) a közvetett tevékenység vége;

| (b) | a kérdéses háttérismeretek vagy új ismeretek tulajdonosa részvételének megszűnése. |
| --- | --- |

(b)

a kérdéses háttérismeretek vagy új ismeretek tulajdonosa részvételének megszűnése.

| b) | a kérdéses meglévő vagy új információk és jogok tulajdonosa részvételének megszűnése. |
| --- | --- |

b)

a kérdéses meglévő vagy új információk és jogok tulajdonosa részvételének megszűnése.

Az érintett résztvevők megállapodhatnak eltérő időkorlát alkalmazásában.

Az érintett résztvevők azonban eltérő határidő alkalmazásában állapodhatnak meg.

88. módosítás

51. cikk, (1a) bekezdés (új)

Az (1) bekezdés c) pontjában említett közös vállalat létrehozásának célja, hogy igazgassa és irányítsa az Európának az ITER szervezet létrehozását ratifikáló ITER nemzetközi megállapodás való hozzájárulását, és egyes további, az ITER létrehozásával kapcsolatos tevékenységeket, amelyeket az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramját (2007-2011) végrehajtó egyedi program biztosít. Minden más, a „fúziós energia” tematikus területhez tartozó, ezen egyedi program keretében biztosított tevékenységet a c) pontban említett közös vállalkozástól elkülönítve kell végrehajtani és igazgatni, és ezáltal lehetővé kell tenni az integrált megközelítés és a fúzióval foglalkozó társulások fokozott bevonásának fenntartását.

89. módosítás

Melléklet (új)

MELLÉKLET

Résztvevői garanciaalap

1. Az Alapot a Közösség kezeli, amelyet a támogatási megállapodás mintájában meghatározandó feltételek mellett a résztvevők nevében végrehajtási megbízottként eljáró Bizottság képvisel.

A Bizottság az Alap pénzügyeinek kezelésével vagy az Európai Beruházási Bankot vagy - a 13. cikk b) pontjával összhangban - egy megfelelő pénzügyi szervezetet (a továbbiakban: a letéteményes bank) bíz meg. A letéteményes bank a Bizottság utasításainak megfelelően kezeli az Alapot.

2. A Bizottság a kezdeti előfinanszírozásból, amelyet a konzorciumnak fizet, levonhatja a résztvevők Alaphoz való hozzájárulását, és azt nevükben befizetheti az Alapba.

3. Ha a résztvevők tartoznak a Közösségnek, a Bizottság a kötelezettségeiket nem teljesítő résztvevőkkel szemben a költségvetési rendelettel összhangban kiszabható szankciók sérelme nélkül a következőképpen járhat el:

| a) | elrendelheti, hogy a letéteményes bank közvetlenül utalja át az Alapból az esedékes összeget a közvetett tevékenység koordinátora részére, amennyiben a közvetett tevékenység még nem fejeződött be, és a többi résztvevő megállapodik abban, hogy a közvetett tevékenységet a 17. cikk (4) bekezdésével összhangban, ugyanazon célok mellett valósítja meg. Az Alapból átutalt összeg közösségi pénzügyi hozzájárulásnak minősül; vagy |
| --- | --- |

a)

elrendelheti, hogy a letéteményes bank közvetlenül utalja át az Alapból az esedékes összeget a közvetett tevékenység koordinátora részére, amennyiben a közvetett tevékenység még nem fejeződött be, és a többi résztvevő megállapodik abban, hogy a közvetett tevékenységet a 17. cikk (4) bekezdésével összhangban, ugyanazon célok mellett valósítja meg. Az Alapból átutalt összeg közösségi pénzügyi hozzájárulásnak minősül; vagy

| b) | az Alapból ténylegesen behajthatja az említett összeget, amennyiben a közvetett tevékenység megszűnik, vagy már befejeződött. |
| --- | --- |

b)

az Alapból ténylegesen behajthatja az említett összeget, amennyiben a közvetett tevékenység megszűnik, vagy már befejeződött.

A Bizottság az Alap javára behajtási utasítást ad ki az említett résztvevő ellen. A Bizottság e célból a költségvetési rendelettel összhangban behajtási határozatot fogadhat el.

4. Az Alapból a hetedik keretprogram során behajtott összegek a költségvetési rendelet 18. cikke (2) bekezdésének értelmében a hetedik keretprogramhoz rendelt bevételnek minősülnek.

Azt követően, hogy a hetedik keretprogram keretében nyújtott valamennyi támogatás végrehajtása befejeződött, a Bizottság - a nyolcadik keretprogrammal kapcsolatos határozatokra is figyelemmel - behajtja az Alapnak be nem fizetett összegeket, és ezek bekerülnek a Közösség költségvetésébe.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  

  HL L 317., 2001.12.3. A legutóbb a 2006/548/EK, Euratom határozattal (HL L 215., 2006.8.5., 38. o.) módosított határozat

(3)  

  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

P6_TA(2006)0518

„Emberek” egyedi program (hetedik kutatási keretprogram, 2007-2013) *

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007-2013) végrehajtására irányuló „Emberek” egyedi programról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0442 - C6-0383/2005 - 2005/0187(CNS))

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0442) (1) és annak módosított változatára (COM(2005)0442/2) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0442) (1) és annak módosított változatára (COM(2005)0442/2) (1),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 166. cikkére, amely alapján a Tanács konzultációt folytatott a Parlamenttel (C6-0383/2005), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 166. cikkére, amely alapján a Tanács konzultációt folytatott a Parlamenttel (C6-0383/2005),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, Kulturális és Oktatási Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A6-0360/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, Kulturális és Oktatási Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A6-0360/2006),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | úgy véli, hogy a jogalkotási javaslatban szereplő tájékoztató jellegű pénzügyi referenciaösszegnek összhangban kell lennie az új többéves pénzügyi keret (2007-2013) 1a. alfejezetében szereplő plafonnal, és hangsúlyozza, hogy az éves összegről az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (2) 38. pontja szerint az éves költségvetési eljárás keretében döntenek; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a jogalkotási javaslatban szereplő tájékoztató jellegű pénzügyi referenciaösszegnek összhangban kell lennie az új többéves pénzügyi keret (2007-2013) 1a. alfejezetében szereplő plafonnal, és hangsúlyozza, hogy az éves összegről az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (2) 38. pontja szerint az éves költségvetési eljárás keretében döntenek;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát, az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát, az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján;

| 4. | felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 5. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való ismételt konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való ismételt konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | A PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI |
| --- | --- |
| 1. módosítás |
| (4) preambulumbekezdés |
| (4) A keretprogram kiegészíti a tagállamokban végzett tevékenységeket és más, a lisszaboni célkitűzések megvalósítására irányuló átfogó stratégiai törekvéshez szükséges közösségi cselekvéseket, ezen belül különösen a strukturális alapok, a mezőgazdaság, az oktatás,
  a
  szakképzés, a versenyképesség és az innováció, az ipar, az egészségügy, a fogyasztóvédelem, a foglalkoztatás, az energiaügy és a környezetvédelem területére vonatkozókat. | (4) A keretprogram kiegészíti a tagállamokban végzett tevékenységeket és más, a lisszaboni célkitűzések megvalósítására irányuló átfogó stratégiai törekvéshez szükséges közösségi cselekvéseket, ezen belül különösen a strukturális alapok, a mezőgazdaság, az oktatás,
  az egész életen át tartó
  szakképzés, a versenyképesség és az innováció,
  a foglakoztatás, az esélyegyenlőség és az egyenlő elbánás, a megfelelő munkakörülmények biztosítása,
  az ipar, az egészségügy, a fogyasztóvédelem, a foglalkoztatás, az energiaügy és a környezetvédelem területére vonatkozókat. |
| 2. módosítás |
| (7) preambulumbekezdés |
| (7)
  A nemzetközi dimenzió alapvető szerepet kap
  az európai kutatásban és fejlesztésben
  alkalmazott humán erőforrás összetételében
  . A Szerződés 170. cikkében előírtak szerint e programban azok az országok vehetnek részt, amelyek megkötötték az ehhez szükséges megállapodásokat, ezenkívül a projektek szintjén, illetve kölcsönös előnyök alapján nyitott harmadik országok szervezetei és a tudományos együttműködésben érdekelt nemzetközi szervezetek részvétele előtt is. Továbbá minden cselekvés, valamint ezen egyedi program minden külön cselekvése nyitott harmadik országokbeli egyéni kutatók részvételére. | (7)
  A kutatók nemzetközi együttműködése és nemzetközi tapasztalata alapvető fontosságú
  az európai kutatásban és fejlesztésben. A Szerződés 170. cikkében előírtak szerint e programban azok az országok vehetnek részt, amelyek megkötötték az ehhez szükséges megállapodásokat, ezenkívül a projektek szintjén, illetve kölcsönös előnyök alapján nyitott harmadik országok szervezetei és a tudományos együttműködésben érdekelt nemzetközi szervezetek részvétele előtt is. Továbbá minden cselekvés, valamint ezen egyedi program minden külön cselekvése
  mindenfajta diszkrimináció nélkül
  nyitott harmadik országokbeli
  és harmadik országokban élő európai egyéni kutatók
  részvételére.
  Ezért erőfeszítéseket kell tenni a harmadik országokban szerzett szakképesítések kölcsönös elismerésének felgyorsítására. Az ösztönzőket biztosító politika kialakításának nemcsak a kutatók díjazására kell összpontosítania, hanem munkakörülményeikre is. |
| 3. módosítás |
| (8) preambulumbekezdés |
| (8) Helyénvaló, hogy az e program keretében végzett kutatási tevékenységek tiszteletben tartsák az etikai alapelveket, beleértve azokat is, amelyek az Európai Unió alapjogi chartájában jutnak kifejezésre. | (8) Helyénvaló, hogy az e program keretében végzett kutatási tevékenységek tiszteletben tartsák az etikai alapelveket, beleértve azokat is, amelyek az Európai Unió alapjogi chartájában jutnak kifejezésre
  , mint például a személyi integritáshoz való jog, a nők és a férfiak közötti egyenlőség, a családi élet és a munkahely összeegyeztetésének lehetősége, és ismételten megerősítsék a kutatás polgári és humanista értékét, tiszteletben tartva az etikai és kulturális sokféleséget. |
| 4. módosítás |
| (9) preambulumbekezdés |
| (9) A
  keretprogram hozzájárul
  a fenntartható fejlődés előmozdításához. | (9) A
  keretprogramnak hozzá kell járulnia
  a fenntartható fejlődés előmozdításához. |
| 5. módosítás |
| (9a) preambulumbekezdés (új) |
| | (9a) A keretprogram hozzájárul a tudományos tanulmányi lehetőségek előmozdításához, ösztönözve elsősorban a nők jelenlétét a tudományos és műszaki területeken. |
| 6. módosítás |
| (10a) preambulumbekezdés (új) |
| | (10a) A pályázati felhívások egyszerűsítése és a költségek csökkentése érdekében a Bizottságnak mindenekelőtt létre kell hoznia egy adatbázist, amely a pályázati felhívásban résztvevők értesítését tenné lehetővé. |
| 7. módosítás |
| (11) preambulumbekezdés |
| (11) Megfelelő intézkedéseket kell tenni a szabálytalanságok és a csalás megelőzésére és meg kell tenni a szükséges lépéseket az eltűnt, alaptalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszaszerzésére az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet, a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet és ennek esetleges jövőbeni módosításai, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1074/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében. | (11) Megfelelő intézkedéseket kell tenni
  elsősorban a megadott támogatások hatékonyságának, másodsorban pedig az ilyen támogatások felhasználása hatékonyságának nyomon követésére,
  a szabálytalanságok és a csalás megelőzésére
  ,
  és meg kell tenni a szükséges lépéseket az eltűnt, alaptalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszaszerzésére az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet, a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet és ennek esetleges jövőbeni módosításai, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1074/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében. |
| 8. módosítás |
| (13) preambulumbekezdés |
| (13) A program végrehajtása során kellő figyelmet kell fordítani a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére, valamint többek között a program cselekvéseiből finanszírozott projektek és programok keretében alkalmazott kutatók munkakörülményeire, felvételi eljárásuk átláthatóságára és szakmai előmenetelükre; ezekben a kérdésekben a Kutatók Európai Chartájáról és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexéről szóló, 2005. március 11-i bizottsági ajánlás nyújt hivatkozási keretet. | (13) A program végrehajtása során kellő figyelmet kell fordítani a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére, valamint többek között a program cselekvéseiből finanszírozott projektek és programok keretében alkalmazott kutatók munkakörülményeire,
  a szakmai élet és a családi élet összehangolására nézve kedvező intézkedésekre, beleértve például a részidős ösztöndíjakra, a
  felvételi eljárásuk átláthatóságára és szakmai előmenetelükre; ezekben a kérdésekben a Kutatók Európai Chartájáról és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexéről szóló, 2005. március 11-i bizottsági ajánlás nyújt hivatkozási keretet. |
| 9. módosítás |
| (14) preambulumbekezdés |
| (14) Ez a program összhangban van az európai kutatás és fejlesztés területén alkalmazott humán erőforrásra vonatkozó integrált stratégiával és
  elősegíti ennek továbbfejlesztését és végrehajtását
  a „Mobilitási stratégia az EKT számára” című és a „Kutatók az EKT-ben: egy szakma, több karrier” című közlemények alapján, valamint figyelembe veszi a kutatás és fejlesztés területén alkalmazott humán erőforrásról szóló, 2005. április 18-i tanácsi következtetéseket. | (14) Ez a program összhangban van az európai kutatás és fejlesztés területén alkalmazott humán erőforrásra vonatkozó integrált stratégiával és
  célja egy tényleges európai kutatási térség létrehozása
  a „Mobilitási stratégia az EKT számára” című és a „Kutatók az EKT-ben: egy szakma, több karrier” című közlemények alapján, valamint figyelembe veszi a kutatás és fejlesztés területén alkalmazott humán erőforrásról szóló, 2005. április 18-i tanácsi következtetéseket. |
| | A tényleges európai kutatási térség megteremtése érdekében a tagállamok alkalmazzák a kutatók európai chartájában és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexében lefektetett elveket. |
| 10. módosítás |
| (14a) preambulumbekezdés (új) |
| | (14a) E program célja a munkaerő-potenciál fejlesztése mind mennyiségi mind pedig minőségi szempontból a kutatás és a technológia területén Európában, részben a kutatói „foglalkozás” elismerése által. Ez az intézkedés elősegítené az alapkutatás kiválóságának fenntartását és a technikai kutatás megfelelő fejlesztését, valamint elősegítené az európai kutatók Európán belüli és Európából más célpontok felé irányuló mobilitását. Segítene továbbá olyan körülmények kialakításában, amelyek a legjobb külföldi kutatókat arra csábítanák, hogy kutatásaikat Európában folytassák. |
| 11. módosítás |
| 2. cikk, (1) bekezdése |
| Az egyedi program a „Munkaerő” tevékenységeit támogatja, erősítve mind mennyiségi, mind minőségi szempontból a munkaerő- potenciált az európai kutatás és technológia területén. A Marie Curie-cselekvésekként emlegetett, a kutatók képzését és pályafutásuk elősegítését támogató tevékenységeket megerősítik, nagyobb hangsúlyt fektetve a képesség- és pályafutás-fejlesztés és a nemzeti rendszerekkel való szorosabb kapcsolat lényeges szempontjaira. | Az egyedi program az „Emberek”- a kutatói pályára lépést ösztönző -
  tevékenységeit támogatja, erősítve mind mennyiségi, mind minőségi szempontból a
  - különösen női -
  munkaerőpotenciált az európai kutatás és technológia területén
  , elősegítve a férfiak és nők egyenlő hozzáférését, különös tekintettel a fogyatékkal élő kutatókra
  . A Marie Curie-cselekvésekként emlegetett, a kutatók képzését és pályafutásuk elősegítését támogató tevékenységeket megerősítik, nagyobb hangsúlyt fektetve a képesség- és pályafutás-fejlesztés és a nemzeti rendszerekkel való szorosabb kapcsolat lényeges szempontjaira. |
| 12. módosítás |
| 3. cikk, (1a), (1b), (1c) bekezdés (új) |
| | A Bizottságnak megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy meggyőződjön arról, hogy a finanszírozott tevékenységeket hatékonyan, és az 1605/2002/EK, Euratom rendelettel összhangban hajtották végre. |
| | Az egyedi program teljes adminisztratív költségeinek - ideértve a javasolt végrehajtó ügynökség belső és vezetési költségeit - arányosnak kell lenniük az egyedi programban elvégzett feladatokkal és a költségvetési és jogalkotási hatóságok határozatai tárgyát kell képezniük. |
| | A költségvetési előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvei szerint kell felhasználni, nevezetesen a gazdaságosság, a hatásosság és a hatékonyság, valamint az arányosság elve szerint. |
| 13. módosítás |
| 4. cikk, (1) bekezdés |
| (1) Az egyedi program keretében valamennyi kutatási tevékenységet az etikai alapelveknek megfelelően kell végrehajtani. | (1) Az egyedi program keretében valamennyi kutatási tevékenységet az etikai alapelveknek
  és az Európai Unió alapjogi chartájának
  megfelelően kell végrehajtani. |
| 14. módosítás |
| 4. cikk, (3) bekezdése |
| (3) E program keretében nem finanszírozhatók a következő
  kutatások
  : | (3) E program keretében nem finanszírozhatók a következő
  kutatási területek
  : |
| -
  a minden tagállamban tiltott
  kutatási
  tevékenységek | -
  az emberi embriók klónozását célzó
  kutatási
  tevékenység, |
| - | azok a
  kutatási
  tevékenységek, amelyeket olyan tagállamban végeznének, ahol az ilyen kutatás tilos
  . |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

A PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI

1. módosítás

(4) preambulumbekezdés

(4) A keretprogram kiegészíti a tagállamokban végzett tevékenységeket és más, a lisszaboni célkitűzések megvalósítására irányuló átfogó stratégiai törekvéshez szükséges közösségi cselekvéseket, ezen belül különösen a strukturális alapok, a mezőgazdaság, az oktatás,
  a
  szakképzés, a versenyképesség és az innováció, az ipar, az egészségügy, a fogyasztóvédelem, a foglalkoztatás, az energiaügy és a környezetvédelem területére vonatkozókat.

(4) A keretprogram kiegészíti a tagállamokban végzett tevékenységeket és más, a lisszaboni célkitűzések megvalósítására irányuló átfogó stratégiai törekvéshez szükséges közösségi cselekvéseket, ezen belül különösen a strukturális alapok, a mezőgazdaság, az oktatás,
  az egész életen át tartó
  szakképzés, a versenyképesség és az innováció,
  a foglakoztatás, az esélyegyenlőség és az egyenlő elbánás, a megfelelő munkakörülmények biztosítása,
  az ipar, az egészségügy, a fogyasztóvédelem, a foglalkoztatás, az energiaügy és a környezetvédelem területére vonatkozókat.

2. módosítás

(7) preambulumbekezdés

(7)
  A nemzetközi dimenzió alapvető szerepet kap
  az európai kutatásban és fejlesztésben
  alkalmazott humán erőforrás összetételében
  . A Szerződés 170. cikkében előírtak szerint e programban azok az országok vehetnek részt, amelyek megkötötték az ehhez szükséges megállapodásokat, ezenkívül a projektek szintjén, illetve kölcsönös előnyök alapján nyitott harmadik országok szervezetei és a tudományos együttműködésben érdekelt nemzetközi szervezetek részvétele előtt is. Továbbá minden cselekvés, valamint ezen egyedi program minden külön cselekvése nyitott harmadik országokbeli egyéni kutatók részvételére.

(7)
  A kutatók nemzetközi együttműködése és nemzetközi tapasztalata alapvető fontosságú
  az európai kutatásban és fejlesztésben. A Szerződés 170. cikkében előírtak szerint e programban azok az országok vehetnek részt, amelyek megkötötték az ehhez szükséges megállapodásokat, ezenkívül a projektek szintjén, illetve kölcsönös előnyök alapján nyitott harmadik országok szervezetei és a tudományos együttműködésben érdekelt nemzetközi szervezetek részvétele előtt is. Továbbá minden cselekvés, valamint ezen egyedi program minden külön cselekvése
  mindenfajta diszkrimináció nélkül
  nyitott harmadik országokbeli
  és harmadik országokban élő európai egyéni kutatók
  részvételére.
  Ezért erőfeszítéseket kell tenni a harmadik országokban szerzett szakképesítések kölcsönös elismerésének felgyorsítására. Az ösztönzőket biztosító politika kialakításának nemcsak a kutatók díjazására kell összpontosítania, hanem munkakörülményeikre is.

3. módosítás

(8) preambulumbekezdés

(8) Helyénvaló, hogy az e program keretében végzett kutatási tevékenységek tiszteletben tartsák az etikai alapelveket, beleértve azokat is, amelyek az Európai Unió alapjogi chartájában jutnak kifejezésre.

(8) Helyénvaló, hogy az e program keretében végzett kutatási tevékenységek tiszteletben tartsák az etikai alapelveket, beleértve azokat is, amelyek az Európai Unió alapjogi chartájában jutnak kifejezésre
  , mint például a személyi integritáshoz való jog, a nők és a férfiak közötti egyenlőség, a családi élet és a munkahely összeegyeztetésének lehetősége, és ismételten megerősítsék a kutatás polgári és humanista értékét, tiszteletben tartva az etikai és kulturális sokféleséget.

4. módosítás

(9) preambulumbekezdés

(9) A
  keretprogram hozzájárul
  a fenntartható fejlődés előmozdításához.

(9) A
  keretprogramnak hozzá kell járulnia
  a fenntartható fejlődés előmozdításához.

5. módosítás

(9a) preambulumbekezdés (új)

(9a) A keretprogram hozzájárul a tudományos tanulmányi lehetőségek előmozdításához, ösztönözve elsősorban a nők jelenlétét a tudományos és műszaki területeken.

6. módosítás

(10a) preambulumbekezdés (új)

(10a) A pályázati felhívások egyszerűsítése és a költségek csökkentése érdekében a Bizottságnak mindenekelőtt létre kell hoznia egy adatbázist, amely a pályázati felhívásban résztvevők értesítését tenné lehetővé.

7. módosítás

(11) preambulumbekezdés

(11) Megfelelő intézkedéseket kell tenni a szabálytalanságok és a csalás megelőzésére és meg kell tenni a szükséges lépéseket az eltűnt, alaptalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszaszerzésére az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet, a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet és ennek esetleges jövőbeni módosításai, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1074/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében.

(11) Megfelelő intézkedéseket kell tenni
  elsősorban a megadott támogatások hatékonyságának, másodsorban pedig az ilyen támogatások felhasználása hatékonyságának nyomon követésére,
  a szabálytalanságok és a csalás megelőzésére
  ,
  és meg kell tenni a szükséges lépéseket az eltűnt, alaptalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszaszerzésére az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet, a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet és ennek esetleges jövőbeni módosításai, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1074/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében.

8. módosítás

(13) preambulumbekezdés

(13) A program végrehajtása során kellő figyelmet kell fordítani a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére, valamint többek között a program cselekvéseiből finanszírozott projektek és programok keretében alkalmazott kutatók munkakörülményeire, felvételi eljárásuk átláthatóságára és szakmai előmenetelükre; ezekben a kérdésekben a Kutatók Európai Chartájáról és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexéről szóló, 2005. március 11-i bizottsági ajánlás nyújt hivatkozási keretet.

(13) A program végrehajtása során kellő figyelmet kell fordítani a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére, valamint többek között a program cselekvéseiből finanszírozott projektek és programok keretében alkalmazott kutatók munkakörülményeire,
  a szakmai élet és a családi élet összehangolására nézve kedvező intézkedésekre, beleértve például a részidős ösztöndíjakra, a
  felvételi eljárásuk átláthatóságára és szakmai előmenetelükre; ezekben a kérdésekben a Kutatók Európai Chartájáról és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexéről szóló, 2005. március 11-i bizottsági ajánlás nyújt hivatkozási keretet.

9. módosítás

(14) preambulumbekezdés

(14) Ez a program összhangban van az európai kutatás és fejlesztés területén alkalmazott humán erőforrásra vonatkozó integrált stratégiával és
  elősegíti ennek továbbfejlesztését és végrehajtását
  a „Mobilitási stratégia az EKT számára” című és a „Kutatók az EKT-ben: egy szakma, több karrier” című közlemények alapján, valamint figyelembe veszi a kutatás és fejlesztés területén alkalmazott humán erőforrásról szóló, 2005. április 18-i tanácsi következtetéseket.

(14) Ez a program összhangban van az európai kutatás és fejlesztés területén alkalmazott humán erőforrásra vonatkozó integrált stratégiával és
  célja egy tényleges európai kutatási térség létrehozása
  a „Mobilitási stratégia az EKT számára” című és a „Kutatók az EKT-ben: egy szakma, több karrier” című közlemények alapján, valamint figyelembe veszi a kutatás és fejlesztés területén alkalmazott humán erőforrásról szóló, 2005. április 18-i tanácsi következtetéseket.

A tényleges európai kutatási térség megteremtése érdekében a tagállamok alkalmazzák a kutatók európai chartájában és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexében lefektetett elveket.

10. módosítás

(14a) preambulumbekezdés (új)

(14a) E program célja a munkaerő-potenciál fejlesztése mind mennyiségi mind pedig minőségi szempontból a kutatás és a technológia területén Európában, részben a kutatói „foglalkozás” elismerése által. Ez az intézkedés elősegítené az alapkutatás kiválóságának fenntartását és a technikai kutatás megfelelő fejlesztését, valamint elősegítené az európai kutatók Európán belüli és Európából más célpontok felé irányuló mobilitását. Segítene továbbá olyan körülmények kialakításában, amelyek a legjobb külföldi kutatókat arra csábítanák, hogy kutatásaikat Európában folytassák.

11. módosítás

2. cikk, (1) bekezdése

Az egyedi program a „Munkaerő” tevékenységeit támogatja, erősítve mind mennyiségi, mind minőségi szempontból a munkaerő- potenciált az európai kutatás és technológia területén. A Marie Curie-cselekvésekként emlegetett, a kutatók képzését és pályafutásuk elősegítését támogató tevékenységeket megerősítik, nagyobb hangsúlyt fektetve a képesség- és pályafutás-fejlesztés és a nemzeti rendszerekkel való szorosabb kapcsolat lényeges szempontjaira.

Az egyedi program az „Emberek”- a kutatói pályára lépést ösztönző -
  tevékenységeit támogatja, erősítve mind mennyiségi, mind minőségi szempontból a
  - különösen női -
  munkaerőpotenciált az európai kutatás és technológia területén
  , elősegítve a férfiak és nők egyenlő hozzáférését, különös tekintettel a fogyatékkal élő kutatókra
  . A Marie Curie-cselekvésekként emlegetett, a kutatók képzését és pályafutásuk elősegítését támogató tevékenységeket megerősítik, nagyobb hangsúlyt fektetve a képesség- és pályafutás-fejlesztés és a nemzeti rendszerekkel való szorosabb kapcsolat lényeges szempontjaira.

12. módosítás

3. cikk, (1a), (1b), (1c) bekezdés (új)

A Bizottságnak megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy meggyőződjön arról, hogy a finanszírozott tevékenységeket hatékonyan, és az 1605/2002/EK, Euratom rendelettel összhangban hajtották végre.

Az egyedi program teljes adminisztratív költségeinek - ideértve a javasolt végrehajtó ügynökség belső és vezetési költségeit - arányosnak kell lenniük az egyedi programban elvégzett feladatokkal és a költségvetési és jogalkotási hatóságok határozatai tárgyát kell képezniük.

A költségvetési előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvei szerint kell felhasználni, nevezetesen a gazdaságosság, a hatásosság és a hatékonyság, valamint az arányosság elve szerint.

13. módosítás

4. cikk, (1) bekezdés

(1) Az egyedi program keretében valamennyi kutatási tevékenységet az etikai alapelveknek megfelelően kell végrehajtani.

(1) Az egyedi program keretében valamennyi kutatási tevékenységet az etikai alapelveknek
  és az Európai Unió alapjogi chartájának
  megfelelően kell végrehajtani.

14. módosítás

4. cikk, (3) bekezdése

(3) E program keretében nem finanszírozhatók a következő
  kutatások
  :

(3) E program keretében nem finanszírozhatók a következő
  kutatási területek
  :

-
  a minden tagállamban tiltott
  kutatási
  tevékenységek

-
  az emberi embriók klónozását célzó
  kutatási
  tevékenység,

-

azok a
  kutatási
  tevékenységek, amelyeket olyan tagállamban végeznének, ahol az ilyen kutatás tilos
  .

| - | az emberek egyéni génállományának módosítását célzó
  kutatási
  tevékenység, amelynek eredményeképpen ezek a változtatások örökölhetővé válhatnak, |
| --- | --- |

-

az emberek egyéni génállományának módosítását célzó
  kutatási
  tevékenység, amelynek eredményeképpen ezek a változtatások örökölhetővé válhatnak,

| - | az emberi embriók kizárólag kutatási célból történő létrehozására és őssejtekhez jutásra irányuló kutatási tevékenység, és az ilyen embriókból nyert sejtek felhasználásával végzett kutatási tevékenység. |
| --- | --- |

-

15. módosítás

5a. cikk (új)

5a. cikk

A Bizottság előzetes tájékoztatást ad a költségvetési hatóságnak, amikor el kíván térni a kiadásoknak az Európai Unió általános költségvetése megjegyzéseiben és mellékletében meghatározott elosztásától.

16. módosítás

6. cikk, (1) bekezdés

(1) A Bizottság az egyedi program végrehajtására munkaprogramot dolgoz ki, amelyben részletesebben meghatározza a mellékletben kitűzött célokat és tudományos és technológiai prioritásokat, a pályázati kiírások témája szerint alkalmazandó finanszírozási rendszert, valamint a végrehajtás ütemezését.

(1) A Bizottság az egyedi program végrehajtására munkaprogramot dolgoz ki, amelyben részletesebben meghatározza a mellékletben kitűzött célokat és tudományos és technológiai prioritásokat, a pályázati kiírások témája szerint alkalmazandó finanszírozási rendszert, valamint a végrehajtás ütemezését.
  E munkaprogramnak törekednie kell a keretprogramhoz való hozzáférés eljárásainak egyszerűsítésére is, és elő kell segítenie a keretprogramban végrehajtott tevékenységekkel kapcsolatos információk terjesztését.

17. módosítás

6. cikk, (2) bekezdés

(2) A munkaprogramban figyelembe kell venni a tagállamok, a társult államok, valamint az európai és a nemzetközi szervezetek által végzett kapcsolódó kutatási tevékenységeket. A munkaprogramot szükség szerint aktualizálni kell.

(2) A munkaprogramban figyelembe kell venni a tagállamok, a társult államok, valamint az európai és a nemzetközi szervezetek által végzett kapcsolódó kutatási
  , a kutatók képzésével kapcsolatos és karrierfejlesztési
  tevékenységeket
  , valamint - az európai hozzáadott érték tekintetében - az ipari versenyképességre gyakorolt várható hatásból és az egyéb közösségi politikákkal való kapcsolatból vélhetően származó hozzájárulást.
  A munkaprogramot szükség szerint aktualizálni kell.

18. módosítás

6. cikk, (3) bekezdés

(3)
  A munkaprogramban elő kell írni
  az egyes finanszírozási rendszerek alapján benyújtott, közvetett cselekvésekre irányuló pályázatok
  elbírálási
  és a projektek
  kiválasztási kritériumait. A kritériumok értékelik: a pályázók (kutatók/szervezetek) minőségi jellemzőit és további fejlődésre való képességüket, szükség szerint végrehajtó kapacitásukat; a javasolt tevékenység minősége a tudományos képzés és/vagy tudásátadás szempontjából; a javasolt tevékenység közösségi hozzáadott értéke és strukturáló hatása az egyedi program és a munkaprogram célkitűzéseihez való hozzájárulás szempontjából. Ezek a kritériumok és az esetleges súlyozások vagy küszöbértékek a munkaprogramban tovább részletezhetők és kiegészíthetők.

(3)
  Az
  egyes finanszírozási rendszerek alapján benyújtott, közvetett cselekvésekre irányuló pályázatok
  elbírálása
  és a projektek
  kiválasztása az alábbi elvek figyelembevételével történik:

-
  tudományos és/vagy technológiai kiválóság;

-
  a projekt viszonya az egyedi program célkitűzéseihez;

| - | az indítványozók (kutatók/szervezetek) rátermettsége és végrehajtási képessége, illetve a további fejlődésre való képessége; |
| --- | --- |

-

| - | a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód és esélyegyenlőség elvének megvalósítása; |
| --- | --- |

-

| - | a javasolt tevékenység minősége a tudományos képzéssel és/vagy tudásátadással kapcsolatos célok tekintetében. |
| --- | --- |

-

E tekintetben a munkaprogramban részletesen meghatározzák az értékelési és kiválasztási kritériumokat, valamint további követelményeket, súlyozásokat vagy küszöbértékeket állapíthatnak meg.

19. módosítás

7. cikk, (2) bekezdés

(2) A 6. cikk (1) bekezdésében említett munkaprogram elfogadásakor a 8. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárást kell alkalmazni.

(2) A 6. cikk (1) bekezdésében említett munkaprogram elfogadásakor a 8. cikk (2) bekezdésében meghatározott
  irányítóbizottsági
  eljárást kell alkalmazni.

20. módosítás

8. cikk, (4) bekezdés

(4) Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében előírt időtartam két hónap.

(4) Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében
  , illetve 5. cikkének (6) bekezdésében
  előírt időtartam két hónap.

21. módosítás

8. cikk, (5) bekezdés

5. A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a bizottságot az egyedi program végrehajtásának előrehaladásáról, és tájékoztatást ad a program keretében finanszírozott valamennyi KTF-cselekvésről.

(5) A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a bizottságot
  és az Európai Parlament illetékes bizottságát
  az egyedi program végrehajtásának előrehaladásáról, és tájékoztatást ad
  nekik
  a program keretében finanszírozott valamennyi KTF-cselekvésről.

22. módosítás

8. cikk, (5a) bekezdés (új)

(5a) Az Bizottság jelentése tartalmazza a pénzügyi gazdálkodás hatékonyságának és eredményességének értékelését, valamint a program költségvetési és pénzügyi gazdálkodása hatékonyságának és szabályosságának értékelését.

Módosítás 23

8a. cikk (új)

8a. cikk

A Bizottság e határozatot és az egyedi program végrehajtásáról szóló jelentést felülvizsgálatra benyújtja az illetékes szervekhez, időben ahhoz, hogy az ezen határozatot módosító eljárást 2010 végéig le lehessen zárni.

24. módosítás

8b. cikk (új)

8b. cikk

A Bizottság elvégzi a keretprogramot létrehozó határozat 7. cikkében megállapított független ellenőrzést, értékelést és felülvizsgálatot az egyedi program által érintett területeken végrehajtott tevékenységekre vonatkozóan.

25. módosítás

Melléklet, bevezetés, (1) bekezdés

A kutatás és a technológia területén az emberi erőforrás
  menynyisége és minősége a versenyképesség egyik sarokköve
  . E program általános stratégiai célkitűzése az, hogy Európát vonzóbbá tegye a kutatók számára, ami előfeltétel Európa kutatási és technológiafejlesztési kapacitásának és teljesítményének növeléséhez, valamint az Európai Kutatási Térség megszilárdításához és továbbfejlesztéséhez. Ezt a kutatásra irányuló képzés szervezésére, teljesítményére és minőségére, a kutatók pályafutásának aktív fejlesztésére, az ágazatok és kutatószervezetek közti ismeretmegosztásra, és a nők kutatásban és fejlesztésben való
  fokozott
  részvételére összpontosuló jelentős, Európa-szintű strukturáló hatás gyakorlásával fogják elérni.

A kutatás és a technológia területén az emberi erőforrás
  nagy jelentőséggel bír az egyre inkább tudásalapú versenyképesség és fejlődés szempontjából. A magasan képzett kutatók nagy száma Európa számára lépéselőnyt jelent a versenyben.
  E program általános stratégiai célkitűzése
  többek között az egyetemi kutatóközpontok folyamatos javítása
  , hogy Európát vonzóbbá tegye a kutatók számára, ami előfeltétel Európa kutatási és technológiafejlesztési kapacitásának és teljesítményének növeléséhez, valamint az Európai Kutatási Térség megszilárdításához és továbbfejlesztéséhez. Ezt a kutatásra irányuló képzés szervezésére, teljesítményére és minőségére, a kutatók pályafutásának aktív fejlesztésére, a kutatók, illetve az ágazatok és kutatószervezetek közti ismeretmegosztásra,
  az egyetem és az üzleti élet közötti, mindkét irányú átjárhatóságot lehetővé tevő gyakorlatok támogatására, a kutatók pályafutásának aktív fejlesztésére - különös tekintettel
  a nők
  és fiatal kutatók
  kutatásban és fejlesztésben való részvételére
  -
  összpontosuló jelentős, Európaszintű strukturáló hatás gyakorlásával fogják elérni,
  előmozdítva egyúttal a szakmai és a családi élet összeegyeztethetőségét is
  .

26. módosítás

Melléklet, bevezetés, (2) bekezdés

A
  programot
  a
  munkaerőt célzó
  rendszeres befektetésekkel
  hajtják
  végre, elsősorban az összefüggő Marie Curie-cselekvéssorozattal,
  amely
  a kutatók számára
  teremt
  lehetőséget képességeik és szaktudásuk fejlesztéséhez karrierjük bármely szakaszában, a kutatásra irányuló alapképzéstől a
  karrierfejlesztésig
  és az egész életen át tartó tanulásig. A transznacionális és az ágazatok közötti mobilitás, a különböző ágazatokban és országokban szerzett tapasztalatok elismerése és a megfelelő munkakörülmények biztosítása a Marie Curie-cselekvések kulcsfontosságú tényezői.

A
  kutatók európai chartájában és a kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexében meghatározott ajánlásokat figyelembe kell venni a programban, amelyet
  a
  munkaerőbe való
  rendszeres befektetésekkel
  hajtanak
  végre, elsősorban az összefüggő Marie Curie-cselekvéssorozattal,
  külön utalással az európai hozzáadott értékre, amelyet az európai kutatási térségre gyakorolt strukturáló hatás révén hoznak létre. E cselekvések
  a kutatók számára
  teremtenek
  lehetőséget képességeik és szaktudásuk fejlesztéséhez karrierjük bármely szakaszában, a kutatásra irányuló alapképzéstől a
  szakmai fejlesztésig
  és az egész életen át tartó tanulásig
  az állami és a magánszektorban.
  A
  programban központi helyet elfoglaló
  transznacionális és az ágazatok közötti mobilitás, a különböző ágazatokban és országokban szerzett tapasztalatok elismerése és a megfelelő munkakörülmények biztosítása a Marie Curie-cselekvések kulcsfontosságú tényezői
  , mind a kutatás függetlensége szempontjából, mind pedig a díjazásoknak a legjobb nemzetközi normákhoz való igazítása, valamint a jóléti és társadalombiztosítási védettségre fordított nagyobb figyelem szempontjából.

A kutatók Európai Unión belüli mobilitása előmozdítása érdekében végül szükség van a kutatók tekintetében az adózási rendszerek harmonizálására irányuló intézkedések meghozatalára.

27. módosítás

Melléklet, bevezetés, (3a) bekezdés (új)

Támogatás biztosítható az új tagállamokból érkező kutatók posztdoktori pozíciói tekintetében, hogy részt vehessenek más tagállamok befolyásos kutatócsoportjainak tevékenységeiben.

28. módosítás

Melléklet, bevezetés, (4) bekezdés

A vállalkozások - a kkv-ket is beleértve -
  fokozott
  részvételét e program szempontjából jelentős hozzáadott értékként tartják számon. A Marie Curie-cselekvések végig támogatják az ipar és az egyetemek közti együttműködés erősödését a kutatásra irányuló képzés, pályafutás-fejlesztés és ismeretmegosztás szempontjából, emellett külön cselekvés célozza meg az ipar és az egyetemek közti átjárhatóságot és partnerkapcsolatokat.

A vállalkozások - a kkv-ket is beleértve - részvételét e program szempontjából jelentős hozzáadott értékként tartják számon. A Marie Curie-cselekvések végig támogatják az ipar és az egyetemek közti együttműködés erősödését a kutatásra irányuló képzés, pályafutás-fejlesztés és ismeretmegosztás szempontjából, emellett külön cselekvés célozza meg az ipar és az egyetemek közti átjárhatóságot és partnerkapcsolatokat.
  Az ipar és az egyetemek közötti együttműködés keretében meg kell őrizni a kutatók tudományos szabadságát.

29. módosítás

Melléklet, bevezetés, (4a) bekezdés (új)

A Marie Curie-cselekvések keretében megkülönböztetett figyelmet kell fordítani a szellemi tulajdon védelmére és megosztására megfelelő szerződéses záradékokkal, amelyek célja az egyéni kutatók védelme, amikor a kutatási eredményekből piacra bocsátható árúk szabadalma származik.

30. módosítás

Melléklet, bevezetés, (5) bekezdés

A nemzetközi dimenziónak, mivel az európai kutatásban és fejlesztésben alkalmazott emberi erőforrás összetételében alapvető szerepet játszik, külön figyelmet szentelnek a pályafutás-fejlesztés, valamint a kutatók közötti nemzetközi együttműködés fokozása és gyarapítása és a kutatótehetségek Európába vonzása szempontjából. A nemzetközi dimenzió minden Marie Curiecselekvésbe be fog épülni, és emellett önálló cselekvéseknek is tárgyát fogja képezni.

A nemzetközi dimenziónak, mivel az európai kutatásban és fejlesztésben alkalmazott emberi erőforrás összetételében alapvető szerepet játszik, külön figyelmet szentelnek
  a cél eléréséhez alkalmas ösztönzők megteremtésével,
  a pályafutás-fejlesztés
  - a nők és a férfiak számára egyaránt -
  , valamint a kutatók közötti nemzetközi együttműködés fokozása és gyarapítása és a kutatótehetségek Európába vonzása szempontjából. A nemzetközi dimenzió minden Marie Curie-cselekvésbe be fog épülni, és emellett önálló cselekvéseknek is tárgyát fogja képezni.

31. módosítás

Melléklet, bevezetés, (6) bekezdés

Kellő figyelmet kell fordítani a fenntartható fejlődés és a nemek közi egyenlőség elvére. A program a Marie Curie-cselekvésekben az esélyegyenlőség elősegítésével és a nemek kívánatos részvételi arányának kitűzésével (legalább 40%-os női részvétel elérése) szándékozik biztosítani a nemek közötti egyenlőség érvényesülését. Továbbá a cselekvéseket úgy kell tervezni, hogy biztosítsák a kutatók számára a munkájuk és magánéletük közötti egyensúlyt,
  valamint
  könnyítsék meg pályamegszakítás esetén a kutatói pályára való visszatérést. Az egyedi program szerinti tevékenységek során figyelembe kell venni továbbá az adott esetnek megfelelően az elvégzendő kutatás és annak lehetséges alkalmazásai etikai, társadalmi, jogi és tágabb kulturális szempontjait, valamint a tudományos és a technológiai fejlődés és kilátások társadalmi-gazdasági hatásait.

Kellő figyelmet kell fordítani a fenntartható fejlődés és a nemek közti egyenlőség elvére. A program a Marie Curie-cselekvésekben az esélyegyenlőség elősegítésével és a nemek kívánatos részvételi arányának kitűzésével (legalább 40%-os női részvétel elérése) szándékozik biztosítani a nemek közötti egyenlőség érvényesülését. Továbbá a cselekvéseket úgy kell tervezni,
  hogy megszüntessék a mobilitást akadályozó tényezőket, és a családjuk támogatására irányuló megfelelő kezdeményezésekkel
  biztosítsák a kutatók számára a munkájuk és a magánéletük közötti egyensúlyt,
  és segítsék a kutatók állandó álláshoz való hozzájutását vagy
  könnyítsék meg pályamegszakítás esetén a kutatói pályára való visszatérést. Az egyedi program szerinti tevékenységek során figyelembe kell venni, továbbá az adott esetnek megfelelően az elvégzendő kutatás és annak lehetséges alkalmazásai etikai, társadalmi, jogi és tágabb kulturális szempontjait, valamint a tudományos és a technológiai fejlődés és kilátások társadalmi- gazdasági hatásait.

32. módosítás

Melléklet, bevezetés, (7) bekezdés

Annak érdekében, hogy Európa a lehető legvonzóbbá váljon a kutatók számára, a Marie Curie-cselekvések lehetőségeket teremtenek más - mind a közösségi kutatáspolitika, mind
  az egyéb
  közösségi politikák, például az oktatási, kohéziós és foglalkoztatási politika keretébe tartozó - cselekvésekkel való tényleges együttműködésre. Hasonlóképpen együttműködési lehetőségeket kell keresni a nemzeti és nemzetközi szinten folyó cselekvésekkel.

Annak érdekében, hogy Európa a lehető legvonzóbbá váljon a kutatók számára, a Marie Curie-cselekvések lehetőségeket teremtenek más - mind a közösségi kutatáspolitika, mind
  a
  közösségi politikák,
  így
  például az oktatási, kohéziós és foglalkoztatási politika keretébe tartozó - cselekvésekkel való tényleges együttműködésre
  , ügyelve ezeken a területeken a férfiak és nők közötti egyenlőség szempontjának beillesztésére
  . Hasonlóképpen együttműködési lehetőségeket kell keresni a
  regionális,
  nemzeti és nemzetközi szinten folyó cselekvésekkel
  a regionális kohézió megvalósításának céljából, tekintettel a kevésbé fejlett régiók azon szükségletére, hogy saját közép- és hosszútávú fejlesztési stratégiáik megvalósítása érdekében magukhoz vonzzák a kutatókat.

33. módosítás

Melléklet, bevezetés, (7a) bekezdés (új)

Alapvető szükség van a kutatás és az egyetemi képzés reformés konvergenciafolyamatai (a bolognai folyamat) közötti kapcsolat megerősítésére, előmozdítva ezzel a kutatók mobilitását, és egyben elkerülve, hogy a konvergencia egy olyan modell kialakulásának irányába hasson, amely kizárólag a felsőoktatási tanulmányok gyors lezárására összpontosít a külföldi tapasztalatszerzés rovására.

34. módosítás

Melléklet, Tevékenységek, Kutatók alapképzése, (1) bekezdés

Ez a cselekvés a kutatók alapképzését támogatja, jellemzően
  a
  kutatói pályafutás
  első négy évére
  - szükség esetén az alapképzés kiegészítéséhez még további egy
  évre
  -
  irányul
  . A tagállamokban és társult országokban a köz- és magánszférában rendelkezésre álló kiváló minőségű alapképzési kapacitás lényeges részének strukturálását célzó transznacionális hálózatba szervezés útján a cselekvés a kutatói pályafutás kilátásainak javítására törekszik, ezzel is vonzóbbá téve a
  fiatal kutatók
  számára a kutatói pályát.

Ez a cselekvés a kutatók alapképzését támogatja,
  amely
  jellemzően
  egy négy éves (teljes munkaidőnek megfelelő)
  kutatói pályafutás és szükség esetén az alapképzés kiegészítéséhez még további egy
  év
  . A tagállamokban és társult országokban a közés magánszférában rendelkezésre álló kiváló minőségű alapképzési kapacitás lényeges részének strukturálását célzó transznacionális hálózatba szervezés útján a cselekvés a kutatói pályafutás kilátásainak javítására törekszik, ezzel is vonzóbbá téve a
  fiatalok
  számára a kutatói pályát.

35. módosítás

Melléklet, Tevékenységek, Kutatók alapképzése (3) bekezdés

A közös kutatóképzési programnak következetesnek kell lennie a minőségi normákat tekintve, elő kell írnia a szükséges felülvizsgálatra és tanácsadásra vonatkozó szabályokat. A közös kutatóképzési program kihasználja a hálózatban részt vevők (vállalkozásokat is beleértve) egymást kiegészítő képességeit, valamint az egyéb szinergiákat. A program megköveteli a képzés minőségének és ha lehet, a diplomák és más kiadott bizonyítványok kölcsönös elismerését.

A közös kutatóképzési programnak következetesnek kell lennie a minőségi normákat tekintve, elő kell írnia a szükséges felülvizsgálatra és tanácsadásra vonatkozó szabályokat. A közös kutatóképzési program kihasználja a hálózatban részt vevők (vállalkozásokat is beleértve) egymást kiegészítő képességeit, valamint az egyéb szinergiákat. A program megköveteli a képzés minőségének
  ,
  és ha lehet, a diplomák és más kiadott bizonyítványok kölcsönös elismerését.
  Megkülönböztetett figyelemmel kezelendő a kutatók hosszú távú munkaviszonyához kapcsolódó problémák.

36. módosítás

Melléklet, Tevékenységek, Kutatók alapképzése, (5) bekezdés, 2a) alpont (új)

| - | annak a lehetősége, hogy korlátozott időtartamú álláshelyeket hozzanak létre az egyetemeken a vállalkozásoknál dolgozó kutatók számára az egyetemek és a vállalkozások közötti együttműködés erősítése és a tudás átadása érdekében; |
| --- | --- |

-

37. módosítás

Melléklet, Tevékenységek, Kutatók alapképzése, (5) bekezdés, 3a) és 3b) alpont (új)

| - | a pályakezdő kutatók képzésére irányuló, harmadik országokkal együttműködésben végzett cselekvések; |
| --- | --- |

-

| - | a kutatók publikációihoz, tanulmányaihoz és könyveihez nyújtott támogatás annak érdekében, hogy elősegítsék az ismeretek terjesztését, valamint a kutatók elméleti-tudományos képzését. |
| --- | --- |

-

38. módosítás

Melléklet, Tevékenységek, Egész életen át tartó tanulás és karrierfejlesztés, (2) bekezdés

E cselekvés azokra a kutatókra vonatkozik, akik legalább négy év teljes munkaidős
  kutatói
  tapasztalattal rendelkeznek; mivel a cselekvés az egész életen át tartó tanulásra és a karrierfejlesztésre irányul, a kutatók többsége várhatóan ennél több tapasztalatot fog tudni felmutatni.

E cselekvés azokra a kutatókra vonatkozik, akik legalább négy év teljes munkaidős,
  vagy azzal egyenértékű
  kutatói tapasztalattal
  vagy doktori fokozattal
  rendelkeznek; mivel a cselekvés az egész életen át tartó tanulásra és a karrierfejlesztésre irányul, a kutatók többsége várhatóan ennél több tapasztalatot fog tudni felmutatni.

39. módosítás

Melléklet, Tevékenységek, Egész életen át tartó tanulás és karrierfejlesztés ,(4) bekezdés, 2. alpont

| - | Egyéb köz- vagy magántestületek, beleértve a nagy kutatószervezeteket, amelyek ösztöndíjprogramokat finanszíroznak vagy igazgatnak vagy hivatalos megbízásból, vagy államilag elismert szervezetként, mint például a kormányok által létesített, a magánjog hatálya alá tartozó, közszolgálati feladattal megbízott ügynökségek, jótékonysági társulások stb.; |
| --- | --- |

-

Egyéb köz- vagy magántestületek, beleértve a nagy kutatószervezeteket, amelyek ösztöndíjprogramokat finanszíroznak vagy igazgatnak vagy hivatalos megbízásból, vagy államilag elismert szervezetként, mint például a kormányok által létesített, a magánjog hatálya alá tartozó, közszolgálati feladattal megbízott ügynökségek, jótékonysági társulások stb.;

| - | Egyéb köz- vagy magántestületek, beleértve a nagy kutatószervezeteket,
  egyetemeket és más szervezeteket,
  amelyek ösztöndíjprogramokat finanszíroznak vagy igazgatnak vagy hivatalos megbízásból, vagy államilag elismert szervezetként, mint például a kormányok által létesített, a magánjog hatálya alá tartozó, közszolgálati feladattal megbízott ügynökségek, jótékonysági társulások
  , a hatóságokkal együttműködést folytató vállalkozások
  stb.; |
| --- | --- |

-

Egyéb köz- vagy magántestületek, beleértve a nagy kutatószervezeteket,
  egyetemeket és más szervezeteket,
  amelyek ösztöndíjprogramokat finanszíroznak vagy igazgatnak vagy hivatalos megbízásból, vagy államilag elismert szervezetként, mint például a kormányok által létesített, a magánjog hatálya alá tartozó, közszolgálati feladattal megbízott ügynökségek, jótékonysági társulások
  , a hatóságokkal együttműködést folytató vállalkozások
  stb.;

40. módosítás

Melléklet, Tevékenységek, Egész életen át tartó tanulás és karrierfejlesztés, (6) bekezdés

Kezdetben a végrehajtás e két útvonal mentén párhuzamosan fog folyni. A két módszernek a keretprogram során végzett hatásvizsgálata fogja meghatározni a végrehajtás módját a program hátralevő idejére.

Kezdetben a végrehajtás e két útvonal mentén párhuzamosan fog folyni,
  társfinanszírozás útján, amely a megvalósításukat lehetővé tevő kezdeti szakaszt határoz meg
  . A két módszernek a keretprogram során végzett hatásvizsgálata fogja meghatározni a végrehajtás módját a program hátralevő idejére.

41. módosítás

Melléklet, Tevékenységek, Az ipari vállalatok és az egyetemek közötti partnerségek és átjárási lehetőségek, (1) bekezdés

Ez a cselekvés a közszférabeli kutatószervezetek és kereskedelmi célú magánvállalkozások (beleértve a kkv-ket is) közti dinamikus átjárási lehetőségek teremtését és előmozdítását célozza, hoszszabb időtartamú együttműködési programokra építve, amelyek különösen alkalmasak az imeretmegosztás növelésére és a két szektor között a kulturális háttér és szakképzettségi követelmények különbözősége kölcsönös megértésének elősegítésére.

Ez a cselekvés a közszférabeli kutatószervezetek és kereskedelmi célú magánvállalkozások (beleértve a KKV-kat is) közti dinamikus átjárási lehetőségek teremtését és előmozdítását célozza, hosszabb időtartamú együttműködési programokra építve, amelyek különösen alkalmasak az ismeretmegosztás növelésére és a két szektor között a kulturális háttér és szakképzettségi követelmények különbözősége kölcsönös megértésének elősegítésére.
  A cselekvést úgy alakítják ki, hogy ne korlátozza a részt vevő kutatók mobilitását, például a kutatási eredmények közzétételének vagy bizonyos szervezetek számára történő munkavégzésnek a korlátozása révén.

42. módosítás

Melléklet, Tevékenységek, Az ipari vállalatok és az egyetemek közötti partnerségek és átjárási lehetőségek, (2) bekezdés, bevezető rész

A cselekvést rugalmas módon, mindkét szektorbeli és legalább két tagállamból vagy társult államból származó szervezetek közti együttműködési programok segítségével hajtják végre, a humán erőforrást érintő interakciók támogatásával. A közösségi támogatás a következő (egy vagy több) formában valósulhat meg:

A cselekvést rugalmas módon,
  az ipar és az egyetemek között az Európai Unióban már létező partnerségekből származó tapasztalatok alapján,
  mindkét szektorbeli és legalább két tagállamból vagy társult államból származó szervezetek közti együttműködési programok segítségével hajtják végre, a humán erőforrást érintő interakciók támogatásával. A közösségi támogatás a következő (egy vagy több) formában valósulhat meg:

43. módosítás

Melléklet, Tevékenységek, Az ipari vállalatok és az egyetemek közötti partnerségek és átjárási lehetőségek, (2) bekezdés, 3a) alpont (új)

| - | a kutatás által vezérelt regionális klaszterek fejlesztésének erősítésére irányuló cselekvések; |
| --- | --- |

-

44. módosítás

Melléklet, Tevékenységek, Nemzetközi dimenzió alcím, (1) bekezdés

Annak a felismerésnek köszönhetően, hogy a nemzetközi dimenzió alapvető szerepet tölt be az európai K+F humán erőforrása tekintetében, meghatározott célú cselekvések foglalkoznak ezzel a dimenzióval mind az európai kutatók karrierfejlesztése, mind a nemzetközi együttműködésnek a kutatók segítségével történő megerősítése szempontjából.

Annak a felismerésnek köszönhetően, hogy a nemzetközi dimenzió alapvető szerepet tölt be az európai K+F humán erőforrása tekintetében, meghatározott célú cselekvések foglalkoznak ezzel a dimenzióval mind az európai kutatók karrierfejlesztése, mind a nemzetközi együttműködésnek a kutatók segítségével
  nemzeti vagy regionális szinten
  történő megerősítése szempontjából.

45. módosítás

Melléklet, Tevékenységek, Nemzetközi dimenzió, (2) bekezdés, i) pont

| i) | kötelező hazatérés feltételével nyújtott kimenő nemzetközi ösztöndíjakkal a tapasztalt kutatók számára az egész életen át tartó tanulás és szakterületbővítés keretében, új képesítések és ismeretek megszerzése érdekében; |
| --- | --- |

i)

kötelező hazatérés feltételével nyújtott kimenő nemzetközi ösztöndíjakkal a tapasztalt kutatók számára az egész életen át tartó tanulás és szakterületbővítés keretében, új képesítések és ismeretek megszerzése érdekében;

| i) | az Európai Unióba történő
  kötelező hazatérés feltételével nyújtott
  , megfelelően támogatott
  kimenő nemzetközi ösztöndíjakkal a tapasztalt kutatók számára az egész életen át tartó tanulás és szakterületbővítés keretében
  , valamint pályakezdő kutatók számára
  új képesítések és ismeretek megszerzése érdekében; |
| --- | --- |

i)

az Európai Unióba történő
  kötelező hazatérés feltételével nyújtott
  , megfelelően támogatott
  kimenő nemzetközi ösztöndíjakkal a tapasztalt kutatók számára az egész életen át tartó tanulás és szakterületbővítés keretében
  , valamint pályakezdő kutatók számára
  új képesítések és ismeretek megszerzése érdekében;

46. módosítás

Melléklet, Tevékenységek, Nemzetközi dimenzió, (2) bekezdés, ii) pont

| ii) | visszatérési és nemzetközi reintegrációs támogatások tapasztalt kutatók számára nemzetközi tapasztalatszerzés után. E cselekvés keretében sor kerül a tagállamokbeli és társult országokbeli kutatók hálózatba szerveződésének támogatására is, annak érdekében, hogy folyamatosan tájékozottak legyenek az Európai Kutatási Térségben bekövetkezett fejleményeket illetően és e fejleményekben tevékenyen részt vegyenek. |
| --- | --- |

ii)

visszatérési és nemzetközi reintegrációs támogatások tapasztalt kutatók számára nemzetközi tapasztalatszerzés után. E cselekvés keretében sor kerül a tagállamokbeli és társult országokbeli kutatók hálózatba szerveződésének támogatására is, annak érdekében, hogy folyamatosan tájékozottak legyenek az Európai Kutatási Térségben bekövetkezett fejleményeket illetően és e fejleményekben tevékenyen részt vegyenek.

| ii) | megfelelően támogatott
  visszatérési és nemzetközi reintegrációs támogatások tapasztalt
  vagy pályakezdő
  kutatók számára nemzetközi tapasztalatszerzés után. E cselekvés keretében sor kerül a tagállamokbeli és társult országokbeli kutatók hálózatba szerveződésének támogatására is, annak érdekében, hogy folyamatosan tájékozottak legyenek az Európai Kutatási Térségben bekövetkezett fejleményeket illetően és e fejleményekben tevékenyen részt vegyenek
  , valamint, hogy az Európán kívül letelepedett kutatókat ösztönözzék a visszatérésre. |
| --- | --- |

ii)

megfelelően támogatott
  visszatérési és nemzetközi reintegrációs támogatások tapasztalt
  vagy pályakezdő
  kutatók számára nemzetközi tapasztalatszerzés után. E cselekvés keretében sor kerül a tagállamokbeli és társult országokbeli kutatók hálózatba szerveződésének támogatására is, annak érdekében, hogy folyamatosan tájékozottak legyenek az Európai Kutatási Térségben bekövetkezett fejleményeket illetően és e fejleményekben tevékenyen részt vegyenek
  , valamint, hogy az Európán kívül letelepedett kutatókat ösztönözzék a visszatérésre.

47. módosítás

Melléklet, Tevékenységek, Nemzetközi dimenzió, (3) bekezdés, i) pont

| i) | bejövő nemzetközi ösztöndíjak annak érdekében, hogy kimagasló szakképzettségű harmadik országokbeli kutatókat vonzzanak a tagállamokba és a társult országokba, a tudás növelése és magas szintű kapcsolatok kialakítása céljából. Fejlődő országokbeli vagy a fellendülőben lévő gazdasággal rendelkező országokból származó kutatók hazatérési támogatásban is részesülhetnek. A tagállamokban és társult országokban dolgozó harmadik országokbeli kutatók hálózatba szerveződése is támogatásban részesül annak érdekében, hogy a kutatók strukturálják és fejlesszék kapcsolataikat azokkal a régiókkal, ahonnan származnak; |
| --- | --- |

i)

bejövő nemzetközi ösztöndíjak annak érdekében, hogy kimagasló szakképzettségű harmadik országokbeli kutatókat vonzzanak a tagállamokba és a társult országokba, a tudás növelése és magas szintű kapcsolatok kialakítása céljából. Fejlődő országokbeli vagy a fellendülőben lévő gazdasággal rendelkező országokból származó kutatók hazatérési támogatásban is részesülhetnek. A tagállamokban és társult országokban dolgozó harmadik országokbeli kutatók hálózatba szerveződése is támogatásban részesül annak érdekében, hogy a kutatók strukturálják és fejlesszék kapcsolataikat azokkal a régiókkal, ahonnan származnak;

| i) | bejövő nemzetközi ösztöndíjak annak érdekében, hogy kimagasló szakképzettségű harmadik országokbeli kutatókat vonzzanak a tagállamokba és a társult országokba, a tudás növelése és magas szintű kapcsolatok kialakítása céljából. Fejlődő országokbeli vagy a fellendülőben lévő gazdasággal rendelkező országokból származó kutatók hazatérési támogatásban is részesülhetnek. A tagállamokban és társult országokban dolgozó harmadik országokbeli kutatók hálózatba szerveződése is támogatásban részesül annak érdekében, hogy a kutatók strukturálják és fejlesszék kapcsolataikat azokkal a régiókkal, ahonnan származnak;
  továbbá a világ más részein tevékenykedő jó kutatókat ösztönözni fogják, hogy Európában telepedjenek le
  . |
| --- | --- |

i)

bejövő nemzetközi ösztöndíjak annak érdekében, hogy kimagasló szakképzettségű harmadik országokbeli kutatókat vonzzanak a tagállamokba és a társult országokba, a tudás növelése és magas szintű kapcsolatok kialakítása céljából. Fejlődő országokbeli vagy a fellendülőben lévő gazdasággal rendelkező országokból származó kutatók hazatérési támogatásban is részesülhetnek. A tagállamokban és társult országokban dolgozó harmadik országokbeli kutatók hálózatba szerveződése is támogatásban részesül annak érdekében, hogy a kutatók strukturálják és fejlesszék kapcsolataikat azokkal a régiókkal, ahonnan származnak;
  továbbá a világ más részein tevékenykedő jó kutatókat ösztönözni fogják, hogy Európában telepedjenek le
  .

48. módosítás

Melléklet, Tevékenységek, Egyedi cselekvések

Egy igazi európai kutatói munkaerőpiac megteremtésének támogatására összefüggő kiegészítő cselekvések sorozata fog megvalósulni, azzal a céllal, hogy felszámolják a mobilitás akadályait és fellendítsék a kutatói karrier kilátásait Európában. E cselekvések különösképpen azt célozzák, hogy - többek között a Marie Curie-ösztöndíjakkal - felkeltsék az érdekelt felek és a nagy nyilvánosság érdeklődését, előmozdítsák és ámogassák a tagállami szintű cselekvéseket és kiegészítsék a közösségi cselekvéseket.

Egy igazi európai kutatói munkaerőpiac megteremtésének támogatására összefüggő kiegészítő cselekvések sorozata fog megvalósulni, azzal a céllal, hogy felszámolják a
  szakmai
  mobilitás akadályait,
  különösen a kutatók társadalombiztosítása és az adózás tekintetében, amelyek gyakran visszatartó erőként hatnak a kutatásba való bekapcsolódás tekintetében,
  és
  , hogy
  fellendítsék a kutatói karrier kilátásait Európában
  , valamint, hogy elősegítsék a szakmai és a családi élet összeegyeztethetőségét nem utolsósorban azáltal, hogy megfelelő pénzügyi és bérezési, valamint társadalombiztosítási feltételeket biztosítanak számukra.
  E cselekvések különösképpen azt célozzák, hogy - többek között a Marie Curie-ösztöndíjakkal - felkeltsék az érdekelt felek és a nagy nyilvánosság érdeklődését, előmozdítsák és támogassák a tagállami szintű cselekvéseket és kiegészítsék a közösségi cselekvéseket.
  A kutatók és családjaik mobilitása és a fogadó országban való beilleszkedésük megkönnyítését célzó intézkedések meghozatalára is sor kerül. Valamennyi Marie Curie-cselekvésnek biztosítania kell a fogyatékkal élő kutatók esélyegyenlőségét, és fel kell számolnia az útjukban álló akadályokat.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

P6_TA(2006)0519

„Ötletek” egyedi program (hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogram, 2007-2013) *

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007-2013) végrehajtására irányuló „Ötletek” egyedi programról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0441 - C6-0382/2005 - 2005/0186(CNS))

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0441) (1) és annak módosított változatára (COM(2005)0441/2) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0441) (1) és annak módosított változatára (COM(2005)0441/2) (1),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 166. cikkére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0382/2005), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 166. cikkére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0382/2005),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A6-0369/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A6-0369/2006),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való ismételt konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való ismételt konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | A PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI |
| --- | --- |
| 1. módosítás |
| (4) preambulumbekezdés |
| (4) A felderítő kutatásra vonatkozó javaslatokat kizárólag a szakértői értékelés megítélése szerint, a kiválóság kritériuma alapján kell elbírálni, a hangsúlyt pedig az
  interdiszciplináris
  , nagy kockázattal járó úttörő projektekre, az új csoportok és a kevesebb tapasztalattal rendelkező kutatók, valamint a már működő kutatócsoportokra szükséges helyezni. | (4) A felderítő kutatásra vonatkozó javaslatokat
  az alapkutatás értelmében
  kizárólag a szakértői értékelés megítélése szerint, a kiválóság kritériuma alapján kell elbírálni, a hangsúlyt pedig az
  inter- és multidiszciplináris
  , nagy kockázattal járó úttörő projektekre, az új csoportok és a kevesebb tapasztalattal rendelkező kutatók, valamint a már működő kutatócsoportokra kell helyezni. |
| 2. módosítás |
| (6) preambulumbekezdés |
| (6) Az egyedi program végrehajtásáért az Európai Bizottság felel, és garantálja az Európai Kutatási Tanács teljes autonómiáját és integritását, valamint funkcionális hatékonyságát. | (6) Az egyedi program végrehajtásáért
  egy két-, legfeljebb hároméves kísérleti időszak alatt a Bizottság felel, és garantálja az Európai Kutatási Tanács teljes autonómiáját és integritását, valamint funkcionális hatékonyságát. |
| 3. módosítás |
| (8) preambulumbekezdés |
| (8) Az EKT integritásának garantálása érdekében a Bizottságnak biztosítania szükséges az egyedi program előre meghatározott célok szerinti végrehajtását. | (8) Az EKT integritásának garantálása érdekében a Bizottságnak
  az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal együttesen
  biztosítania szükséges az egyedi program előre meghatározott célok szerinti végrehajtását. |
| 4. módosítás |
| (10) preambulumbekezdés |
| (10) A keretprogram kiegészíti a tagállamokban végzett tevékenységeket és más, a lisszaboni célkitűzések megvalósítására irányuló átfogó stratégiai törekvéshez szükséges közösségi cselekvéseket, ezen belül különösen a strukturális alapok, a mezőgazdaság, az oktatás, a szakképzés, a versenyképesség és az innováció, az ipar, az egészségügy, a fogyasztóvédelem, a foglalkoztatás, az energiaügy, a közlekedés és a környezetvédelem területére vonatkozókat. | (10) A keretprogram kiegészíti a tagállamokban végzett tevékenységeket és más, a lisszaboni célkitűzések megvalósítására irányuló átfogó stratégiai törekvéshez szükséges közösségi cselekvéseket, ezen belül különösen a strukturális alapok, a mezőgazdaság, az oktatás, a szakképzés,
  a kultúra és a média,
  a versenyképesség és az innováció, az ipar, az egészségügy, a fogyasztóvédelem, a foglalkoztatás, az energiaügy, a közlekedés és a környezetvédelem területére vonatkozókat. |
| 5. módosítás |
| (13) preambulumbekezdés |
| (13) Az e program keretében végzett kutatási tevékenységek esetében tiszteletben kell tartani az etikai alapelveket, beleértve azokat is, amelyek az Európai Unió alapjogi chartájában jutnak kifejezésre. | (13) Az e program keretében végzett kutatási tevékenységek esetében tiszteletben kell tartani az etikai alapelveket, beleértve azokat is, amelyek az Európai Unió alapjogi chartájában jutnak kifejezésre
  , és az etikai és kulturális sokszínűség tiszteletben tartásával hangsúlyozni kell a kutatás polgári és emberi értékét
  . |
| 6. módosítás |
| (14a) preambulumbekezdés (új) |
| | (14a) A pályázati felhívások egyszerűsítése és a költségek csökkentése érdekében a Bizottságnak létre kell hoznia egy adatbázist, amely a pályázati felhívásban résztvevők értesítésének előfeltételeit tartalmazza. |
| 7. módosítás |
| (17) preambulumbekezdés |
| (17)
  A Bizottság gondoskodik
  az EKT működésének független
  értékeléséről. Az értékelés fényében és figyelembe véve az EKT alapelveivel kapcsolatos tapasztalatokat
  , legkésőbb 2010-ig fontolóra kell venni az EKT jogi szempontból független struktúrává való átszervezésének lehetőségét, például a Szerződés 171. cikke alapján. | (17)
  A Bizottságnak egy két-, legfeljebb hároméves kísérleti időszak alatt biztosítania kell
  az EKT működésének független
  értékelését. Az így kapott eredmények alapján az EKT-t tartósan egy olyan struktúra irányába kell átformálni, amely biztosítja az EKT maximális autonómiáját és ezzel egyidejűleg az átláthatóságot is. Ezért
  legkésőbb 2010-ig fontolóra kell venni az EKT jogi szempontból független struktúrává való átszervezésének lehetőségét, például a Szerződés 171. cikke alapján. |
| 8. módosítás |
| 2. cikk |
| A keretprogram II. mellékletével összhangban az egyedi program végrehajtásához szükségesnek ítélt összeg
  7 460 millió EUR
  , amelyből
  kevesebb mint 6% a Bizottság
  igazgatási kiadásait fedezze. | A keretprogram II. mellékletével összhangban az egyedi program végrehajtásához szükségesnek ítélt összeg
  7 560 millió EUR
  , amelyből
  legfeljebb 3% az EKT számára évente rendelkezésre álló költségvetés
  igazgatási
  és személyzeti
  kiadásait fedezi. |
| 9. módosítás |
| 2a. cikk (új) |
| | 2a. cikk




  (1) A Bizottság megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy meggyőződjön arról, hogy a finanszírozott tevékenységeket hatékonyan, és az 1605/2002/EK, Euratom rendelet rendelkezéseivel összhangban hajtották végre.




  (2) Az egyedi program teljes adminisztratív költségeinek - ideértve a felállítani javasolt végrehajtó ügynökség belső és vezetési költségeit - arányosaknak kell lenniük az ezen programban elvégzett feladatokkal és a költségvetési és jogalkotási hatóságok határozatai tárgyát kell képezniük.




  (3) A költségvetési előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzügyi gazdálkodás elvei, nevezetesen a gazdaságosság, a teljesítmény, a hatékonyság és az arányosság elve szerint kell felhasználni. |
| 27. módosítás |
| 3. cikk, (2a) bekezdés (új) |
| | Az e keretprogram jóváhagyása előtt kinyert emberi embrionális őssejtek használatát illetően az intézményeket, szervezeteket és kutatókat az érintett tagállam(ok) jogi keretével összhangban álló, szigorú engedélyeztetésnek és ellenőrzésnek kell alávetni. |
| 10. módosítás |
| 4. cikk, (4) bekezdés |
| (4)
  A
  Bizottság garantálni fogja az Európai Kutatási Tanács autonómiáját és integritását, és biztosítani fogja az arra bízott feladatok megfelelő végrehajtását. | (4) Az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal együttműködve a
  Bizottság garantálni fogja az Európai Kutatási Tanács autonómiáját és integritását, és biztosítani fogja az arra bízott feladatok megfelelő végrehajtását. |
| | A Tudományos Tanács és a Bizottság éves jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé az EKT munkájáról, amely különösen arra keresi a választ, hogy a kitűzött célokat menynyiben tudták megvalósítani. |
| 11. módosítás |
| 4. cikk, (4a) bekezdés (új) |
| | (4a) A Bizottság biztosítja a kutatási eredmények értékelését, és jelentést tesz a dinamikus, tudásalapú európai társadalomhoz való hozzájárulásukról. |
| 12. módosítás |
| 5. cikk (1) bekezdése |
| (1) A Tudományos Tanács
  a Bizottság által kinevezett
  legjobb hírű tudósokból, mérnökökből és elméleti szakemberekből áll, akik külső érdekektől független módon, saját nevükben járnak el. | (1) A Tudományos Tanács a legjobb hírű tudósokból, mérnökökből és elméleti szakemberekből áll, akik
  lehetőség szerint minden szak- és kutatási területet képviselnek, és a kiemelkedő tudományos kiválóság mellett többéves tapasztalattal is rendelkeznek a tudománymenedzsment területén, valamint
  külső érdekektől független módon, saját nevükben járnak el. |
| 13. módosítás |
| 5. cikk (3) bekezdése, -a) pont (új) |
| | -a) | általános stratégia az EKT munkájához, amelyet szabályos időközönként hozzá kell igazítani a tudományos követelményekhez; |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

A PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI

1. módosítás

(4) preambulumbekezdés

(4) A felderítő kutatásra vonatkozó javaslatokat kizárólag a szakértői értékelés megítélése szerint, a kiválóság kritériuma alapján kell elbírálni, a hangsúlyt pedig az
  interdiszciplináris
  , nagy kockázattal járó úttörő projektekre, az új csoportok és a kevesebb tapasztalattal rendelkező kutatók, valamint a már működő kutatócsoportokra szükséges helyezni.

(4) A felderítő kutatásra vonatkozó javaslatokat
  az alapkutatás értelmében
  kizárólag a szakértői értékelés megítélése szerint, a kiválóság kritériuma alapján kell elbírálni, a hangsúlyt pedig az
  inter- és multidiszciplináris
  , nagy kockázattal járó úttörő projektekre, az új csoportok és a kevesebb tapasztalattal rendelkező kutatók, valamint a már működő kutatócsoportokra kell helyezni.

2. módosítás

(6) preambulumbekezdés

(6) Az egyedi program végrehajtásáért az Európai Bizottság felel, és garantálja az Európai Kutatási Tanács teljes autonómiáját és integritását, valamint funkcionális hatékonyságát.

(6) Az egyedi program végrehajtásáért
  egy két-, legfeljebb hároméves kísérleti időszak alatt a Bizottság felel, és garantálja az Európai Kutatási Tanács teljes autonómiáját és integritását, valamint funkcionális hatékonyságát.

3. módosítás

(8) preambulumbekezdés

(8) Az EKT integritásának garantálása érdekében a Bizottságnak biztosítania szükséges az egyedi program előre meghatározott célok szerinti végrehajtását.

(8) Az EKT integritásának garantálása érdekében a Bizottságnak
  az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal együttesen
  biztosítania szükséges az egyedi program előre meghatározott célok szerinti végrehajtását.

4. módosítás

(10) preambulumbekezdés

(10) A keretprogram kiegészíti a tagállamokban végzett tevékenységeket és más, a lisszaboni célkitűzések megvalósítására irányuló átfogó stratégiai törekvéshez szükséges közösségi cselekvéseket, ezen belül különösen a strukturális alapok, a mezőgazdaság, az oktatás, a szakképzés, a versenyképesség és az innováció, az ipar, az egészségügy, a fogyasztóvédelem, a foglalkoztatás, az energiaügy, a közlekedés és a környezetvédelem területére vonatkozókat.

(10) A keretprogram kiegészíti a tagállamokban végzett tevékenységeket és más, a lisszaboni célkitűzések megvalósítására irányuló átfogó stratégiai törekvéshez szükséges közösségi cselekvéseket, ezen belül különösen a strukturális alapok, a mezőgazdaság, az oktatás, a szakképzés,
  a kultúra és a média,
  a versenyképesség és az innováció, az ipar, az egészségügy, a fogyasztóvédelem, a foglalkoztatás, az energiaügy, a közlekedés és a környezetvédelem területére vonatkozókat.

5. módosítás

(13) preambulumbekezdés

(13) Az e program keretében végzett kutatási tevékenységek esetében tiszteletben kell tartani az etikai alapelveket, beleértve azokat is, amelyek az Európai Unió alapjogi chartájában jutnak kifejezésre.

(13) Az e program keretében végzett kutatási tevékenységek esetében tiszteletben kell tartani az etikai alapelveket, beleértve azokat is, amelyek az Európai Unió alapjogi chartájában jutnak kifejezésre
  , és az etikai és kulturális sokszínűség tiszteletben tartásával hangsúlyozni kell a kutatás polgári és emberi értékét
  .

6. módosítás

(14a) preambulumbekezdés (új)

(14a) A pályázati felhívások egyszerűsítése és a költségek csökkentése érdekében a Bizottságnak létre kell hoznia egy adatbázist, amely a pályázati felhívásban résztvevők értesítésének előfeltételeit tartalmazza.

7. módosítás

(17) preambulumbekezdés

(17)
  A Bizottság gondoskodik
  az EKT működésének független
  értékeléséről. Az értékelés fényében és figyelembe véve az EKT alapelveivel kapcsolatos tapasztalatokat
  , legkésőbb 2010-ig fontolóra kell venni az EKT jogi szempontból független struktúrává való átszervezésének lehetőségét, például a Szerződés 171. cikke alapján.

(17)
  A Bizottságnak egy két-, legfeljebb hároméves kísérleti időszak alatt biztosítania kell
  az EKT működésének független
  értékelését. Az így kapott eredmények alapján az EKT-t tartósan egy olyan struktúra irányába kell átformálni, amely biztosítja az EKT maximális autonómiáját és ezzel egyidejűleg az átláthatóságot is. Ezért
  legkésőbb 2010-ig fontolóra kell venni az EKT jogi szempontból független struktúrává való átszervezésének lehetőségét, például a Szerződés 171. cikke alapján.

8. módosítás

2. cikk

A keretprogram II. mellékletével összhangban az egyedi program végrehajtásához szükségesnek ítélt összeg
  7 460 millió EUR
  , amelyből
  kevesebb mint 6% a Bizottság
  igazgatási kiadásait fedezze.

A keretprogram II. mellékletével összhangban az egyedi program végrehajtásához szükségesnek ítélt összeg
  7 560 millió EUR
  , amelyből
  legfeljebb 3% az EKT számára évente rendelkezésre álló költségvetés
  igazgatási
  és személyzeti
  kiadásait fedezi.

9. módosítás

2a. cikk (új)

2a. cikk

(1) A Bizottság megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy meggyőződjön arról, hogy a finanszírozott tevékenységeket hatékonyan, és az 1605/2002/EK, Euratom rendelet rendelkezéseivel összhangban hajtották végre.

(2) Az egyedi program teljes adminisztratív költségeinek - ideértve a felállítani javasolt végrehajtó ügynökség belső és vezetési költségeit - arányosaknak kell lenniük az ezen programban elvégzett feladatokkal és a költségvetési és jogalkotási hatóságok határozatai tárgyát kell képezniük.

(3) A költségvetési előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzügyi gazdálkodás elvei, nevezetesen a gazdaságosság, a teljesítmény, a hatékonyság és az arányosság elve szerint kell felhasználni.

27. módosítás

3. cikk, (2a) bekezdés (új)

Az e keretprogram jóváhagyása előtt kinyert emberi embrionális őssejtek használatát illetően az intézményeket, szervezeteket és kutatókat az érintett tagállam(ok) jogi keretével összhangban álló, szigorú engedélyeztetésnek és ellenőrzésnek kell alávetni.

10. módosítás

4. cikk, (4) bekezdés

(4)
  A
  Bizottság garantálni fogja az Európai Kutatási Tanács autonómiáját és integritását, és biztosítani fogja az arra bízott feladatok megfelelő végrehajtását.

(4) Az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal együttműködve a
  Bizottság garantálni fogja az Európai Kutatási Tanács autonómiáját és integritását, és biztosítani fogja az arra bízott feladatok megfelelő végrehajtását.

A Tudományos Tanács és a Bizottság éves jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé az EKT munkájáról, amely különösen arra keresi a választ, hogy a kitűzött célokat menynyiben tudták megvalósítani.

11. módosítás

4. cikk, (4a) bekezdés (új)

(4a) A Bizottság biztosítja a kutatási eredmények értékelését, és jelentést tesz a dinamikus, tudásalapú európai társadalomhoz való hozzájárulásukról.

12. módosítás

5. cikk (1) bekezdése

(1) A Tudományos Tanács
  a Bizottság által kinevezett
  legjobb hírű tudósokból, mérnökökből és elméleti szakemberekből áll, akik külső érdekektől független módon, saját nevükben járnak el.

(1) A Tudományos Tanács a legjobb hírű tudósokból, mérnökökből és elméleti szakemberekből áll, akik
  lehetőség szerint minden szak- és kutatási területet képviselnek, és a kiemelkedő tudományos kiválóság mellett többéves tapasztalattal is rendelkeznek a tudománymenedzsment területén, valamint
  külső érdekektől független módon, saját nevükben járnak el.

13. módosítás

5. cikk (3) bekezdése, -a) pont (új)

-a)

14. módosítás

5. cikk (3) bekezdése, b) pont

| b) | a szakértői értékelés
  módszerei és
  a pályázatok értékelése, amelyek alapján meghatározzák a finanszírozandó pályázatokat; |
| --- | --- |

b)

a szakértői értékelés
  módszerei és
  a pályázatok értékelése, amelyek alapján meghatározzák a finanszírozandó pályázatokat;

| b) | a szakértői értékelés
  , valamint
  a pályázatok értékelése
  módszerei és elvei
  , amelyek alapján meghatározzák a finanszírozandó pályázatokat; |
| --- | --- |

b)

a szakértői értékelés
  , valamint
  a pályázatok értékelése
  módszerei és elvei
  , amelyek alapján meghatározzák a finanszírozandó pályázatokat;

15. módosítás

6. cikk, (1) bekezdés

(1) A Bizottság az egyedi program végrehajtására munkaprogramot fogad el, amely részletesebben bemutatja az I. mellékletben meghatározott célkitűzéseket és tudományos és technológiai prioritásokat, az ezekhez kapcsolódó finanszírozást, valamint a végrehajtás időrendjét.

(1) A Bizottság
  és a Tudományos Tanács
  az egyedi program végrehajtására munkaprogramot fogad el, amely részletesebben bemutatja az I. mellékletben meghatározott célkitűzéseket és tudományos és technológiai prioritásokat, az ezekhez kapcsolódó finanszírozást, valamint a végrehajtás időrendjét.

16. módosítás

7a. cikk (új)

7a. cikk

A Bizottság előzetesen tájékoztatja a költségvetési hatóságot, amikor el kíván térni a kiadásoknak az Európai Unió általános költségvetése megjegyzéseiben és mellékletében meghatározott felosztásától.

17. módosítás

8. cikk (6) bekezdés

(6) A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a bizottságot az egyedi program végrehajtásának előrehaladásáról.

(6) A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a bizottságot,
  valamint az Európai Parlament illetékes bizottságát
  az egyedi program végrehajtásának előrehaladásáról
  , és tájékoztatást ad számukra az egyedi program keretében finanszírozott valamennyi KTF-cselekvésről.

18. módosítás

8. cikk, (6a) bekezdés (új)

(6a) A Bizottság értékelő jelentése tartalmazza a pénzgazdálkodás hatékonyságának és eredményességének értékelését, valamint az egyedi program költségvetési és pénzügyi gazdálkodása hatékonyságának és szabályosságának értékelését.

19. módosítás

8a. cikk (új)

8a. cikk

(1) Egy két-, legfeljebb hároméves kísérleti időszakot követően független szakértők értékelik az EKT munkáját. A szakértők értékelik, hogy milyen mértékben teljesültek az EKT célkitűzései, és az eljárási folyamatokat hatékonnyá és átláthatóvá tették-e, és, hogy biztosítva van-e a független tudományos munka, valamint figyelembe vették-e a tudományos kiválóság alapgondolatát. Ezenkívül az értékelés foglalkozik azzal a kérdéssel is, hogy hosszú távon mely struktúra lenne a legmegfelelőbb az EKT számára.

(2) Ezen értékelés ellenére az EKT számára minden esetben olyan hosszú távú struktúrát kell választani, amely biztosítja maximális autonómiáját, miközben garantálja a Bizottsággal, az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal szembeni átláthatóságot és elszámoltathatóságot is.

20. módosítás

I. melléklet, „Tevékenységek” alcím, (1a) bekezdés (új)

A multidiszciplinaritást és az interdiszciplinaritást elsőként az egynél több technológiai vagy tudományos témákra alkalmazandó közös mechanizmusokkal segítik elő. Az interdiszciplinaritás megoldja majd a problémák - beleértve a prioritással rendelkező témákban rejlő problémák - összetettsége által felvetett kihívásokat, amelyek közül a legtöbb tekintetében egy pusztán unidiszciplináris megközelítés képtelen a megfelelő tudományos előrehaladás elérésére, valamint megakadályozza azt, hogy az eredmények alkalmasak legyenek a társadalmi, környezeti vagy gazdasági előrehaladásra történő átváltásra.

21. módosítás

I. melléklet, „A Tudományos Tanács”, (1) bekezdés

A. Tudományos Tanács az európai tudományos közösség legmagasabb szintű - magánszemélyként saját jogán, külső érdekektől függetlenül eljáró - képviselőiből áll. Tagjait a Bizottság nevezi ki
  egy, a személyek kiválasztására szolgáló független eljárást követően
  .

A Tudományos Tanács az európai tudományos közösség legmagasabb szintű - magánszemélyként saját jogán, külső érdekektől függetlenül eljáró - képviselőiből áll,
  akik lehetőség szerint minden szakterületet és kutatási ágazatot képviselnek, és a kiemelkedő tudományos kiválóság mellett többéves tapasztalattal rendelkeznek a tudománymenedzsment területén
  ,
  valamint
  külső érdekektől független módon, saját nevükben járnak el.

Tagjait a
  tudományos közösség tagjai közül a Tudományos Tanács választja ki a tudományos kutatási területek sokféleségének biztosításával, az európai jogalkotók által a Szerződés 251. cikkében megfogalmazott általános követelmények alapján, és
  a Bizottság nevezi ki
  a jelölteknek az Európai Parlament általi meghallgatását követően.

A tagok megbízatásának időtartama négy év, amely egyszer három évre meghosszabbítható. A tagokat rotációs rendszerben választják, amelynek megfelelően minden választás során egyharmad arányban új tagokat választanak.

A Tudományos Tanács tagjai az érdekellentétek elkerülése érdekében magatartási kódexet fogadnak el.

A Tudományos Tanács főtitkárt nevez ki a munkája megszervezésének támogatására, valamint a Bizottsággal és a célzott végrehajtó struktúrával való hatékony kapcsolattartásra.

22. módosítás

I. melléklet, „Célzott végrehajtó struktúra”

A
  célzott végrehajtó struktúra
  a programnak az éves munkaprogramban meghatározottak szerinti adminisztratív végrehajtásának és megvalósításának minden aspektusáért felelős. Feladata különösen az értékelési eljárások, a szakértői értékelési és a kiválasztási folyamat végrehajtásának biztosítása a Tudományos Tanács által megállapított alapelveknek megfelelően, valamint a támogatásokkal kapcsolatos pénzgazdálkodás és tudományos irányítás biztosítása.

A
  Tudományos Tanácsot kezdetben egy,
  a programnak az éves munkaprogramban meghatározottak szerinti adminisztratív végrehajtásának és megvalósításának minden aspektusáért felelős
  , célzott végrehajtó struktúra támogatja.
  Feladata különösen az értékelési eljárások, a szakértői értékelési és a kiválasztási folyamat végrehajtásának biztosítása a Tudományos Tanács által megállapított alapelveknek megfelelően, valamint a támogatásokkal kapcsolatos pénzgazdálkodás és tudományos irányítás biztosítása.

A célzott végrehajtó struktúra személyzetét határozott idejű szerződéssel alkalmazott tudományos és adminisztratív személyzet alkotja, a tudományos személyzetet a Tudományos Tanács választja ki egy átlátható és nyilvános eljárás keretében. Az adminisztratív személyzetet e célból toborzott, vagy az EU intézményekből átvett személyek alkotják.

Az EKT zavartalan működése, stabilitása és folyamatossága érdekében az adminisztrációnak hatékonynak kell lennie, és a minimumra kell korlátozódnia.

23. módosítás

I. melléklet, „Célzott végrehajtó struktúra”, (1a.) bekezdés (új)

A célzott végrehajtó struktúra rendszeresen jelentést tesz a Tudományos Tanácsnak.

24. módosítás

I. melléklet, „Az Európai Bizottság szerepe”, bevezető rész

Az Európai Bizottság garantálja az Európai Kutatási Tanács teljes autonómiáját és integritását. A program végrehajtásával kapcsolatos felelőssége a gyakorlatban annak biztosítását jelenti, hogy a programot a fent meghatározott tudományos célkitűzésekkel és tudományos kiválóságra vonatkozó követelményekkel összhangban valósítják meg a függetlenül eljáró Tudományos Tanács által meghatározottak szerint. A Bizottság különösen:

Az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal együttműködve a
  Bizottság garantálja az Európai Kutatási Tanács teljes autonómiáját és integritását. A program végrehajtásával kapcsolatos felelőssége a gyakorlatban annak biztosítását jelenti, hogy a programot a fent meghatározott tudományos célkitűzésekkel és tudományos kiválóságra vonatkozó követelményekkel összhangban valósítják meg a függetlenül eljáró Tudományos Tanács által meghatározottak szerint. A Bizottság különösen:

25. módosítás

I. melléklet, „Az Európai Bizottság szerepe”, második francia bekezdés

| - | elfogadja a Tudományos Tanács által kialakított munkaprogramot és a végrehajtási módszertannal kapcsolatos álláspontokat |
| --- | --- |

-

elfogadja a Tudományos Tanács által kialakított munkaprogramot és a végrehajtási módszertannal kapcsolatos álláspontokat

| - | a Tudományos Tanáccsal együtt
  elfogadja a Tudományos Tanács által kialakított munkaprogramot és a végrehajtási módszertannal kapcsolatos álláspontokat |
| --- | --- |

-

a Tudományos Tanáccsal együtt
  elfogadja a Tudományos Tanács által kialakított munkaprogramot és a végrehajtási módszertannal kapcsolatos álláspontokat

26. módosítás

I. melléklet, „Az Európai Bizottság szerepe”, 5a. pont (új)

| - | a Tudományos Tanáccsal egyetértésben kijelöli a célzott végrehajtó struktúra igazgatóját és irányító személyzetét. |
| --- | --- |

-

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

P6_TA(2006)0520

A „Kapacitások” elnevezésű egyedi program (hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogram, 2007-2013) *

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007-2013) végrehajtására irányuló „Kapacitások” egyedi programról szóló tanácsi határozatra vonatkozó javaslatról (COM(2005)0443 - C6-0384/2005 - 2005/0188(CNS))

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0443) (1) és módosított javaslatára (COM(2005)0443/2) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0443) (1) és módosított javaslatára (COM(2005)0443/2) (1),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 166. cikkére, melynek alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0384/2005), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 166. cikkére, melynek alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0384/2005),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A6-0371/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A6-0371/2006),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | úgy véli, hogy a jogalkotási javaslatban szereplő indikatív pénzügyi keretnek összhangban kell lennie a 2007-2013-as pénzügyi keret 1a. fejezetében szereplő plafonnal, és hangsúlyozza, hogy az éves összegről az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (2) 38. pontja szerint az éves költségvetési eljárás keretében döntenek; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a jogalkotási javaslatban szereplő indikatív pénzügyi keretnek összhangban kell lennie a 2007-2013-as pénzügyi keret 1a. fejezetében szereplő plafonnal, és hangsúlyozza, hogy az éves összegről az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (2) 38. pontja szerint az éves költségvetési eljárás keretében döntenek;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján;

| 4. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 5. | felkéri a Tanácsot, hogy ismét konzultáljon a Parlamenttel, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Tanácsot, hogy ismét konzultáljon a Parlamenttel, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | A PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI |
| --- | --- |
| 1. módosítás |
| (4) preambulumbekezdés |
| (4) A keretprogram kiegészíti a tagállamokban végzett tevékenységeket és más, a lisszaboni célkitűzések megvalósítására irányuló átfogó stratégiai törekvéshez szükséges közösségi cselekvéseket, ezen belül különösen a strukturális alapok, a mezőgazdaság, az oktatás, a szakképzés, a versenyképesség és az innováció, az ipar, az egészségügy, a fogyasztóvédelem, a foglalkoztatás, az energiaügy, a közlekedés és a környezetvédelem területére vonatkozókat. | (4) A keretprogram kiegészíti a tagállamokban,
  valamint a tagállamok által az európai kormányközi kutatási szervezetekben való részvételük keretében
  végzett tevékenységeket és más, a lisszaboni célkitűzések megvalósítására irányuló átfogó stratégiai törekvéshez szükséges közösségi cselekvéseket, ezen belül különösen a strukturális alapok, a mezőgazdaság, az oktatás, a szakképzés,
  a kultúra,
  a versenyképesség és az innováció, az ipar, az egészségügy, a fogyasztóvédelem, a foglalkoztatás, az energiaügy, a közlekedés és a környezetvédelem területére vonatkozókat. |
| 2. módosítás |
| (9) preambulumbekezdés |
| (9) Helyénvaló, hogy az e program keretében végzett kutatási tevékenységek tiszteletben tartsák az etikai alapelveket, beleértve azokat is, amelyek az Európai Unió alapjogi chartájában jutnak kifejezésre. | (9) Helyénvaló, hogy az e program keretében végzett kutatási tevékenységek tiszteletben tartsák az etikai alapelveket,
  -
  beleértve azokat is, amelyek az Európai Unió alapjogi chartájában jutnak kifejezésre
  - és kiemeljék a kutatás polgári és humanista értékeit, az erkölcsi és kulturális sokszínűség tiszteletben tartásával. |
| 3. módosítás |
| (10) preambulumbekezdés |
| (10) A
  keretprogram hozzájárul
  a fenntartható fejlődés előmozdításához. | (10) A
  keretprogramnak hozzá kell járulnia
  a fenntartható fejlődés előmozdításához. |
| 4. módosítás |
| (11a) preambulumbekezdés (új) |
| | (11a) A pályázati felhívások egyszerűsítése és a költségek csökkentése érdekében a Bizottságnak létre kellene hoznia egy adatbázist, amely a pályázati felhívásban részt vevők értesítésének előfeltételeit tartalmazza. |
| 5. módosítás |
| 3a. cikk, (1) bekezdése (új) |
| | 3a. cikk




  (1) A Bizottság megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy meggyőződjön arról, hogy a finanszírozott tevékenységeket hatékonyan és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet rendelkezéseivel összhangban hajtották-e végre. |
| 6. módosítás |
| 3a. cikk, (2) bekezdése (új) |
| | (2) Az egyedi program teljes adminisztratív költségeinek - ideértve a javasolt felállítandó végrehajtó ügynökség belső és vezetési költségeit - arányosaknak kell lenniük az adott egyedi program keretében végzett tevékenységekkel, és a költségvetési és jogalkotási hatóságok határozatai tárgyát kell képezniük. |
| 7. módosítás |
| 3a. cikk, (3) bekezdése (új) |
| | (3) A költségvetési előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban kell felhasználni, nevezetesen a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség, valamint az arányosság elve szerint. |
| 8. módosítás |
| 5. cikk, (3) bekezdés |
| (3) Az egyedi program IV. melléklete meghatároz egy kezdeményezést a nemzeti kutatási programok közös végrehajtásához, amelyre a Szerződés 169. cikke alapján elfogadott külön határozat vonatkozik majd. | (3) Az egyedi program IV. melléklete meghatároz egy
  lehetséges
  kezdeményezést a nemzeti kutatási programok közös végrehajtásához, amelyre a Szerződés 169. cikke alapján elfogadott külön határozat vonatkozik majd. |
| 9. módosítás |
| 5a. cikk (új) |
| | 5a. cikk




  A Bizottság előzetesen tájékoztatja a költségvetési hatóságot, amikor el kíván térni a kiadásoknak az Európai Unió általános költségvetésének megjegyzéseiben és mellékletében meghatározott felosztásától. |
| 10. módosítás |
| 6. cikk, (2) bekezdés |
| (2) A munkaprogramban figyelembe kell venni a tagállamok, a társult államok, valamint az európai és a nemzetközi szervezetek által végzett kapcsolódó kutatási tevékenységeket. A munkaprogramot szükség szerint aktualizálni kell. | (2) A munkaprogramban figyelembe kell venni a tagállamok, a társult államok, valamint az európai és a nemzetközi szervezetek által végzett kapcsolódó kutatási tevékenységeket
  , az e tevékenységekkel fennálló szinergiák növelése, európai hozzáadott érték elérése, az ipari versenyképesség befolyásolása és az egyéb közösségi politikákkal fennálló kapcsolat fenntartása érdekében
  . A munkaprogramot szükség szerint aktualizálni kell. |
| 11. módosítás |
| 7. cikk, (3a) bekezdés (új) |
| | (3a) A Bizottság biztosítja a kutatási eredmények értékelését, és jelentést tesz a dinamikus, tudásalapú európai társadalomhoz tett hozzájárulásukról. |
| 12. módosítás |
| 8. cikk, (5) bekezdés |
| (5) A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a bizottságot az egyedi program végrehajtásának előrehaladásáról, és tájékoztatást ad a program keretében finanszírozott valamennyi KTF-cselekvésről. | (5) A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a bizottságot,
  valamint az Európai Parlament illetékes bizottságát
  az egyedi program végrehajtásának előrehaladásáról, és tájékoztatást ad
  a számukra
  a program keretében finanszírozott valamennyi KTF-cselekvésről. |
| 13. módosítás |
| 8. cikk, (5a) bekezdés (új) |
| | (5a) A Bizottság értékelő jelentése tartalmazza a pénzgazdálkodás hatékonyságának és eredményességének értékelését, továbbá a program költségvetési és pénzügyi gazdálkodása hatékonyságának és szabályosságának értékelését. |
| 14. módosítás |
| 8a. cikk (új) |
| | 8a. cikk




  A Bizottság ezen határozatot és a konkrét programok végrehajtásáról szóló jelentést ellenőrzésre benyújtja az illetékes szervekhez, időben ahhoz, hogy az ezen határozatot módosító eljárás 2010-ig lezárulhasson. |
| 15. módosítás |
| I. melléklet, „Bevezetés” alcím, (1) bekezdés, ötödik francia bekezdés |
| - | a tudomány és a társadalom között szorosabb kapcsolat kialakítása a tudománynak és a technológiának az európai társadalomba való harmonikus integrációja érdekében; és |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

A PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI

1. módosítás

(4) preambulumbekezdés

(4) A keretprogram kiegészíti a tagállamokban végzett tevékenységeket és más, a lisszaboni célkitűzések megvalósítására irányuló átfogó stratégiai törekvéshez szükséges közösségi cselekvéseket, ezen belül különösen a strukturális alapok, a mezőgazdaság, az oktatás, a szakképzés, a versenyképesség és az innováció, az ipar, az egészségügy, a fogyasztóvédelem, a foglalkoztatás, az energiaügy, a közlekedés és a környezetvédelem területére vonatkozókat.

(4) A keretprogram kiegészíti a tagállamokban,
  valamint a tagállamok által az európai kormányközi kutatási szervezetekben való részvételük keretében
  végzett tevékenységeket és más, a lisszaboni célkitűzések megvalósítására irányuló átfogó stratégiai törekvéshez szükséges közösségi cselekvéseket, ezen belül különösen a strukturális alapok, a mezőgazdaság, az oktatás, a szakképzés,
  a kultúra,
  a versenyképesség és az innováció, az ipar, az egészségügy, a fogyasztóvédelem, a foglalkoztatás, az energiaügy, a közlekedés és a környezetvédelem területére vonatkozókat.

2. módosítás

(9) preambulumbekezdés

(9) Helyénvaló, hogy az e program keretében végzett kutatási tevékenységek tiszteletben tartsák az etikai alapelveket, beleértve azokat is, amelyek az Európai Unió alapjogi chartájában jutnak kifejezésre.

(9) Helyénvaló, hogy az e program keretében végzett kutatási tevékenységek tiszteletben tartsák az etikai alapelveket,
  -
  beleértve azokat is, amelyek az Európai Unió alapjogi chartájában jutnak kifejezésre
  - és kiemeljék a kutatás polgári és humanista értékeit, az erkölcsi és kulturális sokszínűség tiszteletben tartásával.

3. módosítás

(10) preambulumbekezdés

(10) A
  keretprogram hozzájárul
  a fenntartható fejlődés előmozdításához.

(10) A
  keretprogramnak hozzá kell járulnia
  a fenntartható fejlődés előmozdításához.

4. módosítás

(11a) preambulumbekezdés (új)

(11a) A pályázati felhívások egyszerűsítése és a költségek csökkentése érdekében a Bizottságnak létre kellene hoznia egy adatbázist, amely a pályázati felhívásban részt vevők értesítésének előfeltételeit tartalmazza.

5. módosítás

3a. cikk, (1) bekezdése (új)

3a. cikk

(1) A Bizottság megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy meggyőződjön arról, hogy a finanszírozott tevékenységeket hatékonyan és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet rendelkezéseivel összhangban hajtották-e végre.

6. módosítás

3a. cikk, (2) bekezdése (új)

(2) Az egyedi program teljes adminisztratív költségeinek - ideértve a javasolt felállítandó végrehajtó ügynökség belső és vezetési költségeit - arányosaknak kell lenniük az adott egyedi program keretében végzett tevékenységekkel, és a költségvetési és jogalkotási hatóságok határozatai tárgyát kell képezniük.

7. módosítás

3a. cikk, (3) bekezdése (új)

(3) A költségvetési előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban kell felhasználni, nevezetesen a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség, valamint az arányosság elve szerint.

8. módosítás

5. cikk, (3) bekezdés

(3) Az egyedi program IV. melléklete meghatároz egy kezdeményezést a nemzeti kutatási programok közös végrehajtásához, amelyre a Szerződés 169. cikke alapján elfogadott külön határozat vonatkozik majd.

(3) Az egyedi program IV. melléklete meghatároz egy
  lehetséges
  kezdeményezést a nemzeti kutatási programok közös végrehajtásához, amelyre a Szerződés 169. cikke alapján elfogadott külön határozat vonatkozik majd.

9. módosítás

5a. cikk (új)

5a. cikk

A Bizottság előzetesen tájékoztatja a költségvetési hatóságot, amikor el kíván térni a kiadásoknak az Európai Unió általános költségvetésének megjegyzéseiben és mellékletében meghatározott felosztásától.

10. módosítás

6. cikk, (2) bekezdés

(2) A munkaprogramban figyelembe kell venni a tagállamok, a társult államok, valamint az európai és a nemzetközi szervezetek által végzett kapcsolódó kutatási tevékenységeket. A munkaprogramot szükség szerint aktualizálni kell.

(2) A munkaprogramban figyelembe kell venni a tagállamok, a társult államok, valamint az európai és a nemzetközi szervezetek által végzett kapcsolódó kutatási tevékenységeket
  , az e tevékenységekkel fennálló szinergiák növelése, európai hozzáadott érték elérése, az ipari versenyképesség befolyásolása és az egyéb közösségi politikákkal fennálló kapcsolat fenntartása érdekében
  . A munkaprogramot szükség szerint aktualizálni kell.

11. módosítás

7. cikk, (3a) bekezdés (új)

(3a) A Bizottság biztosítja a kutatási eredmények értékelését, és jelentést tesz a dinamikus, tudásalapú európai társadalomhoz tett hozzájárulásukról.

12. módosítás

8. cikk, (5) bekezdés

(5) A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a bizottságot az egyedi program végrehajtásának előrehaladásáról, és tájékoztatást ad a program keretében finanszírozott valamennyi KTF-cselekvésről.

(5) A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a bizottságot,
  valamint az Európai Parlament illetékes bizottságát
  az egyedi program végrehajtásának előrehaladásáról, és tájékoztatást ad
  a számukra
  a program keretében finanszírozott valamennyi KTF-cselekvésről.

13. módosítás

8. cikk, (5a) bekezdés (új)

(5a) A Bizottság értékelő jelentése tartalmazza a pénzgazdálkodás hatékonyságának és eredményességének értékelését, továbbá a program költségvetési és pénzügyi gazdálkodása hatékonyságának és szabályosságának értékelését.

14. módosítás

8a. cikk (új)

8a. cikk

A Bizottság ezen határozatot és a konkrét programok végrehajtásáról szóló jelentést ellenőrzésre benyújtja az illetékes szervekhez, időben ahhoz, hogy az ezen határozatot módosító eljárás 2010-ig lezárulhasson.

15. módosítás

I. melléklet, „Bevezetés” alcím, (1) bekezdés, ötödik francia bekezdés

-

a tudomány és a társadalom között szorosabb kapcsolat kialakítása a tudománynak és a technológiának az európai társadalomba való harmonikus integrációja érdekében; és

| - | a tudomány és a társadalom között szorosabb kapcsolat kialakítása a tudománynak és a technológiának az európai társadalomba való harmonikus integrációja érdekében;
  a meglevő EU-s, nemzeti vagy regionális információs szolgálatok számára annak lehetővé tétele, hogy a KKV-knek, az iparnak és a tudásintézményeknek a keretprogramról, a versenyképességi és innovációs keretprogramról és a strukturális alapokról teljes körű tájékoztatást nyújtsanak;
  és |
| --- | --- |

-

a tudomány és a társadalom között szorosabb kapcsolat kialakítása a tudománynak és a technológiának az európai társadalomba való harmonikus integrációja érdekében;
  a meglevő EU-s, nemzeti vagy regionális információs szolgálatok számára annak lehetővé tétele, hogy a KKV-knek, az iparnak és a tudásintézményeknek a keretprogramról, a versenyképességi és innovációs keretprogramról és a strukturális alapokról teljes körű tájékoztatást nyújtsanak;
  és

16. módosítás

I. melléklet, „Bevezetés” alcím, (1) bekezdés, hatodik francia bekezdés

| - | a nemzetközi együttműködést támogató horizontális cselekvések és intézkedések. |
| --- | --- |

-

a nemzetközi együttműködést támogató horizontális cselekvések és intézkedések.

| - | a nemzetközi együttműködést támogató horizontális cselekvések és intézkedések
  , beleértve a határokon átnyúló és a régiók közötti együttműködést is
  . |
| --- | --- |

-

a nemzetközi együttműködést támogató horizontális cselekvések és intézkedések
  , beleértve a határokon átnyúló és a régiók közötti együttműködést is
  .

17. módosítás

I. melléklet, „Bevezetés” alcím, (4) bekezdés

Az egyedi program keretében a nem közösségi programok összehangolására irányuló cselekvések az ERA-NET rendszer felhasználásával és a közösen végrehajtott nemzeti kutatási programokban való közösségi részvétellel (a Szerződés 169. cikke) valósíthatók meg, az Együttműködés egyedi programban leírtaknak megfelelően.

Az egyedi program keretében a nem közösségi programok összehangolására irányuló cselekvések az ERA-NET rendszer felhasználásával és a közösen végrehajtott nemzeti kutatási programokban való közösségi részvétellel (a Szerződés 169. cikke) valósíthatók meg, az Együttműködés egyedi programban leírtaknak megfelelően.
  E cselekvéseket a keretprogram és a kormányközi struktúrák keretében végzett tevékenységek közötti kiegészítő jelleg és szinergia fokozására is felhasználják.

18. módosítás

I. melléklet, „Bevezetés” alcím, „A kutatási politikák következetes kidolgozása” cím, (3) bekezdés, 1. pont, első albekezdés, második francia bekezdés

| - | Az ipari kutatási beruházások nyomon követésére irányuló tevékenység olyan következetes és kiegészítő információforrás biztosítása érdekében, amely segíti a közpolitika irányítását és lehetővé teszi a vállalatok számára K+F-beruházási stratégiájuk összehasonlító elemzését. Ebbe beletartoznak a vállalati és ágazati szintű K+F-beruházásokkal kapcsolatos időszakos táblázatok, a magánszféra K+F-beruházási tendenciáival kapcsolatos felmérések, a vállalatok K+F-beruházásokkal kapcsolatos döntéseit és gyakorlatát befolyásoló tényezők elemzése, a gazdasági hatások elemzése és a politikai következmények értékelése. |
| --- | --- |

-

Az ipari kutatási beruházások nyomon követésére irányuló tevékenység olyan következetes és kiegészítő információforrás biztosítása érdekében, amely segíti a közpolitika irányítását és lehetővé teszi a vállalatok számára K+F-beruházási stratégiájuk összehasonlító elemzését. Ebbe beletartoznak a vállalati és ágazati szintű K+F-beruházásokkal kapcsolatos időszakos táblázatok, a magánszféra K+F-beruházási tendenciáival kapcsolatos felmérések, a vállalatok K+F-beruházásokkal kapcsolatos döntéseit és gyakorlatát befolyásoló tényezők elemzése, a gazdasági hatások elemzése és a politikai következmények értékelése.

| - | Az ipari kutatási beruházások nyomon követésére irányuló tevékenység olyan belső ellentmondásoktól mentes és kiegészítő információforrás biztosítása érdekében, amely segíti a közpolitika irányítását, és lehetővé teszi a
  z EU gazdasága szempontjából kulcsfontosságú ágazatokban tevékenykedő
  vállalatok számára K+F-beruházási stratégiájuk összehasonlító elemzését. Ebbe beletartoznak a vállalati és ágazati szintű K+F-beruházásokkal kapcsolatos időszakos táblázatok, a magánszféra K+F-beruházási tendenciáival kapcsolatos felmérések, a vállalatok K+F-beruházásokkal kapcsolatos döntéseit és gyakorlatát befolyásoló tényezők elemzése, a gazdasági hatások elemzése és a politikai következmények értékelése. |
| --- | --- |

-

Az ipari kutatási beruházások nyomon követésére irányuló tevékenység olyan belső ellentmondásoktól mentes és kiegészítő információforrás biztosítása érdekében, amely segíti a közpolitika irányítását, és lehetővé teszi a
  z EU gazdasága szempontjából kulcsfontosságú ágazatokban tevékenykedő
  vállalatok számára K+F-beruházási stratégiájuk összehasonlító elemzését. Ebbe beletartoznak a vállalati és ágazati szintű K+F-beruházásokkal kapcsolatos időszakos táblázatok, a magánszféra K+F-beruházási tendenciáival kapcsolatos felmérések, a vállalatok K+F-beruházásokkal kapcsolatos döntéseit és gyakorlatát befolyásoló tényezők elemzése, a gazdasági hatások elemzése és a politikai következmények értékelése.

19. módosítás

I. melléklet, „Bevezetés” alcím, „A kutatási politikák következetes kidolgozása” cím, (3) bekezdés, 2. pont első albekezdés

A cél a kutatási politikák koordinációjának erősítése olyan tevékenységekkel, amelyek (i) a nyílt koordinációs módszer végrehajtását és (ii) a több ország és régió - bevonva adott esetben egyéb érintetteket (beleértve az ipart, az európai szervezeteket és a civil társadalmi szervezeteket) - által indított, alulról felfelé irányuló kezdeményezéseket támogatják.

A cél a kutatási politikák koordinációjának erősítése -
  amenynyiben ez a kutatási és innovációs rendszerek szempontjából egyértelmű hozzáadott értéket eredményez
  - olyan tevékenységekkel, amelyek (i) a nyílt koordinációs módszer végrehajtását és (ii) a több ország és régió - bevonva adott esetben egyéb érintetteket (beleértve az ipart, az európai szervezeteket és a civil társadalmi szervezeteket) - által indított, alulról felfelé irányuló kezdeményezéseket támogatják.

20. módosítás

I. melléklet, „Bevezetés” alcím, „A kutatási politikák következetes kidolgozása” cím, (3) bekezdés, 2. pont, harmadik a) albekezdés (új)

Külön figyelmet kell fordítani:

| — | a kutatási potenciálnak az innovácó-orientált programokkal és a strukturális alapokhoz kötődő programokkal együtt történő fejlesztése terén megvalósuló szinergiára, |
| --- | --- |

—

a kutatási potenciálnak az innovácó-orientált programokkal és a strukturális alapokhoz kötődő programokkal együtt történő fejlesztése terén megvalósuló szinergiára,

| — | a különböző tagállamok régiói közötti határokon átnyúló hatékony együttműködést gátoló adminisztratív és fizikai hátráltató tényezők csökkentésére, és |
| --- | --- |

—

a különböző tagállamok régiói közötti határokon átnyúló hatékony együttműködést gátoló adminisztratív és fizikai hátráltató tényezők csökkentésére, és

| — | az egyesített kutatási és innovációs kapacitás kialakítására. |
| --- | --- |

—

az egyesített kutatási és innovációs kapacitás kialakítására.

21. módosítás

I. melléklet, „Kutatási infrastruktúrák” alcím, „Megközelítés” cím, (1) bekezdés

Ahhoz, hogy Európa a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává váljon, a tudományos és technológiai vezető szerep megszerzése szempontjából rendkívüli jelentőségűek a modern és hatékony kutatási infrastruktúrák. A kutatási infrastruktúrák kulcsszerepet játszanak a tudás létrehozásában, terjesztésében, valamint alkalmazásában és kiaknázásában így erősítve az innovációt. A kutatási infrastruktúrákhoz való hozzáférés a tudomány
  és
  a technológia minden területén egyre inkább nélkülözhetetlenné válik. Számos kutatási infrastruktúra alakult át szinte kizárólag egy specifikus tudományág szolgálatába állított nagy kiterjedésű létesítményből egy, a szélesebb értelemben vett tudományos közösség számára szolgáltatást nyújtó létesítménnyé. Az információs és kommunikációs technológiák hatására az infrastruktúra eddigi fogalma egyre szélesebb területekre terjed ki, és egyre inkább magába foglalja az óriási kumulatív értékkel bíró, több különböző tudományágban a tudás tárházaként működő megosztott hardver-, szoftverés tartalomrendszereket.

Ahhoz, hogy Európa a világ legversenyképesebb és legdinamikusabb tudásalapú gazdaságává váljon, a tudományos és technológiai vezető szerep megszerzése szempontjából rendkívüli jelentőségűek a modern és hatékony kutatási infrastruktúrák. A kutatási infrastruktúrák kulcsszerepet játszanak a tudás megszerzésében, terjesztésében, valamint alkalmazásában és kiaknázásában így erősítve az innovációt. A kutatási infrastruktúrákhoz való hozzáférés a tudomány
  ,
  a technológia
  és a tényeken alapuló politikai döntéshozatal
  minden területén egyre inkább nélkülözhetetlenné válik. Számos kutatási infrastruktúra alakult át szinte kizárólag egy specifikus tudományág szolgálatába állított nagy kiterjedésű létesítményből egy, a szélesebb értelemben vett tudományos közösség számára szolgáltatást nyújtó létesítménynyé. Az információs és kommunikációs technológiák hatására az infrastruktúra eddigi fogalma egyre szélesebb területekre terjed ki, és egyre inkább magába foglalja az óriási kumulatív értékkel bíró, több különböző tudományágban
  és számos különböző felhasználói közösségben
  a tudás tárházaként működő megosztott hardver-, szoftver- és tartalomrendszereket.

22. módosítás

I. melléklet, 1. rész, „Megközelítés” cím, (2) bekezdés

A javasolt cselekvés különösen hozzájárul a tudás kifejlesztéséhez, kiaknázásához és megőrzéséhez a kutatási infrastruktúráknak mind az alulról felfelé irányuló, kiválóságalapú megközelítésen, mind pedig a célzott megközelítésen alapuló támogatás nyújtásával. Az információ- és kommunikációalapú e-infrastruktúrák stratégiai fejlesztése is jelentősen hozzájárulhat a tudományos munka módszereinek megváltoztatásához.

A javasolt cselekvés különösen hozzájárul a tudás kifejlesztéséhez, kiaknázásához és megőrzéséhez a kutatási infrastruktúráknak mind az alulról felfelé irányuló, kiválóságon alapuló megközelítésen, mind pedig a
  rendelkezésre álló erőforrásokkal és az európai elsődleges prioritásokkal összhangban lévő
  célzott megközelítésen alapuló támogatás nyújtásával. Az információés kommunikációalapú e-infrastruktúrák
  és virtuális infrastruktúrák
  stratégiai fejlesztése is jelentősen hozzájárulhat a tudományos munka módszereinek megváltoztatásához
  , és azt a köz- és a magánszféra szereplői Európa minden részében jelentős beruházásokkal támogatják. A tagállamokkal való koordináció nélkülözhetetlen az infrastruktúrák fejlesztéséhez és finanszírozásához.

23. módosítás

I. melléklet, 1. rész, „Megközelítés” cím, (3) bekezdés, bevezető rész

A „kutatási infrastruktúrák” kifejezés a kutatási és technológiafejlesztési közösségi keretprogram kontextusában olyan létesítményekre, erőforrásokra vagy szolgáltatásokra utal, amelyekre - a tudomány és a technológia valamennyi területének figyelembevételével - a kutatóközösségnek szüksége van a kutatás végzéséhez. Ez a meghatározás - a kapcsolódó humán erőforrásokat is beleértve - kiterjed a következőkre:

A „kutatási infrastruktúrák” kifejezés a kutatási és technológiafejlesztési közösségi keretprogram kontextusában olyan létesítményekre, erőforrásokra vagy szolgáltatásokra utal, amelyekre - a tudomány és a technológia valamennyi területének figyelembevételével - a
  köz- és a magánszférában, illetve a civil társadalomban a
  kutatóközösségnek szüksége van a kutatás végzéséhez. Ez a meghatározás - a kapcsolódó humán erőforrásokat is beleértve - kiterjed a következőkre:

24. módosítás

I. melléklet, 1. rész, „Tevékenységek” cím, (1) bekezdés, első francia bekezdés

| - | a meglévő kutatási infrastruktúrák használatának optimalizálása és teljesítményük fokozása; |
| --- | --- |

-

a meglévő kutatási infrastruktúrák használatának optimalizálása és teljesítményük fokozása;

| - | prioritásként
  a meglévő kutatási infrastruktúrák használatának optimalizálása és teljesítményük fokozása; |
| --- | --- |

-

prioritásként
  a meglévő kutatási infrastruktúrák használatának optimalizálása és teljesítményük fokozása;

25. módosítás

I. melléklet, 1. rész, „Tevékenységek” cím, (1) bekezdés, második és harmadik francia bekezdés

| - | az új, páneurópai érdekű kutatási infrastruktúrák kifejlesztésének előmozdítása (vagy a meglévők jelentős fejlesztése) a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fóruma (ESFRI) által végzett
  munka alapján
  ; |
| --- | --- |

-

az új, páneurópai érdekű kutatási infrastruktúrák kifejlesztésének előmozdítása (vagy a meglévők jelentős fejlesztése) a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fóruma (ESFRI) által végzett
  munka alapján
  ;

| - | az új, páneurópai érdekű kutatási infrastruktúrák kifejlesztésének előmozdítása (vagy a meglévők jelentős fejlesztése)
  , beleértve különösen
  a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fóruma (ESFRI) által végzett
  munkát
  ; |
| --- | --- |

-

az új, páneurópai érdekű kutatási infrastruktúrák kifejlesztésének előmozdítása (vagy a meglévők jelentős fejlesztése)
  , beleértve különösen
  a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fóruma (ESFRI) által végzett
  munkát
  ;

| - | támogatási intézkedések, beleértve az újonnan felmerülő igények támogatását is. |
| --- | --- |

-

támogatási intézkedések, beleértve az újonnan felmerülő igények támogatását is.

| - | támogatási intézkedések, beleértve az újonnan felmerülő igények
  és a konvergenciarégiókban a technológiafejlesztési kapacitások
  támogatását is. |
| --- | --- |

-

támogatási intézkedések, beleértve az újonnan felmerülő igények
  és a konvergenciarégiókban a technológiafejlesztési kapacitások
  támogatását is.

26. módosítás

I. melléklet, 1. rész, „Tevékenységek” cím, 1.1.1. pont

A világszínvonalú kutatási infrastruktúrákhoz óriási és hoszszú távú erőforrás (emberi és pénzügyi) befektetésekre van szükség. A kutatási infrastruktúrákat a lehető legnagyobb tudományos közösségnek és európai nagyságrendű felhasználó iparágaknak kell használniuk és kiaknázniuk. Az EU-nak a transznacionális hozzáférés előmozdításával hozzá kell járulnia e cél megvalósításához. A tervek szerint ezzel a kutatócsoportok előtt új lehetőségek nyílnak meg a legjobb kutatási infrastruktúrákhoz való hozzáférésre
  , beleértve a peremterületek és a legkülső régiók kutatócsoportjait is
  . A hozzáférést külső felhasználók számára is lehetővé lehet tenni vagy személyesen (gyakorlatban), vagy megfelelő elektronikus kommunikáció segítségével. A hozzáférés távoli tudományos szolgáltatásnyújtás formájában is megvalósulhat. A tevékenység végrehajtása alulról felfelé irányuló, minden tudományos és technológiai terület felé nyitott és minden területnek egyforma esélyeket biztosító pályázati felhívásokon keresztül valósul meg.

A világszínvonalú kutatási infrastruktúrákhoz óriási és hoszszú távú erőforrás (emberi és pénzügyi) befektetésekre van szükség. A kutatási infrastruktúrákat a lehető legnagyobb tudományos közösségnek és felhasználó iparágaknak kell használniuk és kiaknázniuk európai szinten. Az EU-nak a transznacionális hozzáférés előmozdításával hozzá kell járulnia e cél megvalósításához. A tervek szerint ezzel a kutatócsoportok előtt -
  beleértve a peremterületek és a legkülső régiók kutatócsoportjait
  - új lehetőségek nyílnak meg a legjobb kutatási infrastruktúrákhoz való hozzáférésre. A hozzáférést külső felhasználók számára is lehetővé lehet tenni vagy személyesen (gyakorlatban), vagy megfelelő elektronikus kommunikáció segítségével. A hozzáférés távoli tudományos szolgáltatásnyújtás formájában is megvalósulhat. A tevékenység végrehajtása alulról felfelé irányuló, minden tudományos és technológiai terület felé nyitott és minden területnek egyforma esélyeket biztosító pályázati felhívásokon keresztül valósul meg.

27. módosítás

I. melléklet, 1. rész, „Tevékenységek” cím, 1.1.2. pont, (2) bekezdés, első francia bekezdés

| - | alulról felfelé irányuló pályázati felhívások az infrastruktúra működtetői közötti kölcsönös koordináció és forrásegyesítés megkönnyítése érdekében és azzal a céllal, hogy együttműködési kultúra alakuljon ki közöttük. Az ilyen tevékenységeknek a kutatási infrastruktúrák működésének jobb, európai szintű strukturálását, kapacitás és teljesítmény szempontjából közös fejlesztésük előmozdítását, és következetes és több tudományágat felölelő használatát is célul kell kitűzniük; |
| --- | --- |

-

alulról felfelé irányuló pályázati felhívások az infrastruktúra működtetői közötti kölcsönös koordináció és forrásegyesítés megkönnyítése érdekében és azzal a céllal, hogy együttműködési kultúra alakuljon ki közöttük. Az ilyen tevékenységeknek a kutatási infrastruktúrák működésének jobb, európai szintű strukturálását, kapacitás és teljesítmény szempontjából közös fejlesztésük előmozdítását, és következetes és több tudományágat felölelő használatát is célul kell kitűzniük;

| - | alulról felfelé irányuló pályázati felhívások az infrastruktúra működtetői közötti kölcsönös koordináció és forrásegyesítés megkönnyítése érdekében és azzal a céllal, hogy együttműködési kultúra alakuljon ki közöttük. Az ilyen tevékenységeknek a kutatási infrastruktúrák működésének jobb, európai szintű strukturálását,
  valamint a potenciális felhasználók számára a működésük módjuk és a hozzáférési feltételek egyértelműbbé tételét,
  kapacitás és teljesítmény szempontjából közös fejlesztésük előmozdítását, és következetes és több tudományágat felölelő használatát is célul kell kitűzniük; |
| --- | --- |

-

alulról felfelé irányuló pályázati felhívások az infrastruktúra működtetői közötti kölcsönös koordináció és forrásegyesítés megkönnyítése érdekében és azzal a céllal, hogy együttműködési kultúra alakuljon ki közöttük. Az ilyen tevékenységeknek a kutatási infrastruktúrák működésének jobb, európai szintű strukturálását,
  valamint a potenciális felhasználók számára a működésük módjuk és a hozzáférési feltételek egyértelműbbé tételét,
  kapacitás és teljesítmény szempontjából közös fejlesztésük előmozdítását, és következetes és több tudományágat felölelő használatát is célul kell kitűzniük;

74. módosítás

I. Melléklet, „Kutatási infrastruktúrák” alcím, „Tevékenységek” cím, 1.1.2 pont, (2) bekezdés, második francia bekezdés

| - | „célzott pályázati felhívások” abban az esetben, ha az összpontosított cselekvés hosszú távon egyértelműen pozitív módon járul hozzá a potenciálisan nagy jelentőségű kutatási infrastruktúrák támogatásához és felgyorsítja EU-szintű kialakulásukat. Végrehajtásuk a tematikus területeken folytatott tevékenységekkel szoros összefüggésben történik annak biztosítása érdekében, hogy az európai szinten az EU keretében megvalósított minden cselekvés igazodjon a kutatási infrastruktúrák igényeihez az egyes területeken belül. Már most is meg lehet jelölni azokat a területeket, amelyeken a meglévő európai infrastruktúrákat jobban kell használni és meg kell erősíteni annak érdekében, hogy ki lehessen elégíteni az egyetemi, a közfinanszírozású és az ipari kutatásban érintettek és a szélesebb értelemben vett társadalom hosszú távú stratégiai szükségleteit például az élettudományok és alkalmazásai, az információs és kommunikációs technológiák, az ipari kutatás fejlesztése (beleértve a metrológiát), a fenntartható fejlődés támogatása (különösen a környezetvédelem területén), valamint a társadalom- és a humán tudományok területén. |
| --- | --- |

-

„célzott pályázati felhívások” abban az esetben, ha az összpontosított cselekvés hosszú távon egyértelműen pozitív módon járul hozzá a potenciálisan nagy jelentőségű kutatási infrastruktúrák támogatásához és felgyorsítja EU-szintű kialakulásukat. Végrehajtásuk a tematikus területeken folytatott tevékenységekkel szoros összefüggésben történik annak biztosítása érdekében, hogy az európai szinten az EU keretében megvalósított minden cselekvés igazodjon a kutatási infrastruktúrák igényeihez az egyes területeken belül. Már most is meg lehet jelölni azokat a területeket, amelyeken a meglévő európai infrastruktúrákat jobban kell használni és meg kell erősíteni annak érdekében, hogy ki lehessen elégíteni az egyetemi, a közfinanszírozású és az ipari kutatásban érintettek és a szélesebb értelemben vett társadalom hosszú távú stratégiai szükségleteit például az élettudományok és alkalmazásai, az információs és kommunikációs technológiák, az ipari kutatás fejlesztése (beleértve a metrológiát), a fenntartható fejlődés támogatása (különösen a környezetvédelem területén), valamint a társadalom- és a humán tudományok területén.

| - | „célzott pályázati felhívások” abban az esetben, ha az összpontosított cselekvés hosszú távon egyértelműen pozitív módon járul hozzá a potenciálisan nagy jelentőségű kutatási infrastruktúrák támogatásához és felgyorsítja EU-szintű kialakulásukat. Végrehajtásuk a tematikus területeken folytatott tevékenységekkel szoros összefüggésben történik annak biztosítása érdekében, hogy az európai szinten az EU keretében megvalósított minden cselekvés igazodjon a kutatási infrastruktúrák igényeihez az egyes területeken belül. Már most is meg lehet jelölni azokat a területeket, amelyeken a meglévő európai infrastruktúrákat jobban kell használni és meg kell erősíteni annak érdekében, hogy ki lehessen elégíteni az egyetemi, a közfinanszírozású és az ipari kutatásban érintettek és a szélesebb értelemben vett társadalom hosszú távú stratégiai szükségleteit például az élettudományok és alkalmazásai,
  különösen a klinikai kutatási infrastruktúra/gyermekbetegségekre szakosodott hálózatok,
  az információs és kommunikációs technológiák, az ipari kutatás fejlesztése (beleértve a metrológiát), a fenntartható fejlődés támogatása (különösen a környezetvédelem területén), valamint a társadalom- és a humán tudományok területén. |
| --- | --- |

-

„célzott pályázati felhívások” abban az esetben, ha az összpontosított cselekvés hosszú távon egyértelműen pozitív módon járul hozzá a potenciálisan nagy jelentőségű kutatási infrastruktúrák támogatásához és felgyorsítja EU-szintű kialakulásukat. Végrehajtásuk a tematikus területeken folytatott tevékenységekkel szoros összefüggésben történik annak biztosítása érdekében, hogy az európai szinten az EU keretében megvalósított minden cselekvés igazodjon a kutatási infrastruktúrák igényeihez az egyes területeken belül. Már most is meg lehet jelölni azokat a területeket, amelyeken a meglévő európai infrastruktúrákat jobban kell használni és meg kell erősíteni annak érdekében, hogy ki lehessen elégíteni az egyetemi, a közfinanszírozású és az ipari kutatásban érintettek és a szélesebb értelemben vett társadalom hosszú távú stratégiai szükségleteit például az élettudományok és alkalmazásai,
  különösen a klinikai kutatási infrastruktúra/gyermekbetegségekre szakosodott hálózatok,
  az információs és kommunikációs technológiák, az ipari kutatás fejlesztése (beleértve a metrológiát), a fenntartható fejlődés támogatása (különösen a környezetvédelem területén), valamint a társadalom- és a humán tudományok területén.

28. módosítás

I. melléklet, 1. rész, „Tevékenységek” cím, 1.1.3. pont, (1) bekezdés

Az elektronikus infrastruktúrák kiépítése révén
  olyan folyamatos
  ,
  összetett folyamatokon alapuló szolgáltatás jön létre a kutatóközösségek számára,
  amelyet
  arra terveztek, hogy a megosztott IKT-alapú erőforrásokban rejlő lehetőségek (számítás, összekapcsoltság, felszereltség) eljussanak a virtuális közösségekhez. Ezen a területen egy európai megközelítés és a kapcsolódó európai tevékenységek megerősítése jelentősen hozzájárulhat az európai kutatási potenciál fellendítéséhez és kiaknázásához, megszilárdítva így az e-infrastruktúráknak az Európai Kutatási Térség létrehozásának sarokköveként, a tudományágakon átívelő innováció élharcosaként és a tudományos munka menete megváltoztatásának mozgatórugójaként betöltött szerepét.
  Az e-infrastruktúrák hozzájárulhatnak továbbá
  a peremterületek és a legkülső régiók kutatócsoportjainak
  integrálásához
  .

Az elektronikus infrastruktúrák kiépítése révén
  olyan
  folyamatokon alapuló
  nélkülözhetetlen szolgáltatások jönnek létre a kutatóközösségek számára,
  amelyeket
  arra terveztek, hogy a megosztott IKT-alapú erőforrásokban rejlő lehetőségek (számítás, összekapcsoltság, felszereltség) eljussanak a virtuális közösségekhez. Ezen a területen egy európai megközelítés és a kapcsolódó európai tevékenységek megerősítése jelentősen hozzájárulhat az európai kutatási potenciál fellendítéséhez és kiaknázásához, megszilárdítva így az e-infrastruktúráknak az Európai Kutatási Térség létrehozásának sarokköveként, a tudományágakon átívelő innováció élharcosaként és a tudományos munka menete megváltoztatásának mozgatórugójaként betöltött szerepét.
  Ugyancsak lényeges
  a peremterületek és a legkülső régiók kutatócsoportjainak
  integrálása e folyamat felhasználása révén
  .

29. módosítás

I. melléklet, 1. rész, „Tevékenységek” cím, 1.1.3. pont, (3) bekezdés

A tudományos közösség és a tudósok eljövendő generációi számára nagy jelentőségű adattárházak létrehozása érdekében európai szinten koordinált módon kell támogatni a digitális könyvtárakat, az archívumokat, az adattárolást, az adatmegőrzést és a szükséges erőforrás-egyesítést. Foglalkozni kell továbbá az e-infrastruktúrákkal kapcsolatban a fokozott bizalom kérdésének egyes vonatkozásaival is. A javasolt tevékenységek célja továbbá az új igények és megoldások előrejelzése és integrálása a nagy léptékű tesztelési környezetek létrejöttének megkönnyítése érdekében, amelyek célja az új felfutó technológiákkal való kísérletezés és az új felhasználói igények kielégítése, beleértve az e-tanulást is. Az e-infrastruktúra vitacsoport (eIRG) stratégiai ajánlások készítésével rendszeres segítséget nyújt.

A tudományos közösség és a tudósok eljövendő generációi számára nagy jelentőségű adattárházak létrehozása érdekében európai szinten koordinált módon kell támogatni a digitális könyvtárakat
  (az Európai Digitális Könyvtár létrehozása céljából)
  , az archívumokat, az adattárolást, az adatmegőrzést és a szükséges erőforrás-egyesítést. Foglalkozni kell továbbá az e-infrastruktúrákkal kapcsolatban a fokozott bizalom kérdésének egyes vonatkozásaival is,
  figyelembe véve, hogy az eljövendő generációknak képesnek kell lenniük az adatok elérésére
  . A javasolt tevékenységek célja továbbá az új igények és megoldások előrejelzése és integrálása a nagy léptékű tesztelési környezetek létrejöttének megkönnyítése érdekében, amelyek célja az új felfutó technológiákkal való kísérletezés és az új felhasználói igények kielégítése, beleértve az e-tanulást is. Az e-infrastruktúra vitacsoport (eIRG) stratégiai ajánlások készítésével rendszeres segítséget nyújt.

30. módosítás

I. melléklet, 1. rész, „Tevékenységek” cím, 1.2. pont, (1a) bekezdés (új)

Az ESFRI-t, valamint a technológiai platformokat, a közös technológiai kezdeményezéseket és az Európai Kutatási Tanácsot fel fogják kérni, hogy egyértelműen fejezzék ki a kutatási infrastruktúrákkal kapcsolatos igényeiket.

31. módosítás

I. melléklet, 1. rész, „Tevékenységek” cím, 1.2.2. pont, (1) és (2) bekezdés, bevezető rész

1.2.2. Új kutatási infrastruktúrák létrehozásának ösztönzése az ESFRI által az új kutatási infrastruktúrák európai útitervének kidolgozása érdekében végzett
  munka alapján
  . A
  Bizottság meghatározza
  azokat a kiemelt fontosságú projekteket, amelyeknek
  a keretprogram alapján
  EK-támogatás adható.

1.2.2. Új kutatási infrastruktúrák létrehozásának ösztönzése
  a „változó geometria” elvével összhangban, beleértve különösen
  az ESFRI által az új kutatási infrastruktúrák európai útitervének kidolgozása érdekében végzett
  munkát
  . A
  munkaprogram magába foglalja
  azokat a
  kiválasztott,
  kiemelt fontosságú projekteket, amelyeknek EK-támogatás adható.

Az új infrastruktúrák építésével kapcsolatos tevékenységeket kétlépcsős megközelítés szerint kell végrehajtani:

Az új infrastruktúrák építésével kapcsolatos tevékenységeket kétlépcsős megközelítés szerint kell végrehajtani
  , a hetedik keretprogramban megállapított kritériumlista alapján
  :

32. módosítás

I. melléklet, 1. rész, „Tevékenységek” cím, 1.2.2. pont, (2) bekezdés, 2. pont

A második lépcsőben az elért technikai, jogi, adminisztratív és pénzügyi megállapodásokra építve és a nemzeti és közösségi eszközök (például a strukturális alapok vagy az Európai Beruházási Bank) közötti kiegészítő jelleg felhasználásával meg kell valósítani az építési terveket. A kiépítési szakaszban a keretprogramból pénzügyi támogatás nyújtható azoknak a kiemelt fontosságú projekteknek, amelyek esetében a támogatás rendkívül szükségesnek bizonyul. Ezekben az esetekben a döntéshozatal egy, a szükséges támogatás jellegétől és mértékétől függő mechanizmuson keresztül történik (pl. közvetlen támogatás; európai beruházási banki kölcsönök, amelyekhez a hozzájutást a „kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus” segíti elő (III. melléklet); 171. cikk).

A második lépcsőben az elért technikai, jogi, adminisztratív és pénzügyi megállapodásokra építve és a nemzeti és közösségi eszközök (például a strukturális alapok vagy az Európai Beruházási Bank) közötti kiegészítő jelleg felhasználásával
  , a megfelelő pénzügyi magánintézmények bevonásával
  meg kell valósítani az építési terveket. A kiépítési szakaszban a keretprogramból pénzügyi támogatás nyújtható azoknak a kiemelt fontosságú projekteknek, amelyek esetében a támogatás rendkívül szükségesnek bizonyul. Ezekben az esetekben a döntéshozatal egy, a szükséges támogatás jellegétől és mértékétől függő mechanizmuson keresztül történik (pl. közvetlen támogatás; európai beruházási banki kölcsönök, amelyekhez a hozzájutást a „kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus” segíti elő (III. melléklet); 171. cikk).

33. módosítás

I. melléklet, 1. rész, „Tevékenységek” cím, 1.2.2a) pont (új)

1.2.2a) „Nyílt innovációs” központok

Az együttműködés keretében zajló, nagyobb ipari K+F projektek egyetlen helyszínen való elvégzésének lehetővé tétele érdekében, ahol a konzorciumi partnerek munkatársaikat ideiglenesen kiküldik, és/vagy a közös eszközhasználat alapján nyílt hozzáférést biztosítanak a kutatási infrastruktúrákhoz.

34. módosítás

I. melléklet, 1. rész, „Tevékenységek” cím, 1.2.2.b) pont (új)

1.2.2.b) Kutatási eredmények megosztása

Tudományos módszerek szerverének létrehozása, amely jelentősen előmozdítaná a kutatási módszerek hatékonyságát, azáltal, hogy bizonyos kutatási lépések eredményeit összehasonlítható feltételek mellett hozzáférhetővé teszi.

35. módosítás

I. melléklet, 2. rész, „Megközelítés” cím, (2) bekezdés

Egyedi cselekvéseket kell végrehajtani az olyan KKV-k vagy a KKV-k olyan szövetségei támogatására, amelyeknek szükségük van a kutatás egyetemekre vagy kutatóközpontokba
  („KTF-szereplők”)
  történő kiszervezésére. A cselekvések a tudomány és a technológia minden területét lefedik. A projektjavaslatok értékelése során megfelelő mértékben figyelembe kell venni a KKV-k szempontjából várható gazdasági hatást. A pénzügyi eszközök odaítélése két rendszeren keresztül történik: KKV-k számára végzett kutatás és KKV-k szövetségei számára végzett kutatás. Az első főleg az alacsonytól a közepes mértékig technológiai KKV-kat célozza, amelyek egyáltalán nem vagy kevés kutatási képességgel rendelkeznek, illetve azokat a
  kutatásintenzív
  KKV-ket, amelyeknek fő kutatási kapacitásuk kiegészítése érdekében ki kell szervezniük a kutatást. A második a KKV-k szövetségeit célozza meg, amelyek általában a legjobb helyzetben vannak a tagjaik közös technikai problémáinak ismeretéhez vagy azonosításához, a nevükben való eljáráshoz és az eredmények hatékony terjesztésének vagy átvételének előmozdításához.

Egyedi cselekvéseket kell végrehajtani az olyan KKV-k vagy a KKV-k olyan szövetségei támogatására, amelyeknek szükségük van a kutatás
  KTF-szereplőknek, például
  egyetemekre
  ,
  kutatóközpontokba
  vagy kutatásintenzív KKV-kba
  történő kiszervezésére. A cselekvések a tudomány és a technológia minden területét lefedik. A projektjavaslatok értékelése során megfelelő mértékben figyelembe kell venni a KKV-k szempontjából várható gazdasági hatást. A pénzügyi eszközök odaítélése két rendszeren keresztül történik: KKV-k számára végzett kutatás és KKV-k szövetségei számára végzett kutatás. Az első főleg az alacsonytól a közepes mértékig technológiai KKV-kat célozza, amelyek egyáltalán nem vagy kevés kutatási képességgel rendelkeznek, illetve azokat a
  technológiai képességekkel rendelkező és hagyományos ágazatokban tevékenykedő
  KKV-ket, amelyeknek fő
  technológiai
  kutatási kapacitásuk kiegészítése érdekében ki kell szervezniük a kutatást. A második a KKV-k szövetségeit célozza meg, amelyek általában a legjobb helyzetben vannak a tagjaik közös technikai problémáinak ismeretéhez vagy azonosításához, a nevükben való eljáráshoz és az eredmények hatékony terjesztésének vagy átvételének előmozdításához.

36. módosítás

I. melléklet, 2. rész, „Megközelítés” cím, (3) bekezdés

E specifikus cselekvések mellett folyamatosan ösztönözni és segíteni kell a KKV-k részvételét a keretprogram valamennyi cselekvésében. A KKV-k kutatási igényei és potenciálja megfelelő módon megjelenik az „Együttműködés” egyedi program tematikus területei tartalmában; az „Együttműködés” egyedi programot a terület és a téma függvényében különböző méretű és kiterjedésű projekteken keresztül kell végrehajtani.

E specifikus cselekvések mellett folyamatosan ösztönözni és segíteni kell a KKV-k részvételét a keretprogram valamennyi cselekvésében.
  Különösen a KKV-k esetében egyszerűbb és világosabb adminisztratív eljárások alkalmazandók, továbbá a keretprogram eszközeiben részesülő KKV-k esetében csökkennek a költségek is.
  A KKV-k kutatási igényei és potenciálja megfelelő módon megjelenik az „Együttműködés” egyedi program tematikus területei tartalmában; az „Együttműködés” egyedi programot a terület és a téma függvényében különböző méretű és kiterjedésű projekteken keresztül kell végrehajtani.

E cél elérése érdekében intézkedéseket kell tenni, hogy a KKV-k egyénileg vagy csoportosulásokban könnyebben vehessenek részt az „Együttműködés” program prioritásként kezelt témáival kapcsolatos projektekben és a technológiai platformokban.

A KKV-k részvételével zajló projektek finanszírozásakor erőfeszítéseket kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy az minden közösségi intézménytől - beleértve az EBB-t és az EBA-t - a lehető legnagyobb mértékű hozzájárulást kapja.

37. módosítás

I. melléklet, 2. rész, „Megközelítés” cím, (4) bekezdés

A közösségi kutatási és technológiafejlesztési keretprogram végrehajtása során a KKV-knek a közösségi kutatási és technológiafejlesztési keretprogramban való részvétele bátorítása és segítése érdekében biztosítani kell a kiegészítő jelleget és a szinergiát a versenyképességi és innovációs keretprogram cselekvéseivel.

A közösségi kutatási és technológiafejlesztési keretprogram végrehajtása során a KKV-knek a közösségi kutatási és technológiafejlesztési keretprogramban való részvétele bátorítása és segítése érdekében biztosítani kell a kiegészítő jelleget és a szinergiát a versenyképességi és innovációs keretprogram cselekvéseivel.
  Törekedni kell a kapcsolódó nemzeti kutatási programokkal való koordinációra is, melyek az alább vázolt kutatási tevékenységeket kiegészítik. Ezt szem előtt tartva mérlegelni lehet az EUREKA keretében a KKV-ket célzó technológiafejlesztési programok esetleges közös végrehajtását is, a piaci követelményekhez igazodó innovatív projektek ösztönzése érdekében. Az elérendő célok a következők lesznek:

| — | a KKV-k keretprogramban való részvételének, illetve ahhoz való hozzáférésének segítése; és |
| --- | --- |

—

a KKV-k keretprogramban való részvételének, illetve ahhoz való hozzáférésének segítése; és

| — | annak biztosítása, hogy a KKV-k teljes mértékben kihasználhassák a keretprogram szerint rendelkezésre álló finanszírozási lehetőségeket. |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy a KKV-k teljes mértékben kihasználhassák a keretprogram szerint rendelkezésre álló finanszírozási lehetőségeket.

Egyszerű, rövid, gyorsan lezajló, összetett pénzügyi elvektől és szükségtelen jelentéstételtől mentes projekteket kell bevezetni. Lehetőség szerint mind a keretprogramra, mind a versenyképességi és innovációs programra egységes alkalmazásnak és szerződéses elveknek kell vonatkozniuk.

38. módosítás

I. melléklet, 2. rész, „Megközelítés” cím, (4a) bekezdés (új)

Mechanizmusokat vezetnek be a KKV-ket célzó, nemzeti és regionális K+F támogatási programokkal folytatott együttműködést illetően is, azzal a céllal, hogy inkább helyi jellegű, az igényeikhez jobban igazodó szolgáltatásokat nyújtsanak, és erősítsék a különböző nemzeti támogatási rendszerek kritikus tömegét és európai dimenzióját.

39. módosítás

I. melléklet, 2. rész, „Tevékenységek” cím, (1) bekezdés, 1. pont

E rendszer az innovatív KKV-k kis
  csoportjait
  támogatja a közös vagy egymást kiegészítő technológiai problémák megoldása érdekében. A viszonylag rövid ideig tartó projektek esetében az olyan KKV-k innovációs igényeire kell koncentrálni, amelyek kiszervezik a kutatást a KTF-szereplőknek, és a projekteknek az érintett KKV-k számára egyértelmű felhasználási potenciállal kell rendelkezniük.

E rendszer az innovatív KKV-k
  és kézműves vállalkozások
  kis
  csoportjainak létrehozását
  támogatja a közös vagy egymást kiegészítő technológiai problémák megoldása érdekében
  , valamint támogatja őket ebben a munkában
  . A viszonylag rövid ideig tartó projektek esetében az olyan KKV-k innovációs igényeire kell koncentrálni, amelyek kiszervezik a kutatást a KTFszereplőknek, és a projekteknek az érintett KKV-k számára egyértelmű felhasználási potenciállal kell rendelkezniük.

40. módosítás

I. melléklet, 2. rész, „Tevékenységek” cím, (1) bekezdés, 2a) pont (új)

| - | A KKV-k kis csoportjai javára végzett kutatás.



  Az innovatív KKV-k kis csoportjainak támogatása a közös vagy egymást kiegészítő technológiai problémák megoldása érdekében, a keretprogramon és/vagy kormányközi finanszírozási rendszereken, például a Bizottság, az EBB és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) JEREMIE és JASPER kezdeményezésein keresztül. |
| --- | --- |

-

Az innovatív KKV-k kis csoportjainak támogatása a közös vagy egymást kiegészítő technológiai problémák megoldása érdekében, a keretprogramon és/vagy kormányközi finanszírozási rendszereken, például a Bizottság, az EBB és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) JEREMIE és JASPER kezdeményezésein keresztül.

41. módosítás

I. melléklet, 2. rész, „Tevékenységek” cím, „A rendszerek közös jellemzői” alcím, harmadik a) francia bekezdés (új)

| - | Annak érdekében, hogy a K+F-et a kutatást végző, jelentős növekedési potenciállal rendelkező KKV-k körében fenntartható módon ösztönözzék, a Bizottság javaslatot tehet a Szerződés 169. cikke szerinti, az EUREKA-val együttműködésben zajló kezdeményezésre (pl. az „Eurostars” kezdeményezés) |
| --- | --- |

-

42. módosítás

I. melléklet, 3. rész, „Megközelítés” cím, (3) bekezdés

A „Tudás régiói” a K+F-orientált regionális csoportosulások fejlesztésére irányuló optimális politikák és stratégiák meghatározásának és végrehajtásának támogatását tűzi ki célul. Ez különösen a regionális kutatási menetrendek helytállóságát és hatékonyságát javítja a kölcsönös tanuláson keresztül; javítja és erősíti az együttműködést a regionális csoportosulások között, és hozzájárul a meglévő K+F-orientált regionális csoportosulások fenntartható fejlődésének erősítéséhez és újak létrejöttének előmozdításához. Különösen a kereslet által irányított és probléma orientált, specifikus technológiai területekre vagy ágazatokra irányuló projekteket kell támogatni.

A „Tudás régiói” a K+F-orientált regionális csoportosulások fejlesztésére irányuló optimális politikák és stratégiák meghatározásának és végrehajtásának támogatását tűzi ki célul. Ez különösen a regionális kutatási menetrendek helytállóságát és hatékonyságát javítja a kölcsönös tanuláson keresztül; javítja és erősíti az együttműködést a regionális csoportosulások között, és hozzájárul a meglévő K+F-orientált regionális csoportosulások fenntartható fejlődésének erősítéséhez és újak létrejöttének előmozdításához. Különösen a kereslet által irányított és probléma orientált, specifikus technológiai területekre vagy ágazatokra irányuló projekteket kell támogatni
  , különösen akkor, ha már tapasztalható a regionális hatóságok, a fejlesztéssel foglalkozó intézmények, az egyetemek, a kutatóközpontok és az ipar közötti integráció
  .

43. módosítás

I. melléklet, 3. rész, „Megközelítés” cím, (4a) bekezdés (új)

Figyelmet kell fordítani különösen a különböző tagállamokban található egymás melletti régiók közötti együttműködésre. Az EU INTERREG III programjaihoz hasonlóan, illetve a strukturális alapok területi céljai alapján „a tudás régiói” programban ugyancsak szerepelniük kell a határokon átnyúló jelleg miatt jelentkező akadályokra vonatkozó megoldásoknak, valamint az adott kutatási területen a határokon átnyúló regionális együttműködés ösztönzését szolgáló mechanizmusoknak, függetlenül attól, hogy a cselekvésekre konvergencia- cél vagy regionális versenyképességi cél vonatkozik-e.

44. módosítás

I. melléklet, 3. rész, „Tevékenységek” cím, (1) bekezdés, 2. pont

| - | A magasan fejlett régiók által a kevésbé fejlett kutatási profillal rendelkező régióknak nyújtott szakmai tanácsadás a K+F-re irányuló regionális csoportosulások építésével. Transznacionális regionális konzorciumok mozgósítják és fogják össze az egyetemek, az ipar és a kormányzat kutatási szereplőit a technológiai szempontból kevésbé fejlett régiók számára iránymutatás nyújtására. |
| --- | --- |

-

A magasan fejlett régiók által a kevésbé fejlett kutatási profillal rendelkező régióknak nyújtott szakmai tanácsadás a K+F-re irányuló regionális csoportosulások építésével. Transznacionális regionális konzorciumok mozgósítják és fogják össze az egyetemek, az ipar és a kormányzat kutatási szereplőit a technológiai szempontból kevésbé fejlett régiók számára iránymutatás nyújtására.

| - | A magasan fejlett régiók által a kevésbé fejlett kutatási profillal rendelkező régióknak nyújtott szakmai tanácsadás a K+F-re irányuló regionális csoportosulások építésével
  vagy a meglevő csoportosulásoknak a világpiacba való jobb integrálásával
  . Transznacionális regionális konzorciumok mozgósítják és fogják össze az egyetemek, az ipar és a kormányzat kutatási szereplőit a technológiai szempontból kevésbé fejlett régiók számára iránymutatás nyújtására.
  A szakmai tanácsadásnak magában kell foglalnia olyan intézkedéseket, amelyek az új tagállamok tudományos közösségeivel való együttműködést erősítik. |
| --- | --- |

-

A magasan fejlett régiók által a kevésbé fejlett kutatási profillal rendelkező régióknak nyújtott szakmai tanácsadás a K+F-re irányuló regionális csoportosulások építésével
  vagy a meglevő csoportosulásoknak a világpiacba való jobb integrálásával
  . Transznacionális regionális konzorciumok mozgósítják és fogják össze az egyetemek, az ipar és a kormányzat kutatási szereplőit a technológiai szempontból kevésbé fejlett régiók számára iránymutatás nyújtására.
  A szakmai tanácsadásnak magában kell foglalnia olyan intézkedéseket, amelyek az új tagállamok tudományos közösségeivel való együttműködést erősítik.

45. módosítás

I. melléklet, 3. rész, „Tevékenységek” cím, (1) bekezdés, 3. pont

| - | A regionális gazdaságokban a kutatási szereplők és az intézmények integrációját a regionális csoportosulások szintjén megvalósított interakcióval javító kezdeményezések. Ezek magukba foglalnak a kutatásban érintettek és a helyi üzleti közösségek közötti kapcsolatot javító transznacionális intézkedéseket, valamint a regionális csoportosulások közötti megfelelő tevékenységeket. |
| --- | --- |

-

A regionális gazdaságokban a kutatási szereplők és az intézmények integrációját a regionális csoportosulások szintjén megvalósított interakcióval javító kezdeményezések. Ezek magukba foglalnak a kutatásban érintettek és a helyi üzleti közösségek közötti kapcsolatot javító transznacionális intézkedéseket, valamint a regionális csoportosulások közötti megfelelő tevékenységeket.

| - | A regionális gazdaságokban a kutatási szereplők és az intézmények integrációját a regionális csoportosulások szintjén megvalósított interakcióval javító kezdeményezések. Ezek magukba foglalnak a kutatásban érintettek és a helyi üzleti közösségek közötti kapcsolatot javító transznacionális intézkedéseket, valamint a regionális csoportosulások közötti megfelelő tevékenységeket.
  Ezek a tevékenységek segíthetik a KTF területén mutatkozó egymást kiegészítő jellegek azonosítását, az integráció előnyeinek bemutatása céljából. |
| --- | --- |

-

A regionális gazdaságokban a kutatási szereplők és az intézmények integrációját a regionális csoportosulások szintjén megvalósított interakcióval javító kezdeményezések. Ezek magukba foglalnak a kutatásban érintettek és a helyi üzleti közösségek közötti kapcsolatot javító transznacionális intézkedéseket, valamint a regionális csoportosulások közötti megfelelő tevékenységeket.
  Ezek a tevékenységek segíthetik a KTF területén mutatkozó egymást kiegészítő jellegek azonosítását, az integráció előnyeinek bemutatása céljából.

46. módosítás

I. melléklet, 3. rész, „Tevékenységek” cím, (2) bekezdés

Támogatni kell a szisztematikus és kölcsönös információcsere előmozdítására irányuló tevékenységeket, valamint a hasonló projektek közötti és adott esetben egyéb vonatkozó közösségi programokkal való kölcsönhatást (pl. elemző és szintetizáló workshopok, kerekasztalok, kiadványok).

Támogatni kell a szisztematikus és kölcsönös információcsere előmozdítására irányuló tevékenységeket, valamint a hasonló projektek közötti és adott esetben egyéb vonatkozó közösségi programokkal való kölcsönhatást (pl. elemző és szintetizáló workshopok, kerekasztalok, kiadványok)
  , valamint a harmadik országok részvételét, amennyiben ez az adott projekt céljaihoz elengedhetetlen
  .

47. módosítás

I. melléklet, 4. rész, „Tevékenységek” cím, (1) bekezdés, 1. pont

| - | a know-how és a tapasztalatok cseréje a kutatószemélyzet transznacionális cseréjével a feltételeknek eleget tevő régiókban működő kiválasztott központok és egy vagy több,
  másik EU-tagállamban
  működő partnerszervezet között, a feltételeknek eleget tevő régiókban működő kiválasztott központokból kiküldött kutatószemélyzet számára beépített kötelező hazatérési mechanizmussal; |
| --- | --- |

-

a know-how és a tapasztalatok cseréje a kutatószemélyzet transznacionális cseréjével a feltételeknek eleget tevő régiókban működő kiválasztott központok és egy vagy több,
  másik EU-tagállamban
  működő partnerszervezet között, a feltételeknek eleget tevő régiókban működő kiválasztott központokból kiküldött kutatószemélyzet számára beépített kötelező hazatérési mechanizmussal;

| - | a know-how és a tapasztalatok cseréje a kutatószemélyzet
  és a vezetők
  transznacionális cseréjével a feltételeknek eleget tevő régiókban működő kiválasztott központok és egy vagy több,
  a tagállamokban, a társult országokban, a szomszédos országokban vagy harmadik országokban
  működő partnerszervezet között, a feltételeknek eleget tevő régiókban működő kiválasztott központokból kiküldött kutatószemélyzet számára beépített kötelező hazatérési mechanizmussal; |
| --- | --- |

-

a know-how és a tapasztalatok cseréje a kutatószemélyzet
  és a vezetők
  transznacionális cseréjével a feltételeknek eleget tevő régiókban működő kiválasztott központok és egy vagy több,
  a tagállamokban, a társult országokban, a szomszédos országokban vagy harmadik országokban
  működő partnerszervezet között, a feltételeknek eleget tevő régiókban működő kiválasztott központokból kiküldött kutatószemélyzet számára beépített kötelező hazatérési mechanizmussal;

48. módosítás

I. melléklet, 4. rész, „Tevékenységek” cím, (1) bekezdés, 4. pont

| - | workshopok és konferenciák szervezése a nemzeti és nemzetközi szintű tudásátadás megkönnyítése érdekében, a kiválasztott központok saját kutatószemélyzete és más országokból meghívott kutatók bevonásával, a kiválasztott központok nemzetközi képzési kapacitásának és hírnevének fejlesztése keretében; a rendszer kertében kiválasztott központok kutatószemélyzetének nemzetközi konferenciákon vagy rövid távú képzéseken való részvétele a tudásmegosztás és a hálózatépítés érdekében és egy sokkal inkább nemzetközi környezettel való találkozás biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

-

workshopok és konferenciák szervezése a nemzeti és nemzetközi szintű tudásátadás megkönnyítése érdekében, a kiválasztott központok saját kutatószemélyzete és más országokból meghívott kutatók bevonásával, a kiválasztott központok nemzetközi képzési kapacitásának és hírnevének fejlesztése keretében; a rendszer kertében kiválasztott központok kutatószemélyzetének nemzetközi konferenciákon vagy rövid távú képzéseken való részvétele a tudásmegosztás és a hálózatépítés érdekében és egy sokkal inkább nemzetközi környezettel való találkozás biztosítása érdekében;

| - | workshopok és konferenciák szervezése a nemzeti
  , regionális
  és nemzetközi szintű tudásátadás megkönnyítése érdekében, a kiválasztott központok saját kutatószemélyzete és más országokból meghívott kutatók bevonásával, a kiválasztott központok nemzetközi képzési kapacitásának és hírnevének fejlesztése keretében; a rendszer kertében kiválasztott központok kutatószemélyzetének nemzetközi konferenciákon vagy rövid távú képzéseken való részvétele a tudásmegosztás és a hálózatépítés érdekében és egy sokkal inkább nemzetközi környezettel való találkozás biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

-

workshopok és konferenciák szervezése a nemzeti
  , regionális
  és nemzetközi szintű tudásátadás megkönnyítése érdekében, a kiválasztott központok saját kutatószemélyzete és más országokból meghívott kutatók bevonásával, a kiválasztott központok nemzetközi képzési kapacitásának és hírnevének fejlesztése keretében; a rendszer kertében kiválasztott központok kutatószemélyzetének nemzetközi konferenciákon vagy rövid távú képzéseken való részvétele a tudásmegosztás és a hálózatépítés érdekében és egy sokkal inkább nemzetközi környezettel való találkozás biztosítása érdekében;

49. módosítás

I. melléklet, 5. rész, „Célkitűzés” cím, (1a) bekezdés (új)

A tudományos ismeretek és a társadalmi fejlődés hatást gyakorolnak egymásra, különösen a környezetvédelmi politika területén. Emellett a nyilvános viták során felvetett irracionális és áltudományos érvekkel szemben több mennyiségi elem lesz használatos.

50. módosítás

I. melléklet, 5. rész, „Megközelítés” cím, (2) bekezdés

Az európai társadalmak fejlődése nagymértékben függ attól, hogy mekkora kapacitással rendelkeznek a tudás létrehozására, kiaknázására és terjesztésére, és ebből kiindulva mennyire képesek folyamatos innovációra. A tudományos kutatás ebben a tekintetben kulcsszerepet játszik és a jövőben is a növekedés, a jólét és a fenntartható fejlődés egyik motorjaként kell működnie.

Az európai társadalmak fejlődése nagymértékben függ attól, hogy mekkora kapacitással rendelkeznek a tudás létrehozására, kiaknázására és terjesztésére, és ebből kiindulva mennyire képesek folyamatos innovációra.
  Az új tudás a társadalom egészében alakul ki, de annak létrejöttében a kutatás - oktatás - innováció „tudásháromszög” játssza a kulcsszerepet.
  A tudományos kutatás ebben a tekintetben kulcsszerepet játszik és a jövőben is a növekedés, a jólét és a fenntartható fejlődés egyik motorjaként kell működnie.

51. módosítás

I. melléklet, 5. rész, „Megközelítés” cím, (3) bekezdés

E cél elérése érdekében rendkívül fontos, hogy sikeres és kiaknázható kutatást eredményező társadalmi és kulturális környezet jöjjön létre. Ez azt jelenti, hogy figyelembe kell venni a megalapozott társadalmi aggodalmakat és szükségleteket, aminek következtében egy elkötelezettebb és jobban tájékozott közvéleménnyel folytatott, fejlettebb demokratikus vita alakulhat ki, és kedvezőbbek lehetnek a feltételei a tudományos kérdésekkel kapcsolatos kollektív döntéseknek. Ennek keretében kedvező környezet jön létre a tudományos elhivatottság számára, új lendületet kapnak a kutatási befektetések, és ennek nyomán erősödik a tudás terjesztése, amire a lisszaboni stratégia is épül.

E cél elérése érdekében rendkívül fontos, hogy sikeres és kiaknázható kutatást eredményező társadalmi és kulturális környezet jöjjön létre. Ez azt jelenti, hogy figyelembe kell venni a megalapozott társadalmi aggodalmakat és szükségleteket, aminek következtében egy elkötelezettebb és jobban tájékozott közvéleménnyel folytatott, fejlettebb demokratikus vita alakulhat ki, és kedvezőbbek lehetnek a feltételei a tudományos kérdésekkel kapcsolatos kollektív döntéseknek.
  A civil társadalmi szervezeteknek lehetőséget kell biztosítani a kutatási igényeik kiszervezésére.
  Ennek keretében kedvező környezet jön létre a tudományos elhivatottság számára, új lendületet kapnak a kutatási befektetések, és ennek nyomán erősödik a tudás terjesztése, amire a lisszaboni stratégia is épül.
  E tevékenység arra is törekszik, hogy a tudományos életben véghez vigye a nők teljes integrációját. A tudomány és társadalom kérdéseinek (mint például a technológia, a foglalkoztatottság és a munka közötti kapcsolat, vagy az energiaforrások, a környezet, illetve az egészség nagy problémái), egyre inkább európai dimenziót kell kapniuk.

52. módosítás

I. melléklet, 5. rész, „Megközelítés” cím, (7) bekezdés, negyedik francia bekezdés

| - | a tudományos műveltséggel rendelkezők és az ezzel nem rendelkezők közötti szakadék áthidalása, a tudományos kultúrára való nyitottság ösztönzése a polgárok közvetlen közelében (segítségül hívva a városokat, a régiókat, az alapítványokat, a tudományos központokat, stb.); |
| --- | --- |

-

a tudományos műveltséggel rendelkezők és az ezzel nem rendelkezők közötti szakadék áthidalása, a tudományos kultúrára való nyitottság ösztönzése a polgárok közvetlen közelében (segítségül hívva a városokat, a régiókat, az alapítványokat, a tudományos központokat, stb.);

| - | a tudományos műveltséggel rendelkezők és az ezzel nem rendelkezők közötti szakadék áthidalása, a tudományos kultúrára való nyitottság ösztönzése a polgárok közvetlen közelében (segítségül hívva a városokat, a régiókat, az alapítványokat, a tudományos központokat,
  múzeumokat, civil társadalmi szervezeteket
  stb.); |
| --- | --- |

-

a tudományos műveltséggel rendelkezők és az ezzel nem rendelkezők közötti szakadék áthidalása, a tudományos kultúrára való nyitottság ösztönzése a polgárok közvetlen közelében (segítségül hívva a városokat, a régiókat, az alapítványokat, a tudományos központokat,
  múzeumokat, civil társadalmi szervezeteket
  stb.);

53. módosítás

I. melléklet, 5. rész, „Megközelítés” cím, (7) bekezdés negyedik, a) francia bekezdés (új)

| - | a kutatás társadalmi vonatkozásaival kapcsolatos vita és megbeszélés ösztönzése a kutatói közösségben, |
| --- | --- |

-

54. módosítás

I. melléklet, 5. rész, „Megközelítés” cím, (7) bekezdés, negyedik b) francia bekezdés (új)

| - | az európai kutatási és innovációs rendszer irányításának jobbá tételét szolgáló megoldások keresése; |
| --- | --- |

-

55. módosítás

I. melléklet, 5. rész, „Megközelítés” cím, (7) bekezdés, hatodik francia bekezdés

| - | a tudományról és a kutatókról mindenki számára - különösen a fiatalok számára - érthető kép közvetítése; |
| --- | --- |

-

a tudományról és a kutatókról mindenki számára - különösen a fiatalok számára - érthető kép közvetítése;

| - | a tudomány és a kutatók hitelességének ábrázolása és
  a tudományról és a kutatókról mindenki számára - különösen a fiatalok számára - érthető kép közvetítése; |
| --- | --- |

-

a tudomány és a kutatók hitelességének ábrázolása és
  a tudományról és a kutatókról mindenki számára - különösen a fiatalok számára - érthető kép közvetítése;

56. módosítás

I. melléklet, 5. rész, „Megközelítés” cím, (7) bekezdés, hetedik francia bekezdés

| - | a nők tudományos karrierépítésének és tudományos tehetségének az egész társadalom javára történő jobb felhasználásának
  segítése
  ; |
| --- | --- |

-

a nők tudományos karrierépítésének és tudományos tehetségének az egész társadalom javára történő jobb felhasználásának
  segítése
  ;

| - | a nők tudományos karrierépítésének és tudományos tehetségének az egész társadalom javára történő jobb felhasználásának
  fellendítése
  ; |
| --- | --- |

-

a nők tudományos karrierépítésének és tudományos tehetségének az egész társadalom javára történő jobb felhasználásának
  fellendítése
  ;

57. módosítás

I. melléklet, 5. rész, „Megközelítés” cím, (7) bekezdés, nyolcadik francia bekezdés

| - | a tudománnyal kapcsolatos kommunikáció megújítása a nagyobb hatás elérése érdekében az új kommunikációs eszközök előnyben részesítésével és a tudósok és a tömegkommunikációs szakemberek szorosabb együttműködésének elősegítésével. |
| --- | --- |

-

a tudománnyal kapcsolatos kommunikáció megújítása a nagyobb hatás elérése érdekében az új kommunikációs eszközök előnyben részesítésével és a tudósok és a tömegkommunikációs szakemberek szorosabb együttműködésének elősegítésével.

| - | a tudománnyal kapcsolatos kommunikáció megújítása a nagyobb hatás elérése érdekében az új kommunikációs eszközök előnyben részesítésével és a tudósok és a tömegkommunikációs szakemberek szorosabb együttműködésének elősegítésével
  , különösen az új információs és kommunikációs technológiák esetében. |
| --- | --- |

-

a tudománnyal kapcsolatos kommunikáció megújítása a nagyobb hatás elérése érdekében az új kommunikációs eszközök előnyben részesítésével és a tudósok és a tömegkommunikációs szakemberek szorosabb együttműködésének elősegítésével
  , különösen az új információs és kommunikációs technológiák esetében.

58. módosítás

I. melléklet, 5. rész, „Megközelítés” cím, (7) bekezdés, nyolcadik a) francia bekezdés (új)

| - | együttműködés a nem haszonszerzés céljából végzett gyógyszerfejlesztési kezdeményezésekkel. |
| --- | --- |

-

59. módosítás

I. melléklet, 5. rész, „Megközelítés” cím, „Első cselekvési irányvonal” alcím, 1. pont, első francia bekezdés

| - | az európai politikai döntéshozatal érdekében a tudományos tanácsadás és szakértelem felhasználásának javítása és hatásának nyomon követése, valamint gyakorlati eszközök és rendszerek (pl. elektronikus hálózatok) kidolgozása; |
| --- | --- |

-

| - | azon szakemberek és tisztviselők továbbképzésének segítése, akik a tagállamokban és régióikban a támogatási és kutatási programokat igazgatják, egységes módszerekre és a bevált gyakorlatok megismerésére törekedve; |
| --- | --- |

-

60. módosítás

I. melléklet, 5. rész, „Megközelítés” cím, „Első cselekvési irányvonal” alcím, 1. pont, második francia bekezdés

| - | a bizalom és az önszabályozás előmozdítása a tudományos közösségben; |
| --- | --- |

-

a bizalom és az önszabályozás előmozdítása a tudományos közösségben;

| - | a demokratikus elszámoltathatóság,
  a bizalom és az önszabályozás előmozdítása a tudományos közösségben
  a tudományos biztosítékokra vonatkozó alapvető kritériumok újrafogalmazásával és terjesztésével
  ; |
| --- | --- |

-

a demokratikus elszámoltathatóság,
  a bizalom és az önszabályozás előmozdítása a tudományos közösségben
  a tudományos biztosítékokra vonatkozó alapvető kritériumok újrafogalmazásával és terjesztésével
  ;

61. módosítás

I. melléklet, 5. rész, „Megközelítés” cím, „Első cselekvési irányvonal” alcím, 2. pont, második a) francia bekezdés (új)

| - | Nagyobb hangsúly fektetése a kutatóközösségen belül a kutatás társadalmi vonatkozásairól folytatott vitára. |
| --- | --- |

-

62. módosítás

I. melléklet, 5. rész, „Megközelítés” cím, „Első cselekvési irányvonal” alcím, 3. pont

A tudomány és a társadalom közötti kapcsolat megfelelő politikák segítségével történő kezelése érdekében ki kell szélesíteni, meg kell szilárdítani és európai szinten terjeszteni kell a
  tudománytörténet
  , a tudományszociológia és a tudományfilozófia által összegyűjtött ismereteket. Ebből a célból az említett tudományágak képviselőinek hálózatokat kell létrehozniuk a kutatás és az európai társadalom és identitás építésében a tudomány valós részvételét felfedni képes vita strukturálása érdekében, külön hangsúlyt fektetve a következőkre:

A tudomány és a társadalom közötti kapcsolat megfelelő politikák segítségével történő kezelése érdekében ki kell szélesíteni, meg kell szilárdítani és európai szinten terjeszteni kell a
  történelem során, a tudományos és technológiai örökségben és
  a tudományszociológia és a tudományfilozófia által összegyűjtött ismereteket. Ebből a célból az említett tudományágak képviselőinek hálózatokat kell létrehozniuk a kutatás és az európai társadalom és identitás építésében a tudomány valós részvételét felfedni
  és ahhoz hozzájárulni
  képes vita strukturálása érdekében, külön hangsúlyt fektetve a következőkre:

- a tudomány, a demokrácia és a jog közötti kapcsolat;

- a tudomány, a demokrácia és a jog közötti kapcsolat;

- a tudományos-technológiai etikával kapcsolatos kutatás;

- a tudományos-technológiai etikával kapcsolatos kutatás;

- a tudomány és a kultúra egymásra hatása;

- a tudomány és a kultúra egymásra hatása;

- a
  tudósok
  szerepe és a róluk alkotott kép.

| - | a
  tudomány terén tevékenykedő férfiak és nők
  szerepe és a róluk alkotott kép
  ; |
| --- | --- |

-

a
  tudomány terén tevékenykedő férfiak és nők
  szerepe és a róluk alkotott kép
  ;

| - | kockázatértékelés és irányítási eljárások mint a döntéshozatal eszközei, az irracionális társadalmi reakciók korlátozása érdekében; |
| --- | --- |

-

| - | hogyan lehet a tudományt a társadalom számára érthetőbbé tenni és a nyilvános vitát elősegíteni. |
| --- | --- |

-

63. módosítás

I. melléklet, 5. rész, „Megközelítés” cím, „Második cselekvési irányvonal”, 2. pont, bevezető rész

A tevékenységek célja több fiatal tudományos pályára vonzása, a generációk közötti kapcsolat megerősítése és a tudományos műveltség általános szintjének növelése. Az európai csereprogramok és együttműködések a tudományok tanításának a fiatalokhoz igazított módszerére, a tudományos tantárgyakat oktató tanárok támogatására (fogalmak, oktatási segédanyagok) és az iskolák és a szakma közötti kapcsolatok kiépítésére koncentrálnak. Ezen túlmenően olyan széles európai hatással rendelkező rendezvények is támogathatók, amelyek során a példaképnek számító kiváló tudósok és a feltörekvő fiatal tudósok találkozhatnak egymással. Mindezek támogatására olyan kutatásokat kell végezni, amelyek figyelembe veszik a társadalmi környezetet és a kulturális értékeket. Három aspektust kell figyelembe venni:

A tevékenységek célja több fiatal tudományos pályára vonzása, a generációk közötti kapcsolat megerősítése, a tudományos műveltség általános szintjének növelése
  és különösen azoknak a tényezőknek az elemzése, amelyek arra ösztönzik a fiatalokat, hogy ne tudományos és technológiai karriert válasszanak
  . Az európai csereprogramok és együttműködések a tudományok tanításának a fiatalokhoz igazított módszerére, a tudományos tantárgyakat oktató tanárok támogatására (fogalmak, oktatási segédanyagok) és az iskolák és a szakma közötti kapcsolatok kiépítésére koncentrálnak. Ezen túlmenően olyan széles európai hatással rendelkező rendezvények is támogathatók, amelyek során a példaképnek számító kiváló tudósok és a feltörekvő fiatal tudósok találkozhatnak egymással. Mindezek támogatására olyan kutatásokat kell végezni, amelyek figyelembe veszik a társadalmi környezetet és a kulturális értékeket. Három aspektust kell figyelembe venni:

64. módosítás

I. melléklet, 5. rész, „Megközelítés” cím, „Második cselekvési irányvonal” alcím, 2. pont harmadik a) francia bekezdés (új)

| - | a tudományos oktatás valamennyi szintjének élénkítése az EU egyes nemzeti rendszereiben; |
| --- | --- |

-

65. módosítás

I. melléklet, 5. rész, „Megközelítés” cím, „Harmadik cselekvési irányvonal”, 2. pont, ötödik francia bekezdés

| - | a kiváló transznacionális kutatás és a tudománnyal kapcsolatos kommunikáció előmozdítása népszerű díjakkal; |
| --- | --- |

-

a kiváló transznacionális kutatás és a tudománnyal kapcsolatos kommunikáció előmozdítása népszerű díjakkal;

| - | a kiváló transznacionális kutatás és a tudománnyal kapcsolatos kommunikáció előmozdítása népszerű díjakkal
  és a tudományos kultúra hetének bevezetésével
  ; |
| --- | --- |

-

a kiváló transznacionális kutatás és a tudománnyal kapcsolatos kommunikáció előmozdítása népszerű díjakkal
  és a tudományos kultúra hetének bevezetésével
  ;

66. módosítás

I. melléklet, 5. rész, „Megközelítés” cím, „Harmadik cselekvési irányvonal”, 2. pont, hatodik a) és hatodik b) francia bekezdés (új)

| - | a tudományos közösség a kutatás eredményeit és a kutatással kapcsolatos problémákat megfelelőbben közölje mind a politikai döntéshozókkal, mind a nyilvánossággal, hogy megfelelő ismeretek birtokában vehessenek részt a tudományos politikával kapcsolatos vitában; |
| --- | --- |

-

| - | az általában a társadalommal kommunikáló kutatók ösztönzése arra, hogy legyenek nyitottabbak a kutatásuk alapjául szolgáló feltevések és értékek, bizonytalanságok és lehetséges gazdasági érdekek tekintetében. |
| --- | --- |

-

67. módosítás

I. melléklet, 5. rész, „Megközelítés” cím, „Harmadik a) cselekvési irányvonal” (új)

Harmadik a) cselekvési irányvonal: Többnyelvűség

Az intézkedések célja a keretprogramon belül az információs társadalom nyelvészeti technológiáira irányuló technológiai K+F tevékenységek megerősítése, illetve a tudomány és technológia előmozdítása a többnyelvűség tekintetében.

68. módosítás

I. melléklet, 6. rész, „Célkitűzés” cím, (2a) bekezdés (új)

A nemzetközi együttműködésről átfogó stratégia fog készülni, amely felöleli a keretprogram különböző egyedi programjai keretében végzett összes nemzetközi cselekvést.

69. módosítás

I. melléklet, 6. rész, „Megközelítés” cím, (1) bekezdés, bevezető rész

A megcélzott harmadik országokkal (a nemzetközi együttműködésben partner országokkal) közösen végzett, kölcsönös érdekeket szolgáló kutatás prioritást élvező területeinek az együttműködési program egyedi nemzetközi együttműködési cselekvései számára történő azonosítása és kijelölése céljából a harmadik országok különböző régióival már folyamatban lévő politikai párbeszédet és partnerségi hálózatokat javítani kell az említett tevékenységekhez való hozzájárulás, illetve a tevékenységek megvalósítása érdekében. A nemzetközi tudományos együttműködéssel kapcsolatos nemzeti tevékenységek következetességét a nemzeti programok (tagállamok, tagjelölt és társult országok) koordinációjának támogatásával kell javítani a nemzeti KTF-politikák és tevékenységek többoldalú koordinációján keresztül. A keretprogramon belül a harmadik országokkal való együttműködés különösen a következő országcsoportokra összpontosul:

A megcélzott harmadik országokkal (a nemzetközi együttműködésben partner országokkal) közösen végzett, kölcsönös érdekeket szolgáló kutatás prioritást élvező területeinek az együttműködési program egyedi nemzetközi együttműködési cselekvései számára történő azonosítása és kijelölése céljából a harmadik országok különböző régióival már folyamatban lévő politikai párbeszédet és partnerségi hálózatokat javítani kell az említett tevékenységekhez való hozzájárulás, illetve a tevékenységek megvalósítása érdekében
  , és a szinergia elérése érdekében lehetőséget kell biztosítani a tagállamok belső tevékenységeivel való koordinációra
  . A nemzetközi tudományos együttműködéssel kapcsolatos nemzeti tevékenységek következetességét a nemzeti programok (tagállamok, tagjelölt és társult országok) koordinációjának támogatásával kell javítani a nemzeti KTF-politikák és tevékenységek többoldalú koordinációján keresztül. A keretprogramon belül a harmadik országokkal való együttműködés különösen a következő országcsoportokra összpontosul:

70. módosítás

I. melléklet, 6. rész, „Megközelítés” cím, (2) bekezdés

A témaorientált nemzetközi együttműködési kutatási cselekvések végrehajtása az Együttműködés egyedi program keretében történik. A munkaerő-potenciál területén megvalósított nemzetközi cselekvések végrehajtása a Munkaerő egyedi program keretében történik. A nemzetközi együttműködés
  horizontális támogatási
  tevékenységeit ez a program mutatja be. Biztosítani kell a különböző programokon belüli nemzetközi együttműködési cselekvések átfogó koordinációját.

A témaorientált nemzetközi együttműködési kutatási cselekvések végrehajtása az Együttműködés egyedi program keretében történik. A munkaerő-potenciál területén megvalósított nemzetközi cselekvések végrehajtása a Munkaerő egyedi program keretében történik. A nemzetközi együttműködés tevékenységeit
  - beleértve a tudomány területén végzett nemzetközi együttműködésre vonatkozó európai stratégia végrehajtásának támogatását szolgáló intézkedéseket -
  ez a program mutatja be. Biztosítani kell a különböző programokon belüli nemzetközi együttműködési cselekvések átfogó koordinációját.

71. módosítás

III. melléklet, (1) bekezdés

A II. melléklettel összhangban a Közösség támogatást nyújt (koordinációs és támogatási cselekvés) az Európai Beruházási Banknak (EBB). A támogatás hozzájárul a magánszektor kutatási befektetéseinek előmozdítására irányuló közösségi célkitűzés eléréséhez azáltal, hogy növeli a bank kockázatkezelési kapacitását, és ezzel (i) nagyobb volumenű EBB-kölcsön folyósítását teszi lehetővé adott kockázati szint mellett, és (ii) kockázatosabb európai KTF-cselekvések finanszírozását is lehetővé teszi, mint amelyek közösségi támogatás hiányában lennének finanszírozhatók.

A II. melléklettel összhangban a Közösség támogatást nyújt (koordinációs és támogatási cselekvés) az Európai Beruházási Banknak (EBB)
  , amely a megosztott kockázatot tekintve partnerként működik
  . A támogatás hozzájárul a magánszektor kutatási
  , technológiafejlesztési és demonstrációs
  befektetéseinek előmozdítására irányuló közösségi célkitűzés eléréséhez azáltal, hogy növeli az EBB kockázatkezelési kapacitását, és ezzel (i) nagyobb volumenű EBB-kölcsön
  és garancia
  folyósítását teszi lehetővé adott kockázati szint mellett, és (ii) kockázatosabb európai KTF-cselekvések finanszírozását is lehetővé teszi, mint amelyek közösségi támogatás hiányában lennének finanszírozhatók.

72. módosítás

III. melléklet, (2) bekezdés

Az EBB a nemzetközi pénzpiacokról származó kölcsönöket biztosít a bank alapszabályának, szabályzatának és eljárásainak megfelelően. Az EBB ezt a támogatást szavatoló tőkéjével együtt a bankon belül céltartalékképzésre és tőkeallokálásra használja a támogatásra jogosult
  nagy
  európai KTF-cselekvésekhez nyújtott kölcsönökkel kapcsolatos kockázatok egy részének fedezésére.

Az EBB a nemzetközi pénzpiacokról származó kölcsönöket biztosít a bank alapszabályának, szabályzatának és eljárásainak megfelelően. Az EBB ezt a támogatást szavatoló tőkéjével együtt a bankon belül céltartalékképzésre és tőkeallokálásra használja a támogatásra jogosult európai KTF-cselekvésekhez nyújtott kölcsönökkel kapcsolatos kockázatok egy részének fedezésére.

73. módosítás

III. melléklet, (5) bekezdés, 2. pont

| - | A nagy
  európai KTF-cselekvések támogathatósága. Eltérő rendelkezés hiányában a kutatási infrastruktúráknak ezen egyedi program keretében a Közösség által finanszírozott fejlesztése automatikusan támogathatónak minősül. Egyéb kutatási infrastruktúrák is figyelembe vehetők. A Szerződés 167. cikke alapján elfogadott rendeletnek megfelelően a támogatási megállapodás eljárási szabályokat is megállapít, és a Közösség számára bizonyos feltételek megléte esetén vétójogot biztosít az EBB által javasolt kölcsön odaítélésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

-

A nagy
  európai KTF-cselekvések támogathatósága. Eltérő rendelkezés hiányában a kutatási infrastruktúráknak ezen egyedi program keretében a Közösség által finanszírozott fejlesztése automatikusan támogathatónak minősül. Egyéb kutatási infrastruktúrák is figyelembe vehetők. A Szerződés 167. cikke alapján elfogadott rendeletnek megfelelően a támogatási megállapodás eljárási szabályokat is megállapít, és a Közösség számára bizonyos feltételek megléte esetén vétójogot biztosít az EBB által javasolt kölcsön odaítélésével kapcsolatban.

| - | Az
  európai KTF-cselekvések támogathatósága. Eltérő rendelkezés hiányában a kutatási infrastruktúráknak ezen egyedi program keretében a Közösség által finanszírozott fejlesztése automatikusan támogathatónak minősül. Egyéb kutatási infrastruktúrák is figyelembe vehetők.
  A kérelmezők (a KKV-kat is beleértve) méretüktől függetlenül igénybe vehetik ezt az eszközt tevékenységeik finanszírozására.
  A Szerződés 167. cikke alapján elfogadott rendeletnek megfelelően a támogatási megállapodás eljárási szabályokat is megállapít, és a Közösség számára bizonyos feltételek megléte esetén vétójogot biztosít az EBB által javasolt kölcsön odaítélésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

-

Az
  európai KTF-cselekvések támogathatósága. Eltérő rendelkezés hiányában a kutatási infrastruktúráknak ezen egyedi program keretében a Közösség által finanszírozott fejlesztése automatikusan támogathatónak minősül. Egyéb kutatási infrastruktúrák is figyelembe vehetők.
  A kérelmezők (a KKV-kat is beleértve) méretüktől függetlenül igénybe vehetik ezt az eszközt tevékenységeik finanszírozására.
  A Szerződés 167. cikke alapján elfogadott rendeletnek megfelelően a támogatási megállapodás eljárási szabályokat is megállapít, és a Közösség számára bizonyos feltételek megléte esetén vétójogot biztosít az EBB által javasolt kölcsön odaítélésével kapcsolatban.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  HL C 139., 2006.6.14., 1.o.

P6_TA(2006)0521

„Együttműködés” egyedi program (hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogram, 2007-2013) *

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007-2013) végrehajtására irányuló „Együttműködés” egyedi programról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0440 - C6-0381/2005 - 2005/0185 (CNS))

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0440) (1) és annak módosított változatára (COM(2005)0440/2) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0440) (1) és annak módosított változatára (COM(2005)0440/2) (1),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 166. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0381/2005), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 166. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0381/2005),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A6-0379/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A6-0379/2006),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | úgy véli, hogy a jogalkotási javaslatban szereplő tájékoztató jellegű pénzügyi referenciaösszegnek összhangban kell lennie az új többéves pénzügyi keret (2007-2013) 1a. alfejezetében szereplő plafonnal, és hangsúlyozza, hogy az éves összegről az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (2) 38. pontja szerint az éves költségvetési eljárás keretében döntenek; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a jogalkotási javaslatban szereplő tájékoztató jellegű pénzügyi referenciaösszegnek összhangban kell lennie az új többéves pénzügyi keret (2007-2013) 1a. alfejezetében szereplő plafonnal, és hangsúlyozza, hogy az éves összegről az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (2) 38. pontja szerint az éves költségvetési eljárás keretében döntenek;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát, az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát, az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése alapján;

| 4. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 5. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való ismételt konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való ismételt konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | A PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI |
| --- | --- |
| 1.módosítás |
| (4) preambulumbekezdés |
| (4)
  A keretprogram
  kiegészíti a tagállamokban végzett tevékenységeket és más, a lisszaboni célkitűzések megvalósítására irányuló átfogó stratégiai törekvéshez szükséges közösségi cselekvéseket
  , ezen belül
  különösen a strukturális alapok, a mezőgazdaság, az oktatás, a szakképzés, a versenyképesség és az innováció, az ipar, az egészségügy, a fogyasztóvédelem, a foglalkoztatás, az energiaügy, a közlekedés
  és
  a környezetvédelem területére vonatkozókat. | (4)
  Ez az egyedi program
  kiegészíti a tagállamokban végzett tevékenységeket és más, a lisszaboni célkitűzések megvalósítására irányuló átfogó stratégiai törekvéshez szükséges közösségi cselekvéseket
  . Ezért a program részét képező cselekvéseket a lehető leghatékonyabbá kell tenni azáltal, hogy fokozzák a kiegészítő jelleget és a szinergiát az egyéb közösségi programokkal és cselekvésekkel,
  különösen a strukturális alapok, a mezőgazdaság, az oktatás, a szakképzés,
  a kultúra,
  a versenyképesség és az innováció, az ipar, az egészségügy, a fogyasztóvédelem, a foglalkoztatás, az energiaügy, a közlekedés
  ,
  a környezetvédelem
  és az információs társadalom
  területére
  vonatkozókkal
  . |
| 2. módosítás |
| (4a) preambulumbekezdés (új) |
| | (4a) Ezen egyedi program keretében különleges figyelmet kell fordítani a multidiszciplinaritásra és az interdiszciplinaritásra, összhangban az Európai Kutatási Tanácsadó Bizottság ajánlásaival (EURAB, 04 009, 2004. április) és a „Tudomány és technológia - Iránymutatások az Európai Unió kutatástámogató politikájához” című, 2005. március 10-i európai parlamenti állásfoglalással (3). |
| 3. módosítás |
| (4b) preambulumbekezdés (új) |
| | (4b) Ennek az egyedi programnak különösen a tudás, az eredmények és a technológiák az állami kutatási ágazat részéről a vállalkozások - különösen a KKV-k - számára történő átadására kell koncentrálnia, valamint olyan mechanizmusokra, amelyek biztosítják, hogy a vállalkozások igényei hatékony és koordinált módon eljussanak a kutatócsoportokhoz. |
| 4. módosítás |
| (5) preambulumbekezdés |
| (5)
  Az e keretprogramban támogatott innovációs és KKVvonatkozású tevékenységeknek ki kell egészíteniük
  a versenyképességi és innovációs keretprogram alapján végzett
  tevékenységeket
  . | (5)
  Ennek az egyedi programnak a program valamennyi cselekvésében és projektjében különösen a KKV-k megfelelő részvételének biztosítására kell összpontosítania. A lehető legnagyobb mértékű szinergiára és kiegészítő jellegre kell törekedni
  az
  egyedi programban és
  a versenyképességi és innovációs keretprogram
  , illetve más közösségi programok és cselekvések
  alapján végzett
  tevékenységek keretében támogatott innovációs és KKV-vonatkozású tevékenységek között
  . |
| 5. módosítás |
| (5a) preambulumbekezdés (új) |
| | (5a) Ennek az egyedi programnak kellőképpen figyelembe kell venni az Európai Kutatási Térség megvalósításában a régiók által betöltött fontos szerepet, amelyet a Bizottság is elismer az Európai Kutatási Térség regionális dimenziójáról szóló közleményében (COM(2001)0549). |
| 6. módosítás |
| (7) preambulumbekezdés |
| (7) Az EBB kölcsöneihez való hozzájutás megkönnyítése érdekében az egyedi programnak hozzá kell járulnia az Európai Beruházási Banknak a „kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus” létrehozása érdekében nyújtott támogatáshoz. | (7) Az EBB kölcsöneihez való hozzájutás megkönnyítése érdekében az egyedi programnak hozzá kell járulnia az Európai Beruházási Banknak a „kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus” létrehozása érdekében nyújtott támogatáshoz.
  Hasonlóképpen az egyedi programnak azonos mértékű pénzügyi támogatást kell biztosítania a KKV-k projektekben való részvételéből eredő kockázatok fedezésére, ezzel megkímélve őket attól, hogy bankgaranciákat kelljen beszerezniük. |
| 7. módosítás |
| (8) preambulumbekezdés |
| (8) A Szerződés 170. cikkének megfelelően a Közösség nemzetközi megállapodásokat kötött a kutatás területén, és emellett a Közösségnek a nemzetközi kutatóközösségbe való további integrálása érdekében törekedni kell még a nemzetközi kutatási együttműködés megerősítésére. Az egyedi program következésképpen nyitott az ilyen megállapodásokkal rendelkező országok részvétele előtt, és a projektek szintjén, illetve a kölcsönös előnyök alapján nyitott harmadik országok szervezetei és a tudományos együttműködésben érdekelt nemzetközi szervezetek részvétele előtt is. | (8) A Szerződés 170. cikkének megfelelően a Közösség nemzetközi megállapodásokat kötött a kutatás területén, és emellett a Közösségnek a nemzetközi kutatóközösségbe való további integrálása érdekében törekedni kell még a nemzetközi kutatási együttműködés megerősítésére. Az egyedi program következésképpen nyitott az ilyen megállapodásokkal rendelkező országok részvétele előtt,
  hasonlóképpen megerősíti az együttműködést azokkal az országokkal, amelyek nem kötöttek ilyen hatályú megállapodásokat,
  és a projektek szintjén, illetve
  a közjó és
  a kölcsönös előnyök alapján nyitott harmadik országok szervezetei és a tudományos együttműködésben érdekelt nemzetközi szervezetek részvétele előtt is. |
| 8. módosítás |
| (9) preambulumbekezdés |
| (9) Helyénvaló, hogy az e program keretében végzett kutatási tevékenységek tiszteletben tartsák az etikai alapelveket, beleértve azokat is, amelyek az Európai Unió alapjogi chartájában jutnak kifejezésre, | (9) Helyénvaló, hogy az e program keretében végzett kutatási tevékenységek tiszteletben tartsák az etikai alapelveket, beleértve azokat is, amelyek az Európai Unió alapjogi chartájában jutnak kifejezésre
  és megerősítsék a kutatás polgári és humanista értékét, kellő tekintettel az etikai és kulturális sokszínűségre. |
| 9. módosítás |
| (9a) preambulumbekezdés (új) |
| | (9a) Az Európai Kutatási Térség létrehozásakor és a tudás alapú társadalom fejlődéséhez való hozzájárulásként ez az egyedi program megfelelően figyelembe veszi az egyetemek fontos szerepét a tudományos és technológiai kutatás valóban kiváló teljesítményének biztosítása érdekében, amint azt a Bizottság „Az egyetemek szerepéről a tudás Európájában” című közleményében (COM(2003)0058) kifejtette. |
| 10. módosítás |
| (10) preambulumbekezdés |
| (10) A keretprogram hozzájárul a fenntartható fejlődés előmozdításához. | (10)
  Ez az egyedi program és a
  keretprogram
  egésze
  hozzájárul a fenntartható fejlődés előmozdításához. |
| 11. módosítás |
| (10a) preambulumbekezdés (új) |
| | (10a) Ennek az egyedi programnak azzal a céllal kell hozzájárulnia a tudományos és technológiai adatok terjesztéséhez, hogy a tudomány és a technológia közelebb kerüljön a társadalomhoz. |
| 12. módosítás |
| (11) preambulumbekezdés |
| (11) Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel, a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel, valamint ennek esetleges jövőbeni módosításaival összhangban
  biztosítani kell
  a keretprogram vonatkozásában a hatékony és eredményes
  pénzgazdálkodást
  , a lehető leghatékonyabb és leginkább
  felhasználóbarát végrehajtást
  , valamint meg kell könnyíteni a résztvevők hozzáférését a keretprogramhoz. | (11)
  A Bizottság feladata
  az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel, a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel, valamint ennek esetleges jövőbeni módosításaival összhangban
  annak biztosítása, hogy
  a hetedik keretprogram
  és ezen egyedi program
  vonatkozásában a hatékony és eredményes
  pénzgazdálkodás
  , a lehető
  legegyszerűbb és
  leghatékonyabb
  végrehajtás megvalósuljon
  , valamint meg kell könnyíteni a résztvevők hozzáférését a keretprogramhoz
  , ugyanakkor átláthatóságot és egyértelmű kereteket kell biztosítani mindkettő számára. |
| 13. módosítás |
| 2. cikk |
| 2. Az egyedi program a transznacionális együttműködésben végzett kutatási cselekvések teljes skálájának támogatásán keresztül a következő témákban támogatja az „Együttműködés” keretébe tartozó tevékenységeket: | 2. Az egyedi program a transznacionális együttműködésben végzett kutatási cselekvések teljes skálájának támogatásán keresztül a következő témákban támogatja az „Együttműködés” keretébe tartozó tevékenységeket: |
| a) egészségügy; | a) egészségügy; |
| b) élelmiszerek, mezőgazdaság és biotechnológia; | b) élelmiszerek,
  halászat és
  mezőgazdaság és biotechnológia; |
| c) információs és kommunikációs technológiák; | c) információs és kommunikációs technológiák; |
| d) | nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák; |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

A PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI

1.módosítás

(4) preambulumbekezdés

(4)
  A keretprogram
  kiegészíti a tagállamokban végzett tevékenységeket és más, a lisszaboni célkitűzések megvalósítására irányuló átfogó stratégiai törekvéshez szükséges közösségi cselekvéseket
  , ezen belül
  különösen a strukturális alapok, a mezőgazdaság, az oktatás, a szakképzés, a versenyképesség és az innováció, az ipar, az egészségügy, a fogyasztóvédelem, a foglalkoztatás, az energiaügy, a közlekedés
  és
  a környezetvédelem területére vonatkozókat.

(4)
  Ez az egyedi program
  kiegészíti a tagállamokban végzett tevékenységeket és más, a lisszaboni célkitűzések megvalósítására irányuló átfogó stratégiai törekvéshez szükséges közösségi cselekvéseket
  . Ezért a program részét képező cselekvéseket a lehető leghatékonyabbá kell tenni azáltal, hogy fokozzák a kiegészítő jelleget és a szinergiát az egyéb közösségi programokkal és cselekvésekkel,
  különösen a strukturális alapok, a mezőgazdaság, az oktatás, a szakképzés,
  a kultúra,
  a versenyképesség és az innováció, az ipar, az egészségügy, a fogyasztóvédelem, a foglalkoztatás, az energiaügy, a közlekedés
  ,
  a környezetvédelem
  és az információs társadalom
  területére
  vonatkozókkal
  .

2. módosítás

(4a) preambulumbekezdés (új)

(4a) Ezen egyedi program keretében különleges figyelmet kell fordítani a multidiszciplinaritásra és az interdiszciplinaritásra, összhangban az Európai Kutatási Tanácsadó Bizottság ajánlásaival (EURAB, 04 009, 2004. április) és a „Tudomány és technológia - Iránymutatások az Európai Unió kutatástámogató politikájához” című, 2005. március 10-i európai parlamenti állásfoglalással (3).

3. módosítás

(4b) preambulumbekezdés (új)

(4b) Ennek az egyedi programnak különösen a tudás, az eredmények és a technológiák az állami kutatási ágazat részéről a vállalkozások - különösen a KKV-k - számára történő átadására kell koncentrálnia, valamint olyan mechanizmusokra, amelyek biztosítják, hogy a vállalkozások igényei hatékony és koordinált módon eljussanak a kutatócsoportokhoz.

4. módosítás

(5) preambulumbekezdés

(5)
  Az e keretprogramban támogatott innovációs és KKVvonatkozású tevékenységeknek ki kell egészíteniük
  a versenyképességi és innovációs keretprogram alapján végzett
  tevékenységeket
  .

(5)
  Ennek az egyedi programnak a program valamennyi cselekvésében és projektjében különösen a KKV-k megfelelő részvételének biztosítására kell összpontosítania. A lehető legnagyobb mértékű szinergiára és kiegészítő jellegre kell törekedni
  az
  egyedi programban és
  a versenyképességi és innovációs keretprogram
  , illetve más közösségi programok és cselekvések
  alapján végzett
  tevékenységek keretében támogatott innovációs és KKV-vonatkozású tevékenységek között
  .

5. módosítás

(5a) preambulumbekezdés (új)

(5a) Ennek az egyedi programnak kellőképpen figyelembe kell venni az Európai Kutatási Térség megvalósításában a régiók által betöltött fontos szerepet, amelyet a Bizottság is elismer az Európai Kutatási Térség regionális dimenziójáról szóló közleményében (COM(2001)0549).

6. módosítás

(7) preambulumbekezdés

(7) Az EBB kölcsöneihez való hozzájutás megkönnyítése érdekében az egyedi programnak hozzá kell járulnia az Európai Beruházási Banknak a „kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus” létrehozása érdekében nyújtott támogatáshoz.

(7) Az EBB kölcsöneihez való hozzájutás megkönnyítése érdekében az egyedi programnak hozzá kell járulnia az Európai Beruházási Banknak a „kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus” létrehozása érdekében nyújtott támogatáshoz.
  Hasonlóképpen az egyedi programnak azonos mértékű pénzügyi támogatást kell biztosítania a KKV-k projektekben való részvételéből eredő kockázatok fedezésére, ezzel megkímélve őket attól, hogy bankgaranciákat kelljen beszerezniük.

7. módosítás

(8) preambulumbekezdés

(8) A Szerződés 170. cikkének megfelelően a Közösség nemzetközi megállapodásokat kötött a kutatás területén, és emellett a Közösségnek a nemzetközi kutatóközösségbe való további integrálása érdekében törekedni kell még a nemzetközi kutatási együttműködés megerősítésére. Az egyedi program következésképpen nyitott az ilyen megállapodásokkal rendelkező országok részvétele előtt, és a projektek szintjén, illetve a kölcsönös előnyök alapján nyitott harmadik országok szervezetei és a tudományos együttműködésben érdekelt nemzetközi szervezetek részvétele előtt is.

(8) A Szerződés 170. cikkének megfelelően a Közösség nemzetközi megállapodásokat kötött a kutatás területén, és emellett a Közösségnek a nemzetközi kutatóközösségbe való további integrálása érdekében törekedni kell még a nemzetközi kutatási együttműködés megerősítésére. Az egyedi program következésképpen nyitott az ilyen megállapodásokkal rendelkező országok részvétele előtt,
  hasonlóképpen megerősíti az együttműködést azokkal az országokkal, amelyek nem kötöttek ilyen hatályú megállapodásokat,
  és a projektek szintjén, illetve
  a közjó és
  a kölcsönös előnyök alapján nyitott harmadik országok szervezetei és a tudományos együttműködésben érdekelt nemzetközi szervezetek részvétele előtt is.

8. módosítás

(9) preambulumbekezdés

(9) Helyénvaló, hogy az e program keretében végzett kutatási tevékenységek tiszteletben tartsák az etikai alapelveket, beleértve azokat is, amelyek az Európai Unió alapjogi chartájában jutnak kifejezésre,

(9) Helyénvaló, hogy az e program keretében végzett kutatási tevékenységek tiszteletben tartsák az etikai alapelveket, beleértve azokat is, amelyek az Európai Unió alapjogi chartájában jutnak kifejezésre
  és megerősítsék a kutatás polgári és humanista értékét, kellő tekintettel az etikai és kulturális sokszínűségre.

9. módosítás

(9a) preambulumbekezdés (új)

(9a) Az Európai Kutatási Térség létrehozásakor és a tudás alapú társadalom fejlődéséhez való hozzájárulásként ez az egyedi program megfelelően figyelembe veszi az egyetemek fontos szerepét a tudományos és technológiai kutatás valóban kiváló teljesítményének biztosítása érdekében, amint azt a Bizottság „Az egyetemek szerepéről a tudás Európájában” című közleményében (COM(2003)0058) kifejtette.

10. módosítás

(10) preambulumbekezdés

(10) A keretprogram hozzájárul a fenntartható fejlődés előmozdításához.

(10)
  Ez az egyedi program és a
  keretprogram
  egésze
  hozzájárul a fenntartható fejlődés előmozdításához.

11. módosítás

(10a) preambulumbekezdés (új)

(10a) Ennek az egyedi programnak azzal a céllal kell hozzájárulnia a tudományos és technológiai adatok terjesztéséhez, hogy a tudomány és a technológia közelebb kerüljön a társadalomhoz.

12. módosítás

(11) preambulumbekezdés

(11) Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel, a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel, valamint ennek esetleges jövőbeni módosításaival összhangban
  biztosítani kell
  a keretprogram vonatkozásában a hatékony és eredményes
  pénzgazdálkodást
  , a lehető leghatékonyabb és leginkább
  felhasználóbarát végrehajtást
  , valamint meg kell könnyíteni a résztvevők hozzáférését a keretprogramhoz.

(11)
  A Bizottság feladata
  az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel, a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel, valamint ennek esetleges jövőbeni módosításaival összhangban
  annak biztosítása, hogy
  a hetedik keretprogram
  és ezen egyedi program
  vonatkozásában a hatékony és eredményes
  pénzgazdálkodás
  , a lehető
  legegyszerűbb és
  leghatékonyabb
  végrehajtás megvalósuljon
  , valamint meg kell könnyíteni a résztvevők hozzáférését a keretprogramhoz
  , ugyanakkor átláthatóságot és egyértelmű kereteket kell biztosítani mindkettő számára.

13. módosítás

2. cikk

2. Az egyedi program a transznacionális együttműködésben végzett kutatási cselekvések teljes skálájának támogatásán keresztül a következő témákban támogatja az „Együttműködés” keretébe tartozó tevékenységeket:

2. Az egyedi program a transznacionális együttműködésben végzett kutatási cselekvések teljes skálájának támogatásán keresztül a következő témákban támogatja az „Együttműködés” keretébe tartozó tevékenységeket:

a) egészségügy;

a) egészségügy;

b) élelmiszerek, mezőgazdaság és biotechnológia;

b) élelmiszerek,
  halászat és
  mezőgazdaság és biotechnológia;

c) információs és kommunikációs technológiák;

c) információs és kommunikációs technológiák;

d)

nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák;

| d) | nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák; |
| --- | --- |

d)

nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák;

e) energia;

e) energia;

f) környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is);

f) környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is);

g) közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is);

g) közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is);

h) társadalom-gazdaságtan és humán tudományok;

h) társadalom-gazdaságtan és humán tudományok;

i) biztonság
  és világűr
  .

i) biztonság.

ia) világűr

14. módosítás

3a. cikk, (1) bekezdése (új)

3a. cikk

(1) A Bizottságnak meg kell tennie a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy meggyőződjön arról, hogy a finanszírozott tevékenységeket hatékonyan és a 1605/2002 EK/Euratom rendelet előírásaival összhangban hajtották-e végre.

15. módosítás

3a. cikk, (2) bekezdése (új)

(2) Az egyedi program teljes adminisztratív költségeinek - ide értve a létrehozni javasolt végrehajtó ügynökség belső és vezetési költségeit - arányosaknak kell lenniük az egyedi program keretében végzett tevékenységekkel és a költségvetési és jogalkotási hatóságok határozatainak tárgyát kell, hogy képezzék.

16. módosítás

3a. cikk, (3) bekezdése (új)

(3) A költségvetési előirányzatokat szigorú pénzügyi gazdálkodás szerint kell felhasználni, nevezetesen a gazdaságosság, a teljesítmény és a hatékonyság, valamint az arányosság elve szerint.

17. módosítás

4. cikk, (1) bekezdés

(1) Az egyedi program keretében valamennyi kutatási tevékenységet az etikai alapelveknek megfelelően kell végrehajtani.

(1) Az egyedi program keretében valamennyi kutatási tevékenységet az etikai alapelveknek megfelelően kell végrehajtani
  , a tudásterülettel kapcsolatban előírt tudományos biztosítékokat és a szóban forgó kutatás típusát figyelembe véve.

18. módosítás

5a. cikk (új)

5a. cikk

A Bizottság előzetes tájékoztatást ad a költségvetési hatóságnak, amikor el kíván térni a kiadásoknak az éves költségvetés megjegyzéseiben és mellékletében meghatározott felosztásától.

19. módosítás

6. cikk, (3) bekezdés

(3) A munkaprogramban elő kell írni az egyes finanszírozási rendszerek alapján benyújtott, közvetett cselekvésekre irányuló pályázatok elbírálási és a projektek kiválasztási kritériumait. A kritériumok a kiválóságra, a hatásra és a végrehajtásra vonatkoznak, és e keretek között a munkaprogram konkrétabb vagy további követelményeket, súlyozásokat és küszöbértékeket állapíthat meg.

(3) A munkaprogramban elő kell írni az egyes finanszírozási rendszerek alapján benyújtott, közvetett cselekvésekre irányuló pályázatok elbírálási és a projektek kiválasztási kritériumait
  , lehetővé téve a kutatóknak és csoportoknak a nemzeti és európai programokban való párhuzamos részvételének összeegyeztethetőségét
  . A kritériumok a kiválóságra, a hatásra és a végrehajtásra vonatkoznak, és e keretek között a munkaprogram konkrétabb vagy további követelményeket, súlyozásokat és küszöbértékeket állapíthat meg.

20. módosítás

7. cikk, (2) bekezdés

(2) A 8. cikk
  (2)
  bekezdésében megállapított
  eljárást
  kell alkalmazni:

(2) A 8. cikk
  (3)
  bekezdésében megállapított
  szabályozási bizottsági
  eljárást
  és ellenőrzést
  kell alkalmazni:

21. módosítás

8. cikk

1) A Bizottság munkáját egy bizottság segíti.

1) A Bizottság munkáját egy bizottság segíti.

2)
  Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 4. cikkében előírt irányítóbizottsági eljárást kell alkalmazni, az említett határozat 7. cikkének (3) bekezdésében meghatározottak szerint.

2)
  A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a bizottságot az egyedi program végrehajtásának előrehaladásáról, és tájékoztatást ad a program keretében finanszírozott valamennyi KTF-cselekvésről.

3) Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat
  5.
  és 7. cikkét kell alkalmazni.

3) Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat
  5a. cikke (1)-(4) bekezdését
  és 7. cikkét kell alkalmazni
  , tekintettel 8. cikkének előírásaira
  .

4) Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében és 5. cikkének (6) bekezdésében előírt időtartam két hónap.

5) A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a bizottságot az egyedi program végrehajtásának előrehaladásáról, és tájékoztatást ad a program keretében finanszírozott valamennyi KTF-cselekvésről.

22. módosítás

I. melléklet, bevezetés, második albekezdés

Az egyedi programot teljes egészében áthatja az a célkitűzés, hogy a legmagasabb kiválósági szinten végrehajtott kutatás során gondoskodni kell a fenntartható fejlődés előmozdításáról.

A kutatás elsődleges céljának a tudás növelésének kell lennie.
  Az egyedi programot teljes egészében áthatja az a célkitűzés, hogy a legmagasabb kiválósági szinten végrehajtott kutatás során gondoskodni kell
  a tudás növeléséről, valamint
  a fenntartható fejlődés előmozdításáról.
  A kutatás a társadalmi integráció, az aktív állampolgárság és részvétel, a gazdasági növekedés, a versenyképesség, az egészség és az életminőség előmozdításának alapvető eszköze.

23. módosítás

I. melléklet, bevezetés, második a) albekezdés (új)

Az egyetemek és az ipar közötti partnerségek esetében a Bizottság vállalni fogja az alap-, valamint alkalmazott kutatás eredményeinek terjesztését, amennyiben azok közérdekűek és a közjóra irányulnak.

24. módosítás

I. melléklet, bevezeté,s harmadik albekezdés, 9) pont

9) biztonság
  és világűr.

9) biztonság
  ;

9a) világűr.

25. módosítás

I. melléklet, bevezetés, ötödik albekezdés

Kellő figyelmet kap a fenntartható fejlődés és a nemek egyenlőségének
  elve. Az egyedi program szerinti tevékenységek részét képezi továbbá az adott esetnek megfelelően az elvégzendő kutatás és annak lehetséges alkalmazásai etikai, társadalmi, jogi és tágabb kulturális szempontjainak, valamint a tudományos és a technológiai fejlődés és kilátások társadalmi-gazdasági hatásainak figyelembevétele.

A tudományos és technológiai kiválóság elvének a teljes hetedik keretprogramban érvényesülnie kell
  . Az egyedi program szerinti tevékenységek részét képezi továbbá az adott esetnek megfelelően az elvégzendő kutatás és annak lehetséges alkalmazásai etikai, társadalmi, jogi és tágabb kulturális szempontjainak, valamint a tudományos és a technológiai fejlődés és kilátások társadalmi-gazdasági hatásainak figyelembevétele.

26. módosítás

I. melléklet, ötödik a) albekezdés (új)

Különös figyelmet kell fordítani az EU tagállamai és régiói közötti kohézió növelésére a tudomány és a technológia terén, különös tekintettel a különböző területek között meglévő technológiai különbségek csökkentését célzó intézkedésekre, amelyek szelektív módon fokozzák a vállalkozások technológiai kapacitását valamennyi szinten. Ebből a célból a keretprogram tevékenységeit össze kell hangolni más közösségi politikák cselekvési irányaival, különösen a regionális politikával és a versenyképességgel, valamint az innovációs politikával.

27. módosítás

I. melléklet, „Több tudományágra és témára kiterjedő kutatás, közös pályázati kiírások” cím, első albekezdés

Különös figyelmet kell fordítani a több témára kiterjedő, kiemelt fontosságú kutatási területekre, mint például a tengertudományokra és technológiákra. A multidiszciplinaritást a több témát érintő kutatási és technológiai kérdések közös, multitematikus megközelítésével kell bátorítani. E multitematikus megközelítés érdekében:

Különös figyelmet kell fordítani a több témára kiterjedő, kiemelt fontosságú tudományos és technológiai
  területekre, mint például a tengertudományokra és
  az idegenforgalommal kapcsolatos
  technológiákra
  , a zöld műszaki tudományokra és kémiára, valamint a környezet-egészségügyre
  . A multidiszciplinaritást -
  beleértve a feladatközpontú kutatást
  - a több témát érintő kutatási és technológiai kérdések közös, multitematikus megközelítésével kell bátorítani. E multitematikus megközelítés érdekében egyebek mellett:

| - | több témára kiterjedő pályázati kiírásokat kell kiadni, amennyiben a kutatás témája valamennyi érintett téma tevékenységei szempontjából egyértelmű érdeklődésre tart számot; |
| --- | --- |

-

több témára kiterjedő pályázati kiírásokat kell kiadni, amennyiben a kutatás témája valamennyi érintett téma tevékenységei szempontjából egyértelmű érdeklődésre tart számot;

| - | több témára kiterjedő pályázati kiírásokat kell kiadni, amennyiben a kutatás témája valamennyi érintett téma tevékenységei szempontjából egyértelmű érdeklődésre tart számot; |
| --- | --- |

-

több témára kiterjedő pályázati kiírásokat kell kiadni, amennyiben a kutatás témája valamennyi érintett téma tevékenységei szempontjából egyértelmű érdeklődésre tart számot;

| - | különös hangsúlyt kell fektetni a multidiszciplináris kutatásra az „újonnan felmerülő igények” kielégítésére végzett tevékenységekben; |
| --- | --- |

-

különös hangsúlyt kell fektetni a multidiszciplináris kutatásra az „újonnan felmerülő igények” kielégítésére végzett tevékenységekben;

| - | különös hangsúlyt kell fektetni a multidiszciplináris kutatásra az „újonnan felmerülő igények” kielégítésére végzett tevékenységekben; |
| --- | --- |

-

különös hangsúlyt kell fektetni a multidiszciplináris kutatásra az „újonnan felmerülő igények” kielégítésére végzett tevékenységekben;

| - | a munkaprogram elkészítéséhez a tudományterület és a szakmai háttér szempontjából minél szélesebb körben kell igénybe venni
  külső
  tanácsadást; |
| --- | --- |

-

a munkaprogram elkészítéséhez a tudományterület és a szakmai háttér szempontjából minél szélesebb körben kell igénybe venni
  külső
  tanácsadást;

| - | a munkaprogram elkészítéséhez a tudományterület és a szakmai háttér szempontjából minél szélesebb körben kell igénybe venni
  az elismert kutatók
  által nyújtott tanácsadást; |
| --- | --- |

-

a munkaprogram elkészítéséhez a tudományterület és a szakmai háttér szempontjából minél szélesebb körben kell igénybe venni
  az elismert kutatók
  által nyújtott tanácsadást;

| - | politikai szempontból lényeges kutatás esetén biztosítani kell az összhangot az európai uniós politikákkal. |
| --- | --- |

-

politikai szempontból lényeges kutatás esetén biztosítani kell az összhangot az európai uniós politikákkal.

| - | politikai szempontból lényeges kutatás esetén biztosítani kell az összhangot az európai uniós politikákkal. |
| --- | --- |

-

politikai szempontból lényeges kutatás esetén biztosítani kell az összhangot az európai uniós politikákkal.

28. módosítás

I. melléklet, „Több tudományágra és témára kiterjedő kutatás, közös pályázati kiírások” cím, második albekezdés

Az egyedi program témái és a hetedik keretprogram többi egyedi programja keretében végzett cselekvések - mint például a „Kapacitások” egyedi program keretében a kutatási infrastruktúrát érintők - közötti összhangról az Európai Bizottság gondoskodik.

Az egyedi program témái és a hetedik keretprogram többi egyedi programja keretében végzett cselekvések - mint például a „Kapacitások” egyedi program keretében a kutatási infrastruktúrát érintők - közötti összhangról az Európai Bizottság gondoskodik.
  A munkaprogramban meghatározzák azokat a tevékenységeket, amelyeket különösen össze kell hangolni más egyedi programok tevékenységeivel, továbbá megállapítják azokat a mechanizmusokat, amelyek az ilyen összhang hatékony működéséhez szükségesek.

29. módosítás

I. melléklet, „Alkalmazkodás a változó igényekhez és lehetőségekhez” cím, első albekezdés

Az egyes témák ipari relevanciájának folyamatos biztosítása érdekében támaszkodni kell többek között a különböző „európai technológiai platformok” munkájára. Az egyedi program ezáltal hozzájárul az európai technológiai platformok által felállított és kidolgozott stratégiai kutatási menetrendek megvalósításához, amennyiben ezek tényleges hozzáadott értéket képviselnek Európa számára. A rendelkezésre álló stratégiai kutatási menetrendekben megjelölt általános kutatási igények máris jól tükröződnek a következőkben bemutatandó kilenc témában. A menetrendek szakmai tartalmának részletesebb figyelembevételére később, az egyes pályázati felhívások részletes munkaprogramjának kidolgozásakor kerül sor.

Az egyes témák ipari relevanciájának folyamatos biztosítása
  és az iparágak részvétele
  érdekében támaszkodni kell többek között a különböző „európai technológiai platformok” munkájára. Az egyedi program
  az iparág által nyújtott hozzájárulással együtt
  ezáltal hozzájárul az európai technológiai platformok által felállított és kidolgozott stratégiai kutatási menetrendek megvalósításához, amennyiben ezek tényleges hozzáadott értéket képviselnek Európa számára. A rendelkezésre álló stratégiai kutatási menetrendekben megjelölt általános kutatási igények máris jól tükröződnek a következőkben bemutatandó kilenc témában. A menetrendek szakmai tartalmának részletesebb figyelembevételére később, az egyes pályázati felhívások részletes munkaprogramjának kidolgozásakor kerül sor.

30. módosítás

I. melléklet, „Alkalmazkodás a változó igényekhez és lehetőségekhez” cím, második albekezdés

Gondoskodni kell arról is, hogy az egyedi program témái időszerűek legyenek az európai uniós szakpolitikák és szabályozás kidolgozása, végrehajtása és értékelése szempontjából. Ilyen szakpolitikai terület például az egészségügy, a biztonság, a fogyasztóvédelem, az energia, a környezetvédelem, a fejlesztési segély, a halászat, a tengeri ügyek, a mezőgazdaság, az állategészségügy és az állatjólét, a közlekedés, az oktatás és a szakképzés, az információs társadalom és a média, a foglalkoztatás, a szociális ügyek, a kohézió, valamint a bel- és az igazságügy, továbbá a szabályozást megelőző és a szabályozással párhuzamos, a szabványok minőségének és alkalmazásának jobbítására irányuló kutatás. Ebben az összefüggésben szerephez juthatnak a szociálpolitika, a környezetvédelmi politika és más szakpolitikai területek szempontjából releváns stratégiai kutatási menetrendek kidolgozása érdekében az érdekeltek és a kutatóközösség együttműködését biztosító platformok.

Gondoskodni kell arról is, hogy az egyedi program témái időszerűek legyenek az európai uniós szakpolitikák és szabályozás kidolgozása, végrehajtása és értékelése szempontjából. Ilyen szakpolitikai terület például az egészségügy, a biztonság, a fogyasztóvédelem, az energia, a környezetvédelem, a fejlesztési segély, a halászat, a tengeri ügyek, a mezőgazdaság, az állategészségügy és az állatjólét, a közlekedés, az oktatás és a szakképzés, az információs társadalom és a média, a foglalkoztatás, a szociális ügyek, a kohézió, valamint a bel- és az igazságügy, továbbá a szabályozást megelőző és a szabályozással párhuzamos,
  az interoperabilitás és a verseny és
  a szabványok minőségének és alkalmazásának jobbítására irányuló kutatás. Ebben az összefüggésben szerephez juthatnak a szociálpolitika, a környezetvédelmi politika és más szakpolitikai területek szempontjából releváns stratégiai kutatási menetrendek kidolgozása érdekében az érdekeltek és a kutatóközösség együttműködését biztosító platformok.

31. módosítás

I. melléklet, „Alkalmazkodás a változó igényekhez és lehetőségekhez” cím, 1. pont, bevezető rész

Újonnan felmerülő igények: egy adott területen és/vagy több tudományág találkozásánál felmerülő, különösen a jelentős áttörést ígérő új tudományos és technológiai lehetőségek meghatározására vagy további felderítésére vonatkozó kutatási javaslatok támogatása. Ez a célkitűzés a következőképpen valósul meg:

Újonnan felmerülő igények: egy adott területen és/vagy több tudományág találkozásánál felmerülő, különösen a jelentős áttörést
  vagy közvetlen alkalmazást
  ígérő új tudományos és technológiai lehetőségek meghatározására vagy további felderítésére vonatkozó kutatási javaslatok támogatása. Ez a célkitűzés a következőképpen valósul meg:

32. módosítás

I. melléklet, „Alkalmazkodás a változó igényekhez és lehetőségekhez” cím, 1. pont, első francia bekezdés

| - | nyitott, „alulról kezdeményezett” kutatás révén a kutatók által megjelölt témákban, új tudományos és technológiai lehetőségek kialakítása kihasználása („kalandozó” cselekvések), illetőleg új felfedezések vagy a társadalom szempontjából potenciális kockázatot vagy problémát jelentő, újonnan megfigyelt jelenségek értékelése („elmélyedő” cselekvések) érdekében; |
| --- | --- |

-

nyitott, „alulról kezdeményezett” kutatás révén a kutatók által megjelölt témákban, új tudományos és technológiai lehetőségek kialakítása kihasználása („kalandozó” cselekvések), illetőleg új felfedezések vagy a társadalom szempontjából potenciális kockázatot vagy problémát jelentő, újonnan megfigyelt jelenségek értékelése („elmélyedő” cselekvések) érdekében;

| - | nyitott, „alulról kezdeményezett” kutatás révén a kutatók által megjelölt témákban, új tudományos és technológiai lehetőségek kialakítása kihasználása („kalandozó cselekvések”),
  jelentős alkalmazási lehetőségekkel bíró fejlesztések és trendek korai szakaszban való felismerése („előretekintő cselekvések”),
  illetőleg új felfedezések vagy a társadalom szempontjából potenciális kockázatot vagy problémát jelentő, újonnan megfigyelt jelenségek értékelése („elmélyedő” cselekvések) érdekében; |
| --- | --- |

-

nyitott, „alulról kezdeményezett” kutatás révén a kutatók által megjelölt témákban, új tudományos és technológiai lehetőségek kialakítása kihasználása („kalandozó cselekvések”),
  jelentős alkalmazási lehetőségekkel bíró fejlesztések és trendek korai szakaszban való felismerése („előretekintő cselekvések”),
  illetőleg új felfedezések vagy a társadalom szempontjából potenciális kockázatot vagy problémát jelentő, újonnan megfigyelt jelenségek értékelése („elmélyedő” cselekvések) érdekében;

33. módosítás

I. melléklet, „Terjesztés, tudásátadás és szélesebb körű elkötelezettség” cím, első albekezdés, bevezetés

Az Európai Unióban végzett kutatás eredményeinek szélesebb körű elterjedése
  és
  jobb felhasználása érdekében valamennyi tématerületen támogatásban részesül a tudás terjesztése
  és
  az eredmények
  átadása
  - a politikai döntéshozók számára is -, többek között a hálózatba szervezésre és a közvetítésre vonatkozó kezdeményezéseken, szemináriumokon és rendezvényeken, a külső szakértők közreműködésén és az
  elektronikus
  információs szolgáltatások finanszírozásán keresztül. Ennek biztosítása céljából valamennyi tématerületen törekedni kell:

Az Európai Unióban végzett kutatás eredményeinek szélesebb körű elterjedése
  ,
  jobb felhasználása
  és hatása
  érdekében valamennyi tématerületen támogatásban részesül a tudás terjesztése és
  átadása, valamint
  az eredmények
  felhasználása - ideértve a politikai döntéshozók számára történő terjesztést is -, többek között a hálózatba szervezésre és a közvetítésre vonatkozó kezdeményezéseken, szemináriumokon és rendezvényeken, a külső szakértők közreműködésén és az információs
  és tanácsadói
  szolgáltatások finanszírozásán keresztül. Ennek biztosítása céljából valamennyi tématerületen törekedni kell:

34. módosítás

I. melléklet, „Terjesztés, tudásátadás és szélesebb körű elkötelezettség” cím, első albekezdés, második francia bekezdés

| - | célzott segítségnyújtás felajánlására a projektek és a konzorciumok számára annak érdekében, hogy hozzáférjenek a szükséges szaktudáshoz és optimálisan használhassák fel az eredményeket; |
| --- | --- |

-

célzott segítségnyújtás felajánlására a projektek és a konzorciumok számára annak érdekében, hogy hozzáférjenek a szükséges szaktudáshoz és optimálisan használhassák fel az eredményeket;

| - | célzott segítségnyújtás felajánlására a projektek és a konzorciumok számára annak érdekében, hogy hozzáférjenek a szükséges szaktudáshoz
  és forrásokhoz -különösen a pénzügyi forrásokhoz -,
  és optimálisan használhassák fel az eredményeket; |
| --- | --- |

-

célzott segítségnyújtás felajánlására a projektek és a konzorciumok számára annak érdekében, hogy hozzáférjenek a szükséges szaktudáshoz
  és forrásokhoz -különösen a pénzügyi forrásokhoz -,
  és optimálisan használhassák fel az eredményeket;

35. módosítás

I. melléklet, „Terjesztés, tudásátadás és szélesebb körű elkötelezettség” cím, első albekezdés, harmadik francia bekezdés

| - | olyan terjesztési cselekvések végrehajtására, amelyek proaktív módon terjesztik több projekt eredményeit, ideértve a korábbi keretprogramok és más kutatási programok során megvalósított projekteket is, és amelyek konkrét ágazatokat vagy érdekeltcsoportokat
  mint
  potenciális felhasználókat céloznak meg; |
| --- | --- |

-

olyan terjesztési cselekvések végrehajtására, amelyek proaktív módon terjesztik több projekt eredményeit, ideértve a korábbi keretprogramok és más kutatási programok során megvalósított projekteket is, és amelyek konkrét ágazatokat vagy érdekeltcsoportokat
  mint
  potenciális felhasználókat céloznak meg;

| - | olyan terjesztési cselekvések végrehajtására, amelyek proaktív módon terjesztik több projekt eredményeit, ideértve a korábbi keretprogramok és más kutatási programok során megvalósított projekteket is, és amelyek konkrét ágazatokat vagy érdekeltcsoportokat céloznak meg
  , különös hangsúlylyal a
  potenciális
  felhasználókon és az egyetemi oktatást megelőző oktatásban résztvevő tanárokon
  ; |
| --- | --- |

-

olyan terjesztési cselekvések végrehajtására, amelyek proaktív módon terjesztik több projekt eredményeit, ideértve a korábbi keretprogramok és más kutatási programok során megvalósított projekteket is, és amelyek konkrét ágazatokat vagy érdekeltcsoportokat céloznak meg
  , különös hangsúlylyal a
  potenciális
  felhasználókon és az egyetemi oktatást megelőző oktatásban résztvevő tanárokon
  ;

36. módosítás

I. melléklet, „Terjesztés, tudásátadás és szélesebb körű elkötelezettség” cím, első albekezdés, ötödik francia bekezdés

| - | a CORDIS szolgáltatásainak igénybevételére a tudás terjesztésének és a kutatási eredmények kiaknázásának előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

-

a CORDIS szolgáltatásainak igénybevételére a tudás terjesztésének és a kutatási eredmények kiaknázásának előmozdítása érdekében;

| - | a CORDIS szolgáltatásainak igénybevételére a tudás
  felhasználóbarát formában való
  terjesztésének és a kutatási eredmények kiaknázásának előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

-

a CORDIS szolgáltatásainak igénybevételére a tudás
  felhasználóbarát formában való
  terjesztésének és a kutatási eredmények kiaknázásának előmozdítása érdekében;

37. módosítás

I. melléklet, „Terjesztés, tudásátadás és szélesebb körű elkötelezettség” cím, első albekezdés, hatodik francia bekezdés

| - | olyan kezdeményezések végrehajtására, amelyek elősegítik a tudományos kérdésekről és a kutatási eredményekről a kutatók körén kívül, a szélesebb közvélemény bevonásával folytatott párbeszédet és vitát. |
| --- | --- |

-

olyan kezdeményezések végrehajtására, amelyek elősegítik a tudományos kérdésekről és a kutatási eredményekről a kutatók körén kívül, a szélesebb közvélemény bevonásával folytatott párbeszédet és vitát.

| - | olyan kezdeményezések végrehajtására, amelyek elősegítik a tudományos kérdésekről és a kutatási eredményekről a kutatók körén kívül, a szélesebb közvélemény bevonásával folytatott párbeszédet és vitát,
  ideértve a civiltársadalmi szervezetek javára való kutatás felhasználásán keresztüli párbeszédet és vitát
  . |
| --- | --- |

-

olyan kezdeményezések végrehajtására, amelyek elősegítik a tudományos kérdésekről és a kutatási eredményekről a kutatók körén kívül, a szélesebb közvélemény bevonásával folytatott párbeszédet és vitát,
  ideértve a civiltársadalmi szervezetek javára való kutatás felhasználásán keresztüli párbeszédet és vitát
  .

38. módosítás

I. melléklet, „Közös technológiai kezdeményezések” cím, első albekezdés

Néhány, korlátozott számú esetben a KTF-célkitűzés hatóköre és a szükséges források mértéke indokolttá teszi hosszú távú partnerségek közös technológiai kezdeményezések formájában való létrehozását a köz- és a magánszféra között. Ezen, főként az európai technológiai platformok munkájából eredő és a területükön egy vagy néhány kiválasztott kutatási szempontot lefedő kezdeményezések összekapcsolják a magánszférabeli befektetéseket a nemzeti és európai közfinanszírozással, beleértve a kutatási keretprogram támogatásait és az Európai Beruházási Bank kölcsönfinanszírozását is. A közös technológiai kezdeményezésekről külön javaslatok alapján születik döntés (például a Szerződés 171. cikke alapján).

Néhány, korlátozott számú esetben a KTF-célkitűzés hatóköre és a szükséges források mértéke indokolttá teszi hosszú távú partnerségek közös technológiai kezdeményezések formájában való létrehozását a köz- és a magánszféra között. Ezen, főként az európai technológiai platformok munkájából eredő és a területükön egy vagy néhány kiválasztott kutatási szempontot lefedő kezdeményezések összekapcsolják a magánszférabeli befektetéseket a nemzeti és európai közfinanszírozással, beleértve a kutatási keretprogram támogatásait és az Európai Beruházási Bank kölcsönfinanszírozását is. A közös technológiai kezdeményezésekről külön javaslatok alapján születik
  egyedi
  döntés (például a Szerződés 171. cikke alapján).

39. módosítás

I. melléklet, „Nem közösségi kutatási programok összehangolása” cím, első albekezdés

Az ezen a területen elvégzendő cselekvések két fő eszközt használnak fel: az ERA-NET rendszert és a közösen végrehajtott nemzeti kutatási programokban való közösségi részvételt (a Szerződés 169. cikke). Ez a cselekvés a keretprogram és a kormányközi struktúrák - mint például az EUREKA, az EIROforum és a COST - keretében végzett tevékenységek kiegészítő és egymást erősítő jellegének fokozására is alkalmas. Az egyedi program pénzügyi támogatást nyújt a COST igazgatási és összehangolási tevékenységéhez, így a COST továbbra is hozzájárulhat a nemzeti szinten finanszírozott kutatócsoportok cseréjéhez és tevékenységének összehangolásához.

Az ezen a területen elvégzendő cselekvések két fő eszközt használnak fel: az ERA-NET rendszert és a közösen végrehajtott nemzeti kutatási programokban való közösségi részvételt (a Szerződés 169. cikke). Ez a cselekvés a keretprogram és a kormányközi struktúrák - mint például az EUREKA, az EIROforum és a COST - keretében végzett tevékenységek kiegészítő és egymást erősítő jellegének fokozására is alkalmas.
  A KKV-k fejlesztésének az EU versenyképességével kapcsolatos jelentőségét tekintve különös figyelmet fognak szentelni a fejlett technológiájú KKV-k kutatáshoz való hozzáférése elősegítésének a Szerződés 169. cikkével (Euréka és „Eurostars” program) összhangban.
  Az egyedi program pénzügyi támogatást nyújt a COST igazgatási és összehangolási tevékenységéhez, így a COST továbbra is hozzájárulhat a nemzeti szinten finanszírozott kutatócsoportok cseréjéhez és tevékenységének összehangolásához.

40. módosítás

I. melléklet, „Nemzetközi együttműködés” cím, első albekezdés, bevezető rész és -1. francia bekezdés (új)

A nemzetközi együttműködésre irányuló cselekvések egy nemzetközi tudományos és technológiai politikát szolgálnak, amely
  két
  , egymással összefüggő célkitűzés megvalósítására törekszik:

A nemzetközi együttműködésre irányuló cselekvések egy nemzetközi tudományos és technológiai politikát szolgálnak, amely
  három
  , egymással összefüggő célkitűzés megvalósítására törekszik:

| - | a kutatási tevékenységek és kapacitások alapjának a fejlődő országokban való megteremtése és a felelős hatóságok megszilárdítása és megerősítése érdekében: a kutatók képzésére szolgáló egyetemek illetve köz- és magánközpontok; |
| --- | --- |

-

41. módosítás

I. melléklet, „Nemzetközi együttműködés” cím, első albekezdés, első francia bekezdés

| - | Európa versenyképességének
  támogatása és előmozdítása harmadik országokkal (beleértve az iparilag fejlett és a tudomány és a technológia terén fellendülőben lévő gazdaságokat egyaránt) létrehozott stratégiai kutatási partnerségeken keresztül, a harmadik országok
  legjobb
  tudósainak arra való
  ösztönzése révén
  , hogy Európában és Európával együttműködve tevékenykedjenek. |
| --- | --- |

-

Európa versenyképességének
  támogatása és előmozdítása harmadik országokkal (beleértve az iparilag fejlett és a tudomány és a technológia terén fellendülőben lévő gazdaságokat egyaránt) létrehozott stratégiai kutatási partnerségeken keresztül, a harmadik országok
  legjobb
  tudósainak arra való
  ösztönzése révén
  , hogy Európában és Európával együttműködve tevékenykedjenek.

| - | az egyetemes értékű kutatási projektek
  támogatása és előmozdítása harmadik országokkal (beleértve az iparilag fejlett és a tudomány és a technológia terén fellendülőben lévő gazdaságokat egyaránt) létrehozott stratégiai kutatási partnerségeken keresztül, a harmadik országok tudósai
  mobilitásának ösztönzése, annak biztosítása céljából, hogy a legjobb feltételek álljanak rendelkezésükre, amelyek lehetővé teszik,
  hogy Európában és Európával együttműködve tevékenykedjenek,
  valamint, hogy később hazatérjenek; |
| --- | --- |

-

az egyetemes értékű kutatási projektek
  támogatása és előmozdítása harmadik országokkal (beleértve az iparilag fejlett és a tudomány és a technológia terén fellendülőben lévő gazdaságokat egyaránt) létrehozott stratégiai kutatási partnerségeken keresztül, a harmadik országok tudósai
  mobilitásának ösztönzése, annak biztosítása céljából, hogy a legjobb feltételek álljanak rendelkezésükre, amelyek lehetővé teszik,
  hogy Európában és Európával együttműködve tevékenykedjenek,
  valamint, hogy később hazatérjenek;

42. módosítás

I. melléklet, „Nemzetközi együttműködés” cím, első albekezdés, második francia bekezdés

| - | harmadik országokban felmerülő vagy globális jellegű problémák megoldása,
  kölcsönös érdeklődés
  és
  kölcsönös előnyök alapján
  . |
| --- | --- |

-

harmadik országokban felmerülő vagy globális jellegű problémák megoldása,
  kölcsönös érdeklődés
  és
  kölcsönös előnyök alapján
  .

| - | harmadik országokban felmerülő vagy globális jellegű problémák megoldása,
  a világméretű együttműködés koncepciójának megerősítésével és a tudás és információ megosztásával. |
| --- | --- |

-

harmadik országokban felmerülő vagy globális jellegű problémák megoldása,
  a világméretű együttműködés koncepciójának megerősítésével és a tudás és információ megosztásával.

43. módosítás

I. melléklet, „Nemzetközi együttműködés” cím, második albekezdés

Az Európai Unió nemzetközi tudományos együttműködési politikája a tudás létrehozása, megosztása és felhasználása érdekében, egyenlő felek közötti kutatási partnerségeken keresztül az együttműködés fejlesztésére és súlyának növelésére összpontosít, és figyelembe veszi a
  partnerországok
  országspecifikus, regionális és társadalmi-gazdasági
  hátterét és
  tudásalapját. A stratégiai cél az Európai Unió és a harmadik országok közötti, kétoldalú, regionális és globális, a
  kölcsönös
  érdekek
  és előnyök
  alapján álló partnerségek révén az Európai Unió versenyképességének növelése és a világ fenntartható fejlődésének elősegítése. Ebből a megfontolásból a többoldalú nemzetközi kutatási programokon keresztül az Európai Unió mint globális szereplő jelentőségét is növelni kell. A támogatásban részesülő nemzetközi együttműködési cselekvések kapcsolatban állnak a központi politikai kérdésekkel annak érdekében, hogy az Európai Unió könnyebben megfelelhessen nemzetközi kötelezettségvállalásainak, és a globális fenntartható fejlődés keretei között megerősítést nyerjen
  az európai értékek
  megosztása, a versenyképesség, a társadalmi-gazdasági haladás, a környezetvédelem és a jólét.

Az Európai Unió nemzetközi tudományos együttműködési politikája a tudás létrehozása, megosztása és felhasználása érdekében, egyenlő felek közötti kutatási partnerségeken keresztül az együttműködés fejlesztésére és súlyának növelésére összpontosít, és figyelembe veszi a
  nemzetközi,
  országspecifikus, regionális és társadalmi-gazdasági
  hátteret, valamint a partnerországok
  tudásalapját
  és európai prioritásait
  . A stratégiai cél az Európai Unió és a harmadik országok közötti, kétoldalú, regionális és globális, a
  köz- és kollektív
  érdekek alapján álló partnerségek révén az Európai Unió versenyképességének növelése és a világ fenntartható fejlődésének elősegítése. Ebből a megfontolásból a többoldalú nemzetközi kutatási programokon keresztül az Európai Unió mint globális szereplő jelentőségét is növelni kell. A támogatásban részesülő nemzetközi együttműködési cselekvések kapcsolatban állnak a központi politikai kérdésekkel annak érdekében, hogy az Európai Unió könnyebben megfelelhessen nemzetközi kötelezettségvállalásainak, és a globális fenntartható fejlődés keretei között megerősítést nyerjen
  az eredmények
  megosztása, a versenyképesség, a társadalmi-gazdasági haladás, a környezetvédelem és a jólét
  elősegítése érdekében
  .

44. módosítás

I. melléklet, „Nemzetközi együttműködés” cím, harmadik albekezdés, 2. pont

A harmadik országok számára létrehozott, együttműködésre irányuló egyedi cselekvések révén minden egyes tématerületen, konkrét témákban történő együttműködésre, kölcsönös érdeklődés esetén. A különös igényeket és prioritásokat az EU és az érintett országok vagy országcsoportok között fennálló vonatkozó kétoldalú együttműködési megállapodásokkal és a folyamatban lévő többoldalú és régióközi párbeszéddel szoros összhangban kell meghatározni. A prioritásokat az adott régió vagy ország különös igényei, lehetőségei és gazdasági fejlettségének szintje alapján kell megállapítani. Ennek érdekében konkrét, célirányos, egy-egy témán belüli vagy több témát átfogó cselekvéseket tartalmazó nemzetközi együttműködési stratégiát és végrehajtási tervet kell kidolgozni például az egészségügy, a mezőgazdaság, a csatornázás, a vízügy, az élelmiszerbiztonság, a társadalmi kohézió, az energiaügy, a környezetvédelem, a halászat, az akvakultúra és a természeti erőforrások, a fenntartható gazdaságpolitika és az információs és kommunikációs technológiák területén. Ezek a cselekvések kitüntetett szerepet kapnak az EU és az érintett országok közötti együttműködés megvalósításában.
  A szóban forgó cselekvések különösen
  a tagjelölt, a szomszédos, a fejlődő és a fellendülőben lévő országok kutatási kapacitásának és együttműködési képességének megerősítésére
  irányulhatnak
  . A cselekvéseket célzott pályázati felhívások útján kell megvalósítani, és megkülönböztetett figyelmet kell fordítani az érintett harmadik országok - ezen belül különösen a fejlődő országok - cselekvésekhez való hozzáférésének elősegítésére.

A harmadik országok számára létrehozott, együttműködésre irányuló egyedi cselekvések révén minden egyes tématerületen, konkrét témákban történő együttműködésre, kölcsönös érdeklődés esetén. A különös igényeket és prioritásokat az EU és az érintett országok vagy országcsoportok között fennálló vonatkozó kétoldalú együttműködési megállapodásokkal és a folyamatban lévő többoldalú és régióközi párbeszéddel szoros összhangban kell meghatározni. A prioritásokat
  kölcsönös érdekek és kölcsönös előnyök alapján és
  az adott régió vagy ország különös igényei, lehetőségei és gazdasági fejlettségének szintje alapján kell megállapítani. Ennek érdekében konkrét, célirányos, egy-egy témán belüli vagy több témát átfogó cselekvéseket tartalmazó nemzetközi együttműködési stratégiát és végrehajtási tervet kell kidolgozni például az egészségügy -
  különösen az elhanyagolt betegségek -
  , a mezőgazdaság, a csatornázás, a vízügy, az élelmiszerbiztonság, a társadalmi kohézió, az energiaügy, a környezetvédelem, a halászat, az akvakultúra és a természeti erőforrások, a fenntartható gazdaságpolitika és az információs és kommunikációs technológiák területén. Ezek a cselekvések kitüntetett szerepet kapnak az EU és az érintett országok közötti együttműködés megvalósításában.
  A kölcsönös érdekek szolgálata mellett a szóban forgó cselekvések tartalmazzák:
  a tagjelölt, a szomszédos, a fejlődő és a fellendülőben lévő országok kutatási kapacitásának és együttműködési képességének megerősítésére
  irányuló cselekvéseket
  . A cselekvéseket célzott pályázati felhívások útján kell megvalósítani, és megkülönböztetett figyelmet kell fordítani az érintett harmadik országok - ezen belül különösen a fejlődő országok - cselekvésekhez való hozzáférésének elősegítésére.

45. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 1. szakasz („Egészségügy”), „Végrehajtás” alszakasz, első a) albekezdés (új)

Ebből a célból törekedni kell a legmagasabb szintű kiegészítő jelleg és szinergia megvalósítására más közösségi programokkal és cselekvésekkel, illetve a különböző tagállamokban meglévő nemzeti és regionális kutatási programokkal.

46. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 1. szakasz („Egészségügy”), „Végrehajtás” alszakasz, harmadik albekezdés

A kutatás során értelemszerűen figyelembe kell venni és a projektekbe be kell építeni a nemekkel kapcsolatos szempontokat. Az orvosbiológiai és a genetikai kutatás újabb fejleményei vonatkozásában különös figyelmet kell fordítani a kutatási eredményekkel kapcsolatos kommunikációra és a civil társadalommal, különösen a betegek csoportjaival folytatandó minél korábbi párbeszédre. Gondoskodni kell továbbá az eredmények széles körű terjesztéséről és felhasználásáról.

A kutatás során értelemszerűen figyelembe kell venni és a projektekbe be kell építeni a nemekkel kapcsolatos szempontokat.
  A kockázati tényezők, biológiai mechanizmusok, klinikai tünetek, valamint a betegségek következményei és kezelése gyakran eltér a nők és a férfiak esetében. Ezenkívül néhány betegség kizárólag - vagy legtöbb esetben - csak a nők vagy férfiak esetében fordul elő (ilyen a fibromyalgia és a krónikus fáradtság, amelyeknek előfordulási esélye sokkal magasabb a nők körében). Ennek megfelelően az e téma keretében finanszírozott tevékenységeknek magukban kell foglalniuk annak a lehetőségét, hogy az ilyen különbségeket meghatározzák a vonatkozó kutatási jegyzőkönyvekben, módszertanokban és az eredmények elemzéseiben.
  Az orvosbiológiai és a genetikai kutatás újabb fejleményei vonatkozásában különös figyelmet kell fordítani a kutatási eredményekkel kapcsolatos kommunikációra és a civil társadalommal, különösen a betegek csoportjaival folytatandó minél korábbi párbeszédre. Gondoskodni kell továbbá az eredmények széles körű terjesztéséről és felhasználásáról.

47. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 1. szakasz („Egészségügy”), „Tevékenységek” alszakasz, 1. cím („Biotechnológia, generikus eszközök és technológiák az emberi egészség szolgálatában”), első francia bekezdés

| - | Nagy áteresztőképességű (high-throughput) kutatás: a modern biológia számára az adatok előállítását jelentősen javító és az adatok és a minták (biobankok) szabványosítását, beszerzését és elemzését elősegítő új kutatási eszközök kifejlesztése. A tevékenység a szekvenálás, a génexpresszió, a genoés a fenotipizálás, a szerkezeti genomika, a bioinformatika és a rendszerbiológia, valamint más „-omika” tudományterületek számára kifejlesztendő új technológiákra összpontosít. |
| --- | --- |

-

Nagy áteresztőképességű (high-throughput) kutatás: a modern biológia számára az adatok előállítását jelentősen javító és az adatok és a minták (biobankok) szabványosítását, beszerzését és elemzését elősegítő új kutatási eszközök kifejlesztése. A tevékenység a szekvenálás, a génexpresszió, a genoés a fenotipizálás, a szerkezeti genomika, a bioinformatika és a rendszerbiológia, valamint más „-omika” tudományterületek számára kifejlesztendő új technológiákra összpontosít.

| - | Nagy áteresztőképességű (high-throughput) kutatás: a modern biológia számára az adatok előállítását jelentősen javító és az adatok és a minták (biobankok) szabványosítását, beszerzését és
  kísérleti és biokomputációs
  elemzését elősegítő új kutatási eszközök kifejlesztése. A tevékenység a szekvenálás szekvenálás
  (gyors, gazdaságos és széles körben hozzáférhető módszerek felhasználásával)
  , a génexpresszió, a genoés a fenotipizálás, a szerkezeti genomika, a bioinformatika és a rendszerbiológia
  , beleértve a strukturális modellezést szolgáló szuperszámítógépeket
  , valamint más „-omika” tudományterületek számára kifejlesztendő új technológiákra összpontosít. |
| --- | --- |

-

Nagy áteresztőképességű (high-throughput) kutatás: a modern biológia számára az adatok előállítását jelentősen javító és az adatok és a minták (biobankok) szabványosítását, beszerzését és
  kísérleti és biokomputációs
  elemzését elősegítő új kutatási eszközök kifejlesztése. A tevékenység a szekvenálás szekvenálás
  (gyors, gazdaságos és széles körben hozzáférhető módszerek felhasználásával)
  , a génexpresszió, a genoés a fenotipizálás, a szerkezeti genomika, a bioinformatika és a rendszerbiológia
  , beleértve a strukturális modellezést szolgáló szuperszámítógépeket
  , valamint más „-omika” tudományterületek számára kifejlesztendő új technológiákra összpontosít.

172. módosítás

I. Melléklet, „Témák” rész, 1. szakasz („Egészségügy”), „Tevékenységek” alszakasz, 1. cím („Biotechnológia, generikus eszközök és technológiák az emberi egészség szolgálatában”), második francia bekezdés

| - | Felismerés, diagnózis és ellenőrzés: megjelenítő, képalkotó, felismerő és elemző eszközök és technológiák kifejlesztése az orvosbiológiai kutatás, a betegségek előrejelzése, diagnózisa, figyelemmel kísérése és prognózisa, valamint a gyógyászati beavatkozásokkal kapcsolatos támogatás és iránymutatás céljaira. A tevékenység a multidiszciplináris megközelítésre összpontosít olyan területek integrálása érdekében, mint például a molekuláris és a sejtbiológia, a fiziológia, a genetika, a fizika, a kémia, a nanotechnológiák, a mikrorendszerek, az eszközök és az információs technológiák. Hangsúlyt kell helyezni a nem vagy csak kis mértékben invazív és a kvantitatív módszerekre, valamint a minőségbiztosítási vonatkozásokra. |
| --- | --- |

-

Felismerés, diagnózis és ellenőrzés: megjelenítő, képalkotó, felismerő és elemző eszközök és technológiák kifejlesztése az orvosbiológiai kutatás, a betegségek előrejelzése, diagnózisa, figyelemmel kísérése és prognózisa, valamint a gyógyászati beavatkozásokkal kapcsolatos támogatás és iránymutatás céljaira. A tevékenység a multidiszciplináris megközelítésre összpontosít olyan területek integrálása érdekében, mint például a molekuláris és a sejtbiológia, a fiziológia, a genetika, a fizika, a kémia, a nanotechnológiák, a mikrorendszerek, az eszközök és az információs technológiák. Hangsúlyt kell helyezni a nem vagy csak kis mértékben invazív és a kvantitatív módszerekre, valamint a minőségbiztosítási vonatkozásokra.

| - | Felismerés, diagnózis és ellenőrzés: megjelenítő, képalkotó, felismerő és elemző eszközök és technológiák kifejlesztése az orvosbiológiai kutatás, a betegségek előrejelzése, diagnózisa, figyelemmel kísérése és prognózisa, valamint a gyógyászati beavatkozásokkal kapcsolatos támogatás és iránymutatás céljaira. A tevékenység
  , prioritást adva a terápiához közvetlenül kapcsolódó diagnosztikai eszközöknek,
  a multidiszciplináris megközelítésre összpontosít olyan területek integrálása érdekében, mint például a molekuláris és a sejtbiológia, a fiziológia, a genetika, a fizika, a kémia, a nanotechnológiák, a mikrorendszerek, az eszközök és az információs technológiák. Hangsúlyt kell helyezni a nem vagy csak kis mértékben invazív és a kvantitatív módszerekre, valamint a minőségbiztosítási vonatkozásokra. |
| --- | --- |

-

Felismerés, diagnózis és ellenőrzés: megjelenítő, képalkotó, felismerő és elemző eszközök és technológiák kifejlesztése az orvosbiológiai kutatás, a betegségek előrejelzése, diagnózisa, figyelemmel kísérése és prognózisa, valamint a gyógyászati beavatkozásokkal kapcsolatos támogatás és iránymutatás céljaira. A tevékenység
  , prioritást adva a terápiához közvetlenül kapcsolódó diagnosztikai eszközöknek,
  a multidiszciplináris megközelítésre összpontosít olyan területek integrálása érdekében, mint például a molekuláris és a sejtbiológia, a fiziológia, a genetika, a fizika, a kémia, a nanotechnológiák, a mikrorendszerek, az eszközök és az információs technológiák. Hangsúlyt kell helyezni a nem vagy csak kis mértékben invazív és a kvantitatív módszerekre, valamint a minőségbiztosítási vonatkozásokra.

48. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 1. szakasz: „Egészségügy”, „Tevékenységek” alszakasz, 2. cím „Biotechnológia, generikus eszközök és technológiák az emberi egészség szolgálatában”, negyedik francia bekezdés

| - | A terápiák megfelelőségének, biztonságának és hatékonyságának előrejelzése: a betegek számára biztonságos és hatékony új biogyógyászati terápiák bevezetéséhez szükséges paraméterek, eszközök, módszerek és szabványok kidolgozása és validálása (a gyógyszerek tekintetében ezekkel a kérdésekkel az innovatív gyógyszerekkel foglalkozó javasolt közös technológiai kezdeményezés foglalkozik). A tevékenység többek között olyan megközelítéseket helyez előtérbe, mint a farmakogenomika, valamint az in silico, az in vitro (beleértve az állatkísérleteket helyettesítő eljárásokat is) és az in vivo módszerek és modellek. |
| --- | --- |

-

A terápiák megfelelőségének, biztonságának és hatékonyságának előrejelzése: a betegek számára biztonságos és hatékony új biogyógyászati terápiák bevezetéséhez szükséges paraméterek, eszközök, módszerek és szabványok kidolgozása és validálása (a gyógyszerek tekintetében ezekkel a kérdésekkel az innovatív gyógyszerekkel foglalkozó javasolt közös technológiai kezdeményezés foglalkozik). A tevékenység többek között olyan megközelítéseket helyez előtérbe, mint a farmakogenomika, valamint az in silico, az in vitro (beleértve az állatkísérleteket helyettesítő eljárásokat is) és az in vivo módszerek és modellek.

| - | A terápiák megfelelőségének, biztonságának és hatékonyságának előrejelzése: a betegek számára biztonságos és hatékony új biogyógyászati terápiák bevezetéséhez szükséges paraméterek, eszközök, módszerek és szabványok kidolgozása és validálása (a gyógyszerek tekintetében ezekkel a kérdésekkel az innovatív gyógyszerekkel foglalkozó javasolt közös technológiai kezdeményezés foglalkozik). A tevékenység többek között olyan megközelítéseket helyez előtérbe, mint a farmakogenomika, valamint az in silico, az in vitro (beleértve az állatkísérleteket helyettesítő eljárásokat is) és az in vivo módszerek és modellek
  továbbá az immunellenőrzés
  . |
| --- | --- |

-

A terápiák megfelelőségének, biztonságának és hatékonyságának előrejelzése: a betegek számára biztonságos és hatékony új biogyógyászati terápiák bevezetéséhez szükséges paraméterek, eszközök, módszerek és szabványok kidolgozása és validálása (a gyógyszerek tekintetében ezekkel a kérdésekkel az innovatív gyógyszerekkel foglalkozó javasolt közös technológiai kezdeményezés foglalkozik). A tevékenység többek között olyan megközelítéseket helyez előtérbe, mint a farmakogenomika, valamint az in silico, az in vitro (beleértve az állatkísérleteket helyettesítő eljárásokat is) és az in vivo módszerek és modellek
  továbbá az immunellenőrzés
  .

49. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 1. szakasz „Egészségügy”, „Tevékenységek” alszakasz, 2. cím „Kutatás az emberi egészség szolgálatában”, első francia bekezdés, 1. pont

Széles körű adatgyűjtés: a nagy áteresztőképességű technológiák felhasználása a gének és a géntermékek, valamint ezek komplex hálózatokban megvalósuló kölcsönhatása funkciójának megvilágítását lehetővé tevő adatok előállítására. A tevékenység a genomikára, a proteomikára, a populációgenetikára, valamint az összehasonlító és funkcionális genomikára összpontosít.

Széles körű adatgyűjtés: a nagy áteresztőképességű technológiák felhasználása a gének és a géntermékek, valamint
  a sejtrendszerek,
  ezek komplex hálózatokban megvalósuló kölcsönhatása
  és a lényeges biológiai folyamatokban (azaz a szinaptikus és a celluláris reorganizáció) és mutációs folyamatokban játszott szerepük
  megvilágítását lehetővé tevő adatok előállítására. A tevékenység a genomikára,
  az RNS világra,
  a proteomikára, a populációgenetikára, valamint az összehasonlító és funkcionális genomikára összpontosít.

50. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 1. szakasz („Egészségügy”), „Tevékenységek” alszakasz, 2. cím („Kutatás az emberi egészség szolgálatában”), első francia bekezdés, 4. pont

Az agy és betegségei: az agy integrált szerkezetének és dinamikájának jobb megértése, az agy betegségeinek tanulmányozása és új gyógymódok keresése. A tevékenység a molekuláris szinttől a kognitív szintig az agy funkcióinak feltérképezésére, továbbá a neurológiai és a pszichiátriai betegségekre és rendellenességekre (beleértve a regeneratív és a restoratív gyógymódokat is) összpontosít.

Az agy és betegségei: az agy integrált szerkezetének és dinamikájának jobb megértése, az agy betegségeinek,
  többek között azok nemekkel kapcsolatos aspektusai és az öregedéshez kapcsolódó, vonatkozó betegségek (például a demencia, az Alzheimer- vagy a Parkinson-kór)
  tanulmányozása és új gyógymódok keresése. A tevékenység a molekuláris szinttől a kognitív szintig az agy funkcióinak feltérképezésére,
  és az agy diszfunkcióinak a szinaptikus tevékenységtől a neurodegenerációig, és különösen az agy működésének átfogó megértésére összpontosít. A kutatás során
  neurológiai és a pszichiátriai
  betegségeket
  és
  rendellenességeket
  (beleértve a regeneratív és a restoratív gyógymódokat is)
  és technológiákat is vizsgálnak.

51. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, „Egészségügy” szakasz, „Tevékenységek” alszakasz, 2. cím „Kutatás az emberi egészség szolgálatában”, 2. alcím, 2. pont

Az ember fejlődése és az öregedés: az egész életen át tartó fejlődés és az egészséges öregedés folyamatának jobb megértése. A tevékenység az emberi és a modellrendszerek tanulmányozására összpontosít, ideértve olyan tényezők szerepét is, mint a környezet, a viselkedés és a nemek.

Az ember fejlődése és az öregedés: az egész életen át tartó fejlődés és az egészséges öregedés folyamatának jobb megértése. A tevékenység
  az öregkorban jelentkező napi problémák megkönnyítése érdekében
  az emberi és a
  modell- és sejtrendszerek
  tanulmányozására összpontosít, ideértve olyan tényezők szerepét is, mint a környezet, a viselkedés
  , a kultúra
  és a nemek,
  a szinaptikus tevékenységtől a neurodegenerációig, többek között klinikális vagy preklinikális, funkcionális vagy molekuláris megközelítéseket is felhasználó képalkotó alkalmazások felhasználásával
  .

52. módosítás

I. melléklet, „Témák”rész, 1. szakasz („Egészségügy”), „Tevékenységek” alszakasz, 2. cím („Kutatás az emberi egészség szolgálatában”), 4. alcím, 1. és 1a. pont

Rák: a tevékenység a betegség etiológiájára; a megelőzést, a korai diagnózist és a kezelést segítő célzott gyógyszerek és biológiai markerek felkutatására és validálására; valamint a prognosztikai, diagnosztikai és gyógyászati beavatkozások hatékonyságának értékelésére összpontosít.

Rák: a tevékenység a betegség etiológiájára
  , epidemiológiai kutatásokra, új gyógyszerekre/terápiákra és kockázati tényezőkre; környezeti befolyásoló tényezőkre, illetve
  a megelőzést, a korai diagnózist és a kezelést segítő célzott gyógyszerek és biológiai markerek felkutatására és validálására; valamint a prognosztikai, diagnosztikai és gyógyászati beavatkozások hatékonyságának értékelésére összpontosít.

Korral összefüggő, degeneratív rendellenességek.

53. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 1. szakasz („Egészségügy”), „Tevékenységek” alszakasz, 2. cím „Kutatás az emberi egészség szolgálatában”, 4. alcím, 3. pont

Diabétesz és elhízás: a tevékenység az előbbi vonatkozásában a diabétesz különböző formáinak etiológiájára és a kapcsolódó megelőzési és kezelési lehetőségekre, az utóbbi vonatkozásában pedig a multidiszciplináris megközelítésmódokra (beleértve a genetikát, az életmódot és a járványtant is) összpontosít.

Diabétesz és elhízás: a tevékenység az előbbi vonatkozásában a diabétesz különböző formáinak etiológiájára és a kapcsolódó megelőzési és kezelési lehetőségekre
  (beleértve a sejtpótlási terápiát)
  , az utóbbi vonatkozásában pedig a multidiszciplináris megközelítésmódokra (beleértve a genetikát
  a biokémiát és fiziológiát - amelyet nem invazív megközelítések, mint a molekuláris és a funkcionális képalkotás felhasználásával fejlesztettek ki -
  , az életmódot és a járványtant is) összpontosít.
  A diabétesz és az elhízás szempontjából is a hangsúlyt a fiatalkori betegségekre és a gyerekkorban jelen levő tényezőkre kell helyezni.

54. módosítás

I. melléklet, „Témák”, 1. szakasz („Egészségügy”), „Tevékenységek” alszakasz, második cím („Kutatás az emberi egészség szolgálatában”), 4. alcím, 3a. pont (új)

Reumás betegségek: a tevékenység a reumás betegségek etiológiájára, korai diagnózisára és a biológiai markerekre összpontosít, valamint a kezelésre, különös tekintettel a gyulladásos reumás betegségekre
  .

55. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, „Egészségügy” alcím, „Tevékenységek” cím, pont „Kutatás az emberi egészség szolgálatában”, harmadik francia bekezdés, 5. pont

Egyéb krónikus betegségek: a tevékenység az időskori életminőséget nagymértékben befolyásoló, nem halálos betegségekre, mint például a funkcionális leromlásra, az érzékszervek csökkent működésére és más krónikus betegségekre (például a reumatikus betegségekre) összpontosít.

Egyéb krónikus betegségek: a tevékenység az időskori életminőséget nagymértékben befolyásoló, nem halálos betegségekre, mint például a funkcionális leromlásra, az érzékszervek csökkent működésére és más krónikus betegségekre,
  illetve különösen a gyulladásos
  betegségekre (például a reumatikus betegségekre
  , mint az ízületi csúz, valamint a csontritkulásra, a dementiára és a neurodegeneratív betegségekre
  ) összpontosít.

56. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész1. szakasz („Egészségügy”) „Tevékenységek” alszakasz, 2. cím „Kutatás az emberi egészség szolgálatában”, negyedik francia bekezdés, 5a. pont (új)

Más betegségek: légzési betegségekre, elhanyagolt betegségekre és a növekvõ kockázati tényezõket kutató lakosságalapú tanulmányokra összpontosít.

57. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 1. szakasz („Egészségügy”), „Tevékenységek” alszakasz, 2. cím „Kutatás az emberi egészség szolgálatában”, negyedik francia bekezdés, 5b. pont (új)

Szövet-regenerációs kutatások: különös figyelemmel kell lenni a szövet-regenerációs kutatásokra (mint a bõr és szívszövet), amelynek célja a regenerációs folyamatok alapját képezõ mechanizmusok megértése valamint a gén- és sejtterápiákkal kapcsolatos innovatív megközelítések azonosítása.

58. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 1. szakasz („Egészségügy”), „Tevékenységek” alszakasz, harmadik cím („Az európai polgárok számára nyújtott egészségügyi szolgáltatások optimalizálása”), elsõ francia bekezdés

| - | Az egészséges életmód népszerûsítése és a betegségmegelõzés javítása: az életstílus és a különbözõ szintû és hátterû beavatkozások szempontjából legjobb közegészségügyi intézkedések felkutatása. A tevékenység az egészség szélesebb értelemben vett meghatározó tényezõire (például az étrendre, a stresszre, a dohánytermékekre és más anyagok fogyasztására, a testmozgásra, a kulturális környezetre, a társadalmi-gazdasági és a környezeti tényezõkre), valamint ezeknek az egyén és a társadalom szintjén megvalósuló kölcsönhatására összpontosít. Tartalmazza különösen a mentális egészség egész életre kiterjedõ nézõpontú kutatását. |
| --- | --- |

-

Az egészséges életmód népszerûsítése és a betegségmegelõzés javítása: az életstílus és a különbözõ szintû és hátterû beavatkozások szempontjából legjobb közegészségügyi intézkedések felkutatása. A tevékenység az egészség szélesebb értelemben vett meghatározó tényezõire (például az étrendre, a stresszre, a dohánytermékekre és más anyagok fogyasztására, a testmozgásra, a kulturális környezetre, a társadalmi-gazdasági és a környezeti tényezõkre), valamint ezeknek az egyén és a társadalom szintjén megvalósuló kölcsönhatására összpontosít. Tartalmazza különösen a mentális egészség egész életre kiterjedõ nézõpontú kutatását.

| - | Az egészséges életmód népszerûsítése és a betegségmegelõzés javítása: az életstílus és a különbözõ szintû és hátterû beavatkozások szempontjából legjobb közegészségügyi intézkedések felkutatása. A tevékenység az egészség szélesebb értelemben vett meghatározó tényezõire (például az étrendre, a stresszre, a dohánytermékekre és más anyagok fogyasztására, a testmozgásra,
  az életminõségre,
  a kulturális környezetre, a társadalmi-gazdasági
  , a táplálkozási
  és a környezeti tényezõkre), valamint ezeknek az egyén és a társadalom szintjén megvalósuló kölcsönhatására összpontosít. Tartalmazza különösen a mentális egészség egész életre kiterjedõ nézõpontú kutatását. |
| --- | --- |

-

Az egészséges életmód népszerûsítése és a betegségmegelõzés javítása: az életstílus és a különbözõ szintû és hátterû beavatkozások szempontjából legjobb közegészségügyi intézkedések felkutatása. A tevékenység az egészség szélesebb értelemben vett meghatározó tényezõire (például az étrendre, a stresszre, a dohánytermékekre és más anyagok fogyasztására, a testmozgásra,
  az életminõségre,
  a kulturális környezetre, a társadalmi-gazdasági
  , a táplálkozási
  és a környezeti tényezõkre), valamint ezeknek az egyén és a társadalom szintjén megvalósuló kölcsönhatására összpontosít. Tartalmazza különösen a mentális egészség egész életre kiterjedõ nézõpontú kutatását.

59. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 1. szakasz („Egészségügy”), „Tevékenységek” alszakasz, harmadiki cím („Az európai polgárok számára nyújtott egészségügyi szolgáltatások optimalizálása”), második francia bekezdés

| - | A klinikai kutatás átültetése a klinikai gyakorlatba: beleértve a gyógyszerek jobb felhasználását, valamint a viselkedési
  és
  a szervezeti beavatkozások, illetõleg a gyógymódok és az egészségügyi technológiák megfelelõ alkalmazását is. A kutatás különös hangsúlyt helyez a betegek biztonságára: a helyes klinikai gyakorlat felkutatására; az egészségügyi alap- és szakellátásban a klinikai döntéshozatal megértésére; valamint a tényadatokon alapuló gyógyítás és a betegek felelõs helyzetbe hozásának elõsegítésére. A tevékenység a stratégiák összehasonlító értékelésére; valamint a farmakovigilanciai tényadatok és a beteg sajátosságai (például genetikai hajlama, kora, neme és együttmûködési készsége) és a költséghatékonyság figyelembevételével a különbözõ beavatkozások és gyógyszerek hatásainak kutatására összpontosít. |
| --- | --- |

-

A klinikai kutatás átültetése a klinikai gyakorlatba: beleértve a gyógyszerek jobb felhasználását, valamint a viselkedési
  és
  a szervezeti beavatkozások, illetõleg a gyógymódok és az egészségügyi technológiák megfelelõ alkalmazását is. A kutatás különös hangsúlyt helyez a betegek biztonságára: a helyes klinikai gyakorlat felkutatására; az egészségügyi alap- és szakellátásban a klinikai döntéshozatal megértésére; valamint a tényadatokon alapuló gyógyítás és a betegek felelõs helyzetbe hozásának elõsegítésére. A tevékenység a stratégiák összehasonlító értékelésére; valamint a farmakovigilanciai tényadatok és a beteg sajátosságai (például genetikai hajlama, kora, neme és együttmûködési készsége) és a költséghatékonyság figyelembevételével a különbözõ beavatkozások és gyógyszerek hatásainak kutatására összpontosít.

| - | A klinikai kutatás
  eredményeinek
  átültetése a klinikai gyakorlatba: beleértve a gyógyszerek jobb felhasználását
  (tekintettel például az antibiotikum rezisztencia kialakulásának elkerülésére)
  , valamint a viselkedési és a szervezeti
  , valamint a közegészségügyi rendszerek általi
  beavatkozások, illetõleg a gyógymódok és az egészségügyi technológiák megfelelõ alkalmazását is. A kutatás különös hangsúlyt helyez a betegek biztonságára
  , ideértve a gyógyszerek mellékhatásait
  : a helyes klinikai gyakorlat felkutatására; az egészségügyi alap- és szakellátásban
  és a közegészségügyben
  a klinikai döntéshozatal megértésére; valamint a tényadatokon alapuló gyógyítás és a betegek felelõs helyzetbe hozásának elõsegítésére
  ; valamint a betegek személyes és társadalmi önállóságának fokozását célzó fejlesztésére
  . A tevékenység a stratégiák összehasonlító értékelésére; valamint a farmakovigilanciai tényadatok és a beteg sajátosságai (például genetikai hajlama, kora, neme és együttmûködési készsége) és
  az egészséghez, az életminõséghez és a helyes gyakorlatokhoz kapcsolódó
  költséghatékonyság figyelembevételével a különbözõ beavatkozások és gyógyszerek
  , valamint új gyógyászati technológiák
  hatásainak kutatására összpontosít. |
| --- | --- |

-

A klinikai kutatás
  eredményeinek
  átültetése a klinikai gyakorlatba: beleértve a gyógyszerek jobb felhasználását
  (tekintettel például az antibiotikum rezisztencia kialakulásának elkerülésére)
  , valamint a viselkedési és a szervezeti
  , valamint a közegészségügyi rendszerek általi
  beavatkozások, illetõleg a gyógymódok és az egészségügyi technológiák megfelelõ alkalmazását is. A kutatás különös hangsúlyt helyez a betegek biztonságára
  , ideértve a gyógyszerek mellékhatásait
  : a helyes klinikai gyakorlat felkutatására; az egészségügyi alap- és szakellátásban
  és a közegészségügyben
  a klinikai döntéshozatal megértésére; valamint a tényadatokon alapuló gyógyítás és a betegek felelõs helyzetbe hozásának elõsegítésére
  ; valamint a betegek személyes és társadalmi önállóságának fokozását célzó fejlesztésére
  . A tevékenység a stratégiák összehasonlító értékelésére; valamint a farmakovigilanciai tényadatok és a beteg sajátosságai (például genetikai hajlama, kora, neme és együttmûködési készsége) és
  az egészséghez, az életminõséghez és a helyes gyakorlatokhoz kapcsolódó
  költséghatékonyság figyelembevételével a különbözõ beavatkozások és gyógyszerek
  , valamint új gyógyászati technológiák
  hatásainak kutatására összpontosít.

60. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 1. szakasz („Egészségügy”), „Tevékenységek” alszakasz, harmadik cím „Az európai polgárok számára nyújtott egészségügyi szolgáltatások optimalizálása”, harmadik francia bekezdés

| - | Az egészségügyi rendszerek minõsége, szolidaritása és fenntarthatósága: annak megalapozása, hogy az egyes országok egészségügyi rendszereiket mások tapasztalatainak fényében, a nemzeti sajátosságok és a népesség jellemzõinek (öregedés, mobilitás, migráció, iskolai végzettség, társadalmi-gazdasági helyzet és a munka változó világa stb.) fontosságát figyelembe véve alakíthassák. A tevékenység az egészségügyi rendszerek szervezeti, finanszírozási és szabályozási kérdéseire, gyakorlati megvalósítására és eredményeire (eredményességére, hatékonyságára és méltányosságára) összpontosít. Különös figyelmet kapnak a beruházási kérdések és a humán erõforrások. |
| --- | --- |

-

Az egészségügyi rendszerek minõsége, szolidaritása és fenntarthatósága: annak megalapozása, hogy az egyes országok egészségügyi rendszereiket mások tapasztalatainak fényében, a nemzeti sajátosságok és a népesség jellemzõinek (öregedés, mobilitás, migráció, iskolai végzettség, társadalmi-gazdasági helyzet és a munka változó világa stb.) fontosságát figyelembe véve alakíthassák. A tevékenység az egészségügyi rendszerek szervezeti, finanszírozási és szabályozási kérdéseire, gyakorlati megvalósítására és eredményeire (eredményességére, hatékonyságára és méltányosságára) összpontosít. Különös figyelmet kapnak a beruházási kérdések és a humán erõforrások.

| - | Az egészségügyi rendszerek minõsége, szolidaritása és fenntarthatósága: annak megalapozása, hogy az egyes országok egészségügyi rendszereiket mások tapasztalatainak fényében, a nemzeti sajátosságok és a népesség jellemzõinek (öregedés, mobilitás, migráció, iskolai végzettség, társadalmi-gazdasági helyzet és a munka változó világa stb.) fontosságát figyelembe véve alakíthassák. A tevékenység az egészségügyi rendszerek szervezeti, finanszírozási és szabályozási kérdéseire, gyakorlati megvalósítására és eredményeire (eredményességére, hatékonyságára és méltányosságára) összpontosít. Különös figyelmet kapnak a beruházási kérdések és a humán erõforrások.
  A hátrányos helyzetû lakosság egészségügyi ellátásához való hozzáférés, ideértve a fogyatékos személyeket is. |
| --- | --- |

-

Az egészségügyi rendszerek minõsége, szolidaritása és fenntarthatósága: annak megalapozása, hogy az egyes országok egészségügyi rendszereiket mások tapasztalatainak fényében, a nemzeti sajátosságok és a népesség jellemzõinek (öregedés, mobilitás, migráció, iskolai végzettség, társadalmi-gazdasági helyzet és a munka változó világa stb.) fontosságát figyelembe véve alakíthassák. A tevékenység az egészségügyi rendszerek szervezeti, finanszírozási és szabályozási kérdéseire, gyakorlati megvalósítására és eredményeire (eredményességére, hatékonyságára és méltányosságára) összpontosít. Különös figyelmet kapnak a beruházási kérdések és a humán erõforrások.
  A hátrányos helyzetû lakosság egészségügyi ellátásához való hozzáférés, ideértve a fogyatékos személyeket is.

61. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 1. szakasz („Egészségügy”), „Tevékenységek” alszakasz, 3. alcím „Az európai polgárok számára nyújtott egészségügyi szolgáltatások optimalizálása”, harmadik a) francia bekezdés (új)

| - | Az új technológiák és terápiák megfelelõ használata. Hosszú távú biztonság, és az új gyógyászati technológiák (ideértve a berendezéseket) széles körben elterjedt használatának figyelemmel kísérése, valamint fejlett terápiák, amelyek kifejezetten biztosítják a magas szintû közegészségügyi védelmet. |
| --- | --- |

-

62. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 2. szakasz („Élelmiszerek, mezõgazdaság és biotechnológia”), „Végrehajtás” alszakasz, második albekezdés

A 90%-ban KKV-kból álló mezõgazdasági alapú élelmiszeripar különösen nagy mértékben részesül számos kutatási tevékenység eredményeibõl, ideértve a célzott terjesztési és a technológiaátadási tevékenységeket is, különösen a fejlett, ökológiai szempontból hatékony technológiák, módszerek és folyamatok integrálása és alkalmazása, illetõleg a szabványok kidolgozása vonatkozásában. A bio-, nano- és információs és kommunikációs technológiákkal foglalkozó, csúcstechnológiát alkalmazó induló vállalkozások várhatóan jelentõs mértékben hozzájárulnak a növénynemesítés, a fejlett haszonnövények és a növényvédelem, az élelmiszer-biztonság és az élelmiszer-minõségügy fejlett kimutatási és ellenõrzési technológiái, valamint az új ipari biofolyamatok területén folyó kutatásokhoz.

Mindenekelõtt a kisméretû iparágakban megfigyelhetõen a
  90%-ban KKV-kból álló mezõgazdasági alapú élelmiszeripar különösen nagy mértékben részesül számos kutatási tevékenység eredményeibõl, ideértve a célzott terjesztési és a technológiaátadási tevékenységeket is, különösen a fejlett, ökológiai szempontból hatékony technológiák, módszerek és folyamatok integrálása és alkalmazása, illetõleg a szabványok kidolgozása vonatkozásában. A bio-, nano- és információs és kommunikációs technológiákkal foglalkozó, csúcstechnológiát alkalmazó induló vállalkozások várhatóan jelentõs mértékben hozzájárulnak a növénynemesítés, a fejlett haszonnövények és a növényvédelem, az élelmiszer-biztonság és az élelmiszer-minõségügy fejlett kimutatási és ellenõrzési technológiái, valamint az új ipari biofolyamatok területén folyó kutatásokhoz.

63. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 2. szakasz („Élelmiszerek, mezõgazdaság és biotechnológia”), „Tevékenységek” alszakasz, elsõ cím („A szántóföldi, erdei és vízi környezet biológiai erõforrásainak fenntartható elõállítása és az azokkal való fenntartható gazdálkodás”), elsõ a) francia bekezdés (új)

| - | A biológiai sokszínûség és molekuláris jellemzésének megvizsgálása a védelmét, nem csak a kiaknázás új módjainak azonosítását célozza. A környezetvédelem és -megõrzés a biológiai erõforrások fenntartható gazdálkodásának központi elemei. Törekedni kell a „Környezet” témáva való jobb integrációra. |
| --- | --- |

-

64. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 2. szakasz („Élelmiszerek, mezõgazdaság és biotechnológia”), „Tevékenységek” alszakasz, elsõ cím („A szántóföldi, erdei és vízi környezet biológiai erõforrásainak fenntartható elõállítása és az azokkal való fenntartható gazdálkodás”), második francia bekezdés

| - | A fenntarthatóság és a versenyképesség fokozása a környezeti hatások csökkentésével párhuzamosan a mezõgazdaságban, az erdészetben, a halászatban és az akvakultúrában új technológiák, berendezések, figyelõrendszerek, növények és termelési rendszerek kifejlesztése, a halgazdálkodás tudományos és mûszaki bázisának továbbfejlesztése, valamint a teljes ökológiai rendszerre kiterjedõ megközelítés keretében a különbözõ rendszerek közötti kölcsönhatások (mezõgazdaság és erdészet, halászat és akvakultúra) jobb megértése révén. A szárazföldi biológiai erõforrások tekintetében különös hangsúlyt kapnak a kevés alapanyaggal mûködõ termelési rendszerek és a biogazdálkodás, az erõforrásokkal való jobb gazdálkodás és az új takarmányok, valamint a kedvezõbb összetételû, nagyobb mechanikai ellenállású, hatékonyabb tápanyag-felhasználású és jobb felépítésû új növények (haszonnövények és fák). Ennek érdekében a kutatás az új növényrendszerek és termékek biológiai értelemben vett biztonságosságára, együttélésére és nyomon követhetõségére irányul. A növényegészségügy elõmozdítására az ökológia, a kártevõk biológiája, a betegségek és más fenyegetések jobb megértése révén, valamint a járványkitörések elleni védekezés támogatásán és a kártevõk elleni védekezés fenntartható eszközeinek és technikáinak fejlesztésén keresztül kerül sor. A vízi környezet biológiai erõforrásai vonatkozásában hangsúlyosan kell foglalkozni az alapvetõ biológiai funkciókkal, a tenyésztett fajok biztonságos és környezetbarát tenyésztési rendszereivel és takarmányozásával és a halbiológiával, a vegyes halászat dinamikájával, a halászati tevékenység és a tengeri ökológiai rendszer kölcsönhatásaival, valamint a flottánkénti, regionális és többéves gazdálkodási rendszerekkel. |
| --- | --- |

-

A fenntarthatóság és a versenyképesség fokozása a környezeti hatások csökkentésével párhuzamosan a mezõgazdaságban, az erdészetben, a halászatban és az akvakultúrában új technológiák, berendezések, figyelõrendszerek, növények és termelési rendszerek kifejlesztése, a halgazdálkodás tudományos és mûszaki bázisának továbbfejlesztése, valamint a teljes ökológiai rendszerre kiterjedõ megközelítés keretében a különbözõ rendszerek közötti kölcsönhatások (mezõgazdaság és erdészet, halászat és akvakultúra) jobb megértése révén. A szárazföldi biológiai erõforrások tekintetében különös hangsúlyt kapnak a kevés alapanyaggal mûködõ termelési rendszerek és a biogazdálkodás, az erõforrásokkal való jobb gazdálkodás és az új takarmányok, valamint a kedvezõbb összetételû, nagyobb mechanikai ellenállású, hatékonyabb tápanyag-felhasználású és jobb felépítésû új növények (haszonnövények és fák). Ennek érdekében a kutatás az új növényrendszerek és termékek biológiai értelemben vett biztonságosságára, együttélésére és nyomon követhetõségére irányul. A növényegészségügy elõmozdítására az ökológia, a kártevõk biológiája, a betegségek és más fenyegetések jobb megértése révén, valamint a járványkitörések elleni védekezés támogatásán és a kártevõk elleni védekezés fenntartható eszközeinek és technikáinak fejlesztésén keresztül kerül sor. A vízi környezet biológiai erõforrásai vonatkozásában hangsúlyosan kell foglalkozni az alapvetõ biológiai funkciókkal, a tenyésztett fajok biztonságos és környezetbarát tenyésztési rendszereivel és takarmányozásával és a halbiológiával, a vegyes halászat dinamikájával, a halászati tevékenység és a tengeri ökológiai rendszer kölcsönhatásaival, valamint a flottánkénti, regionális és többéves gazdálkodási rendszerekkel.

| - | A fenntarthatóság és a versenyképesség fokozása a
  fogyasztók egészségének megõrzésével és a
  környezeti hatások csökkentésével párhuzamosan a mezõgazdaságban, az erdészetben, a halászatban és az akvakultúrában új technológiák, berendezések, figyelõrendszerek, növények és termelési rendszerek kifejlesztése, a hal-
  és növénygazdálkodás
  tudományos és mûszaki bázisának továbbfejlesztése
  a növénygazdálkodás esetében a szelektív növénynemesítésen, növényegészségi és optimalizált termelési rendszereken keresztül
  , valamint a teljes ökológiai rendszerre kiterjedõ megközelítés keretében a különbözõ rendszerek közötti kölcsönhatások (mezõgazdaság és erdészet, halászat és akvakultúra) jobb megértése révén.
  Elõmozdítják az õshonos ökoszisztémák (például a mediterrán területek) megõrzését, a bio- kontrollanyagok kifejlesztését, valamint a biológiai sokféleséget és a metagenomika mikrobiológiai dimenzióit.
  A szárazföldi biológiai erõforrások tekintetében különös hangsúlyt kapnak a kevés alapanyaggal mûködõ termelési rendszerek és a biogazdálkodás,
  a genetikailag módosított szervezetek környezetre és az emberek egészségére gyakorolt hatásainak megfigyelése és értékelése, valamint a fenntartható, versenyképes és sokoldalú mezõgazdaság és erdõgazdálkodás. Az
  erõforrásokkal való jobb
  gazdálkodást
  és az új
  takarmányokat
  , valamint a kedvezõbb összetételû, nagyobb mechanikai ellenállású, hatékonyabb tápanyag-felhasználású és jobb felépítésû új
  növényeket
  (haszonnövények és fák)
  szintén elõmozdítják.
  Ennek érdekében a kutatás az új növényrendszerek és termékek biológiai értelemben vett biztonságosságára, együttélésére és nyomon követhetõségére irányul. A növényegészségügy
  és a növényi kultúrák védelmének
  elõmozdítására az ökológia, a kártevõk biológiája, a betegségek
  , gyomnövények
  és más fenyegetések jobb megértése révén, valamint a járványkitörések elleni védekezés támogatásán és a kártevõk
  és a gyomnövények
  elleni védekezés fenntartható eszközeinek és technikáinak fejlesztésén keresztül kerül sor.
  Fejlett módszereket kell kidolgozni a talaj-termõképesség ellenõrzésére, megõrzésére és fokozására.
  A vízi környezet biológiai erõforrásai vonatkozásában hangsúlyosan kell foglalkozni az alapvetõ biológiai funkciókkal, a tenyésztett fajok biztonságos és környezetbarát tenyésztési rendszereivel és takarmányozásával és a halbiológiával, a vegyes halászat dinamikájával, a halászati tevékenység és a tengeri ökológiai rendszer kölcsönhatásaival, valamint a flottánkénti, regionális és többéves gazdálkodási rendszerekkel. |
| --- | --- |

-

A fenntarthatóság és a versenyképesség fokozása a
  fogyasztók egészségének megõrzésével és a
  környezeti hatások csökkentésével párhuzamosan a mezõgazdaságban, az erdészetben, a halászatban és az akvakultúrában új technológiák, berendezések, figyelõrendszerek, növények és termelési rendszerek kifejlesztése, a hal-
  és növénygazdálkodás
  tudományos és mûszaki bázisának továbbfejlesztése
  a növénygazdálkodás esetében a szelektív növénynemesítésen, növényegészségi és optimalizált termelési rendszereken keresztül
  , valamint a teljes ökológiai rendszerre kiterjedõ megközelítés keretében a különbözõ rendszerek közötti kölcsönhatások (mezõgazdaság és erdészet, halászat és akvakultúra) jobb megértése révén.
  Elõmozdítják az õshonos ökoszisztémák (például a mediterrán területek) megõrzését, a bio- kontrollanyagok kifejlesztését, valamint a biológiai sokféleséget és a metagenomika mikrobiológiai dimenzióit.
  A szárazföldi biológiai erõforrások tekintetében különös hangsúlyt kapnak a kevés alapanyaggal mûködõ termelési rendszerek és a biogazdálkodás,
  a genetikailag módosított szervezetek környezetre és az emberek egészségére gyakorolt hatásainak megfigyelése és értékelése, valamint a fenntartható, versenyképes és sokoldalú mezõgazdaság és erdõgazdálkodás. Az
  erõforrásokkal való jobb
  gazdálkodást
  és az új
  takarmányokat
  , valamint a kedvezõbb összetételû, nagyobb mechanikai ellenállású, hatékonyabb tápanyag-felhasználású és jobb felépítésû új
  növényeket
  (haszonnövények és fák)
  szintén elõmozdítják.
  Ennek érdekében a kutatás az új növényrendszerek és termékek biológiai értelemben vett biztonságosságára, együttélésére és nyomon követhetõségére irányul. A növényegészségügy
  és a növényi kultúrák védelmének
  elõmozdítására az ökológia, a kártevõk biológiája, a betegségek
  , gyomnövények
  és más fenyegetések jobb megértése révén, valamint a járványkitörések elleni védekezés támogatásán és a kártevõk
  és a gyomnövények
  elleni védekezés fenntartható eszközeinek és technikáinak fejlesztésén keresztül kerül sor.
  Fejlett módszereket kell kidolgozni a talaj-termõképesség ellenõrzésére, megõrzésére és fokozására.
  A vízi környezet biológiai erõforrásai vonatkozásában hangsúlyosan kell foglalkozni az alapvetõ biológiai funkciókkal, a tenyésztett fajok biztonságos és környezetbarát tenyésztési rendszereivel és takarmányozásával és a halbiológiával, a vegyes halászat dinamikájával, a halászati tevékenység és a tengeri ökológiai rendszer kölcsönhatásaival, valamint a flottánkénti, regionális és többéves gazdálkodási rendszerekkel.

65. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 2. szakasz („Élelmiszerek, mezõgazdaság és biotechnológia”), „Tevékenységek” alszakasz, elsõ cím („A szántóföldi, erdei és vízi környezet biológiai erõforrásainak fenntartható elõállítása és az azokkal való fenntartható gazdálkodás”), harmadik francia bekezdés

| - | Optimalizált állattenyésztés és jólét a mezõgazdaság, a halászat és az akvakultúra valamennyi területén, többek között a genetikai tudásban, az új tenyésztési eljárásokban, az állatok élettanának és viselkedésének jobb megértésében, illetõleg a fertõzõ állatbetegségekre - beleértve a zoonózisokat is - vonatkozó bõvebb ismereteinkben és a hatékonyabb védekezésben rejlõ lehetõségek kihasználásán keresztül. Ez utóbbi kérdés kezelésére a nyomon követésre, a megelõzésre és a védekezésre irányuló eszközök fejlesztése, a védõoltások és a diagnosztika terén folytatott alapozó és alkalmazott kutatás, az ismert és az új betegséghordozók és más fenyegetések - beleértve a rosszhiszemû cselekményeket is - ökológiájának tanulmányozása, valamint a különbözõ mûvelési rendszerek és az éghajlat hatásának kutatása révén is sor kerül. Új tudást kell kialakítani továbbá az állati hulladékok biztonságos ártalmatlanítására és a melléktermékek jobb kezelésére vonatkozóan is. |
| --- | --- |

-

Optimalizált állattenyésztés és jólét a mezõgazdaság, a halászat és az akvakultúra valamennyi területén, többek között a genetikai tudásban, az új tenyésztési eljárásokban, az állatok élettanának és viselkedésének jobb megértésében, illetõleg a fertõzõ állatbetegségekre - beleértve a zoonózisokat is - vonatkozó bõvebb ismereteinkben és a hatékonyabb védekezésben rejlõ lehetõségek kihasználásán keresztül. Ez utóbbi kérdés kezelésére a nyomon követésre, a megelõzésre és a védekezésre irányuló eszközök fejlesztése, a védõoltások és a diagnosztika terén folytatott alapozó és alkalmazott kutatás, az ismert és az új betegséghordozók és más fenyegetések - beleértve a rosszhiszemû cselekményeket is - ökológiájának tanulmányozása, valamint a különbözõ mûvelési rendszerek és az éghajlat hatásának kutatása révén is sor kerül. Új tudást kell kialakítani továbbá az állati hulladékok biztonságos ártalmatlanítására és a melléktermékek jobb kezelésére vonatkozóan is.

| - | Optimalizált állattenyésztés
  , egészség
  és jólét a mezõgazdaság, a halászat és az akvakultúra valamennyi területén, többek között a genetikai tudásban, az új tenyésztési eljárásokban, az állatok élettanának és viselkedésének jobb megértésében, illetõleg a fertõzõ állatbetegségekre - beleértve a zoonózisokat
  és patogenetikai mechanizmusaikat, illetve az állati takarmányokkal kapcsolatos betegségeket
  is - vonatkozó bõvebb ismereteinkben és a hatékonyabb védekezésben rejlõ lehetõségek kihasználásán keresztül. Ez utóbbi kérdés kezelésére a nyomon követésre, a megelõzésre és a védekezésre irányuló eszközök fejlesztése, a védõoltások és a diagnosztika terén folytatott alapozó és alkalmazott kutatás, az ismert és az új betegséghordozók és más fenyegetések - beleértve a rosszhiszemû cselekményeket is - ökológiájának tanulmányozása, valamint a különbözõ mûvelési rendszerek és az éghajlat hatásának kutatása révén is sor kerül.
  Ebben az összefüggésben a mezõgazdaságnak az éghajlati övezetekhez történõ igazítását kell megvizsgálni.
  Új tudást kell kialakítani továbbá az állati hulladékok biztonságos ártalmatlanítására és a melléktermékek jobb kezelésére vonatkozóan is.
  Figyelembe kell venni az élelmiszer-elõállítás fenntarthatóságát és biztonságosságát veszélyeztetõ tényezõket, például a klímaváltozásnak a termelési folyamatokra kifejtett esetleges hatásait. |
| --- | --- |

-

Optimalizált állattenyésztés
  , egészség
  és jólét a mezõgazdaság, a halászat és az akvakultúra valamennyi területén, többek között a genetikai tudásban, az új tenyésztési eljárásokban, az állatok élettanának és viselkedésének jobb megértésében, illetõleg a fertõzõ állatbetegségekre - beleértve a zoonózisokat
  és patogenetikai mechanizmusaikat, illetve az állati takarmányokkal kapcsolatos betegségeket
  is - vonatkozó bõvebb ismereteinkben és a hatékonyabb védekezésben rejlõ lehetõségek kihasználásán keresztül. Ez utóbbi kérdés kezelésére a nyomon követésre, a megelõzésre és a védekezésre irányuló eszközök fejlesztése, a védõoltások és a diagnosztika terén folytatott alapozó és alkalmazott kutatás, az ismert és az új betegséghordozók és más fenyegetések - beleértve a rosszhiszemû cselekményeket is - ökológiájának tanulmányozása, valamint a különbözõ mûvelési rendszerek és az éghajlat hatásának kutatása révén is sor kerül.
  Ebben az összefüggésben a mezõgazdaságnak az éghajlati övezetekhez történõ igazítását kell megvizsgálni.
  Új tudást kell kialakítani továbbá az állati hulladékok biztonságos ártalmatlanítására és a melléktermékek jobb kezelésére vonatkozóan is.
  Figyelembe kell venni az élelmiszer-elõállítás fenntarthatóságát és biztonságosságát veszélyeztetõ tényezõket, például a klímaváltozásnak a termelési folyamatokra kifejtett esetleges hatásait.

66. módosítás

I. melléklet, Témák rész, 2. szakasz („Élelmiszerek, mezõgazdaság és biotechnológia”), Tevékenységek alszakasz, elsõ cím, („A szántóföldi, erdei és vízi környezet biológiai erõforrásainak fenntartható elõállítása és az azokkal való fenntartható gazdálkodás”), negyedik francia bekezdés

| - | A politikai döntéshozók és más érintett szereplõk által a vonatkozó stratégiák, szakpolitikák és jogszabályok végrehajtásához, különösen pedig az európai tudásalapú biogazdaság felépítéséhez és a vidékfejlesztés és a tengerparti területek fejlesztése szükségleteinek kielégítéséhez igényelt eszközök kialakítása. A közös halászati politika a tengeri erõforrások kiaknázásának a teljes ökológiai rendszert figyelembe vevõ megközelítésmódját támogató, adaptív szemléletmód kialakításán keresztül nyer támogatást. Valamennyi szakpolitika tekintetében a kutatás keretében társadalmigazdasági tanulmányokra, a különbözõ mûvelési rendszerek összehasonlító vizsgálatára, költséghatékony halgazdálkodási rendszerek vizsgálatára, a nem élelmezési céllal tartott állatok tenyésztésére és az erdészettel való kölcsönhatásra irányuló vizsgálatokra, valamint a vidéki és a tengerparti megélhetés javítására irányuló kutatásra kerül sor. |
| --- | --- |

-

A politikai döntéshozók és más érintett szereplõk által a vonatkozó stratégiák, szakpolitikák és jogszabályok végrehajtásához, különösen pedig az európai tudásalapú biogazdaság felépítéséhez és a vidékfejlesztés és a tengerparti területek fejlesztése szükségleteinek kielégítéséhez igényelt eszközök kialakítása. A közös halászati politika a tengeri erõforrások kiaknázásának a teljes ökológiai rendszert figyelembe vevõ megközelítésmódját támogató, adaptív szemléletmód kialakításán keresztül nyer támogatást. Valamennyi szakpolitika tekintetében a kutatás keretében társadalmigazdasági tanulmányokra, a különbözõ mûvelési rendszerek összehasonlító vizsgálatára, költséghatékony halgazdálkodási rendszerek vizsgálatára, a nem élelmezési céllal tartott állatok tenyésztésére és az erdészettel való kölcsönhatásra irányuló vizsgálatokra, valamint a vidéki és a tengerparti megélhetés javítására irányuló kutatásra kerül sor.

| - | A politikai döntéshozók és más érintett szereplõk által a vonatkozó stratégiák, szakpolitikák és jogszabályok végrehajtásához, különösen pedig az európai tudásalapú biogazdaság felépítéséhez és a vidékfejlesztés és a tengerparti területek fejlesztése szükségleteinek kielégítéséhez igényelt
  , valamint az erdõgazdaságra vonatkozó innovatív módszerek, az erdõtüzek elhárítására és leküzdésére irányuló módszerek, továbbá a mezõgazdaságra visszavezethetõ erózió és a szárazság leküzdésére irányuló intézkedések kifejlesztéséhez szükséges eszközök kialakítása. Támogatandó a Közös Agrárpolitika, a Közösség állat-egészségügyi politikája, az Európai Unió erdészeti stratégiája és a Közösségi Halászati Politika.
  A Közös Halászati Politika a tengeri erõforrások kiaknázásának a teljes ökológiai rendszert figyelembe vevõ megközelítésmódját támogató, adaptív szemléletmód kialakításán keresztül nyer támogatást. Valamennyi szakpolitika tekintetében a kutatás keretében társadalmi-gazdasági tanulmányokra,
  a vidéki térségekre vonatkozó társadalomtudományi kutatásokra,
  a különbözõ mûvelési rendszerek összehasonlító vizsgálatára, költséghatékony halgazdálkodási rendszerek vizsgálatára, a nem élelmezési céllal tartott állatok tenyésztésére és az erdészettel való kölcsönhatásra irányuló vizsgálatokra, valamint a vidéki és a tengerparti megélhetés javítására irányuló kutatásra kerül sor. |
| --- | --- |

-

A politikai döntéshozók és más érintett szereplõk által a vonatkozó stratégiák, szakpolitikák és jogszabályok végrehajtásához, különösen pedig az európai tudásalapú biogazdaság felépítéséhez és a vidékfejlesztés és a tengerparti területek fejlesztése szükségleteinek kielégítéséhez igényelt
  , valamint az erdõgazdaságra vonatkozó innovatív módszerek, az erdõtüzek elhárítására és leküzdésére irányuló módszerek, továbbá a mezõgazdaságra visszavezethetõ erózió és a szárazság leküzdésére irányuló intézkedések kifejlesztéséhez szükséges eszközök kialakítása. Támogatandó a Közös Agrárpolitika, a Közösség állat-egészségügyi politikája, az Európai Unió erdészeti stratégiája és a Közösségi Halászati Politika.
  A Közös Halászati Politika a tengeri erõforrások kiaknázásának a teljes ökológiai rendszert figyelembe vevõ megközelítésmódját támogató, adaptív szemléletmód kialakításán keresztül nyer támogatást. Valamennyi szakpolitika tekintetében a kutatás keretében társadalmi-gazdasági tanulmányokra,
  a vidéki térségekre vonatkozó társadalomtudományi kutatásokra,
  a különbözõ mûvelési rendszerek összehasonlító vizsgálatára, költséghatékony halgazdálkodási rendszerek vizsgálatára, a nem élelmezési céllal tartott állatok tenyésztésére és az erdészettel való kölcsönhatásra irányuló vizsgálatokra, valamint a vidéki és a tengerparti megélhetés javítására irányuló kutatásra kerül sor.

68. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 2. szakasz („Élelmiszerek, mezõgazdaság és biotechnológia”), „Tevékenységek” alszakasz, második cím („A konyhaasztaltól a szántóföldig: élelmiszerek, egészség és jólét”), második francia bekezdés

| - | Az étrendi tényezõk és szokások mint a táplálkozással összefüggõ betegségek és rendellenességek kialakulásának és gyakoriságának csökkentését lehetõvé tévõ legfontosabb befolyásolható tényezõk megértése. Ennek érdekében törekedni kell a táplálkozásgenomika és a rendszerbiológia kutatására és alkalmazására, továbbá a táplálkozás, illetõleg az élettani és a pszichológiai funkciók közötti kölcsönhatások tanulmányozására. A tevékenység eredményeképpen átalakulhatnak a feldolgozott élelmiszerek, és új élelmiszerek, diétás élelmiszerek, táplálkozási vagy egészségügyi szempontból elõnyösnek tartott élelmiszerek kifejlesztésére kerülhet sor. Annak megértése szempontjából, hogy hogyan hatnak egyes élelmiszerek és étrendek az egészségre, valamint az integrált táplálkozási útmutatás kialakításához fontos a hagyományos, a helyi és az évszakonként eltérõ mértékben fogyasztott élelmiszerek és a kapcsolódó étrendek vizsgálata is. |
| --- | --- |

-

Az étrendi tényezõk és szokások mint a táplálkozással összefüggõ betegségek és rendellenességek kialakulásának és gyakoriságának csökkentését lehetõvé tévõ legfontosabb befolyásolható tényezõk megértése. Ennek érdekében törekedni kell a táplálkozásgenomika és a rendszerbiológia kutatására és alkalmazására, továbbá a táplálkozás, illetõleg az élettani és a pszichológiai funkciók közötti kölcsönhatások tanulmányozására. A tevékenység eredményeképpen átalakulhatnak a feldolgozott élelmiszerek, és új élelmiszerek, diétás élelmiszerek, táplálkozási vagy egészségügyi szempontból elõnyösnek tartott élelmiszerek kifejlesztésére kerülhet sor. Annak megértése szempontjából, hogy hogyan hatnak egyes élelmiszerek és étrendek az egészségre, valamint az integrált táplálkozási útmutatás kialakításához fontos a hagyományos, a helyi és az évszakonként eltérõ mértékben fogyasztott élelmiszerek és a kapcsolódó étrendek vizsgálata is.

| - | Az étrendi tényezõk és szokások mint a táplálkozással összefüggõ betegségek és rendellenességek kialakulásának és gyakoriságának csökkentését lehetõvé tévõ legfontosabb befolyásolható tényezõk megértése
  , ideértve a kóros elhízottságot (gyermekeknél és felnõtteknél egyaránt) és az allergiákat; a betegségmegelõzést célzó táplálkozást, ideértve az élelmiszerek egészségességével, tulajdonságaival és összetevõivel kapcsolatos ismereteket.
  Ennek érdekében törekedni kell a táplálkozásgenomika és a rendszerbiológia kutatására és alkalmazására
  ; az integrált megközelítés értelmében különös hangsúlyt kell fektetni,
  továbbá a táplálkozás, illetõleg az élettani és a pszichológiai funkciók közötti kölcsönhatások tanulmányozására. A tevékenység eredményeképpen átalakulhatnak a feldolgozott élelmiszerek, és új élelmiszerek, diétás élelmiszerek, táplálkozási vagy egészségügyi szempontból elõnyösnek tartott élelmiszerek kifejlesztésére kerülhet sor. Annak megértése szempontjából, hogy hogyan hatnak egyes élelmiszerek és étrendek az egészségre, valamint az integrált táplálkozási útmutatás kialakításához fontos a hagyományos, a helyi és az évszakonként eltérõ mértékben fogyasztott élelmiszerek és a kapcsolódó étrendek vizsgálata is. |
| --- | --- |

-

Az étrendi tényezõk és szokások mint a táplálkozással összefüggõ betegségek és rendellenességek kialakulásának és gyakoriságának csökkentését lehetõvé tévõ legfontosabb befolyásolható tényezõk megértése
  , ideértve a kóros elhízottságot (gyermekeknél és felnõtteknél egyaránt) és az allergiákat; a betegségmegelõzést célzó táplálkozást, ideértve az élelmiszerek egészségességével, tulajdonságaival és összetevõivel kapcsolatos ismereteket.
  Ennek érdekében törekedni kell a táplálkozásgenomika és a rendszerbiológia kutatására és alkalmazására
  ; az integrált megközelítés értelmében különös hangsúlyt kell fektetni,
  továbbá a táplálkozás, illetõleg az élettani és a pszichológiai funkciók közötti kölcsönhatások tanulmányozására. A tevékenység eredményeképpen átalakulhatnak a feldolgozott élelmiszerek, és új élelmiszerek, diétás élelmiszerek, táplálkozási vagy egészségügyi szempontból elõnyösnek tartott élelmiszerek kifejlesztésére kerülhet sor. Annak megértése szempontjából, hogy hogyan hatnak egyes élelmiszerek és étrendek az egészségre, valamint az integrált táplálkozási útmutatás kialakításához fontos a hagyományos, a helyi és az évszakonként eltérõ mértékben fogyasztott élelmiszerek és a kapcsolódó étrendek vizsgálata is.

69. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 2. szakasz („Élelmiszerek, mezõgazdaság és biotechnológia”), „Tevékenységek” alszakasz, második cím („A konyhaasztaltól a szántóföldig: élelmiszerek, egészség és jólét”), harmadik francia bekezdés

| - | Az európai élelmiszer-ipari innováció optimalizálása a fejlett technológiák hagyományos élelmiszergyártásba való beépítésén, az élelmiszer funkcionalitása javítását megvalósító alapvetõ feldolgozási technológiákon, a csúcstechnológiákat hasznosító, ökológiai szempontból hatékony feldolgozási és csomagolási módozatok kidolgozásán és demonstrációján, intelligens ellenõrzõ alkalmazásokon és a melléktermékekkel, a hulladékkal és az energiával való hatékonyabb gazdálkodáson keresztül. Az új kutatás kiterjed továbbá az állatok takarmányozásának fenntartható és új technológiáira, beleértve a biztonságos takarmányfeldolgozási eljárásokat is, valamint a takarmányozás minõség-ellenõrzésének technológiáira. |
| --- | --- |

-

Az európai élelmiszer-ipari innováció optimalizálása a fejlett technológiák hagyományos élelmiszergyártásba való beépítésén, az élelmiszer funkcionalitása javítását megvalósító alapvetõ feldolgozási technológiákon, a csúcstechnológiákat hasznosító, ökológiai szempontból hatékony feldolgozási és csomagolási módozatok kidolgozásán és demonstrációján, intelligens ellenõrzõ alkalmazásokon és a melléktermékekkel, a hulladékkal és az energiával való hatékonyabb gazdálkodáson keresztül. Az új kutatás kiterjed továbbá az állatok takarmányozásának fenntartható és új technológiáira, beleértve a biztonságos takarmányfeldolgozási eljárásokat is, valamint a takarmányozás minõség-ellenõrzésének technológiáira.

| - | Az európai élelmiszer-ipari innováció optimalizálása a fejlett technológiák hagyományos élelmiszergyártásba való beépítésén, az élelmiszer funkcionalitása javítását
  , új összetevõknek és termékeknek, tartósítási módszereknek valamint technológiáknak és organoleptikus szempontoknak az élelmiszerek és új élelmiszeripari összetevõk létrehozása terén való létrehozását
  megvalósító alapvetõ feldolgozási technológiákon, a csúcstechnológiákat hasznosító, ökológiai szempontból hatékony feldolgozási és csomagolási módozatok kidolgozásán és demonstrációján, intelligens ellenõrzõ alkalmazásokon és a melléktermékekkel, a hulladékkal és az energiával való hatékonyabb gazdálkodáson keresztül. Az új kutatás kiterjed továbbá az állatok takarmányozásának fenntartható és új technológiáira, beleértve a biztonságos takarmányfeldolgozási eljárásokat is, valamint a takarmányozás minõség-ellenõrzésének technológiáira. |
| --- | --- |

-

Az európai élelmiszer-ipari innováció optimalizálása a fejlett technológiák hagyományos élelmiszergyártásba való beépítésén, az élelmiszer funkcionalitása javítását
  , új összetevõknek és termékeknek, tartósítási módszereknek valamint technológiáknak és organoleptikus szempontoknak az élelmiszerek és új élelmiszeripari összetevõk létrehozása terén való létrehozását
  megvalósító alapvetõ feldolgozási technológiákon, a csúcstechnológiákat hasznosító, ökológiai szempontból hatékony feldolgozási és csomagolási módozatok kidolgozásán és demonstrációján, intelligens ellenõrzõ alkalmazásokon és a melléktermékekkel, a hulladékkal és az energiával való hatékonyabb gazdálkodáson keresztül. Az új kutatás kiterjed továbbá az állatok takarmányozásának fenntartható és új technológiáira, beleértve a biztonságos takarmányfeldolgozási eljárásokat is, valamint a takarmányozás minõség-ellenõrzésének technológiáira.

70. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 2. szakasz („Élelmiszerek, mezõgazdaság és biotechnológia”), „Tevékenységek” alszakasz, második cím („A konyhaasztaltól a szántóföldig: élelmiszerek, egészség és jólét”), ötödik francia bekezdés

| - | Az emberi egészség és a környezet védelme az élelmiszerés a takarmánylánc, illetõleg a környezet kölcsönhatásának jobb megértése révén. A tevékenység keretében tanulmányozni kell az élelmiszer-szennyezõket és ezek egészségre gyakorolt hatását, és hatékonyabb eszközöket és módszereket kell kifejleszteni az élelmiszer- és a takarmányláncoknak a környezetre gyakorolt hatásai értékelésére. Az élelmiszerlánc minőségének és integritásának biztosítása érdekében új áruláncanalízis-modelleket és totális élemiszerlánc-gazdálkodási koncepciókat kell kidolgozni, és figyelembe kell venni a fogyasztói vonatkozásokat is. |
| --- | --- |

-

Az emberi egészség és a környezet védelme az élelmiszerés a takarmánylánc, illetõleg a környezet kölcsönhatásának jobb megértése révén. A tevékenység keretében tanulmányozni kell az élelmiszer-szennyezõket és ezek egészségre gyakorolt hatását, és hatékonyabb eszközöket és módszereket kell kifejleszteni az élelmiszer- és a takarmányláncoknak a környezetre gyakorolt hatásai értékelésére. Az élelmiszerlánc minőségének és integritásának biztosítása érdekében új áruláncanalízis-modelleket és totális élemiszerlánc-gazdálkodási koncepciókat kell kidolgozni, és figyelembe kell venni a fogyasztói vonatkozásokat is.

| - | Az emberi egészség és a környezet védelme az élelmiszerés a takarmánylánc, illetõleg a környezet kölcsönhatásának jobb megértése révén. A tevékenység keretében tanulmányozni kell az élelmiszer-szennyezõket és ezek egészségre gyakorolt hatását, és hatékonyabb eszközöket és módszereket kell kifejleszteni az élelmiszer- és a takarmányláncoknak a környezetre gyakorolt hatásai értékelésére. Az élelmiszerlánc minőségének és integritásának biztosítása érdekében új áruláncanalízis-modelleket és totális élemiszerlánc-gazdálkodási koncepciókat kell kidolgozni, és figyelembe kell venni a fogyasztói vonatkozásokat
  . Kutatni kell a nyomon követhetőséget biztosító új módszerek fejlesztését (a géntechnológiával módosított, illetve nem módosított szervezetekre is); az állati táp és az állatorvosi gyógyászati módszerek következményét az emberi egészségre nézve. |
| --- | --- |

-

Az emberi egészség és a környezet védelme az élelmiszerés a takarmánylánc, illetõleg a környezet kölcsönhatásának jobb megértése révén. A tevékenység keretében tanulmányozni kell az élelmiszer-szennyezõket és ezek egészségre gyakorolt hatását, és hatékonyabb eszközöket és módszereket kell kifejleszteni az élelmiszer- és a takarmányláncoknak a környezetre gyakorolt hatásai értékelésére. Az élelmiszerlánc minőségének és integritásának biztosítása érdekében új áruláncanalízis-modelleket és totális élemiszerlánc-gazdálkodási koncepciókat kell kidolgozni, és figyelembe kell venni a fogyasztói vonatkozásokat
  . Kutatni kell a nyomon követhetőséget biztosító új módszerek fejlesztését (a géntechnológiával módosított, illetve nem módosított szervezetekre is); az állati táp és az állatorvosi gyógyászati módszerek következményét az emberi egészségre nézve.

71. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 2. szakasz („Élelmiszerek, mezőgazdaság és biotechnológia”), „Nemzetközi együttműködés” alszakasz, (1) bekezdés

Az élelmiszerekre, a mezőgazdaságra és a biotechnológiára irányuló kutatásokban kiemelt szerepet kap a nemzetközi együttműködés, amelyet a teljes tudományterületen bátorítani kell. A milleniumi fejlesztési célok és a folyamatban lévő tevékenységek figyelembevételével támogatni kell a fejlődő országok egyedi igényeit célzó kutatást. Egyedi cselekvéseket kell végrehajtani a kiemelt partnerrégiókkal és partnerországokkal folytatandó együttműködés előmozdítása érdekében, különösen azon területek tekintetében, amelyekkel régióközi párbeszéd folyik és amelyekkel kétoldalú tudományos és technológiai megállapodások állnak fenn, valamint a szomszédos országokra és a fellendülőben lévő gazdasággal rendelkező és a fejlődő országokra irányulóan.

Az élelmiszerekre, a mezőgazdaságra és a biotechnológiára irányuló kutatásokban kiemelt szerepet kap a nemzetközi együttműködés, amelyet a teljes tudományterületen bátorítani kell. A millenniumi fejlesztési célok és a folyamatban lévő tevékenységek figyelembevételével támogatni kell a fejlődő országok egyedi igényeit célzó kutatást
  (például a talaj- és vízgazdálkodás javítását szolgáló hálózatok)
  . Egyedi cselekvéseket kell végrehajtani a kiemelt partnerrégiókkal és partnerországokkal folytatandó együttműködés előmozdítása érdekében, különösen azon területek tekintetében, amelyekkel régióközi párbeszéd folyik és amelyekkel kétoldalú tudományos és technológiai megállapodások állnak fenn, valamint a szomszédos országokra és a fellendülőben lévő gazdasággal rendelkező és a fejlődő országokra irányulóan.

72. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 2. szakasz („Élelmiszerek, mezőgazdaság és biotechnológia”), „Nemzetközi együttműködés” alszakasz, (2) bekezdés

Többoldalú együttműködést kell folytatni továbbá a széles nemzetközi összefogást igénylő kérdésekben, mint például a növények és a mikroorganizmusok rendszerbiológiájának dimenziójára és összetettségére tekintettel, valamint a globális kihívások megválaszolása és az EU nemzetközi kötelezettségvállalásainak teljesítése érdekében (az élelmiszer és az ivóvíz védelme és biztonsága, az állatbetegségek világméretű terjedése, a biológiai sokféleség méltányos felhasználása, a világ halászatában a maximális fenntartható hozam 2015-ig történő helyreállítása, az éghajlatváltozás hatásai és az éghajlatváltozásra gyakorolt hatások).

Többoldalú együttműködést kell folytatni továbbá a széles nemzetközi összefogást igénylő kérdésekben, mint például a növények és a mikroorganizmusok rendszerbiológiájának dimenziójára és összetettségére tekintettel, valamint a globális kihívások megválaszolása és az EU nemzetközi kötelezettségvállalásainak teljesítése érdekében (az élelmiszer és az ivóvíz védelme és biztonsága, az állatbetegségek világméretű terjedése, a biológiai sokféleség méltányos felhasználása, a világ halászatában a maximális fenntartható hozam 2015-ig történő helyreállítása
  - mégpedig az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetével együttműködésben -
  , az éghajlatváltozás hatásai és az éghajlatváltozásra gyakorolt hatások).

73. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 3. szakasz („Információs és kommunikációs technológiák”), „Célkitűzés” alszakasz

Az európai ipar versenyképességének javítása és Európa élenjáró és meghatározó szerepének biztosítása az információs és kommunikációs technológiák (IKT) fejlődésében annak érdekében, hogy a társadalom és a gazdaság igényei kielégítést nyerjenek. A tevékenységek megerősítik Európa tudományos és technológiai bázisát és világviszonylatban betöltött vezető helyét az IKT területén, az IKT használata révén segítenek az innováció serkentésében és irányának meghatározásában, és gondoskodnak arról, hogy az IKT területén elért előrehaladás gyorsan az európai polgárok, vállalkozások, ipar és kormányok gyakorlati hasznára váljék.

Az információs és kommunikációs technológiák (IKT) Az európai ipar versenyképességének javítása és Európa élenjáró és meghatározó szerepének biztosítása fejlődésében annak érdekében, hogy a társadalom és a gazdaság igényei kielégítést nyerjenek. A tevékenységek megerősítik Európa tudományos és technológiai bázisát és világviszonylatban betöltött vezető helyét az IKT területén, az IKT használata révén segítenek az innováció serkentésében és irányának meghatározásában, és gondoskodnak arról, hogy az IKT területén elért előrehaladás gyorsan
  valamennyi
  európai
  polgár, és különösen az idősebb és a társadalmi kirekesztéssel fenyegetett emberek (mint például a fogyatékkal élők és azok, akik számára nehéz az IKT-hoz való hozzáférés)
  , vállalkozások, ipar és kormányok gyakorlati hasznára váljék.
  A digitális megosztottság és az információból való kirekesztettség csökkentése e tevékenységek elsődleges célkitűzéseit jelentik.

74. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 3. szakasz („Információs és kommunikációs technológiák”), „Bevezetés” alszakasz, (1) bekezdés

Az információs és kommunikációs technológiák (IKT) egyedülálló, bizonyított szerepet töltenek be valamennyi iparágban és szolgáltatási szektorban az innováció, a kreativitás és a versenyképesség előmozdításában. Az IKT elengedhetetlen a kulcsfontosságú társadalmi kihívások megválaszolásában és a közszolgáltatások korszerűsítésében, és a tudomány és a technológia valamennyi területén megalapozzák a fejlődést. Európának ezért
  vezető helyről kell alakítania
  az IKT jövőbeni fejlődését, és gondoskodnia kell arról, hogy az IKT-alapú szolgáltatások és termékek elterjedtségük és felhasználásuk révén a lehető legtöbb előnyt biztosítják a polgárok és a vállalkozások számára.

Az információs és kommunikációs technológiák (IKT) egyedülálló, bizonyított szerepet töltenek be valamennyi iparágban és szolgáltatási szektorban az innováció, a kreativitás és a versenyképesség előmozdításában.
  Az IKT továbbá fontos szerepet játszhat a „know-how”, a tudás és a kutatási eredmények terjesztésében és az azokhoz való hozzáférés biztosításában.
  Az IKT elengedhetetlen a kulcsfontosságú társadalmi kihívások megválaszolásában és a közszolgáltatások korszerűsítésében, és a tudomány és a technológia valamennyi területén megalapozzák a fejlődést.
  Segítenek az információhoz való hozzáférés javításában és diverzifikációjában, valamint előmozdítják az aktív polgári részvételt.
  Európának ezért
  elő
  kell
  mozdítania
  az IKT jövőbeni fejlődését
  a nyitottság és a befogadás irányába,
  és gondoskodnia kell arról, hogy az IKT-alapú szolgáltatások és termékek elterjedtségük és felhasználásuk révén a lehető legtöbb előnyt biztosítják a polgárok és a vállalkozások számára.

75. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 3. szakasz („Információs és kommunikációs technológiák”), „Bevezetés” alszakasz, (4) bekezdés

Az IKT-vel foglalkozó téma a stratégiai kutatás prioritásait a kulcsfontosságú technológiai pilléreknek megfelelően tűzi ki, gondoskodik
  a technológiák végponttól végpontig terjedő integrálásáról
  , és létrehozza az IKT-alapú innovatív alkalmazások széles skálájának kifejlesztéséhez szükséges tudást és eszközöket. Az elvégzendő tevékenység serkenti az IKT-ágazat ipari és technológiai fejlődését és javítja a fontos IKT-intenzív ágazatok versenyképességét - mindkét esetben nagy értékű, innovatív IKT-alapú termékeken és szolgáltatásokon, illetőleg a vállalkozásokban és a közigazgatásban a szervezeti folyamatok javításán keresztül. A téma ezenkívül az IKT-nek a közszféra és a társadalom igényei szolgálatában való mozgósítása révén más európai uniós politikákat is támogat.

Az IKT-vel foglalkozó téma a stratégiai kutatás prioritásait a kulcsfontosságú technológiai pilléreknek megfelelően tűzi ki, gondoskodik
  az IKT-k teljes integrációjáról,
  és létrehozza az IKT-alapú innovatív alkalmazások széles skálájának kifejlesztéséhez szükséges tudást és eszközöket. Az elvégzendő tevékenység serkenti az IKT-ágazat ipari és technológiai fejlődését és javítja a fontos IKT-intenzív ágazatok versenyképességét - mindkét esetben nagy értékű, innovatív IKT-alapú termékeken és szolgáltatásokon, illetőleg a vállalkozásokban és a közigazgatásban
  az új vagy javított
  szervezeti folyamatok javításán keresztül. A téma ezen kívül az IKT-nek a közszféra és a társadalom igényei
  , például az egészségügy és a környezetvédelem
  szolgálatában való mozgósítása révén más európai uniós politikákat is támogat.

76. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 3. szakasz („Információs és kommunikációs technológiák”), „Bevezetés” alszakasz, (5) bekezdés

Az elvégzendő tevékenységek körében együttműködési és hálózatépítési cselekvésekre, közös technológiai kezdeményezések támogatására - beleértve a nanoelektronikai technológiák és a beágyazott számítástechnikai rendszerek területén végzett kutatások egyes aspektusait is - és nemzeti programkoordinációs kezdeményezésekre - beleértve a „saját lakókörnyezetben való életvitel segítésére” vonatkozó kezdeményezést is - kerül sor. A tevékenységek prioritásait többek között az európai technológiai platformok tevékenységére és más forrásokra támaszkodó tématerületek képezik. Tematikus szinergiákat kell továbbá kialakítani a többi egyedi program keretében végrehajtott kapcsolódó tevékenységekkel.

Az elvégzendő tevékenységek körében együttműködési és hálózatépítési cselekvésekre
  kerül sor, és
  közös technológiai kezdeményezések támogatására és nemzeti programkoordinációs kezdeményezésekre
  kerülhet sor (
  beleértve a
  nanotechnológiát, beágyazott rendszereket és a
  „saját lakókörnyezetben való életvitel
  segítését
  ”
  )
  . A tevékenységek prioritásait többek között az európai technológiai platformok tevékenységére és más forrásokra támaszkodó tématerületek képezik. Tematikus szinergiákat kell továbbá kialakítani a többi egyedi program keretében végrehajtott kapcsolódó tevékenységekkel.
  Maximális szinergiára és komplementaritásra kell ugyanakkor törekedni más közösségi programokkal és kezdeményezésekkel, különösen a strukturális alapokkal, a versenyképességi és innovációs keretprogrammal, az i-2010-kezdeményezéssel és a tagállamok IKT-vel kapcsolatos nemzeti és regionális programjaival.

77. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 3. szakasz „Információs és kommunikációs technológiák”, „Tevékenységek” alszakasz, első cím („Az IKT technológiai pillérei”), első francia bekezdés

| - | Nanoelektronika, fotonika és integrált mikro-nano rendszerek: az alkatrészek, az egy alkatrészes megoldások (systemson-a-chip), a csomagolt megoldások (systems-in-a-package) és az integrált rendszerek méretében, sűrűségében, teljesítményében, energiahatékonyságában, gyártásában és költséghatékonyságában előremutató folyamat-, eszköz-
  és
  tervezési technológiák; alapvető fotonikus alkatrészek az alkalmazások széles skálájához; nagy teljesítményű, nagy sűrűségű adattároló rendszerek; igen nagy felületű, nagymértékben integrált kijelző megoldások; érzékelő, működtető, megjelenítő és képalkotó eszközök; különösen alacsony teljesítményű rendszerek, alternatív energiaforrások és energiatárolás; heterogén technológiák és rendszerek integrálása; többfunkciós integrált mikro-nano-bio-info rendszerek; nagy felületű elektronika; integrálás különböző anyagokba, tárgyakba; élő szervezetekkel alkotott érintkezési felület; stabil struktúrákká (ön)felépülő molekulák és atomok. |
| --- | --- |

-

Nanoelektronika, fotonika és integrált mikro-nano rendszerek: az alkatrészek, az egy alkatrészes megoldások (systemson-a-chip), a csomagolt megoldások (systems-in-a-package) és az integrált rendszerek méretében, sűrűségében, teljesítményében, energiahatékonyságában, gyártásában és költséghatékonyságában előremutató folyamat-, eszköz-
  és
  tervezési technológiák; alapvető fotonikus alkatrészek az alkalmazások széles skálájához; nagy teljesítményű, nagy sűrűségű adattároló rendszerek; igen nagy felületű, nagymértékben integrált kijelző megoldások; érzékelő, működtető, megjelenítő és képalkotó eszközök; különösen alacsony teljesítményű rendszerek, alternatív energiaforrások és energiatárolás; heterogén technológiák és rendszerek integrálása; többfunkciós integrált mikro-nano-bio-info rendszerek; nagy felületű elektronika; integrálás különböző anyagokba, tárgyakba; élő szervezetekkel alkotott érintkezési felület; stabil struktúrákká (ön)felépülő molekulák és atomok.

| - | Nanoelektronika, fotonika és integrált mikro-nano rendszerek: az alkatrészek, az egy alkatrészes megoldások (systemson-a-chip), a csomagolt megoldások (systems-in-a-package) és az integrált rendszerek méretében, sűrűségében, teljesítményében, energiahatékonyságában, gyártásában és költséghatékonyságában előremutató folyamat-, eszköz-
  ,
  tervezési
  és tesztelési
  technológiák
  és módszerek; fejlett vezeték nélküli komponensek és alrendszerek; fényt termelő, befolyásoló és észlelő
  alapvető fotonikus alkatrészek az alkalmazások széles skálájához
  , beleértve az ultra gyors komponenseket; RF rendszerek
  ; nagy teljesítményű, nagy sűrűségű adattároló rendszerek; igen nagy felületű, nagymértékben integrált kijelző megoldások; érzékelő, működtető, megjelenítő és képalkotó eszközök; különösen alacsony teljesítményű rendszerek, alternatív energiaforrások és energiatárolás; heterogén technológiák és rendszerek integrálása;
  intelligens rendszerek;
  többfunkciós integrált mikro-nano-bio-info rendszerek; nagy felületű elektronika; integrálás különböző anyagokba, tárgyakba; élő szervezetekkel alkotott érintkezési felület; stabil struktúrákká (ön)felépülő molekulák és atomok. |
| --- | --- |

-

Nanoelektronika, fotonika és integrált mikro-nano rendszerek: az alkatrészek, az egy alkatrészes megoldások (systemson-a-chip), a csomagolt megoldások (systems-in-a-package) és az integrált rendszerek méretében, sűrűségében, teljesítményében, energiahatékonyságában, gyártásában és költséghatékonyságában előremutató folyamat-, eszköz-
  ,
  tervezési
  és tesztelési
  technológiák
  és módszerek; fejlett vezeték nélküli komponensek és alrendszerek; fényt termelő, befolyásoló és észlelő
  alapvető fotonikus alkatrészek az alkalmazások széles skálájához
  , beleértve az ultra gyors komponenseket; RF rendszerek
  ; nagy teljesítményű, nagy sűrűségű adattároló rendszerek; igen nagy felületű, nagymértékben integrált kijelző megoldások; érzékelő, működtető, megjelenítő és képalkotó eszközök; különösen alacsony teljesítményű rendszerek, alternatív energiaforrások és energiatárolás; heterogén technológiák és rendszerek integrálása;
  intelligens rendszerek;
  többfunkciós integrált mikro-nano-bio-info rendszerek; nagy felületű elektronika; integrálás különböző anyagokba, tárgyakba; élő szervezetekkel alkotott érintkezési felület; stabil struktúrákká (ön)felépülő molekulák és atomok.

78. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 3. szakasz („Információs és kommunikációs technológiák”), „Tevékenységek” alszakasz, első cím („Az IKT technológiai pillérei”), második francia bekezdés

| - | Mindenütt elérhető és
  korlátlan
  kapacitású hírközlési hálózatok:
  költséghatékony
  mobil- és széles sávú hálózati technológiák és rendszerek, beleértve a földi és a műholdas hálózatokat is; a különböző személyes, regionális és globális hatókörű, helyhez kötött, mobil, vezeték nélküli és műsorszóró hálózatok konvergenciája; a vezetékes és a vezeték nélküli hírközlési szolgáltatások és alkalmazások interoperabilitása, a hálózatos erőforrások kezelése, a szolgáltatások átkonfigurálhatósága; az eseti intelligens multimédiás eszközök, érzékelők és mikrocsipek komplex hálózatokba szervezése. |
| --- | --- |

-

Mindenütt elérhető és
  korlátlan
  kapacitású hírközlési hálózatok:
  költséghatékony
  mobil- és széles sávú hálózati technológiák és rendszerek, beleértve a földi és a műholdas hálózatokat is; a különböző személyes, regionális és globális hatókörű, helyhez kötött, mobil, vezeték nélküli és műsorszóró hálózatok konvergenciája; a vezetékes és a vezeték nélküli hírközlési szolgáltatások és alkalmazások interoperabilitása, a hálózatos erőforrások kezelése, a szolgáltatások átkonfigurálhatósága; az eseti intelligens multimédiás eszközök, érzékelők és mikrocsipek komplex hálózatokba szervezése.

| - | Mindenütt elérhető és
  nagy
  kapacitású hírközlési hálózatok:
  átállítható és rugalmas
  mobil- és széles sávú hálózati technológiák, rendszerek
  és szerkezetek
  , beleértve a földi és a műholdas hálózatokat is; a különböző személyes, regionális és globális hatókörű, helyhez kötött, mobil, vezeték nélküli és műsorszóró hálózatok
  és szolgáltatások
  konvergenciája;
  a szolgáltatáselosztó infrastruktúra és architektúrák,
  a vezetékes és a vezeték nélküli hírközlési szolgáltatások és alkalmazások interoperabilitása
  (beleértve a szolgáltatások hatékonyságát és minőségét [QoS])
  , a hálózatos erőforrások kezelése, a szolgáltatások átkonfigurálhatósága; az eseti intelligens multimédiás eszközök, érzékelők és mikrocsipek komplex hálózatokba szervezése. |
| --- | --- |

-

Mindenütt elérhető és
  nagy
  kapacitású hírközlési hálózatok:
  átállítható és rugalmas
  mobil- és széles sávú hálózati technológiák, rendszerek
  és szerkezetek
  , beleértve a földi és a műholdas hálózatokat is; a különböző személyes, regionális és globális hatókörű, helyhez kötött, mobil, vezeték nélküli és műsorszóró hálózatok
  és szolgáltatások
  konvergenciája;
  a szolgáltatáselosztó infrastruktúra és architektúrák,
  a vezetékes és a vezeték nélküli hírközlési szolgáltatások és alkalmazások interoperabilitása
  (beleértve a szolgáltatások hatékonyságát és minőségét [QoS])
  , a hálózatos erőforrások kezelése, a szolgáltatások átkonfigurálhatósága; az eseti intelligens multimédiás eszközök, érzékelők és mikrocsipek komplex hálózatokba szervezése.

79. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 3. szakasz „Információs és kommunikációs technológiák”, „Tevékenységek” alszakasz, első alcím („Az IKT technológiai pillérei”), harmadik francia bekezdés

| - | Beágyazott rendszerek, számítás- és vezérléstechnika: nagyobb teljesítményű, biztonságosabb, megosztottabb, megbízhatóbb és hatékonyabb hardver-szoftver rendszerek, amelyek érzékelik, vezérlik és alkalmazkodnak környezetükhöz, miközben optimalizálják erőforrás-felhasználásukat; a rendszermodellezés, tervezés
  és
  kivitelezés módszerei és eszközei a komplexitás kézben tartása érdekében; nyitott, alakítható architektúrák és skálafüggetlen platformok, middleware és megosztott operációs rendszerek a valóban problémamentesen együttműködő és környezetintelligens környezetek kialakításához az érzékelés, a működtetés, a számítások, a kommunikáció, a tárolás és a szolgáltatásnyújtás támogatására; heterogén, hálózatba szervezett és átkonfigurálható alkatrészeket magukban foglaló számítási architektúrák, ideértve a fordítási, programozási és futásidejű támogatást is; nagyméretű, megosztott, bizonytalan rendszerek vezérlése. |
| --- | --- |

-

Beágyazott rendszerek, számítás- és vezérléstechnika: nagyobb teljesítményű, biztonságosabb, megosztottabb, megbízhatóbb és hatékonyabb hardver-szoftver rendszerek, amelyek érzékelik, vezérlik és alkalmazkodnak környezetükhöz, miközben optimalizálják erőforrás-felhasználásukat; a rendszermodellezés, tervezés
  és
  kivitelezés módszerei és eszközei a komplexitás kézben tartása érdekében; nyitott, alakítható architektúrák és skálafüggetlen platformok, middleware és megosztott operációs rendszerek a valóban problémamentesen együttműködő és környezetintelligens környezetek kialakításához az érzékelés, a működtetés, a számítások, a kommunikáció, a tárolás és a szolgáltatásnyújtás támogatására; heterogén, hálózatba szervezett és átkonfigurálható alkatrészeket magukban foglaló számítási architektúrák, ideértve a fordítási, programozási és futásidejű támogatást is; nagyméretű, megosztott, bizonytalan rendszerek vezérlése.

| - | Beágyazott rendszerek, számítás- és vezérléstechnika: nagyobb teljesítményű, biztonságosabb, megosztottabb, megbízhatóbb és hatékonyabb hardver-szoftver rendszerek, amelyek érzékelik, vezérlik és alkalmazkodnak környezetükhöz, miközben optimalizálják erőforrás-felhasználásukat; a rendszermodellezés,
  elemzés,
  tervezés, kivitelezés
  és validálás
  módszerei és eszközei a komplexitás kézben tartása érdekében; nyitott, alakítható architektúrák és skálafüggetlen platformok, middleware és megosztott operációs rendszerek a valóban problémamentesen együttműködő és környezetintelligens környezetek kialakításához az érzékelés, a működtetés, a számítások, a kommunikáció, a tárolás és a szolgáltatásnyújtás támogatására; heterogén, hálózatba szervezett és átkonfigurálható alkatrészeket magukban foglaló számítási architektúrák, ideértve a fordítási, programozási és futásidejű támogatást is; nagyméretű, megosztott, bizonytalan rendszerek
  , nagyteljesítményű számítástechnika (hardverek és szoftverek)
  vezérlése. |
| --- | --- |

-

Beágyazott rendszerek, számítás- és vezérléstechnika: nagyobb teljesítményű, biztonságosabb, megosztottabb, megbízhatóbb és hatékonyabb hardver-szoftver rendszerek, amelyek érzékelik, vezérlik és alkalmazkodnak környezetükhöz, miközben optimalizálják erőforrás-felhasználásukat; a rendszermodellezés,
  elemzés,
  tervezés, kivitelezés
  és validálás
  módszerei és eszközei a komplexitás kézben tartása érdekében; nyitott, alakítható architektúrák és skálafüggetlen platformok, middleware és megosztott operációs rendszerek a valóban problémamentesen együttműködő és környezetintelligens környezetek kialakításához az érzékelés, a működtetés, a számítások, a kommunikáció, a tárolás és a szolgáltatásnyújtás támogatására; heterogén, hálózatba szervezett és átkonfigurálható alkatrészeket magukban foglaló számítási architektúrák, ideértve a fordítási, programozási és futásidejű támogatást is; nagyméretű, megosztott, bizonytalan rendszerek
  , nagyteljesítményű számítástechnika (hardverek és szoftverek)
  vezérlése.

80. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 3. szakasz „Információs és kommunikációs technológiák”, „Tevékenységek” alszakasz, első alcím („Az IKT technológiai pillérei”), negyedik francia bekezdés

| - | Szoftver, számítóhálózatok (Gridek), biztonság és megbízhatóság: a tudásintenzív szolgáltatások alapját képező dinamikus és bizalmi szoftverek, architektúrák és middlewarerendszerek technológiái, eszközei és módszerei, ideértve e szolgáltatások közszolgáltatásként történő nyújtását is; szolgáltatásorientált, interoperábilis és skálafüggetlen infrastruktúrák, az erőforrások számítóhálózatszerű virtualizálása, hálózatközpontú operációs rendszerek; nyitott rendszerek és együttműködő megoldások a szoftver-, a szolgáltatás- és a rendszerfejlesztéshez; kompozíciós eszközök; komplex rendszerek váratlan viselkedésének kezelése; a nagyméretű, megosztott és szakaszosan összekapcsolt rendszerek és szolgáltatások megbízhatóságának és rugalmasságának fejlesztése; biztonságos és bizalmi rendszerek és szolgáltatások, ideértve a titoktartó hozzáférés-vezérlést és hitelesítést, a dinamikus biztonsági és bizalmi szabályrendszereket (policy), valamint a megbízhatósági és a bizalmi metamodelleket is. |
| --- | --- |

-

Szoftver, számítóhálózatok (Gridek), biztonság és megbízhatóság: a tudásintenzív szolgáltatások alapját képező dinamikus és bizalmi szoftverek, architektúrák és middlewarerendszerek technológiái, eszközei és módszerei, ideértve e szolgáltatások közszolgáltatásként történő nyújtását is; szolgáltatásorientált, interoperábilis és skálafüggetlen infrastruktúrák, az erőforrások számítóhálózatszerű virtualizálása, hálózatközpontú operációs rendszerek; nyitott rendszerek és együttműködő megoldások a szoftver-, a szolgáltatás- és a rendszerfejlesztéshez; kompozíciós eszközök; komplex rendszerek váratlan viselkedésének kezelése; a nagyméretű, megosztott és szakaszosan összekapcsolt rendszerek és szolgáltatások megbízhatóságának és rugalmasságának fejlesztése; biztonságos és bizalmi rendszerek és szolgáltatások, ideértve a titoktartó hozzáférés-vezérlést és hitelesítést, a dinamikus biztonsági és bizalmi szabályrendszereket (policy), valamint a megbízhatósági és a bizalmi metamodelleket is.

| - | Szoftver, számítóhálózatok (Gridek),
  szolgáltatáselosztó architektúra,
  biztonság és megbízhatóság: tudásintenzív szolgáltatások alapját képező
  magas színvonalú fejlesztési és validációs
  dinamikus és bizalmi szoftverek, architektúrák és middleware-rendszerek technológiái, eszközei és módszerei, ideértve e szolgáltatások közszolgáltatásként történő nyújtását
  és a magas színvonalú elosztási szolgáltatásokat, fejlesztési és validációs technológiákat, eszközöket és módszereket
  is; szolgáltatásorientált, interoperábilis és skálafüggetlen infrastruktúrák, az erőforrások számítóhálózatszerű virtualizálása
  (beleértve a domain-specifikus platformokat)
  , hálózatközpontú operációs rendszerek;
  nyílt forráskódú szoftverek;
  nyitott rendszerek és együttműködő megoldások a szoftver-
  (beleértve az ingyenes, a szabad, és a nyílt forráskódú szoftvereket)
  , a szolgáltatás- és a rendszerfejlesztéshez
  és validáláshoz
  ; kompozíciós eszközök
  beleértve a programozási nyelveket
  ; komplex rendszerek váratlan viselkedésének kezelése; a nagyméretű, megosztott és szakaszosan összekapcsolt rendszerek és szolgáltatások megbízhatóságának és rugalmasságának fejlesztése; biztonságos és bizalmi rendszerek és szolgáltatások, ideértve a titoktartó hozzáférés-vezérlést és hitelesítést, a dinamikus biztonsági és bizalmi szabályrendszereket (policy), valamint a megbízhatósági és a bizalmi metamodelleket is
  ; szoftvermodellek bevezetése az iparba
  . |
| --- | --- |

-

Szoftver, számítóhálózatok (Gridek),
  szolgáltatáselosztó architektúra,
  biztonság és megbízhatóság: tudásintenzív szolgáltatások alapját képező
  magas színvonalú fejlesztési és validációs
  dinamikus és bizalmi szoftverek, architektúrák és middleware-rendszerek technológiái, eszközei és módszerei, ideértve e szolgáltatások közszolgáltatásként történő nyújtását
  és a magas színvonalú elosztási szolgáltatásokat, fejlesztési és validációs technológiákat, eszközöket és módszereket
  is; szolgáltatásorientált, interoperábilis és skálafüggetlen infrastruktúrák, az erőforrások számítóhálózatszerű virtualizálása
  (beleértve a domain-specifikus platformokat)
  , hálózatközpontú operációs rendszerek;
  nyílt forráskódú szoftverek;
  nyitott rendszerek és együttműködő megoldások a szoftver-
  (beleértve az ingyenes, a szabad, és a nyílt forráskódú szoftvereket)
  , a szolgáltatás- és a rendszerfejlesztéshez
  és validáláshoz
  ; kompozíciós eszközök
  beleértve a programozási nyelveket
  ; komplex rendszerek váratlan viselkedésének kezelése; a nagyméretű, megosztott és szakaszosan összekapcsolt rendszerek és szolgáltatások megbízhatóságának és rugalmasságának fejlesztése; biztonságos és bizalmi rendszerek és szolgáltatások, ideértve a titoktartó hozzáférés-vezérlést és hitelesítést, a dinamikus biztonsági és bizalmi szabályrendszereket (policy), valamint a megbízhatósági és a bizalmi metamodelleket is
  ; szoftvermodellek bevezetése az iparba
  .

81. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 3. szakasz „Információs és kommunikációs technológiák”, „Tevékenységek” alszakasz, első alcím („Az IKT technológiai pillérei”), ötödik francia bekezdés

| - | Tudásbázisok, értő és tanuló rendszerek: a tudás megszerzésének és értelmezésének, leírásának és személyre szabásának, a benne való navigálásnak és beolvasásának, megosztásának és eljuttatásának módszerei és technikái, a tartalomban rejlő szemantikai viszonyok emberi és gépi felhasználásra való felismerése révén; az információkat érzékelő, értelmező és kiértékelő, együttműködésre, önálló cselekvésre és tanulásra képes mesterséges rendszerek; a természetes kognitív folyamatok, különösen a tanulás és a memória tanulmányozásán alapuló, a lépésenkénti előrehaladáson túlmutató elméletek és kísérletek, az emberi tanulás rendszereinek fejlesztése céljából is. |
| --- | --- |

-

Tudásbázisok, értő és tanuló rendszerek: a tudás megszerzésének és értelmezésének, leírásának és személyre szabásának, a benne való navigálásnak és beolvasásának, megosztásának és eljuttatásának módszerei és technikái, a tartalomban rejlő szemantikai viszonyok emberi és gépi felhasználásra való felismerése révén; az információkat érzékelő, értelmező és kiértékelő, együttműködésre, önálló cselekvésre és tanulásra képes mesterséges rendszerek; a természetes kognitív folyamatok, különösen a tanulás és a memória tanulmányozásán alapuló, a lépésenkénti előrehaladáson túlmutató elméletek és kísérletek, az emberi tanulás rendszereinek fejlesztése céljából is.

| - | Tudásbázisok, értő és tanuló rendszerek: a tudás megszerzésének és értelmezésének, leírásának és személyre szabásának, a benne való navigálásnak és beolvasásának, megosztásának és eljuttatásának módszerei és technikái, a tartalomban rejlő szemantikai viszonyok emberi és gépi felhasználásra való felismerése
  és a megosztott tudásmenedzsment
  révén; az információkat érzékelő, értelmező és kiértékelő, együttműködésre, önálló cselekvésre és tanulásra képes mesterséges rendszerek; a természetes kognitív folyamatok, különösen a tanulás és a memória tanulmányozásán alapuló, a lépésenkénti előrehaladáson túlmutató elméletek és kísérletek, az emberi tanulás rendszereinek fejlesztése céljából is. |
| --- | --- |

-

Tudásbázisok, értő és tanuló rendszerek: a tudás megszerzésének és értelmezésének, leírásának és személyre szabásának, a benne való navigálásnak és beolvasásának, megosztásának és eljuttatásának módszerei és technikái, a tartalomban rejlő szemantikai viszonyok emberi és gépi felhasználásra való felismerése
  és a megosztott tudásmenedzsment
  révén; az információkat érzékelő, értelmező és kiértékelő, együttműködésre, önálló cselekvésre és tanulásra képes mesterséges rendszerek; a természetes kognitív folyamatok, különösen a tanulás és a memória tanulmányozásán alapuló, a lépésenkénti előrehaladáson túlmutató elméletek és kísérletek, az emberi tanulás rendszereinek fejlesztése céljából is.

82. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 3. szakasz „Információs és kommunikációs technológiák”, „Tevékenységek” alszakasz, első alcím („Az IKT technológiai pillérei”), hatodik francia bekezdés

| - | Szimuláció, megjelenítés, interakció és vegyes valóság: a modellezés, a szimuláció, a megjelenítés, az interakció, a virtuális, a kibővített és a vegyes valóság eszközei és integrálásuk végponttól végpontig terjedő környezetekben; innovatív tervezési és kreatív eszközök a termékek, a szolgáltatások és a digitális audiovizuális média számára; természetesebb, intuitívebb és könnyebben használható felületek és a technológiával, a gépekkel, az eszközökkel és egyéb művi dolgokkal való interakció új módjai; többnyelvű és automatikus gépi
  fordítórendszerek
  . |
| --- | --- |

-

Szimuláció, megjelenítés, interakció és vegyes valóság: a modellezés, a szimuláció, a megjelenítés, az interakció, a virtuális, a kibővített és a vegyes valóság eszközei és integrálásuk végponttól végpontig terjedő környezetekben; innovatív tervezési és kreatív eszközök a termékek, a szolgáltatások és a digitális audiovizuális média számára; természetesebb, intuitívebb és könnyebben használható felületek és a technológiával, a gépekkel, az eszközökkel és egyéb művi dolgokkal való interakció új módjai; többnyelvű és automatikus gépi
  fordítórendszerek
  .

| - | Szimuláció, megjelenítés, interakció és vegyes valóság: a modellezés, a szimuláció, a megjelenítés, az interakció, a virtuális, a kibővített és a vegyes valóság eszközei és integrálásuk végponttól végpontig terjedő környezetekben; innovatív tervezési és kreatív eszközök a termékek, a szolgáltatások és a digitális audiovizuális média számára; természetesebb, intuitívebb és könnyebben használható felületek és a technológiával, a gépekkel, az eszközökkel és egyéb művi dolgokkal való interakció új módjai;
  nyelvekkel kapcsolatos technológiák, beleértve a
  többnyelvű és automatikus gépi
  fordítórendszereket
  . |
| --- | --- |

-

Szimuláció, megjelenítés, interakció és vegyes valóság: a modellezés, a szimuláció, a megjelenítés, az interakció, a virtuális, a kibővített és a vegyes valóság eszközei és integrálásuk végponttól végpontig terjedő környezetekben; innovatív tervezési és kreatív eszközök a termékek, a szolgáltatások és a digitális audiovizuális média számára; természetesebb, intuitívebb és könnyebben használható felületek és a technológiával, a gépekkel, az eszközökkel és egyéb művi dolgokkal való interakció új módjai;
  nyelvekkel kapcsolatos technológiák, beleértve a
  többnyelvű és automatikus gépi
  fordítórendszereket
  .

83. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 3. szakasz „Információs és kommunikációs technológiák”, „Tevékenységek” alszakasz, első alcím („Az IKT technológiai pillérei”), hatodik a francia bekezdés(új)

| - | Mobil rendszerek: a negyedik generációs és azon túli mobil rendszerekre való átállás, valamint a digitális továbbításhoz és antennákhoz kapcsolódó technológiai áttörések. |
| --- | --- |

-

84. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 3. szakasz „Információs és kommunikációs technológiák”, „Tevékenységek” alszakasz, második alcím („Az IKT technológiai pillérei”), második francia bekezdés

| - | Otthoni környezetek: kommunikáció, megfigyelés, vezérlés és segítség az otthoni, épületen belüli és nyilvános terekben; valamennyi eszköz zavartalan együttműködése és használata a költséghatékonyság, a megfizethetőség
  és
  a használhatóság figyelembevételével; új szolgáltatások és az interaktív digitális tartalom és szolgáltatások új formái; információkhoz való hozzáférés és tudásmenedzsment. |
| --- | --- |

-

Otthoni környezetek: kommunikáció, megfigyelés, vezérlés és segítség az otthoni, épületen belüli és nyilvános terekben; valamennyi eszköz zavartalan együttműködése és használata a költséghatékonyság, a megfizethetőség
  és
  a használhatóság figyelembevételével; új szolgáltatások és az interaktív digitális tartalom és szolgáltatások új formái; információkhoz való hozzáférés és tudásmenedzsment.

| - | Otthoni környezetek: kommunikáció, megfigyelés, vezérlés és segítség az otthoni, épületen belüli és nyilvános terekben; valamennyi eszköz zavartalan együttműködése és használata a költséghatékonyság, a megfizethetőség
  ,
  a használhatóság
  és a biztonság
  figyelembevételével; új szolgáltatások
  (beleértve a szórakoztatással kapcsolatos szolgáltatásokat)
  és az interaktív digitális tartalom és szolgáltatások új formái; információkhoz való hozzáférés és tudásmenedzsment. |
| --- | --- |

-

Otthoni környezetek: kommunikáció, megfigyelés, vezérlés és segítség az otthoni, épületen belüli és nyilvános terekben; valamennyi eszköz zavartalan együttműködése és használata a költséghatékonyság, a megfizethetőség
  ,
  a használhatóság
  és a biztonság
  figyelembevételével; új szolgáltatások
  (beleértve a szórakoztatással kapcsolatos szolgáltatásokat)
  és az interaktív digitális tartalom és szolgáltatások új formái; információkhoz való hozzáférés és tudásmenedzsment.

85. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 3. szakasz „Információs és kommunikációs technológiák”, „Tevékenységek” alszakasz, harmadik alcím („Alkalmazások kutatása”), első francia bekezdés, első albekezdés

| - | az egészségügy érdekében: olyan nem zavaró személyes rendszerek, amelyek lehetővé teszik a polgárok számára jólétük menedzselését, például az egészséges állapot támogatására szolgáló, testen hordható és testbe ültethető figyelőeszközök és autonóm rendszerek; a jobb megelőzés és a személyre szabott gyógymódok kialakulófélben lévő technikái, például a molekuláris képalkotás; új egészségügyi ismeretek megszerzése és alkalmazásuk a klinikai gyakorlatban; a szervfunkciók modellezése és szimulálása; mikro- és nanoszintű robotikai eszközök minimális mértékben invazív sebészeti és gyógyászati alkalmazások céljára; |
| --- | --- |

-

az egészségügy érdekében: olyan nem zavaró személyes rendszerek, amelyek lehetővé teszik a polgárok számára jólétük menedzselését, például az egészséges állapot támogatására szolgáló, testen hordható és testbe ültethető figyelőeszközök és autonóm rendszerek; a jobb megelőzés és a személyre szabott gyógymódok kialakulófélben lévő technikái, például a molekuláris képalkotás; új egészségügyi ismeretek megszerzése és alkalmazásuk a klinikai gyakorlatban; a szervfunkciók modellezése és szimulálása; mikro- és nanoszintű robotikai eszközök minimális mértékben invazív sebészeti és gyógyászati alkalmazások céljára;

| - | az egészségügy érdekében: olyan nem zavaró személyes rendszerek, amelyek lehetővé teszik a polgárok számára jólétük menedzselését, például az egészséges állapot támogatására szolgáló, testen hordható és testbe ültethető
  kommunikációra képes
  figyelőeszközök és autonóm rendszerek; a jobb megelőzés és a személyre szabott gyógymódok kialakulófélben lévő technikái, például a molekuláris képalkotás; új egészségügyi ismeretek megszerzése és alkalmazásuk a klinikai gyakorlatban; a szervfunkciók modellezése és szimulálása; mikro- és nanoszintű robotikai eszközök minimális mértékben invazív sebészeti és gyógyászati alkalmazások céljára;
  távolból történő segítségnyújtás és távmegfigyelési technológiák a krónikus betegségekben szenvedő betegek és az idősek számára; számítógéppel támogatott felderítési és klinikai döntéstámogatási rendszerek, amelyek megbízhatóbb diagnózishoz és jobb munkafolyamatokhoz vezetnek, és végső soron azt eredményezik, hogy a betegség-specifikus szakértői rendszerek a teljes kezelési ciklus megközelítésre állnak át, valamint kihasználják a betegekre vonatkozó felhalmozott adatokat, és az adatbányászat, a bioinformatika és a rendszerbiológia segítségével a modelleken alapuló, betegséggel kapcsolatos tudást is; a vállalati IT-rendszerek megnövekedett hatékonysághoz, valamint a kórházakban és másodlagos ellátási létesítményekben az orvosi hibák csökkenéséhez vezetnek; |
| --- | --- |

-

az egészségügy érdekében: olyan nem zavaró személyes rendszerek, amelyek lehetővé teszik a polgárok számára jólétük menedzselését, például az egészséges állapot támogatására szolgáló, testen hordható és testbe ültethető
  kommunikációra képes
  figyelőeszközök és autonóm rendszerek; a jobb megelőzés és a személyre szabott gyógymódok kialakulófélben lévő technikái, például a molekuláris képalkotás; új egészségügyi ismeretek megszerzése és alkalmazásuk a klinikai gyakorlatban; a szervfunkciók modellezése és szimulálása; mikro- és nanoszintű robotikai eszközök minimális mértékben invazív sebészeti és gyógyászati alkalmazások céljára;
  távolból történő segítségnyújtás és távmegfigyelési technológiák a krónikus betegségekben szenvedő betegek és az idősek számára; számítógéppel támogatott felderítési és klinikai döntéstámogatási rendszerek, amelyek megbízhatóbb diagnózishoz és jobb munkafolyamatokhoz vezetnek, és végső soron azt eredményezik, hogy a betegség-specifikus szakértői rendszerek a teljes kezelési ciklus megközelítésre állnak át, valamint kihasználják a betegekre vonatkozó felhalmozott adatokat, és az adatbányászat, a bioinformatika és a rendszerbiológia segítségével a modelleken alapuló, betegséggel kapcsolatos tudást is; a vállalati IT-rendszerek megnövekedett hatékonysághoz, valamint a kórházakban és másodlagos ellátási létesítményekben az orvosi hibák csökkenéséhez vezetnek;

86. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 3. szakasz „Információs és kommunikációs technológiák”, „Tevékenységek” alszakasz, harmadik alcím („Alkalmazások kutatása”), első francia bekezdés, második albekezdés

| - | a kormányok érdekében: az IKT használata az interdiszciplináris megközelítésű közigazgatásban, szervezeti változtatásokkal és új személyes képességek kifejlesztésével együtt a mindenkihez eljutó innovatív, polgárközpontú szolgáltatások érdekében; fejlett IKT-alapú kutatás és megoldások a demokratikus és a részvételi folyamatok jobbítására, a közszolgáltatások teljesítőképességének és minőségének javítására, a közigazgatás és a kormány közötti kölcsönhatás előmozdítására, illetőleg a jogalkotási és a szakpolitikafejlesztési folyamatok támogatására a demokrácia valamenynyi színterén. |
| --- | --- |

-

a kormányok érdekében: az IKT használata az interdiszciplináris megközelítésű közigazgatásban, szervezeti változtatásokkal és új személyes képességek kifejlesztésével együtt a mindenkihez eljutó innovatív, polgárközpontú szolgáltatások érdekében; fejlett IKT-alapú kutatás és megoldások a demokratikus és a részvételi folyamatok jobbítására, a közszolgáltatások teljesítőképességének és minőségének javítására, a közigazgatás és a kormány közötti kölcsönhatás előmozdítására, illetőleg a jogalkotási és a szakpolitikafejlesztési folyamatok támogatására a demokrácia valamenynyi színterén.

| - | a kormányok érdekében: az IKT használata az interdiszciplináris megközelítésű közigazgatásban, szervezeti változtatásokkal
  , az átalakítási folyamatokkal
  és új személyes képességek kifejlesztésével együtt a mindenkihez eljutó innovatív, polgárközpontú szolgáltatások érdekében; fejlett IKT-alapú kutatás és megoldások a demokratikus és a részvételi folyamatok
  (beleértve az e-demokráciát)
  jobbítására, a közszolgáltatások teljesítőképességének és minőségének javítására, a közigazgatás és a kormány közötti kölcsönhatás előmozdítására, illetőleg a jogalkotási és a szakpolitika-fejlesztési folyamatok támogatására a demokrácia valamennyi színterén. |
| --- | --- |

-

a kormányok érdekében: az IKT használata az interdiszciplináris megközelítésű közigazgatásban, szervezeti változtatásokkal
  , az átalakítási folyamatokkal
  és új személyes képességek kifejlesztésével együtt a mindenkihez eljutó innovatív, polgárközpontú szolgáltatások érdekében; fejlett IKT-alapú kutatás és megoldások a demokratikus és a részvételi folyamatok
  (beleértve az e-demokráciát)
  jobbítására, a közszolgáltatások teljesítőképességének és minőségének javítására, a közigazgatás és a kormány közötti kölcsönhatás előmozdítására, illetőleg a jogalkotási és a szakpolitika-fejlesztési folyamatok támogatására a demokrácia valamennyi színterén.

87. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 3. szakasz „Információs és kommunikációs technológiák”, „Tevékenységek” alszakasz, harmadik alcím („Alkalmazások kutatása”), első francia bekezdés, harmadik albekezdés

| - | a társadalmi integráció érdekében: az egyének és közösségeik autonómiájának megerősítése, valamennyi polgár egyenlő részvételének biztosítása az információs társadalomban, eközben a fogyatékkal élők, a csökkent képességűek, a szegények, a földrajzilag elszigetelt környezetben élők, a kulturális, nemi vagy korból fakadó okokból hátrányos helyzetűek digitális lemaradásának megelőzése többek között a segítő technológiák támogatásával, a független életmód népszerűsítésével, az elektronikus képességek javításával, mindenkinek szóló termékek és szolgáltatások fejlesztésével. |
| --- | --- |

-

a társadalmi integráció érdekében: az egyének és közösségeik autonómiájának megerősítése, valamennyi polgár egyenlő részvételének biztosítása az információs társadalomban, eközben a fogyatékkal élők, a csökkent képességűek, a szegények, a földrajzilag elszigetelt környezetben élők, a kulturális, nemi vagy korból fakadó okokból hátrányos helyzetűek digitális lemaradásának megelőzése többek között a segítő technológiák támogatásával, a független életmód népszerűsítésével, az elektronikus képességek javításával, mindenkinek szóló termékek és szolgáltatások fejlesztésével.

| - | a társadalmi integráció érdekében: az egyének és közösségeik autonómiájának megerősítése, valamennyi polgár egyenlő részvételének biztosítása az információs társadalomban, eközben a fogyatékkal élők, a csökkent képességűek, a szegények, a földrajzilag elszigetelt környezetben élők, a kulturális, nemi vagy korból fakadó okokból hátrányos helyzetűek digitális lemaradásának megelőzése többek között a segítő technológiák támogatásával, a független életmód népszerűsítésével
  (például az otthoni egészségügyi technológiákkal és szolgáltatásokkal)
  , az elektronikus képességek javításával, mindenkinek szóló termékek és szolgáltatások fejlesztésével. |
| --- | --- |

-

a társadalmi integráció érdekében: az egyének és közösségeik autonómiájának megerősítése, valamennyi polgár egyenlő részvételének biztosítása az információs társadalomban, eközben a fogyatékkal élők, a csökkent képességűek, a szegények, a földrajzilag elszigetelt környezetben élők, a kulturális, nemi vagy korból fakadó okokból hátrányos helyzetűek digitális lemaradásának megelőzése többek között a segítő technológiák támogatásával, a független életmód népszerűsítésével
  (például az otthoni egészségügyi technológiákkal és szolgáltatásokkal)
  , az elektronikus képességek javításával, mindenkinek szóló termékek és szolgáltatások fejlesztésével.

88. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 3. szakasz „Információs és kommunikációs technológiák”, „Tevékenységek” alszakasz, harmadik alcím („Alkalmazások kutatása”), első francia bekezdés, negyedik albekezdés

| - | a mobilitás érdekében: járművek integrált IKT-alapú, nyitott, biztonságos és megbízható architektúrákon és illesztőfelületeken alapuló biztonsági rendszerei; interoperábilis együttműködő rendszerek a közlekedés
  hatékonysága és biztonsága
  érdekében, a járművek egymás közötti és a közlekedési infrastruktúrával folytatott kommunikációjára, valamint a pontos és megbízható helymeghatározási technológiák integrálására építkezve; személyre szabott, helytudatos info-mobilitási és multimodális szolgáltatások, beleértve a turisztikai célú intelligens szolgáltatásokra irányuló megoldásokat is. |
| --- | --- |

-

a mobilitás érdekében: járművek integrált IKT-alapú, nyitott, biztonságos és megbízható architektúrákon és illesztőfelületeken alapuló biztonsági rendszerei; interoperábilis együttműködő rendszerek a közlekedés
  hatékonysága és biztonsága
  érdekében, a járművek egymás közötti és a közlekedési infrastruktúrával folytatott kommunikációjára, valamint a pontos és megbízható helymeghatározási technológiák integrálására építkezve; személyre szabott, helytudatos info-mobilitási és multimodális szolgáltatások, beleértve a turisztikai célú intelligens szolgáltatásokra irányuló megoldásokat is.

| - | a mobilitás érdekében: járművek integrált IKT-alapú, nyitott, biztonságos és megbízható architektúrákon és illesztőfelületeken alapuló biztonsági rendszerei; interoperábilis együttműködő rendszerek a
  hatékony, biztonságos és környezetbarát
  közlekedés érdekében, a járművek egymás közötti és a közlekedési infrastruktúrával folytatott kommunikációjára, valamint a pontos és megbízható helymeghatározási
  és navigálási
  technológiák integrálására építkezve; személyre szabott, helytudatos info-mobilitási és multimodális szolgáltatások, beleértve a turisztikai célú intelligens szolgáltatásokra irányuló megoldásokat is. |
| --- | --- |

-

a mobilitás érdekében: járművek integrált IKT-alapú, nyitott, biztonságos és megbízható architektúrákon és illesztőfelületeken alapuló biztonsági rendszerei; interoperábilis együttműködő rendszerek a
  hatékony, biztonságos és környezetbarát
  közlekedés érdekében, a járművek egymás közötti és a közlekedési infrastruktúrával folytatott kommunikációjára, valamint a pontos és megbízható helymeghatározási
  és navigálási
  technológiák integrálására építkezve; személyre szabott, helytudatos info-mobilitási és multimodális szolgáltatások, beleértve a turisztikai célú intelligens szolgáltatásokra irányuló megoldásokat is.

89. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 3. szakasz „Információs és kommunikációs technológiák”, „Tevékenységek” alszakasz, harmadik alcím („Alkalmazások kutatása”), első francia bekezdés, ötödik a) albekezdés (új)

| - | a kultúra érdekében: az IKT megoldások átadása a kultúra területén (beleértve a kulturális örökséget, a regionális fejlődést és a turizmust) jelentkező gazdasági potenciál felhasználása és az ezeken a területeken történő munkahelyteremtés érdekében; az állami (helyi, regionális és nemzeti szinten) és a magánszervezetek (különösen a KKV-k) közötti partnerségeket figyelembe veszik. |
| --- | --- |

-

90. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 3. szakasz „Információs és kommunikációs technológiák”, „Tevékenységek” alszakasz, harmadik alcím („Alkalmazások kutatása”), első a) francia bekezdés (új)

| - | új IKT üzleti modellek: új IKT üzleti modellek megértése és meghatározása közösen dolgozva azokon a témákon, amelyekben az IKT alapvető szerepet fog játszani a termeléssel és szolgáltatásokkal kapcsolatos megközelítés megváltoztatása tekintetében (például közlekedés, egészségügy, energia, környezet). Az ebből a közös kutatásból származó projekteket egyedi helyzetekben kell kipróbálni. A közös erőfeszítéseket az 1. mellékletben említett több témát érintő megközelítésen keresztül kell támogatni. |
| --- | --- |

-

91. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 3. szakasz „Információs és kommunikációs technológiák”, „Tevékenységek” alszakasz, harmadik alcím („Alkalmazások kutatása”), második francia bekezdés, első albekezdés (új)

| - | az interaktív, nemlineáris és önadaptív tartalom új formái; kreativitás és gazdagabb felhasználói élmény; a tartalom médiaközi testreszabása és felhasználóhoz való eljuttatása; a kifejezetten digitális célra szánt tartalom előállításának és kezelésének kombinálása az új szemantikai technológiákkal; a tartalom felhasználóorientált használata, elérése és létrehozása. |
| --- | --- |

-

az interaktív, nemlineáris és önadaptív tartalom új formái; kreativitás és gazdagabb felhasználói élmény; a tartalom médiaközi testreszabása és felhasználóhoz való eljuttatása; a kifejezetten digitális célra szánt tartalom előállításának és kezelésének kombinálása az új szemantikai technológiákkal; a tartalom felhasználóorientált használata, elérése és létrehozása.

| - | az interaktív, nemlineáris és önadaptív tartalom új formái
  , beleértve a szórakoztatási és a kivitelezési célúakat
  ; kreativitás és gazdagabb felhasználói élmény; a tartalom médiaközi testreszabása és felhasználóhoz való eljuttatása; a kifejezetten digitális célra szánt tartalom előállításának és kezelésének kombinálása az új szemantikai technológiákkal; a tartalom felhasználóorientált használata, elérése és létrehozása. |
| --- | --- |

-

az interaktív, nemlineáris és önadaptív tartalom új formái
  , beleértve a szórakoztatási és a kivitelezési célúakat
  ; kreativitás és gazdagabb felhasználói élmény; a tartalom médiaközi testreszabása és felhasználóhoz való eljuttatása; a kifejezetten digitális célra szánt tartalom előállításának és kezelésének kombinálása az új szemantikai technológiákkal; a tartalom felhasználóorientált használata, elérése és létrehozása.

92. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 3. szakasz („Információs és kommunikációs technológiák”), „Tevékenységek” alszakasz, harmadik alcím („Alkalmazások kutatása”), második francia bekezdés, második a) albekezdés (új)

| - | a kulturális örökség - ideértve az emberi lakóhelyeket - védelme, megőrzése és megerősítése: az emberi környezet - ideértve a beépített környezetet, a városi területeket és a tájat -, környezetvédelmileg megalapozott és fenntartható gazdálkodási technológiái és a kulturális örökség védelmének, megőrzésének és optimális felhasználásának és integrációjának technológiái - ideértve a környezetvédelmi hatásvizsgálatokat, a kockázatértékelés modelljeit és eszközeit, a kárfelmérés fejlett és ártalmatlan technikáit, a rekonstrukcióval kapcsolatos új termékeket és eljárásokat, a fenntartható gazdálkodás enyhítő és adaptációs stratégiáit -, mind az ingó, mind az ingatlan kulturális értékek fenntartható kezelése tekintetében; |
| --- | --- |

-

93. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 3. szakasz („Információs és kommunikációs technológiák”), „Tevékenységek” alszakasz, harmadik alcím („Alkalmazások kutatása”), második francia bekezdés, harmadik albekezdés

| - | a
  digitális formában tárolt
  kulturális
  örökséghez
  való hozzáférést lehetővé tévő intelligens szolgáltatások; az élő örökség alapján
  új
  kulturális
  emlékezet létrehozását
  célzó eszközök a közösségek számára; a digitális tartalom megőrzésének módszerei és eszközei; a digitális objektumok felhasználhatóvá tétele a jövő felhasználói számára, eközben megtartva az eredeti létrehozás és használati kontextus eredetiségét és egységét. |
| --- | --- |

-

a
  digitális formában tárolt
  kulturális
  örökséghez
  való hozzáférést lehetővé tévő intelligens szolgáltatások; az élő örökség alapján
  új
  kulturális
  emlékezet létrehozását
  célzó eszközök a közösségek számára; a digitális tartalom megőrzésének módszerei és eszközei; a digitális objektumok felhasználhatóvá tétele a jövő felhasználói számára, eközben megtartva az eredeti létrehozás és használati kontextus eredetiségét és egységét.

| - | a
  kultúrához (beleértve a
  kulturális
  örökséget, a regionális fejlődést és a turizmust
  ) való hozzáférést lehetővé tévő
  és a kultúrát támogató
  intelligens szolgáltatások; az élő örökség alapján kulturális
  emlékeik összegyűjtését és megőrzését
  célzó eszközök a közösségek számára; a digitális tartalom megőrzésének
  és diverzifikálásának
  módszerei és eszközei; a digitális objektumok felhasználhatóvá tétele a jövő felhasználói számára, eközben megtartva az eredeti létrehozás és használati kontextus eredetiségét és egységét. |
| --- | --- |

-

a
  kultúrához (beleértve a
  kulturális
  örökséget, a regionális fejlődést és a turizmust
  ) való hozzáférést lehetővé tévő
  és a kultúrát támogató
  intelligens szolgáltatások; az élő örökség alapján kulturális
  emlékeik összegyűjtését és megőrzését
  célzó eszközök a közösségek számára; a digitális tartalom megőrzésének
  és diverzifikálásának
  módszerei és eszközei; a digitális objektumok felhasználhatóvá tétele a jövő felhasználói számára, eközben megtartva az eredeti létrehozás és használati kontextus eredetiségét és egységét.

94. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 3. szakasz („Információs és kommunikációs technológiák”), „Tevékenységek” alszakasz, harmadik alcím („Alkalmazások kutatása”), harmadik francia bekezdés, első albekezdés

| - | dinamikus és hálózatorientált üzleti rendszerek a termékek és a szolgáltatások létrehozásához és felhasználóhoz való eljuttatásához; intelligens darabok decentralizált vezérlése és kezelése; digitális üzleti ökorendszerek, különösen a kisés a középvállalkozások szükségleteihez igazítható szoftveres megoldások; a megosztott munkaterek együttműködést segítő szolgáltatásai; bővített csoportjelenlét, csoportadminisztráció és megosztási támogatás. |
| --- | --- |

-

dinamikus és hálózatorientált üzleti rendszerek a termékek és a szolgáltatások létrehozásához és felhasználóhoz való eljuttatásához; intelligens darabok decentralizált vezérlése és kezelése; digitális üzleti ökorendszerek, különösen a kisés a középvállalkozások szükségleteihez igazítható szoftveres megoldások; a megosztott munkaterek együttműködést segítő szolgáltatásai; bővített csoportjelenlét, csoportadminisztráció és megosztási támogatás.

| - | dinamikus és hálózatorientált üzleti rendszerek a termékek és a szolgáltatások létrehozásához és felhasználóhoz való eljuttatásához; intelligens darabok decentralizált vezérlése és kezelése; digitális üzleti ökorendszerek, különösen a kisés a középvállalkozások szükségleteihez igazítható szoftveres megoldások; a megosztott
  összefüggés-tudatos
  munkaterek együttműködést segítő szolgáltatásai; bővített csoportjelenlét, csoportadminisztráció és megosztási támogatás
  , tudásmegosztás és interaktív szolgáltatások
  . |
| --- | --- |

-

dinamikus és hálózatorientált üzleti rendszerek a termékek és a szolgáltatások létrehozásához és felhasználóhoz való eljuttatásához; intelligens darabok decentralizált vezérlése és kezelése; digitális üzleti ökorendszerek, különösen a kisés a középvállalkozások szükségleteihez igazítható szoftveres megoldások; a megosztott
  összefüggés-tudatos
  munkaterek együttműködést segítő szolgáltatásai; bővített csoportjelenlét, csoportadminisztráció és megosztási támogatás
  , tudásmegosztás és interaktív szolgáltatások
  .

95. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 3. szakasz („Információs és kommunikációs technológiák”), „Tevékenységek” alszakasz harmadik alcím („Alkalmazások kutatása”), harmadik francia bekezdés, második albekezdés

| - | gyártástechnológia: hálózatba szervezett, intelligens vezérlés a precíziós gyártás és az alacsony erőforrás-felhasználás érdekében; vezeték nélküli automatizálás és logisztika az üzem gyors átállíthatóságához; a modellezés, a szimuláció, a prezentáció és a virtuális gyártás integrált környezetei; a miniatürizált IKT-rendszerek és a különböző anyagokat és objektumokat tartalmazó rendszerek gyártástechnológiái. |
| --- | --- |

-

gyártástechnológia: hálózatba szervezett, intelligens vezérlés a precíziós gyártás és az alacsony erőforrás-felhasználás érdekében; vezeték nélküli automatizálás és logisztika az üzem gyors átállíthatóságához; a modellezés, a szimuláció, a prezentáció és a virtuális gyártás integrált környezetei; a miniatürizált IKT-rendszerek és a különböző anyagokat és objektumokat tartalmazó rendszerek gyártástechnológiái.

| - | gyártástechnológia
  , beleértve a hagyományos iparágakat
  : hálózatba szervezett, intelligens vezérlés a precíziós gyártás és az alacsony erőforrás-felhasználás érdekében; vezeték nélküli automatizálás és logisztika az üzem gyors átállíthatóságához; a modellezés, a szimuláció,
  optimalizálás,
  a prezentáció és a virtuális gyártás integrált környezetei; a miniatürizált IKT-rendszerek és a különböző anyagokat és objektumokat tartalmazó rendszerek gyártástechnológiái. |
| --- | --- |

-

gyártástechnológia
  , beleértve a hagyományos iparágakat
  : hálózatba szervezett, intelligens vezérlés a precíziós gyártás és az alacsony erőforrás-felhasználás érdekében; vezeték nélküli automatizálás és logisztika az üzem gyors átállíthatóságához; a modellezés, a szimuláció,
  optimalizálás,
  a prezentáció és a virtuális gyártás integrált környezetei; a miniatürizált IKT-rendszerek és a különböző anyagokat és objektumokat tartalmazó rendszerek gyártástechnológiái.

96. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 3. szakasz („Információs és kommunikációs technológiák”), „Tevékenységek” cím, harmadik alcím („Alkalmazások kutatása”), második a francia bekezdés (új)

| - | Az üzleti irányítás és teljesítmény valós idejű nyomon követése: az irányítási döntések, az ellenőrzés, az adatgyűjtés és -feldolgozás hatékony és termelékeny támogatása; |
| --- | --- |

-

97. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 3. szakasz („Információs és kommunikációs technológiák”), „Tevékenységek” alszakasz, harmadik alcím („Alkalmazások kutatása”), negyedik francia bekezdés, első albekezdés

| - | az IKT és alkalmazásai bizalmi és megbízhatósági aspektusait támogató eszközök; többszörös és összekapcsolt személyazonosság- kezelő rendszerek; hitelesítési és jogosultságkezelő technikák; az új technológiákhoz kapcsolódó adatvédelmi igények kielégítését célzó rendszerek; a jogosultságok és a javak kezelése; a kibertér fenyegetései ellen védő eszközök. |
| --- | --- |

-

az IKT és alkalmazásai bizalmi és megbízhatósági aspektusait támogató eszközök; többszörös és összekapcsolt személyazonosság- kezelő rendszerek; hitelesítési és jogosultságkezelő technikák; az új technológiákhoz kapcsolódó adatvédelmi igények kielégítését célzó rendszerek; a jogosultságok és a javak kezelése; a kibertér fenyegetései ellen védő eszközök.

| - | az IKT és alkalmazásai bizalmi és megbízhatósági aspektusait támogató eszközök; többszörös és összekapcsolt személyazonosság- kezelő rendszerek; hitelesítési és jogosultságkezelő technikák; az új technológiákhoz kapcsolódó adatvédelmi igények kielégítését célzó rendszerek; a jogosultságok és a javak kezelése; a
  levélszemét (spam) és a
  kibertér fenyegetései ellen védő eszközök. |
| --- | --- |

-

az IKT és alkalmazásai bizalmi és megbízhatósági aspektusait támogató eszközök; többszörös és összekapcsolt személyazonosság- kezelő rendszerek; hitelesítési és jogosultságkezelő technikák; az új technológiákhoz kapcsolódó adatvédelmi igények kielégítését célzó rendszerek; a jogosultságok és a javak kezelése; a
  levélszemét (spam) és a
  kibertér fenyegetései ellen védő eszközök.

98. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 3. szakasz („Információs és kommunikációs technológiák”), („Újonnan felmerülő igények és előre nem látható politikai igények”) alszakasz. (1) bekezdés

A Jövőbeni és kialakulóban lévő technológiák elnevezésű tevékenység célja, hogy az IKT kialakulóban lévő területein vonzza és ösztönözze a több tudományterületet érintő kutatási kiválóságot.: A tevékenység gyújtópontjában többek között a miniatürizálás és a számítástechnika új határainak például a kvantumhatások kihasználása terén való felderítése; a hálózatba szervezett számítási és kommunikációs rendszerek összetettségének hasznosítása; az új, személyre szabott termékek és szolgáltatások érdekében létrehozott intelligens rendszerek új koncepcióinak felderítése és a velük való kísérletezés áll.

(1) A Jövőbeni és kialakulóban lévő technológiák elnevezésű tevékenység célja, hogy az IKT kialakulóban lévő területein vonzza és ösztönözze a több tudományterületet érintő kutatási kiválóságot.: A tevékenység gyújtópontjában többek között a miniatürizálás és a számítástechnika új határainak például a kvantumhatások kihasználása terén való felderítése; a hálózatba szervezett számítási és kommunikációs rendszerek összetettségének hasznosítása
  , beleértve a szoftvereket
  ; az új, személyre szabott termékek és szolgáltatások érdekében létrehozott intelligens rendszerek új koncepcióinak felderítése és a velük való kísérletezés áll.

99. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 4. szakasz („Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák”), „Végrehajtás” alszakasz, első albekezdés

A versenyképesség fokozásához Európának radikális innovációkra van szüksége. Képességeit nagy hozzáadott értékű termékekre és technológiákra kell összpontosítania annak érdekében, hogy megfeleljen a vásárlók igényeinek, valamint a környezettel, az egészségüggyel és más társadalmi kérdésekkel kapcsolatos várakozásoknak. Ezen, egymással versengő kihívások megválaszolásában lényegi szerep jut a kutatásnak.

A versenyképesség fokozásához Európának radikális innovációkra van szüksége. Képességeit nagy hozzáadott értékű termékekre
  , eljárásokra
  és technológiákra kell összpontosítania annak érdekében, hogy megfeleljen a vásárlók igényeinek, valamint a környezettel, az egészségüggyel és más társadalmi kérdésekkel kapcsolatos várakozásoknak. Ezen, egymással versengő kihívások megválaszolásában lényegi szerep jut a kutatásnak.

100. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész 4. szakasz („Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák”), („Végrehajtás”) alszakasz, (2) bekezdés

A téma kulcsfontosságú eleme az ipari átalakulás véghezvitele és hatásainak maximalizálása, és mindeközben a fenntartható gyártás és fogyasztás támogatása érdekében a nanotechnológia, az anyagtudomány és az új gyártási módszerek hatékony integrálása. A téma támogatást nyújt minden olyan ipari tevékenységnek, amelyek más témákkal szinergiában működnek. Valamennyi ágazat és terület alkalmazásai részesülhetnek támogatásban, köztük az anyagtudomány, a nagy teljesítményű gyártási és feldolgozási technológiák, a nano-biotechnológia és a nanoelektronika.

Az ipar jövőbeni versenyképessége nagyban fog múlni a nanotechnológián és annak alkalmazásain. A számos nanotudományi és nanotechnológiai területen végzett KTF-tevékenységek felgyorsíthatják az európai ipar átalakulását. Az Európai Unió elismert vezető szerepet tölt be az olyan területeken, mint a nanotudományok, a nanotechnológiák, az anyagtudomány és az új gyártástechnológiák, és ezt fokozni kell annak érdekében, hogy erősödjön és javuljon a helyzete egy erősen versenyző globális környezetben.

101. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 4. szakasz („Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák”), „(Tevékenységek”) alszakasz, második alcím („Anyagok”), (1) bekezdés

A több tudást tartalmazó, új funkciók betöltésére képes és kedvezőbb viselkedésű új, fejlett anyagok egyre kritikusabb szerepet töltenek be az ipar versenyképességében és fenntartható fejlődésében. Az új gyártóipari modellek szerint a termékek értékének és teljesítményének növelése szempontjából a feldolgozás egyes szakaszai helyett egyre inkább maga az anyag számít az első lépésnek.

(1) A több tudást tartalmazó, új funkciók betöltésére képes és kedvezőbb viselkedésű új, fejlett anyagok,
  beleértve a kompozit anyagokat,
  egyre kritikusabb szerepet töltenek be az ipar versenyképességében és fenntartható fejlődésében. Az új gyártóipari modellek szerint a termékek értékének és teljesítményének növelése szempontjából a feldolgozás egyes szakaszai helyett egyre inkább maga az anyag számít az első lépésnek.

102. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 4. szakasz („Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák”), „Tevékenységek” alszakasz, második alcím: „Anyagok”, (2) bekezdés

A kutatás középpontjában új, tudásalapú, előre meghatározott jellemzőkkel rendelkező anyagok kifejlesztése áll. Ehhez az anyagjellemzők, a feldolgozás és a gyártás intelligens vezérlése, valamint a teljes életciklus során potenciálisan felmerülő egészségügyi és környezeti hatások figyelembevétele szükséges. Hangsúlyt kapnak a nano- és a biotechnológiában rejlő lehetőségek kihasználásával, illetőleg a „természetből tanulás” révén előállított új, fejlett anyagok, különösen a fokozottan kedvező viselkedésű nanoanyagok, bioanyagok és hibrid anyagok.

A kutatás középpontjában új, tudásalapú, előre meghatározott jellemzőkkel rendelkező anyagok kifejlesztése áll. Ehhez az anyagjellemzők, a feldolgozás és a gyártás intelligens vezérlése, valamint a teljes életciklus során potenciálisan felmerülő egészségügyi és környezeti hatások figyelembevétele szükséges. Hangsúlyt kapnak a nano- és a biotechnológiában rejlő lehetőségek kihasználásával, illetőleg a „természetből tanulás” révén előállított új, fejlett anyagok, különösen a fokozottan kedvező viselkedésű nanoanyagok, bioanyagok
  , metaanyagok
  és hibrid anyagok.

103. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 4. szakasz („Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák”), „Tevékenységek” alszakasz („Új gyártástechnológiák”), (1) bekezdés

Az európai uniós erőforrás-intenzív ipar tudásalapú ipari környezetté alakításához új gondolkodásmód szükséges a gyártás területén, és az átalakulás sikere azon múlik, kialakul-e alapvetően új szemléletmód az új ismeretek folyamatos szerzésére, terjesztésére, megvédésére, finanszírozására és felhasználására vonatkozóan, ideértve a fenntartható gyártási és fogyasztási minták érdekében való felhasználást is. Ehhez azonban ki kell alakítani a folyamatos innováció (az ipari tevékenységekben és a gyártórendszerekben, beleértve az építőipart, a készülékeket és a szolgáltatásokat is) és az általános gyártási „javak” (technológiák, szervezet és üzemek) kifejlesztésének megfelelő feltételeit oly módon, hogy közben a biztonsággal és a környezettel összefüggő követelmények is teljesüljenek.

Az európai uniós erőforrás-intenzív ipar tudásalapú ipari környezetté alakításához új gondolkodásmód szükséges a gyártás területén, és az átalakulás sikere azon múlik, kialakul-e alapvetően új szemléletmód az új ismeretek folyamatos szerzésére, terjesztésére, megvédésére, finanszírozására és felhasználására vonatkozóan, ideértve a fenntartható gyártási és fogyasztási minták érdekében való felhasználást is. Ehhez azonban ki kell alakítani a folyamatos innováció (az ipari tevékenységekben és a gyártórendszerekben, beleértve az építőipart, a készülékeket és a szolgáltatásokat is) és az általános gyártási „javak” (technológiák,
  automatizálás, erőforrásokkal/berendezésekkel kapcsolatos
  szervezet és üzemek) kifejlesztésének megfelelő feltételeit
  , ezáltal Európa alapvető iparágainak korszerűsítését előmozdítva
  oly módon, hogy közben a biztonsággal és a környezettel összefüggő követelmények
  , beleértve a kompozit anyagokra vonatkozó követelményeket,
  is teljesüljenek.

104. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 4. szakasz („Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák”), „Tevékenységek” alszakasz, harmadik alcím („Új Gyártástechnológiák”), (2) bekezdés

A kutatás több szálon fut: a termékek és a folyamatok életciklusának valamennyi vonatkozását lefedő új ipari modellek és stratégiák kialakítása és validálása; a folyamatok jelenlegi korlátait leküzdő, új gyártási és feldolgozási eljárásokat lehetővé tévő adaptív gyártási rendszerek; hálózatos gyártás az egész világra kiterjedően együttműködő és többletértéket képező műveletekhez szükséges eszközök és módszerek kifejlesztéséhez; eszközök az új technológiáknak a gyártási folyamatok tervezésébe és üzemeltetésébe való gyors átültetéséhez és integrálásához; illetőleg a nano-, bio-, info- és kognitív technológiák konvergenciájában rejlő lehetőségek kiaknázása új termékek és tervezési koncepciók, és esetlegesen új iparágak kialakítása érdekében.

A kutatás több szálon fut: a termékek és a folyamatok életciklusának valamennyi vonatkozását lefedő új ipari modellek és stratégiák kialakítása és validálása; a folyamatok jelenlegi korlátait leküzdő, új gyártási és feldolgozási eljárásokat lehetővé tévő adaptív gyártási rendszerek; hálózatos gyártás az egész világra kiterjedően együttműködő és többletértéket képező műveletekhez szükséges eszközök és módszerek kifejlesztéséhez; eszközök az új technológiáknak a gyártási folyamatok tervezésébe és üzemeltetésébe való gyors átültetéséhez és integrálásához; illetőleg
  a multidiszciplináris kutatási hálózatokban és
  a nano-, bio-, info- és kognitív technológiák konvergenciájában rejlő lehetőségek kiaknázása
  hibrid technológiák,
  új termékek és tervezési koncepciók, és esetlegesen új iparágak kialakítása érdekében.

105. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 4. szakasz („Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák”), „Tevékenységek” alszakasz, 4. cím („Technológiák integrálása ipari alkalmazásra”), (2) bekezdés

A kutatás a fontosabb kihívásokra választ adó új alkalmazásokra és újszerű, lépésenkénti megoldásokra, valamint a különböző európai technológiai platformok által megjelölt KTF-igényekre összpontosít. Támogatást kap az új tudás és a nano-, az anyagés a gyártástechnológia integrálása ágazati és ágazatokon átívelő alkalmazásokban, például az egészségügyben, az építőiparban,
  a világűrrel
  kapcsolatos iparágakban, a közlekedésben, az energetikában, a vegyiparban, a környezetvédelemben, a textil- és ruhaiparban, a cellulóz- és papíriparban és a gépiparban, valamint az ipari biztonság átfogó területén.

A kutatás a fontosabb kihívásokra választ adó új alkalmazásokra és újszerű, lépésenkénti megoldásokra, valamint a különböző európai technológiai platformok által megjelölt KTF-igényekre összpontosít. Támogatást kap az új tudás és a nano-, az anyagés a gyártástechnológia integrálása ágazati és ágazatokon átívelő alkalmazásokban, például az egészségügyben,
  az élelmiszerfeldolgozó- iparban,
  az építőiparban
  (beleértve a közmunkákat), az űrhajózással
  kapcsolatos iparágakban, a közlekedésben, az energetikában, a vegyiparban, a környezetvédelemben, a textilés ruhaiparban,
  a cipőiparban,
  a cellulóz- és papíriparban és a gépiparban, valamint az ipari biztonság átfogó területén.

106. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 5. szakasz („Energia”), „Végrehajtás” alszakasz, (3) bekezdés

A téma fontos célkitűzése, hogy a kiélezett világpiaci versenyben megerősítse az európai energiaágazat versenyképességét, és ezáltal képessé tegye az európai ipart arra, hogy a kulcsfontosságú energetikai technológiákban kivívja, illetőleg fenntartsa a világpiaci vezető szerepet. Ezen belül a KKV-k az energiaágazat éltetői, és létfontosságú szerepet játszanak az energiaellátási láncban és az innováció előmozdításában. Alapvető fontosságú, és ezért aktív támogatásban részesítendő a kutatási és a demonstrációs tevékenységekben való erőteljes részvételük.

A téma fontos célkitűzése, hogy a kiélezett világpiaci versenyben megerősítse az európai energiaágazat versenyképességét, és ezáltal képessé tegye az európai ipart arra, hogy a kulcsfontosságú energetikai technológiákban kivívja, illetőleg fenntartsa a világpiaci vezető szerepet.
  Tekintettel az erős versenyre ez a vezető szerep csak magas szintű kutatási és fejlesztési beruházásokkal biztosítható.
  Ezen belül a KKV-k az energiaágazat éltetői, és létfontosságú szerepet játszanak az energiaellátási láncban és az innováció előmozdításában. Alapvető fontosságú, és ezért aktív támogatásban részesítendő a kutatási és a demonstrációs tevékenységekben való erőteljes részvételük.

107. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 5. szakasz („Energia”), „Végrehajtás” alszakasz, (5) bekezdés

A kutatási eredmények terjesztésének és felhasználásának megerősítése érdekében minden területen támogatni kell a megszerzett ismeretek terjesztését és az eredmények átadását, ezen belül különösen a politikai döntéshozók felé történő terjesztést.
  A tevékenység kiegészíti a versenyképességi és innovációs keretprogram „Intelligens energia - Európa” elnevezésű programjának keretében végrehajtott cselekvéseket, amelyek az innováció támogatására és a bizonyítottan életképes energetikai technológiák széles körű piaci bevezetését gátló nem műszaki jellegű akadályok felszámolására irányulnak.

A kutatási eredmények terjesztésének és felhasználásának megerősítése érdekében minden területen támogatni kell a megszerzett ismeretek terjesztését és az eredmények átadását, ezen belül különösen a politikai döntéshozók felé történő terjesztést.
  Különösen a multidiszciplinaritást és az interdiszciplinaritást ösztönözik, és a lehető legnagyobb szinergiára és komplementaritásra törekednek más közösségi programokkal és cselekvésekkel, például az Intelligens Energia - Európa (a versenyképességi és innovációs keretprogram része) programmal kapcsolatban.

108. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 5. szakasz („Energia”), „Tevékenységek” alszakasz, bevezető rész (-1) bekezdés (új)

A pénzeszközök energetikai ágazatba történő juttatásának olyan kritériumokon kell alapulnia, amelyek lehetővé teszik a technológiákat a versenyképes, környezetileg fenntartható és biztonságos energetikai ágazat létrehozására irányuló EU-s célok elérésének támogatásával kapcsolatos képességük alapján ítéljék meg. Az EU viszonylag korlátozott kutatási és fejlesztési pénzeszközeit ezért olyan technológiákra kell összpontosítani, amelyek a CO2-kibocsátás gyors csökkentését eredményezhetik.

109. módosítás

I. melléklet „Témák” rész, 5. szakasz („Energia”), „Tevékenységek” alszakasz, „Megújuló villamosáram-termelés” alcím

A megújuló energiaforrásokból történő villamosáram-termelés különböző regionális körülményekhez igazodó, integrált technológiáinak kifejlesztése és demonstrációja annak érdekében, hogy a megújuló energiaforrások minél nagyobb részarányt képviseljenek az EU energiatermelésében. A kutatásnak javítania kell az átalakítás általános hatékonyságát, jelentős mértékben le
  kell szorítania
  a villamos áram költségeit, fokoznia kell a folyamatok megbízhatóságát és tovább kell csökkentenie a környezetre gyakorolt hatást. Hangsúlyt kell fektetni a fényelektromosság, a szél és a biomassza (beleértve a hulladékok biológiailag lebomló részét is) területére. A kutatás emellett más megújuló energiaforrásokban: geotermikus energiában, a napsugárzás hőenergiájában, z óceánok energiájában és a kis vízi erőművekben rejlő ehetőségek minél teljesebb kihasználására is törekszik.

A megújuló energiaforrásokból történő villamosáram-termelés ülönböző regionális körülményekhez igazodó, integrált technológiáinak
  kutatására,
  kifejlesztése és demonstrációja annak érdekében, ogy a megújuló energiaforrások minél nagyobb részarányt épviseljenek az EU energiatermelésében. A kutatásnak avítania kell az átalakítás általános hatékonyságát,
  ki kell küszöbölnie a meglévő akadályokat (ami
  jelentős mértékben le
  fogja zorítani
  a villamos áram költségeit
  )
  , fokoznia kell a folyamatok egbízhatóságát és tovább kell csökkentenie a környezetre gyakorolt atást. Hangsúlyt kell fektetni a fényelektromosság,
  a apsugárzás hőenergiája,
  a szél és a biomassza (beleértve
  az nergia termelésére szolgáló ültetvényeket és
  a hulladékok biológiailag ebomló részét is) területére. A kutatás emellett más egújuló energiaforrásokban: a geotermikus energiában, a napsugárzás őenergiájában, az óceánok energiájában és a kis vízi rőművekben rejlő lehetőségek minél teljesebb kihasználására is örekszik.

110. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 5. szakasz („Energia”), „Tevékenységek” alszakasz, „Megújuló tüzelőanyagok gyártása” alcím

Javított átalakítási technológiák kifejlesztése és demonstrációja a iomasszából (beleértve a hulladékok biológiailag lebomló észét is) előállított szilárd, folyékony és gáznemű tüzelőanyagok, ülönösen a közlekedésben használható bioüzemanyagok enntartható előállításához és ellátási láncaihoz. A tevékenység angsúlyosan tartalmazza az új típusú bioüzemanyagokat, valamint meglévő bioüzemanyagok új előállítási és ellátási útvonalait, deértve az energia és az egyéb értékes termékek biofinomítóban örténő integrált előállítását is. A „forrástól a elhasználóig” a szénhidrogénekben meglévő lehetőségek kihasználása rdekében a kutatás az energiahatékonyság növelésére, a echnológiák integrálásának fokozására és az alapanyag-felhasználás avítására összpontosít. A tevékenység kiterjed továbbá például közlekedési és a helyhez kötött alkalmazásokban való iztonságos és megbízható felhasználást célzó alapanyag-logisztikára, zabályozást előkészítő kutatásra és szabványosításra. megújuló hidrogéntermelésben rejlő lehetőségek kihasználása rdekében támogatni kell a biomasszával, a megújuló elektromos nergiával és a napenergiával működő folyamatokat.

Javított átalakítási technológiák
  kutatása,
  kifejlesztése és emonstrációja a biomasszából
  és energia termelésére szolgáló ltetvényekből
  (beleértve a hulladékok biológiailag lebomló észét is) előállított szilárd, folyékony és gáznemű tüzelőanyagok, ülönösen a közlekedésben használható bioüzemanyagok enntartható előállításához és ellátási láncaihoz. A tevékenység angsúlyosan tartalmazza az új típusú bioüzemanyagokat, valamint meglévő bioüzemanyagok új előállítási és ellátási útvonalait, deértve az energia és az egyéb értékes termékek biofinomítóban örténő integrált előállítását is. A „forrástól a elhasználóig” a szénhidrogénekben meglévő lehetőségek kihasználása rdekében a kutatás az energiahatékonyság növelésére, a echnológiák integrálásának fokozására és az alapanyag-felhasználás avítására összpontosít. A tevékenység kiterjed továbbá például
  az energetikai célú növényi kultúrákra,
  a közlekedési és a elyhez kötött alkalmazásokban való biztonságos és megbízható elhasználást célzó alapanyag-logisztikára, szabályozást előkészítő utatásra és szabványosításra. A megújuló hidrogéntermelésben ejlő lehetőségek kihasználása érdekében támogatni kell a iomasszával, a megújuló elektromos energiával és a napenergiával űködő folyamatokat.

111. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 5. szakasz („Energia”), „Tevékenységek” alszakasz, „Megújuló fűtés és hűtés” alcím

A megújuló energiaforrásokkal működő fűtésben és hűtésben ejlő lehetőségeket növelő technológiák kifejlesztése és demonstrációja fenntartható energetikához való hozzájárulás érdekében. tevékenység célja a költségek jelentős csökkentése, a atékonyság növelése, a környezeti hatások további csökkentése s a technológiák különböző regionális körülmények között aló használatának optimalizálása. A kutatás és a demonstráció iterjed továbbá az ipari alkalmazások (ideértve a tengervíz termikus ton történő sótalanítását is) új rendszereire és komponenseire, táv- és központi fűtésre és hűtésre, az épületek integrálására s az energiatárolásra is.

A megújuló energiaforrásokkal működő
  aktív
  fűtésben és hűtésben ejlő lehetőségeket növelő technológiák
  kutatása,
  kifejlesztése s demonstrációja
  , valamint a passzív, illetve természetes módon létrehozott fűtést hasznosító rendszerek fejlesztése
  a enntartható energetikához való hozzájárulás érdekében. tevékenység célja a költségek jelentős csökkentése, a hatékonyság övelése, a környezeti hatások további csökkentése és technológiák különböző regionális körülmények között való asználatának optimalizálása. A kutatás és a demonstráció kiterjed ovábbá az ipari alkalmazások (ideértve a tengervíz termikus ton történő sótalanítását is) új rendszereire és komponenseire, táv- és központi fűtésre és hűtésre, az épületek integrálására és z energiatárolásra is.

112. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 5. szakasz („Energia”), „Tevékenységek” alszakasz, atodik cím („Tiszta szénátalakítási technológiák”)

A széntüzelésű erőművek továbbra is a világ energiatermelésének úzómotorjai, azonban ezekben is van mód további jelentős atékonyságjavulásra és kibocsátáscsökkentésre, különösen a CO2-kibocsátásban. A versenyképesség fenntartása és a CO2-kibocsátás ézben tartása érdekében támogatni kell olyan tiszta szénátalakítási technológiák kifejlesztését és demonstrálását, melyek különböző üzemeltetési feltételek mellett is jelentősen övelik az erőművek hatékonyságát és megbízhatóságát, a ehető legalacsonyabb szintre szorítják a szennyezőanyag-kibocsátást s csökkentik a teljes költséget. A jövő kibocsátásmentes nergiatermelésére előretekintve ez a tevékenység előkészíti és iegészíti a CO2 elkülönítésére és tárolására irányuló technológiák ejlesztését, ezért a két tevékenység között kapcsolatot kell eremteni.

A széntüzelésű erőművek továbbra is a világ energiatermelésének úzómotorjai, azonban ezekben is van mód további jelentős atékonyságjavulásra és kibocsátáscsökkentésre, különösen a CO2-kibocsátásban. A versenyképesség fenntartása,
  az erőforrások megőrzése
  és a CO2-kibocsátás kézben tartása érdekében támogatni kell olyan tiszta szénátalakítási technológiák kifejlesztését s demonstrálását, amelyek különböző üzemeltetési feltételek ellett is jelentősen növelik az erőművek hatékonyságát és egbízhatóságát, a lehető legalacsonyabb szintre szorítják a zennyezőanyag-kibocsátást
  , beleértve a finom port, a nyomelemeket, higanyt és a szerves vegyületeket,
  és csökkentik a eljes költséget. A jövő kibocsátásmentes energiatermelésére előretekintve z a tevékenység előkészíti és kiegészíti a CO2 elkülönítésére s tárolására irányuló technológiák fejlesztését, ezért a ét tevékenység között kapcsolatot kell teremteni.

113. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 5. szakasz („Energia”), „Tevékenységek” alszakasz, hetedik cím („Intelligens energiahálózatok”)

A fenntarthatóbb energiarendszerre való áttérés elősegítése érdekében zéles körű kutatási-fejlesztési erőfeszítéseket kell tenni az urópai villamosenergia- és gázrendszerek és hálózatok hatékonyságának, ugalmasságának, biztonságosságának és megbízhatóságának övelésére. A villamosenergia-hálózatok esetén a elenlegi hálók rugalmas és interaktív (fogyasztók/üzemeltetők) zolgáltatási hálózattá alakítására, illetőleg a megújuló energiaforrások s a megosztott energiatermelés (például az üzemanyagcellák, mikroturbinák, a dugattyús motorok) nagyarányú endszerbe állítása és hatékony integrálása előtt álló akadályok elszámolására irányuló célok szükségessé teszik néhány kulcsfontosságú laptechnológia kifejlesztését és demonstrációját (például z innovatív IKT-megoldások, a megújuló energiaforrások árolási technológiái, az erősáramú elektronika és a magas őmérsékletű szupravezetők területén). A gázhálózatok esetében tevékenység célja az intelligensebb és hatékonyabb gázszállítási s elosztási folyamatok és rendszerek demonstrációja, beleértve megújuló energiaforrások hatékony integrálását is.

A fenntarthatóbb energiarendszerre való áttérés elősegítése érdekében zéles körű kutatási-fejlesztési erőfeszítéseket kell tenni az urópai villamosenergia- és gázrendszerek és hálózatok hatékonyságának, ugalmasságának, biztonságosságának és megbízhatóságának övelésére. A villamosenergia-hálózatok esetén a elenlegi hálók rugalmas és interaktív (fogyasztók/üzemeltetők) zolgáltatási hálózattá alakítására, illetőleg a megújuló energiaforrások s a megosztott energiatermelés (például az üzemanyagcellák, mikroturbinák, a dugattyús motorok) nagyarányú endszerbe állítása és hatékony integrálása előtt álló akadályok elszámolására
  és az ellátás minőségének (a feszültség minősége és a szállított energia mennyisége vonatkozásában történő) javítására
  irányuló célok szükségessé teszik néhány kulcsfontosságú laptechnológia kifejlesztését és demonstrációját például az innovatív IKT-megoldások, a megújuló energiaforrások árolási technológiái,
  elektronikus fogyasztásmérés és automatizált méréskezelő rendszerek,
  az erősáramú elektronika és a agas hőmérsékletű szupravezetők
  , az aktív hálózatok IKT-ellenőrzési endszerei, a hatékony munkaerő-gazdálkodás stb.
  erületén). A gázhálózatok esetében a tevékenység célja az intelligensebb s hatékonyabb gázszállítási és elosztási folyamatok és endszerek demonstrációja, beleértve a megújuló energiaforrások atékony integrálását is.
  Az elektromos és gázhálózatok integrációja árgyában folyó kutatások (pl. az integrált ellenőrző özpontok, többszörös mérés, megosztott munkaerő) a hatékonysági élkitűzést fogják szolgálni mindkét ágazat számára.

114. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 5. szakasz („Energia”), „Tevékenységek” alszakasz, „Energiahatékonyság és energiatakarékosság” rész, első mondat

Az energiatakarékosságban és az energiahatékonyság növelésében ejlő hatalmas lehetőségeket az épületekhez, a szolgáltatásokhoz s az iparhoz kapcsolódó új koncepciók és technológiák optimalizálása, validálása és demonstrációja révén ki kell használni.

Az energiatakarékosságban és az energiahatékonyság növelésében ejlő hatalmas lehetőségeket az épületekhez,
  közlekedéshez,
  a szolgáltatásokhoz és az iparhoz kapcsolódó új koncepciók és technológiák optimalizálása, validálása
  , kutatása, fejlesztése
  és emonstrációja révén ki kell használni.

115. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, ,6. szakasz („Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is)”), „Célkitűzés” alszakasz

A természetes és az ember alkotta környezettel és erőforrásaival aló fenntartható gazdálkodás előmozdítása a bioszféra, az ökológiai endszerek és az emberi tevékenység közötti kölcsönhatásokra onatkozó tudásunk fejlesztésével, valamint új technológiák, szközök és szolgáltatások kifejlesztésével a globális örnyezeti problémák integrált kezelésének érdekében. Kiemelt angsúlyt kap az éghajlati, ökológiai, földtani és oceanográfiai endszerek változásainak előrejelzése, továbbá a környezeti roblémák és kockázatok (beleértve az egészséggel kapcsolatosakat s) folyamatos figyelésére, megelőzésére
  és
  hatásainak sökkentésére, valamint a természeti és az ember alkotta környezet enntarthatóságának biztosítására alkalmas eszközök és echnológiák.

A természetes és az ember alkotta környezettel és erőforrásaival aló fenntartható gazdálkodás előmozdítása a bioszféra, az ökológiai endszerek és az emberi tevékenység közötti kölcsönhatásokra onatkozó tudásunk
  , a biodiverzitás és annak fenntartható felhasználásának
  fejlesztésével, valamint új technológiák, szközök és szolgáltatások kifejlesztésével a globális környezeti roblémák integrált kezelésének érdekében. Kiemelt hangsúlyt ap az éghajlati, ökológiai, földtani és oceanográfiai rendszerek áltozásainak előrejelzése, továbbá a környezeti problémák és ockázatok (beleértve az egészséggel kapcsolatosakat is) folyamatos igyelésére, megelőzésére, hatásainak csökkentésére
  és kiigazítására,
  valamint a természeti és az ember alkotta környezet enntarthatóságának biztosítására alkalmas eszközök és technológiák.

116. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 6. szakasz („Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is)”), „Végrehajtás” alszakasz, (1) bekezdés

A jelenlegi és a jövőbeni generációk életminősége, valamint a azdasági növekedés szempontjából egyaránt alapvető fontosságú környezetvédelem. Mivel Földünk természeti erőforrásaira s az ember alkotta környezetre a népesség növekedése, az urbanizáció, mezőgazdasági, közlekedési és energetikai ágazat olyamatos bővülése, valamint az éghajlat helyi, regionális és lobális változékonysága és a felmelegedés következtében nyomás ehezedik, az EU-nak szembe kell néznie azzal a kihívással, ogy hogyan lehet folyamatos és fenntartható növekedés biztosítása ellett mérsékelni a negatív környezeti hatásokat. z egész Európai Unióra kiterjedő együttműködést elősegíti, ogy az országok, régiók és városok környezeti problémái özösek, valamint az, hogy a környezetre irányuló kutatás nagyságrendje, erjedelme és nagyfokú összetettsége miatt el kell érni gy bizonyos kritikus tömeget. Az ilyen együttműködés hozzájárul közös tervezéshez, az összekapcsolt és együttműködésre épes adatbázisok használatához, illetőleg közös mutatók, értékelési ódszerek és összehangolt, nagyméretű figyelő és előrejelző endszerek kialakításához. A nemzetközi együttműködés smereteink kiegészítéséhez és a globális szintű jobb gazdálkodás lőmozdítása szempontjából is szükséges.

A jelenlegi és a jövőbeni generációk életminősége, valamint a azdasági növekedés szempontjából egyaránt alapvető fontosságú környezetvédelem. Mivel Földünk természeti erőforrásaira s az ember alkotta környezetre a népesség növekedése, az urbanizáció,
  az építőipar
  , a mezőgazdasági,
  az állattenyésztéssel, az akvakultúrával és a halászattal foglalkozó
  , közlekedési és energetikai gazat folyamatos bővülése, valamint az éghajlat helyi, egionális és globális változékonysága és a felmelegedés következtében yomás nehezedik, az EU-nak szembe kell néznie zzal a kihívással, hogy hogyan lehet folyamatos és fenntartható övekedés biztosítása mellett mérsékelni a negatív környezeti atásokat. Az egész Európai Unióra kiterjedő együttműködést lősegíti, hogy az országok, régiók és városok környezeti problémái özösek, valamint az, hogy a környezetre irányuló kutatás agyságrendje, terjedelme és nagyfokú összetettsége miatt el kell rni egy bizonyos kritikus tömeget. Az ilyen együttműködés ozzájárul a közös tervezéshez, az összekapcsolt és együttműködésre épes adatbázisok használatához, illetőleg közös mutatók, rtékelési módszerek és összehangolt, nagyméretű figyelő és lőrejelző rendszerek kialakításához. A nemzetközi együttműködés smereteink kiegészítéséhez és a globális szintű jobb gazdálkodás lőmozdítása szempontjából is szükséges.

117. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 6. szakasz („Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást)”), „Végrehajtás” alszakasz, (4) bekezdés

A nemzeti programok összehangolását erősíti a környezetvédelmi kutatásban működő meglévő ERA-NET-hálózatok működési körének szélesítése és mélyítése, ideértve a Balti-tenger kutatására irányuló programok közös végrehajtását is, valamint új ERA-NET-hálózatok létrehozása.

A nemzeti programok összehangolását erősíti a környezetvédelmi kutatásban működő meglévő ERA-NET-hálózatok működési körének szélesítése és mélyítése, ideértve a Balti-tenger kutatására irányuló programok közös végrehajtását is, valamint új ERA-NET-hálózatok létrehozása.
  A multidiszciplináris és interdiszciplináris jelleget „közös felhívások” révén kell erősíteni az olyan témák esetében, amelyeknél egyértelmű a különböző területek - például a tudományok és a tengeri technológiák - összekapcsolódása.

118. módosítás

I. melléklet, „Témák”rész, 6. szakasz („Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást)”), „Végrehajtás” alszakasz, (5) bekezdés

Különös figyelmet kap az európai uniós kutatási eredmények terjesztésének megerősítése (az uniós és tagállami szintű kiegészítő finanszírozási mechanizmusokkal fennálló
  szinergiák kiaknázásán keresztül is), valamint az eredmények végfelhasználók - különösen politikai döntéshozók - általi felhasználásának elősegítése
  .

Különös figyelmet kap az európai uniós kutatási eredmények terjesztésének megerősítése
  , valamint a tájékoztatás és a tudományos ismeretterjesztés, annak érdekében, hogy a tudomány és a technológia közelebb kerüljön a társadalomhoz.

Törekedni kell
  az uniós és tagállami szintű kiegészítő finanszírozási mechanizmusokkal,
  például a hatodik környezetvédelmi cselekvési programmal, az URBAN programmal és a LIFE+ alapokkal
  fennálló
  , lehető legnagyobb mértékű szinergia és kiegészítő jelleg elérésére
  .

119. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 6. szakasz („Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást)”), „Tevékenységek” alszakasz, első cím („Éghajlatváltozás, szennyezés és kockázatok”), első francia bekezdés

| - | Az éghajlati és a földtani rendszerek működésére irányuló integrált kutatás célja e rendszerek fejlődésének megfigyelése és elemzése, valamint a jövőbeni fejlődés megjóslása. Ezáltal lehetőség nyílik hatékony alkalmazkodási és enyhítő intézkedések kialakítására az éghajlatváltozással és következményeivel szemben. A globálistól a szubregionális szintig terjedően fejlett éghajlat-változási modelleket kell kidolgozni és alkalmazni a változások, lehetséges hatásaik és a kritikus értékek meghatározása érdekében. A légkör összetételében és a vízkörforgásban beálló változások tanulmányozása és a kockázati modellek kidolgozása során figyelembe kell venni az aszály, a viharok és az árvizek eloszlását. Meg kell vizsgálni a környezet minőségére és az éghajlatra a lég-, a víz- és a talajszennyezés következtében nehezedő terhelést, valamint a légkör, a sztratoszferikus ózonréteg, a földfelszín, a jég és az óceánok közötti kölcsönhatást. Kellő figyelmet kell fordítani a visszacsatolási mechanizmusokra és a hirtelen változásokra (például az óceán körforgásában), illetőleg a biológiai sokféleségre és az ökológiai rendszerekre gyakorolt hatásokra. |
| --- | --- |

-

Az éghajlati és a földtani rendszerek működésére irányuló integrált kutatás célja e rendszerek fejlődésének megfigyelése és elemzése, valamint a jövőbeni fejlődés megjóslása. Ezáltal lehetőség nyílik hatékony alkalmazkodási és enyhítő intézkedések kialakítására az éghajlatváltozással és következményeivel szemben. A globálistól a szubregionális szintig terjedően fejlett éghajlat-változási modelleket kell kidolgozni és alkalmazni a változások, lehetséges hatásaik és a kritikus értékek meghatározása érdekében. A légkör összetételében és a vízkörforgásban beálló változások tanulmányozása és a kockázati modellek kidolgozása során figyelembe kell venni az aszály, a viharok és az árvizek eloszlását. Meg kell vizsgálni a környezet minőségére és az éghajlatra a lég-, a víz- és a talajszennyezés következtében nehezedő terhelést, valamint a légkör, a sztratoszferikus ózonréteg, a földfelszín, a jég és az óceánok közötti kölcsönhatást. Kellő figyelmet kell fordítani a visszacsatolási mechanizmusokra és a hirtelen változásokra (például az óceán körforgásában), illetőleg a biológiai sokféleségre és az ökológiai rendszerekre gyakorolt hatásokra.

| - | Az éghajlati és a földtani
  , valamint óceáni
  rendszerek
  (beleértve a sarki régiókat is)
  működésére irányuló integrált kutatás célja e rendszerek
  múltbeli változásának és jelenlegi
  fejlődésének megfigyelése és elemzése, valamint a jövőbeni fejlődés megjóslása. Ezáltal lehetőség nyílik hatékony alkalmazkodási és enyhítő intézkedések kialakítására az éghajlatváltozással és következményeivel szemben. A globálistól a szubregionális szintig terjedően fejlett éghajlat- változási modelleket kell kidolgozni és alkalmazni a változások, lehetséges hatásaik és a kritikus értékek meghatározása érdekében. A légkör összetételében és a vízkörforgásban beálló változások tanulmányozása és a kockázati modellek kidolgozása során figyelembe kell venni az aszály, a viharok és az árvizek eloszlását. Meg kell vizsgálni a környezet minőségére és az éghajlatra a lég-, a víz-
  (mind a felszíni, mind a felszín alatti vizek esetében)
  és a talajszennyezés következtében nehezedő terhelést, valamint a légkör, a sztratoszferikus ózonréteg, a földfelszín, a jég és az óceánok közötti kölcsönhatást
  , beleértve a tengerszint változása által a parti területekre kifejtett hatásokat
  . Kellő figyelmet kell fordítani a visszacsatolási mechanizmusokra és a hirtelen változásokra (például az óceán körforgásában), illetőleg a biológiai sokféleségre és az ökológiai rendszerekre gyakorolt hatásokra
  , beleértve a különösen érzékeny területekre, pl. a parti és hegyi régiókra kifejtett hatást. |
| --- | --- |

-

Az éghajlati és a földtani
  , valamint óceáni
  rendszerek
  (beleértve a sarki régiókat is)
  működésére irányuló integrált kutatás célja e rendszerek
  múltbeli változásának és jelenlegi
  fejlődésének megfigyelése és elemzése, valamint a jövőbeni fejlődés megjóslása. Ezáltal lehetőség nyílik hatékony alkalmazkodási és enyhítő intézkedések kialakítására az éghajlatváltozással és következményeivel szemben. A globálistól a szubregionális szintig terjedően fejlett éghajlat- változási modelleket kell kidolgozni és alkalmazni a változások, lehetséges hatásaik és a kritikus értékek meghatározása érdekében. A légkör összetételében és a vízkörforgásban beálló változások tanulmányozása és a kockázati modellek kidolgozása során figyelembe kell venni az aszály, a viharok és az árvizek eloszlását. Meg kell vizsgálni a környezet minőségére és az éghajlatra a lég-, a víz-
  (mind a felszíni, mind a felszín alatti vizek esetében)
  és a talajszennyezés következtében nehezedő terhelést, valamint a légkör, a sztratoszferikus ózonréteg, a földfelszín, a jég és az óceánok közötti kölcsönhatást
  , beleértve a tengerszint változása által a parti területekre kifejtett hatásokat
  . Kellő figyelmet kell fordítani a visszacsatolási mechanizmusokra és a hirtelen változásokra (például az óceán körforgásában), illetőleg a biológiai sokféleségre és az ökológiai rendszerekre gyakorolt hatásokra
  , beleértve a különösen érzékeny területekre, pl. a parti és hegyi régiókra kifejtett hatást.

120. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 6. szakasz („Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást)”), „Tevékenységek” alszakasz, első cím („Éghajlatváltozás, szennyezés és kockázatok”), második francia bekezdés

| - | A környezetvédelmi és egészségügyi cselekvési terv támogatása, illetőleg az újszerű környezeti kockázatokkal kapcsolatos közegészségügyi aggályok integrálása és az érintett betegségek leírása érdekében multidiszciplináris kutatást kell végezni a környezeti kockázati tényezők és az emberi egészség kölcsönhatása tárgyában. A kutatás a különféle kitettségi utakon megvalósuló többszörös kitettségre, a szennyezőforrások és az új és a fokozódó jelentőségű környezeti stresszorok (például beltéri és kültéri levegő, elektromágneses mezők, zaj, illetőleg toxikus anyagokkal való érintkezés) felismerésére, valamint ezek lehetséges egészségi hatásaira összpontosít. A kutatás az összehangolt és következetes megközelítésmód kialakítása érdekében kiterjed az emberi biomonitoring tudományos aspektusaira, módszertanára és eszközeire irányuló kutatási tevékenységek integrálására is. Tartalmaz korcsoportok szerinti európai felméréseket, különös figyelemmel a leginkább veszélyeztetett népességcsoportokra, továbbá a kockázatok jobb jellemzését és értékelését, illetőleg a kockázatok és az egészségre gyakorolt hatások jobb összehasonlítását lehetővé tévő módszerekre és eszközökre irányuló kutatást is. A tevékenység olyan biológiai markerek és modellezési eszközök kifejlesztését is célozza, amelyek figyelembe veszik a többszörös kitettséget, a veszélyeztetettség változásait és a bizonytalansági tényezőket. További célkitűzés olyan módszerek és döntéstámogató eszközök (mutatók, költséghaszon és többkritériumú analízisek, egészségügyi hatásvizsgálatok, betegségterhelési és fenntarthatósági elemzések) kifejlesztése, amelyek felhasználhatók a kockázatok elemzésében, kezelésében és kommunikálásában, valamint a szakpolitikák kidolgozásában és értékelésében. |
| --- | --- |

-

A környezetvédelmi és egészségügyi cselekvési terv támogatása, illetőleg az újszerű környezeti kockázatokkal kapcsolatos közegészségügyi aggályok integrálása és az érintett betegségek leírása érdekében multidiszciplináris kutatást kell végezni a környezeti kockázati tényezők és az emberi egészség kölcsönhatása tárgyában. A kutatás a különféle kitettségi utakon megvalósuló többszörös kitettségre, a szennyezőforrások és az új és a fokozódó jelentőségű környezeti stresszorok (például beltéri és kültéri levegő, elektromágneses mezők, zaj, illetőleg toxikus anyagokkal való érintkezés) felismerésére, valamint ezek lehetséges egészségi hatásaira összpontosít. A kutatás az összehangolt és következetes megközelítésmód kialakítása érdekében kiterjed az emberi biomonitoring tudományos aspektusaira, módszertanára és eszközeire irányuló kutatási tevékenységek integrálására is. Tartalmaz korcsoportok szerinti európai felméréseket, különös figyelemmel a leginkább veszélyeztetett népességcsoportokra, továbbá a kockázatok jobb jellemzését és értékelését, illetőleg a kockázatok és az egészségre gyakorolt hatások jobb összehasonlítását lehetővé tévő módszerekre és eszközökre irányuló kutatást is. A tevékenység olyan biológiai markerek és modellezési eszközök kifejlesztését is célozza, amelyek figyelembe veszik a többszörös kitettséget, a veszélyeztetettség változásait és a bizonytalansági tényezőket. További célkitűzés olyan módszerek és döntéstámogató eszközök (mutatók, költséghaszon és többkritériumú analízisek, egészségügyi hatásvizsgálatok, betegségterhelési és fenntarthatósági elemzések) kifejlesztése, amelyek felhasználhatók a kockázatok elemzésében, kezelésében és kommunikálásában, valamint a szakpolitikák kidolgozásában és értékelésében.

| - | A környezetvédelmi és egészségügyi cselekvési terv támogatása, illetőleg az újszerű környezeti kockázatokkal kapcsolatos közegészségügyi aggályok integrálása és az érintett betegségek leírása érdekében multidiszciplináris kutatást kell végezni a környezeti
  és globális változással kapcsolatos
  kockázati tényezők és az emberi egészség kölcsönhatása tárgyában
  , különösen a városi környezetben (beleértve a posztindusztriális területeket)
  . A kutatás
  a globális változásra (éghajlatváltozás, földhasználat, globalizáció),
  a különféle kitettségi utakon megvalósuló többszörös kitettségre,
  a speciációra és a toxikológiára,
  a szennyezőforrások és az új és a fokozódó jelentőségű környezeti stresszorok
  , illetve ezek természetes anyagokkal és összetevőkkel kialakuló kölcsönhatásai
  (például
  káros gázok, finom és ultrafinom, élő és élettelen természetű részecskék
  beltéri és kültéri levegő, elektromágneses mezők, zaj, illetőleg toxikus anyagokkal
  , gázokkal, gépkocsik károsanyag-kibocsátásával
  való érintkezés
  , a napsugárzásnak való fokozott kitettség hatása a bőr és a szem egészségére
  ) felismerésére, valamint ezek lehetséges egészségi hatásaira
  a szindrómák és a krónikus kitettség elemzésére, a toxikus anyagokra és azok elegyeinek kölcsönhatására, a genetikus polimorfizmusok és immunológiai vizsgálatok elemzésére
  összpontosít
  , ide értve a nyiroksejt átalakulását és aktivációját. Ösztönözni fogják a [vegyi anyagok bejegyzéséről, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), a Vegyi Anyagokkal Foglalkozó Európai Ügynökség létrehozásáról szóló] .../.../EK európai parlamentiés tanácsi rendeletben
   (4)
  előírt új vagy meglevő vegyi anyagokkal, illetve az állatokon végzett tesztelés alternatíváival kapcsolatos vizsgálatokat.
  A kutatás az összehangolt és következetes megközelítésmód kialakítása érdekében kiterjed
  a szennyezésforrások azonosítása új és fejlesztett módszereinek fejlesztésére,
  az emberi biomonitoring tudományos aspektusaira, módszertanára és eszközeire irányuló
  járványtani
  kutatási tevékenységek integrálására is. Tartalmaz korcsoportok szerinti európai felméréseket, különös figyelemmel a leginkább veszélyeztetett népességcsoportokra, továbbá a kockázatok jobb jellemzését
  , nyomon követését
  és értékelését, illetőleg a kockázatok és az egészségre gyakorolt hatások jobb összehasonlítását lehetővé tévő módszerekre és eszközökre irányuló kutatást is. A tevékenység olyan biológiai markerek és modellezési
  , illetve nyomon követő
  eszközök kifejlesztését is célozza, amelyek figyelembe veszik a többszörös kitettséget, a veszélyeztetettség változásait és a bizonytalansági tényezőket. További célkitűzés olyan módszerek és döntéstámogató eszközök (mutatók, költség-haszon és többkritériumú analízisek, egészségügyi hatásvizsgálatok, betegségterhelési és fenntarthatósági elemzések) kifejlesztése, amelyek felhasználhatók a kockázatok elemzésében, kezelésében és kommunikálásában, valamint a szakpolitikák kidolgozásában és értékelésében. |
| --- | --- |

-

A környezetvédelmi és egészségügyi cselekvési terv támogatása, illetőleg az újszerű környezeti kockázatokkal kapcsolatos közegészségügyi aggályok integrálása és az érintett betegségek leírása érdekében multidiszciplináris kutatást kell végezni a környezeti
  és globális változással kapcsolatos
  kockázati tényezők és az emberi egészség kölcsönhatása tárgyában
  , különösen a városi környezetben (beleértve a posztindusztriális területeket)
  . A kutatás
  a globális változásra (éghajlatváltozás, földhasználat, globalizáció),
  a különféle kitettségi utakon megvalósuló többszörös kitettségre,
  a speciációra és a toxikológiára,
  a szennyezőforrások és az új és a fokozódó jelentőségű környezeti stresszorok
  , illetve ezek természetes anyagokkal és összetevőkkel kialakuló kölcsönhatásai
  (például
  káros gázok, finom és ultrafinom, élő és élettelen természetű részecskék
  beltéri és kültéri levegő, elektromágneses mezők, zaj, illetőleg toxikus anyagokkal
  , gázokkal, gépkocsik károsanyag-kibocsátásával
  való érintkezés
  , a napsugárzásnak való fokozott kitettség hatása a bőr és a szem egészségére
  ) felismerésére, valamint ezek lehetséges egészségi hatásaira
  a szindrómák és a krónikus kitettség elemzésére, a toxikus anyagokra és azok elegyeinek kölcsönhatására, a genetikus polimorfizmusok és immunológiai vizsgálatok elemzésére
  összpontosít
  , ide értve a nyiroksejt átalakulását és aktivációját. Ösztönözni fogják a [vegyi anyagok bejegyzéséről, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), a Vegyi Anyagokkal Foglalkozó Európai Ügynökség létrehozásáról szóló] .../.../EK európai parlamentiés tanácsi rendeletben
   (4)
  előírt új vagy meglevő vegyi anyagokkal, illetve az állatokon végzett tesztelés alternatíváival kapcsolatos vizsgálatokat.
  A kutatás az összehangolt és következetes megközelítésmód kialakítása érdekében kiterjed
  a szennyezésforrások azonosítása új és fejlesztett módszereinek fejlesztésére,
  az emberi biomonitoring tudományos aspektusaira, módszertanára és eszközeire irányuló
  járványtani
  kutatási tevékenységek integrálására is. Tartalmaz korcsoportok szerinti európai felméréseket, különös figyelemmel a leginkább veszélyeztetett népességcsoportokra, továbbá a kockázatok jobb jellemzését
  , nyomon követését
  és értékelését, illetőleg a kockázatok és az egészségre gyakorolt hatások jobb összehasonlítását lehetővé tévő módszerekre és eszközökre irányuló kutatást is. A tevékenység olyan biológiai markerek és modellezési
  , illetve nyomon követő
  eszközök kifejlesztését is célozza, amelyek figyelembe veszik a többszörös kitettséget, a veszélyeztetettség változásait és a bizonytalansági tényezőket. További célkitűzés olyan módszerek és döntéstámogató eszközök (mutatók, költség-haszon és többkritériumú analízisek, egészségügyi hatásvizsgálatok, betegségterhelési és fenntarthatósági elemzések) kifejlesztése, amelyek felhasználhatók a kockázatok elemzésében, kezelésében és kommunikálásában, valamint a szakpolitikák kidolgozásában és értékelésében.

121. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 6. szakasz („Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást)”), „Tevékenységek” alszakasz, első cím („Éghajlatváltozás, szennyezés és kockázatok”), harmadik francia bekezdés

| - | A természeti katasztrófák kezelése több kockázat egyidejű figyelembevételét igényli. A veszélyforrások, a sebezhetőség és a kockázatok tekintetében fejleszteni kell tudásunkat, módszereinket és integrált kereteinket. A gazdasági és a társadalmi tényezőkre is kiterjedően stratégiákat kell kifejleszteni a veszélyhelyzetek feltérképezésére, megelőzésére és hatásainak enyhítésére. Tanulmányozni kell az éghajlattal (viharok, aszály, erdőtüzek, földcsuszamlás, árvizek) és a geológiai veszélyforrásokkal (földrengés, vulkanikus tevékenység, szökőár) összefüggő katasztrófahelyzeteket. A kutatás révén lehetővé válik a katasztrófák mögött álló folyamatok jobb megértése, valamint a valószínűség-elméleti megközelítésmód felhasználásával előrejelzési és becslési módszereink továbbfejlesztése. A kutatás támogatja a korai figyelmeztető és tájékoztató rendszerek fejlesztését is. Törekedni kell a fontosabb természeti veszélyforrások társadalmi következményeinek számszerű kifejezésére. |
| --- | --- |

-

A természeti katasztrófák kezelése több kockázat egyidejű figyelembevételét igényli. A veszélyforrások, a sebezhetőség és a kockázatok tekintetében fejleszteni kell tudásunkat, módszereinket és integrált kereteinket. A gazdasági és a társadalmi tényezőkre is kiterjedően stratégiákat kell kifejleszteni a veszélyhelyzetek feltérképezésére, megelőzésére és hatásainak enyhítésére. Tanulmányozni kell az éghajlattal (viharok, aszály, erdőtüzek, földcsuszamlás, árvizek) és a geológiai veszélyforrásokkal (földrengés, vulkanikus tevékenység, szökőár) összefüggő katasztrófahelyzeteket. A kutatás révén lehetővé válik a katasztrófák mögött álló folyamatok jobb megértése, valamint a valószínűség-elméleti megközelítésmód felhasználásával előrejelzési és becslési módszereink továbbfejlesztése. A kutatás támogatja a korai figyelmeztető és tájékoztató rendszerek fejlesztését is. Törekedni kell a fontosabb természeti veszélyforrások társadalmi következményeinek számszerű kifejezésére.

| - | A természeti katasztrófák kezelése több kockázat egyidejű figyelembevételét igényli
  , amelynek alapjául az egyes kockázatokra vonatkozó stratégiák és átfogó tervek, eljárások, illetve előírások egyesítése szolgál
  . A veszélyforrások, a sebezhetőség és a kockázatok tekintetében fejleszteni kell tudásunkat, módszereinket és integrált kereteinket. A gazdasági és a társadalmi tényezőkre is kiterjedően stratégiákat kell kifejleszteni a veszélyhelyzetek feltérképezésére, megelőzésére
  , észlelésére
  és hatásainak enyhítésére. Tanulmányozni kell az éghajlattal (viharok, aszály,
  fagyok,
  erdőtüzek,
  lavinák,
  földcsuszamlás
  , kibocsátások
  , árvizek
  és egyéb rendkívüli jelenségek
  ) és a geológiai veszélyforrásokkal (földrengés, vulkanikus tevékenység, szökőár) összefüggő katasztrófahelyzeteket. A kutatás révén lehetővé válik a katasztrófák mögött álló folyamatok jobb megértése, valamint a valószínűség-elméleti megközelítésmód felhasználásával előrejelzési és becslési módszereink továbbfejlesztése. A kutatás támogatja a korai figyelmeztető és
  gyorsan reagáló
  tájékoztató rendszerek fejlesztését
  és azok irányítását
  is,
  valamint annak tanulmányozását, hogy miként kell kezelni a természeti kockázatokat és katasztrófákat. Különleges figyelmet szentelnek a természeti kockázatok irányában tanúsított magatartás
  társadalmi
  mintájának modelljeinek, valamint a következmények vizsgálatának
  . |
| --- | --- |

-

A természeti katasztrófák kezelése több kockázat egyidejű figyelembevételét igényli
  , amelynek alapjául az egyes kockázatokra vonatkozó stratégiák és átfogó tervek, eljárások, illetve előírások egyesítése szolgál
  . A veszélyforrások, a sebezhetőség és a kockázatok tekintetében fejleszteni kell tudásunkat, módszereinket és integrált kereteinket. A gazdasági és a társadalmi tényezőkre is kiterjedően stratégiákat kell kifejleszteni a veszélyhelyzetek feltérképezésére, megelőzésére
  , észlelésére
  és hatásainak enyhítésére. Tanulmányozni kell az éghajlattal (viharok, aszály,
  fagyok,
  erdőtüzek,
  lavinák,
  földcsuszamlás
  , kibocsátások
  , árvizek
  és egyéb rendkívüli jelenségek
  ) és a geológiai veszélyforrásokkal (földrengés, vulkanikus tevékenység, szökőár) összefüggő katasztrófahelyzeteket. A kutatás révén lehetővé válik a katasztrófák mögött álló folyamatok jobb megértése, valamint a valószínűség-elméleti megközelítésmód felhasználásával előrejelzési és becslési módszereink továbbfejlesztése. A kutatás támogatja a korai figyelmeztető és
  gyorsan reagáló
  tájékoztató rendszerek fejlesztését
  és azok irányítását
  is,
  valamint annak tanulmányozását, hogy miként kell kezelni a természeti kockázatokat és katasztrófákat. Különleges figyelmet szentelnek a természeti kockázatok irányában tanúsított magatartás
  társadalmi
  mintájának modelljeinek, valamint a következmények vizsgálatának
  .

122. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 6. szakasz („Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is)”), „Tevékenységek” alszakasz, második cím („Fenntartható erőforrás-gazdálkodás”), (1) bekezdés

| - | A kutatási tevékenység célja az erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodáshoz és a fenntartható fogyasztási minták kialakításához szükséges ismereteink bővítése és ehhez kapcsolódóan fejlett modellek és eszközök kidolgozása. Ennek révén megjósolható az ökológiai rendszerek viselkedése és a helyreállításukat célzó tevékenység kimenetele, és mérsékelhető az ökológiai rendszerek (biológiai sokféleség, vizek, talaj, tengeri erőforrások) leépülése és a fontosabb strukturális és funkcionális elemeikben beálló veszteség. Az ökológiai rendszerek modellezésére irányuló kutatás figyelembe veszi a védelem és a megőrzés meglévő gyakorlatát. Segíteni kell azokat az innovatív megközelítésmódokat, amelyek ökológiai rendszerekhez kapcsolódó szolgáltatásokon alapuló gazdasági tevékenységek kifejlesztését célozzák. Eljárásokat kell kidolgozni az elsivatagodás, a talajromlás és az erózió megakadályozására, valamint a biológiai sokféleség leépülésének megállítására. A kutatás foglalkozik továbbá az erdőkkel és a városi környezettel való fenntartható gazdálkodással -
  beleértve
  a tervezést is -, illetőleg a hulladékgazdálkodással. A kutatás hozzájárul a nyitott, megosztott, interoperábilis adatkezelési és információs rendszerek kifejlesztéséhez és részesedik annak előnyeiből; egyúttal pedig megalapozza a természeti erőforrásokhoz és felhasználásukhoz kapcsolódó elemzéseket, előrejelzéseket és szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

-

A kutatási tevékenység célja az erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodáshoz és a fenntartható fogyasztási minták kialakításához szükséges ismereteink bővítése és ehhez kapcsolódóan fejlett modellek és eszközök kidolgozása. Ennek révén megjósolható az ökológiai rendszerek viselkedése és a helyreállításukat célzó tevékenység kimenetele, és mérsékelhető az ökológiai rendszerek (biológiai sokféleség, vizek, talaj, tengeri erőforrások) leépülése és a fontosabb strukturális és funkcionális elemeikben beálló veszteség. Az ökológiai rendszerek modellezésére irányuló kutatás figyelembe veszi a védelem és a megőrzés meglévő gyakorlatát. Segíteni kell azokat az innovatív megközelítésmódokat, amelyek ökológiai rendszerekhez kapcsolódó szolgáltatásokon alapuló gazdasági tevékenységek kifejlesztését célozzák. Eljárásokat kell kidolgozni az elsivatagodás, a talajromlás és az erózió megakadályozására, valamint a biológiai sokféleség leépülésének megállítására. A kutatás foglalkozik továbbá az erdőkkel és a városi környezettel való fenntartható gazdálkodással -
  beleértve
  a tervezést is -, illetőleg a hulladékgazdálkodással. A kutatás hozzájárul a nyitott, megosztott, interoperábilis adatkezelési és információs rendszerek kifejlesztéséhez és részesedik annak előnyeiből; egyúttal pedig megalapozza a természeti erőforrásokhoz és felhasználásukhoz kapcsolódó elemzéseket, előrejelzéseket és szolgáltatásokat.

| - | A kutatási tevékenység célja az erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodáshoz és a fenntartható fogyasztási minták kialakításához szükséges ismereteink bővítése és ehhez kapcsolódóan fejlett modellek és eszközök kidolgozása. Ennek révén megjósolható az ökológiai rendszerek viselkedése és a helyreállításukat célzó tevékenység kimenetele, és mérsékelhető az ökológiai rendszerek (biológiai sokféleség, vizek, talaj, tengeri erőforrások) leépülése és a fontosabb strukturális és funkcionális elemeikben beálló veszteség. Az ökológiai rendszerek modellezésére irányuló kutatás figyelembe veszi a védelem és a megőrzés meglévő gyakorlatát
  , az erózió elleni védelmet, különösen hegyvidéki területeken.
  Segíteni kell azokat az innovatív megközelítésmódokat, amelyek ökológiai rendszerekhez kapcsolódó szolgáltatásokon alapuló gazdasági tevékenységek kifejlesztését célozzák. Eljárásokat kell kidolgozni az elsivatagosodás, a talajromlás és az erózió megakadályozására, valamint a biológiai sokféleség leépülésének megállítására. A kutatás foglalkozik továbbá a
  vidéki területek megőrzésének általános stratégiájával, ideértve az erdőket, a változó környezeti feltételek mellett - a gyakoribb és súlyosabb katasztrófákat is beleértve - az erdő-ökoszisztémákat és a természethez közeli egyéb ökoszisztémákat, valamint
  a városi környezettel
  , a kulturális örökséget,
  a tervezést, illetőleg a hulladékgazdálkodást is
  számításba véve
  . A kutatás hozzájárul a nyitott, megosztott, interoperábilis adatkezelési és információs rendszerek kifejlesztéséhez és részesedik annak előnyeiből; egyúttal pedig megalapozza a természeti erőforrásokhoz és felhasználásukhoz kapcsolódó elemzéseket, előrejelzéseket és szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

-

A kutatási tevékenység célja az erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodáshoz és a fenntartható fogyasztási minták kialakításához szükséges ismereteink bővítése és ehhez kapcsolódóan fejlett modellek és eszközök kidolgozása. Ennek révén megjósolható az ökológiai rendszerek viselkedése és a helyreállításukat célzó tevékenység kimenetele, és mérsékelhető az ökológiai rendszerek (biológiai sokféleség, vizek, talaj, tengeri erőforrások) leépülése és a fontosabb strukturális és funkcionális elemeikben beálló veszteség. Az ökológiai rendszerek modellezésére irányuló kutatás figyelembe veszi a védelem és a megőrzés meglévő gyakorlatát
  , az erózió elleni védelmet, különösen hegyvidéki területeken.
  Segíteni kell azokat az innovatív megközelítésmódokat, amelyek ökológiai rendszerekhez kapcsolódó szolgáltatásokon alapuló gazdasági tevékenységek kifejlesztését célozzák. Eljárásokat kell kidolgozni az elsivatagosodás, a talajromlás és az erózió megakadályozására, valamint a biológiai sokféleség leépülésének megállítására. A kutatás foglalkozik továbbá a
  vidéki területek megőrzésének általános stratégiájával, ideértve az erdőket, a változó környezeti feltételek mellett - a gyakoribb és súlyosabb katasztrófákat is beleértve - az erdő-ökoszisztémákat és a természethez közeli egyéb ökoszisztémákat, valamint
  a városi környezettel
  , a kulturális örökséget,
  a tervezést, illetőleg a hulladékgazdálkodást is
  számításba véve
  . A kutatás hozzájárul a nyitott, megosztott, interoperábilis adatkezelési és információs rendszerek kifejlesztéséhez és részesedik annak előnyeiből; egyúttal pedig megalapozza a természeti erőforrásokhoz és felhasználásukhoz kapcsolódó elemzéseket, előrejelzéseket és szolgáltatásokat.

123. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 6. szakasz („Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is)”), „Végrehajtás” alszakasz, harmadik alcím („Környezetvédelmi technológiák”), első francia bekezdés

| - | Új és továbbfejlesztett környezetvédelmi technológiákra van szükség az emberi tevékenység környezeti hatásainak mérséklése, a környezet hatékonyabb védelme, az erőforrásokkal való jobb gazdálkodás, valamint a rendelkezésre álló alternatíváknál környezeti szempontból előnyösebb új termékek, folyamatok és szolgáltatások kialakítása érdekében. A kutatás különöen a következőkre irányul: Új és továbbfejlesztett környezetvédelmi technológiákra van szükség az emberi tevékenység környezeti hatásainak mérséklése, a környezet hatékonyabb védelme, az erőforrásokkal való jobb gazdálkodás, valamint a rendelkezésre álló alternatíváknál környezeti szempontból előnyösebb új termékek, folyamatok és szolgáltatások kialakítása érdekében A kutatás különösen a környezeti kockázatokat megelőző vagy csökkentő, a veszélyforrások és a katasztrófák hatásait mérséklő, az éghajlatváltozást és a biológiai sokféleség leépülését gátló technológiákra; a fenntartható termelést és fogyasztást elősegítő technológiákra; a víz, a talaj, a levegő, a tenger és más természeti erőforrások vonatkozásában az erőforrásokkal való jobb gazdálkodásra és a szennyeződés hatékonyabb kezelésére szolgáló technológiákra; az ember által létrehozott környezettel - ezen belül különösen az épített környezettel, a városi területekkel és a tájképpel - való környezetbarát és fenntartható gazdálkodást, valamint a kulturális örökség megőrzését és helyreállítását célzó technológiákra irányul. |
| --- | --- |

-

Új és továbbfejlesztett környezetvédelmi technológiákra van szükség az emberi tevékenység környezeti hatásainak mérséklése, a környezet hatékonyabb védelme, az erőforrásokkal való jobb gazdálkodás, valamint a rendelkezésre álló alternatíváknál környezeti szempontból előnyösebb új termékek, folyamatok és szolgáltatások kialakítása érdekében. A kutatás különöen a következőkre irányul: Új és továbbfejlesztett környezetvédelmi technológiákra van szükség az emberi tevékenység környezeti hatásainak mérséklése, a környezet hatékonyabb védelme, az erőforrásokkal való jobb gazdálkodás, valamint a rendelkezésre álló alternatíváknál környezeti szempontból előnyösebb új termékek, folyamatok és szolgáltatások kialakítása érdekében A kutatás különösen a környezeti kockázatokat megelőző vagy csökkentő, a veszélyforrások és a katasztrófák hatásait mérséklő, az éghajlatváltozást és a biológiai sokféleség leépülését gátló technológiákra; a fenntartható termelést és fogyasztást elősegítő technológiákra; a víz, a talaj, a levegő, a tenger és más természeti erőforrások vonatkozásában az erőforrásokkal való jobb gazdálkodásra és a szennyeződés hatékonyabb kezelésére szolgáló technológiákra; az ember által létrehozott környezettel - ezen belül különösen az épített környezettel, a városi területekkel és a tájképpel - való környezetbarát és fenntartható gazdálkodást, valamint a kulturális örökség megőrzését és helyreállítását célzó technológiákra irányul.

| - | Új és továbbfejlesztett környezetvédelmi technológiákra van szükség az emberi tevékenység környezeti hatásainak mérséklése, a környezet hatékonyabb védelme, az erőforrásokkal való jobb gazdálkodás, valamint a rendelkezésre álló alternatíváknál környezeti szempontból előnyösebb új termékek, folyamatok és szolgáltatások kialakítása érdekében. A kutatás különösen a következőkre irányul: Új és továbbfejlesztett környezetvédelmi technológiákra van szükség az emberi tevékenység környezeti hatásainak mérséklése, a környezet hatékonyabb védelme, az erőforrásokkal való jobb gazdálkodás, valamint a rendelkezésre álló alternatíváknál környezeti szempontból előnyösebb új termékek, folyamatok és szolgáltatások kialakítása érdekében A kutatás különösen a környezeti kockázatokat megelőző vagy csökkentő, a veszélyforrások és a katasztrófák hatásait mérséklő, az éghajlatváltozást és a biológiai sokféleség leépülését gátló technológiákra; a fenntartható termelést és fogyasztást elősegítő technológiákra; a víz, a talaj, a levegő, a tenger és más természeti erőforrások vonatkozásában az erőforrásokkal való jobb gazdálkodásra és a szennyeződés hatékonyabb kezelésére szolgáló technológiákra
  , beleértve a hulladékok újrafeldolgozását; az energiatermelés melléktermékei vagy hulladékanyagai kezelésére és/vagy értékes újrahasznosítására szolgáló technológiákra
  ; az ember által létrehozott környezettel - ezen belül különösen az épített környezettel, a városi területekkel és a tájképpel - való környezetbarát és fenntartható gazdálkodást, valamint a kulturális örökség megőrzését és helyreállítását célzó technológiákra irányul. |
| --- | --- |

-

Új és továbbfejlesztett környezetvédelmi technológiákra van szükség az emberi tevékenység környezeti hatásainak mérséklése, a környezet hatékonyabb védelme, az erőforrásokkal való jobb gazdálkodás, valamint a rendelkezésre álló alternatíváknál környezeti szempontból előnyösebb új termékek, folyamatok és szolgáltatások kialakítása érdekében. A kutatás különösen a következőkre irányul: Új és továbbfejlesztett környezetvédelmi technológiákra van szükség az emberi tevékenység környezeti hatásainak mérséklése, a környezet hatékonyabb védelme, az erőforrásokkal való jobb gazdálkodás, valamint a rendelkezésre álló alternatíváknál környezeti szempontból előnyösebb új termékek, folyamatok és szolgáltatások kialakítása érdekében A kutatás különösen a környezeti kockázatokat megelőző vagy csökkentő, a veszélyforrások és a katasztrófák hatásait mérséklő, az éghajlatváltozást és a biológiai sokféleség leépülését gátló technológiákra; a fenntartható termelést és fogyasztást elősegítő technológiákra; a víz, a talaj, a levegő, a tenger és más természeti erőforrások vonatkozásában az erőforrásokkal való jobb gazdálkodásra és a szennyeződés hatékonyabb kezelésére szolgáló technológiákra
  , beleértve a hulladékok újrafeldolgozását; az energiatermelés melléktermékei vagy hulladékanyagai kezelésére és/vagy értékes újrahasznosítására szolgáló technológiákra
  ; az ember által létrehozott környezettel - ezen belül különösen az épített környezettel, a városi területekkel és a tájképpel - való környezetbarát és fenntartható gazdálkodást, valamint a kulturális örökség megőrzését és helyreállítását célzó technológiákra irányul.

124. módosítás

I. melléklet, „Témák”, 6. szakasz („Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást)”), „Tevékenységek” alszakasz, „Környezetvédelmi technológiák” cím, második francia bekezdés

| - | A tevékenység a technológiák (folyamatok
  és
  termékek) kockázatainak és teljesítményének értékelésére, valamint a kapcsolódó módszerek, például az életciklus-analízis továbbfejlesztésére irányul. A kutatás középpontjában emellett a környezetvédelmi technológiákban rejlő hosszú távú lehetőségek, a környezetvédelmi technológiák piaci potenciálja és társadalmi-gazdasági vonatkozásai; a vegyi anyagok kockázatelemzése, az állatkísérletek számát minimalizáló intelligens vizsgálati stratégiák és módszerek, a kockázat számszerű kifejezésére szolgáló technikák; valamint az európai környezetvédelmi technológiai ellenőrző és vizsgálati rendszer kialakítását támogató kutatás áll. |
| --- | --- |

-

A tevékenység a technológiák (folyamatok
  és
  termékek) kockázatainak és teljesítményének értékelésére, valamint a kapcsolódó módszerek, például az életciklus-analízis továbbfejlesztésére irányul. A kutatás középpontjában emellett a környezetvédelmi technológiákban rejlő hosszú távú lehetőségek, a környezetvédelmi technológiák piaci potenciálja és társadalmi-gazdasági vonatkozásai; a vegyi anyagok kockázatelemzése, az állatkísérletek számát minimalizáló intelligens vizsgálati stratégiák és módszerek, a kockázat számszerű kifejezésére szolgáló technikák; valamint az európai környezetvédelmi technológiai ellenőrző és vizsgálati rendszer kialakítását támogató kutatás áll.

| - | A tevékenység a technológiák (folyamatok
  ,
  termékek
  és szolgáltatások
  ) kockázatainak és teljesítményének értékelésére, valamint a kapcsolódó módszerek, például az életciklus- analízis továbbfejlesztésére irányul. A kutatás középpontjában emellett a környezetvédelmi technológiákban rejlő hosszú távú lehetőségek, a környezetvédelmi technológiák piaci potenciálja és társadalmi-gazdasági vonatkozásai; a vegyi anyagok kockázatelemzése, az állatkísérletek számát minimalizáló intelligens vizsgálati stratégiák és módszerek, a kockázat számszerű kifejezésére szolgáló technikák; valamint az európai környezetvédelmi technológiai ellenőrző és vizsgálati rendszer kialakítását támogató kutatás áll. |
| --- | --- |

-

A tevékenység a technológiák (folyamatok
  ,
  termékek
  és szolgáltatások
  ) kockázatainak és teljesítményének értékelésére, valamint a kapcsolódó módszerek, például az életciklus- analízis továbbfejlesztésére irányul. A kutatás középpontjában emellett a környezetvédelmi technológiákban rejlő hosszú távú lehetőségek, a környezetvédelmi technológiák piaci potenciálja és társadalmi-gazdasági vonatkozásai; a vegyi anyagok kockázatelemzése, az állatkísérletek számát minimalizáló intelligens vizsgálati stratégiák és módszerek, a kockázat számszerű kifejezésére szolgáló technikák; valamint az európai környezetvédelmi technológiai ellenőrző és vizsgálati rendszer kialakítását támogató kutatás áll.

125. módosítás

I. melléklet „Témák” 6. szakasz („Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást)”) „Nemzetközi együttműködés” alszakasz (2) bekezdés

A fejlődő országokkal fenntartandó tudományos és technológiai partnerség több területen (például a környezeti erőforrások kimerülési folyamatának megfordításában, a vízgazdálkodás, a vízellátás és a csatornázás fejlesztésében, valamint az urbanizáció miatti környezeti kihívások megválaszolásában) hozzájárul a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez, és ebben a KKV-k kulcsszerepet játszhatnak. Különös figyelmet kell fordítani az egyrészről a globális környezeti kérdések, másrészről a regionális és helyi szinten a természeti erőforrásokkal, a biológiai sokféleséggel, a földhasználattal, a természeti és az emberi tevékenység következtében fellépő veszélyforrásokkal és kockázatokkal, az éghajlatváltozással, a környezetvédelmi technológiákkal, illetőleg a környezet és az egészség viszonyával összefüggésben jelentkező fejlesztési problémák közötti viszonyra, valamint a politikai elemzés eszközeire. Az iparilag fejlett országokkal való együttműködés javítja a világviszonylatban kiváló kutatáshoz való hozzáférést.

A fejlődő országokkal fenntartandó tudományos és technológiai partnerség több területen (például
  a klímaváltozás és a természeti katasztrófák hatásainak megelőzésében és azok mérséklésében,
  a környezeti erőforrások kimerülési folyamatának megfordításában, a víz-
  és területgazdálkodás, valamint
  a vízellátás és a csatornázás fejlesztésében,
  az elsivatagosodás megelőzésében és leküzdésében,
  valamint az urbanizáció miatti
  , illetve a fenntartható termeléshez és fogyasztáshoz kötődő
  környezeti
  és biológiai sokféleséggel kapcsolatos
  kihívások megválaszolásában) hozzájárul a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez, és ebben a KKV-k kulcsszerepet játszhatnak. Különös figyelmet kell fordítani az egyrészről a globális környezeti kérdések, másrészről a regionális és helyi szinten a természeti erőforrásokkal, a biológiai sokféleséggel, a földhasználattal, a természeti és az emberi tevékenység következtében fellépő veszélyforrásokkal és kockázatokkal, az éghajlatváltozással, a környezetvédelmi technológiákkal, illetőleg a környezet és az egészség viszonyával összefüggésben jelentkező fejlesztési problémák közötti viszonyra, valamint a politikai elemzés eszközeire. Az iparilag fejlett országokkal való együttműködés javítja a világviszonylatban kiváló kutatáshoz való hozzáférést.

126. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 6. szakasz („Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást)”), „Nemzetközi együttműködés” alszakasz, (3) bekezdés

Földünk megfigyelésével összefüggésben a GEOSS létrehozása előmozdítja a földi rendszerek és a fenntarthatósági kérdések megértését célzó nemzetközi együttműködést, valamint a politikai és tudományos célú adatgyűjtés összehangolását.

Földünk megfigyelésével összefüggésben a GEOSS létrehozása előmozdítja a földi rendszerek és a fenntarthatósági kérdések megértését célzó nemzetközi együttműködést, valamint a politikai és tudományos célú adatgyűjtés összehangolását
  , továbbá az érdeklődés fokozását mind az állami, mind a magánszektorban
  .

127. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 6. szakasz („Környezet (beleértve az éghajlatváltozást)”), „Válasz a felmerülő igényekre és az előre nem látható politikai igényekre” alszakasz, második bekezdés

Az előre nem látható politikai igények kielégítése megvalósulhat például az új -
  többek között
  a környezetvédelem, a tengerpolitika, a szabványosítás és a jogi szabályozás
  területére irányuló
  - európai uniós szakpolitikák fenntarthatósági hatástanulmányai céljára nyújtott támogatás formájában.

Az előre nem látható politikai igények kielégítése megvalósulhat például az új -
  a fenntartható termelés és fogyasztás,
  a környezetvédelem,
  az éghajlatváltozás, a természeti erőforrások,
  a tengerpolitika,
  valamint
  a szabványosítás és a jogi szabályozás
  területével kapcsolatos
  - európai uniós szakpolitikák fenntarthatósági hatástanulmányai céljára nyújtott támogatás formájában.

128. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 7. szakasz („Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is)”), „Célkitűzés” alszakasz

A technológiai fejlődésre alapozva integrált, környezetbarátabb, „intelligensebb” és biztonságosabb páneurópai közlekedési rendszerek kifejlesztése a polgárok és a társadalom javára, a környezet és a természeti erőforrások tiszteletben tartásával; továbbá az európai iparágak által a nemzetközi piacon elért versenyképesség és vezető szerep biztosítása és tovább javítása.

A technológiai fejlődésre alapozva integrált, környezetbarátabb, „intelligensebb” és biztonságosabb páneurópai közlekedési rendszerek kifejlesztése a polgárok és a társadalom javára, a környezet és a természeti erőforrások tiszteletben tartásával; továbbá az európai iparágak által a nemzetközi piacon elért versenyképesség és vezető szerep biztosítása és tovább javítása
  , valamint a transzatlanti technológiai szakadék megszüntetése.

129. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 7. szakasz („Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is)”), „Végrehajtás” alszakasz, (3) bekezdés

A területen létrehozott különböző technológiai platformok (az ACARE a repülőgépiparban és a légi közlekedésben, az ERRAC a vasúti közlekedésben, az ERTRAC a közúti közlekedésben, a WATERBORN a vízi közlekedésben, valamint a hidrogénnel és az üzemanyagcellákkal foglalkozó platform) hosszú távú elképzeléseket és stratégiai kutatási menetrendeket dolgoztak ki, amelyek hasznos alapként szolgálnak a téma meghatározásához és megfelelnek a politikai döntéshozók igényeinek és a társadalom elvárásainak. A stratégiai kutatási menetrendekben megjelölt egyes kérdésekre indokolt közös technológiai kezdeményezéseket indítani. Az ERA-NET-hálózatok lehetőséget teremtenek a közlekedésen belül konkrét témák további transznacionális összehangolásának elősegítésére, ezért ezeket a tevékenységeket indokolt esetben folytatni kell.

A területen létrehozott különböző technológiai platformok (az ACARE a repülőgépiparban és a légi közlekedésben, az ERRAC a vasúti közlekedésben, az ERTRAC a közúti közlekedésben, a WATERBORN a vízi közlekedésben
  és a tengeri technológiában
  , valamint a hidrogénnel és az üzemanyagcellákkal foglalkozó platform) hosszú távú elképzeléseket és stratégiai kutatási menetrendeket dolgoztak ki, amelyek hasznos alapként szolgálnak a téma meghatározásához és megfelelnek a politikai döntéshozók igényeinek és a társadalom elvárásainak. A stratégiai kutatási menetrendekben megjelölt egyes kérdésekre indokolt közös technológiai kezdeményezéseket indítani. Az ERA-NET- hálózatok lehetőséget teremtenek a közlekedésen belül konkrét témák további transznacionális összehangolásának elősegítésére, ezért ezeket a tevékenységeket indokolt esetben folytatni kell.

130. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 7. szakasz („Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is)”), „Végrehajtás” alszakasz, (5) bekezdés

A meglévő politikai igények kielégítésére és az új szakpolitikák (például a tengerpolitika) kialakítására, értékelésére és megvalósítására az egyes tevékenységeken belül vagy több tevékenység mozgósításával kerül sor. Ennek keretében stratégiai megfigyelési és előrejelzési célból felméréseket kell végezni, modelleket és eszközöket kell alkalmazni, és egységes egésszé kell formálni a közlekedés legfontosabb gazdasági, társadalmi, biztonsági és környezeti vonatkozásait. A horizontális jellegű tevékenységek a közlekedés specifikus jegyeire, például a közlekedési rendszerektől elválaszthatatlan biztonsági kérdésekre; az alternatív energiaforrások közlekedési alkalmazásokban való felhasználására;
  valamint
  a közlekedés környezeti hatásai - köztük az éghajlatváltozás - figyelemmel kísérésére irányulnak.

A meglévő politikai igények kielégítésére és az új szakpolitikák (például a tengerpolitika) kialakítására, értékelésére és megvalósítására az egyes tevékenységeken belül vagy több tevékenység mozgósításával kerül sor. Ennek keretében stratégiai megfigyelési és előrejelzési célból felméréseket kell végezni, modelleket és eszközöket kell alkalmazni, és egységes egésszé kell formálni a közlekedés legfontosabb gazdasági, társadalmi, biztonsági és környezeti vonatkozásait. A horizontális jellegű tevékenységek a közlekedés specifikus jegyeire, például a közlekedési rendszerektől elválaszthatatlan biztonsági kérdésekre; az alternatív energiaforrások közlekedési alkalmazásokban való felhasználására; a közlekedés környezeti hatásai - köztük az éghajlatváltozás - figyelemmel kísérésére irányulnak;
  továbbá az állandó földrajzi korlátokból eredő hátrányos hatások csökkentésére. A környezeti kutatásnak ki kell terjednie a közlekedési forgalom elkerülésére, csökkentésére és optimalizálására. A környezeti kutatásnak tartalmaznia kell a közlekedés hatékonysága fellendítését.

131. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 7. szakasz („Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is)”), „Végrehajtás” alszakasz, (5a) bekezdés (új)

Külön figyelmet kell fordítani a közösségi kutatások eredményei terjesztésének javítására. Ösztönözni kell a multidiszciplináris és interdiszciplináris megközelítéseket, és törekedni kell a közösségi és tagállami szintű, egymást kiegészítő - például a Marco Polo programban említett vagy a transzeurópai közlekedési hálózatokra vonatkozó - pénzügyi mechanizmusok közötti maximális egymást segítő és kiegészítő jelleg elérésére.

132. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 7. szakasz („Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is)”), „Végrehajtás” alszakasz, első cím („Repüléstechnika és légi közlekedés”), (2) bekezdés

A légi közlekedés környezetbarátabbá tétele: a repülés környezeti hatását mérséklő technológiák kifejlesztése annak érdekében, hogy a szén-dioxid-kibocsátás (CO2) a felére, a nitrogén-oxidok (NOX) fajlagos kibocsátása 80%-kal, az okozott zajterhelés pedig a felére csökkenjen. A kutatás a környezetbarát motortechnológiák további fejlesztésére összpontosít, beleértve a helyettesítő tüzelőanyagokon alapuló technológiákat, valamint a merev szárnyas és a forgó szárnyas légi járművek hatékonyságának növelését, az új, intelligens, kis tömegű szerkezeteket, valamint az aerodinamika fejlesztését is. A tevékenység foglalkozik továbbá a repülőtéri (légi és földi) járműműveletek, valamint a légiforgalmi szolgáltatások, a gyártás, a karbantartás és az újrafelhasználás javításával is.

A légi közlekedés környezetbarátabbá tétele: a repülés környezeti hatását mérséklő technológiák kifejlesztése annak érdekében, hogy a szén-dioxid-kibocsátás (CO2) a felére, a nitrogén-oxidok (NOX) fajlagos kibocsátása 80%-kal, az okozott zajterhelés pedig a felére csökkenjen. A kutatás a környezetbarát motortechnológiák további fejlesztésére összpontosít, beleértve a helyettesítő tüzelőanyagokon alapuló technológiákat, valamint a merev szárnyas és a forgó szárnyas légi járművek
  (helikopterek és tiltrotorok)
  hatékonyságának növelését, az új, intelligens, kis tömegű szerkezeteket, valamint az aerodinamika fejlesztését is. A tevékenység foglalkozik továbbá a repülőtéri (légi és földi) járműműveletek, valamint a légiforgalmi szolgáltatások, a gyártás, a karbantartás
  és generáljavítás, valamint
  az újrafelhasználás javításával is.

133. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 7. szakasz („Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is)”), „Végrehajtás” alszakasz, első cím („Repüléstechnika és légi közlekedés”), (4) bekezdés

A fogyasztók elégedettségének és biztonságának biztosítása: ugrásszerű javulás elérése az utasok választási lehetőségei és a menetrend rugalmassága terén, és ezzel párhuzamosan a relatív balesetszám ötödére szorítása. Az új technológiák a széles testűtől a kisméretű légi járművekig terjedően nagyobb repülőgép-motor konfigurációválasztékot tesznek lehetővé, és fokozottabb automatizáltságot biztosítanak a rendszer valamennyi elemében, különösen a légi jármű vezetésében. A tevékenység emellett az utasok kényelmének és jó közérzetének biztosítására, új szolgáltatásokra és az emberi tényezőre különös hangsúlyt fektető aktív és passzív biztonsági intézkedésekre is összpontosít. A kutatás kiterjed a repülőtéri és a légiközlekedési műveletek más járműtípusokhoz és a lakóközösségek számára elfogadható zajszint melletti éjjel-nappali repüléshez való igazítására is.

A fogyasztók elégedettségének és biztonságának biztosítása: ugrásszerű javulás elérése az utasok választási lehetőségei és a menetrend rugalmassága terén, és ezzel párhuzamosan a relatív balesetszám ötödére szorítása. Az új technológiák a széles testűtől a
  városközpontok közötti kapcsolatokhoz való és regionális alkalmazásra kisebb
  méretű légi járművekig
  (pl. tiltrotorok)
  terjedően nagyobb repülőgép-motor konfigurációválasztékot tesznek lehetővé, és fokozottabb automatizáltságot biztosítanak a rendszer valamennyi elemében, különösen a légi jármű vezetésében
  , és egész Európára kiterjedő mértékben interoperábilissá teszik a nemzeti információs és foglalási rendszereket a szállítók és módozatok tekintetében
  . A tevékenység emellett az utasok kényelmének
  és (pl. jobb kabinszolgáltatásokkal történő) egészségügyi feltételeinek, valamint
  jó közérzetének biztosítására, új szolgáltatásokra és az emberi tényezőre különös hangsúlyt fektető aktív és passzív biztonsági intézkedésekre is összpontosít. A kutatás kiterjed a repülőtéri és a légi közlekedési műveletek más
  földrajzi feltételekhez és
  járműtípusokhoz és a lakóközösségek számára elfogadható zajszint melletti éjjel-nappali repüléshez való igazítására is.

Módosítás 134

I. melléklet, „Témák” rész, 7. szakasz, („Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is)”), „Tevékenységek” alszakasz első cím („Repüléstechnika és légi közlekedés”), (5) bekezdés

A költséghatékonyság javítása: a piacra jutási időt felére csökkentő, a termékek fejlesztési és üzemeltetési költségeit leszorító, a polgárok számára megfizethetőbb közlekedést eredményező versenyképes ellátási lánc kialakításának támogatása. A kutatás a koncepcionális tervezéstől a termékfejlesztésig, a gyártásig és az üzemeltetés közbeni műveletekig terjedően a teljes üzleti folyamatban igyekszik előrelépést elérni, ideértve az ellátási lánc integrálását is. Kiterjed a jobb szimulációs eszközökre és nagyobb fokú automatizáltságra, a karbantartást nem igénylő légi jármű megvalósításának technológiáira és módszereire, valamint a repülőgépi, a repülőtéri és a légiközlekedési szolgáltatási műveletek karcsúsítására.

A költséghatékonyság javítása: a piacra jutási időt felére csökkentő, a termékek fejlesztési és üzemeltetési költségeit
  például a Valós Idejű Mobil Karbantartási Rendszer (SMMART) projekt eredményeinek kihasználásával
  leszorító, a polgárok számára megfizethetőbb közlekedést eredményező versenyképes ellátási lánc kialakításának támogatása. A kutatás a koncepcionális tervezéstől a termékfejlesztésig, a gyártásig és az üzemeltetés közbeni műveletekig terjedően a teljes üzleti folyamatban igyekszik előrelépést elérni, ideértve az ellátási lánc integrálását is. Kiterjed a jobb szimulációs eszközökre és nagyobb fokú automatizáltságra, a karbantartást nem igénylő légi jármű megvalósításának technológiáira és módszereire, valamint a repülőgépi, a repülőtéri és a légiközlekedési szolgáltatási műveletek karcsúsítására.

135. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 7. szakasz („Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is)”), „Tevékenységek” alszakasz, első cím („Repüléstechnika és légi közlekedés”), hatodik bekezdés

A repülőgép és az utasok védelme: a repülőgép nem rendeltetésszerű használatából fakadóan az utasokat vagy a lakosságot érintő, sérülésben, veszteségben, anyagi kárban vagy zavarásban megnyilvánuló ellenséges cselekmények megelőzése. A kutatás a légi közlekedés rendszerének érintett elemeire összpontosít, ezen belül különösen az utastérre és a pilótafülkére vonatkozó védelmi intézkedésekre, jogosulatlan használat esetén a repülőgép automatikus vezérlésére és leszállására, a külső támadásokkal szembeni védelemre, valamint a légtérben nyújtott szolgáltatások és a repülőtéri műveletek védelmi vonatkozásaira.

A repülőgép és az utasok védelme: a repülőgép nem rendeltetésszerű használatából fakadóan az utasokat vagy a lakosságot érintő, sérülésben, veszteségben, anyagi kárban vagy zavarásban megnyilvánuló ellenséges cselekmények megelőzése. A kutatás a légi közlekedés rendszerének érintett elemeire összpontosít, ezen belül különösen az utastérre és a pilótafülkére vonatkozó védelmi intézkedésekre, jogosulatlan használat esetén a repülőgép automatikus vezérlésére és leszállására, a külső támadásokkal szembeni védelemre, valamint a légtérben nyújtott szolgáltatások és a repülőtéri műveletek védelmi vonatkozásaira
  , és a fizikai korlátokkal vagy komoly időjárási körülményekkel kapcsolatos szempontokra
  .

136. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 7. szakasz („Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is)”), „Tevékenységek” alszakasz, első cím („Repüléstechnika és légi közlekedés”), hetedik bekezdés

Úttörő szerep a jövő légi közlekedésében: a gyökeresebb, környezeti szempontból hatékony és innovatív technológiákban rejlő, a légi közlekedésben a század második felében és azon túl szükségessé váló előrelépést várhatóan megvalósító lehetőségek felderítése. A kutatás többek között az új hajtási és emelési elvekre, a légi járművek belső terének elrendezésére vonatkozó új
  ötletekre
  , új repülőtér-koncepciókra, a repülőgépek vezetésének és irányításának új módszereire, a légiközlekedési rendszer üzemeltetésének alternatív
  koncepcióira
  és a repülés más közlekedési módokkal való integrálására összpontosít.

Úttörő szerep a jövő légi közlekedésében: a gyökeresebb, környezeti szempontból hatékony és innovatív technológiákban rejlő, a légi közlekedésben a század második felében és azon túl szükségessé váló előrelépést várhatóan megvalósító lehetőségek felderítése. A kutatás többek között az új hajtási és emelési elvekre, a légi járművek belső terének elrendezésére vonatkozó új
  tervekre
  , új repülőtér-koncepciókra, a repülőgépek vezetésének és irányításának új módszereire, a légi közlekedési rendszer üzemeltetésének alternatív
  módszereire
  és a repülés más közlekedési módokkal való integrálására összpontosít
  , továbbá a hátrányos földrajzi korlátok hatásainak minimalizálását célzó új gondolatokra
  .

137. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 7. szakasz („Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is)”), „Tevékenységek” alszakasz, második cím („Felszíni (vasúti, közúti, vízi) közlekedés”), első bekezdés

A felszíni közlekedés környezetbarátabbá tétele: a kevesebb lég-, víz- és talajszennyezéssel és enyhébb környezeti hatásokkal (például éghajlatváltozás, egészség, biológiai sokféleség, zaj) járó technológiák és az ehhez szükséges ismeretek fejlesztése. A kutatás javít a hajtási rendszerek tisztaságán és energiahatékonyságán, és előmozdítja a helyettesítő tüzelőanyagok, ezen belül különösen a hidrogén és az üzemanyagcellák használatát. A tevékenység kiterjed az infrastruktúrával, a járművekkel, a hajókkal és az alkatrészekkel kapcsolatos technológiákra, valamint a teljes rendszer optimalizálására is. A közlekedésspecifikus fejlesztéseket érintő kutatás többek között a gyártásra, az építésre, az üzemeltetésre, a karbantartásra, a javításokra, a felügyeletre, az újrahasznosításra, az elhasználódott objektumokra és a tengeri balesetek esetén történő beavatkozásra irányul.

A felszíni közlekedés környezetbarátabbá tétele:
  A külső társadalmi és környezeti költségek kiszámítási módszereinek javítása. A
  kevesebb lég-, víz- és talajszennyezéssel és enyhébb környezeti hatásokkal (például éghajlatváltozás, egészség, biológiai sokféleség, zaj) járó technológiák és az ehhez szükséges ismeretek fejlesztése. A kutatás javít a hajtási rendszerek tisztaságán
  , költséghatékonyságán
  és energiahatékonyságán
  (pl. hibrid megoldások)
  , és előmozdítja a helyettesítő tüzelőanyagok, ezen belül különösen a hidrogén és az üzemanyagcellák használatát
  és az alternatív hibridmotorokat használó vonatokat, a széndioxidmentes szállítási eszközök elérésének céljával.
  A tevékenység kiterjed az infrastruktúrával, a járművekkel, a hajókkal és az alkatrészekkel kapcsolatos technológiákra, valamint a teljes rendszer optimalizálására is. A közlekedésspecifikus fejlesztéseket érintő kutatás többek között a gyártásra, az építésre, az üzemeltetésre, a karbantartásra,
  diagnózisra,
  a javításokra, a felügyeletre,
  leszerelésre, ártalmatlanításra,
  az újrahasznosításra, az elhasználódott objektumokra és a tengeri balesetek esetén történő beavatkozásra irányul.

138. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 7. szakasz („Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is)”), „Tevékenységek” alszakasz, második cím („Felszíni (vasúti, közúti, vízi) közlekedés”), harmadik bekezdés

A fenntartható városi mobilitás biztosítása: az „új generációjú járműre” és piaci bevezetésére irányuló kutatáson keresztül a személyek és az áruk mobilitásának elősegítése a tiszta, energiahatékony, biztonságos és intelligens közúti közlekedés valamennyi elemének felhasználásával. A mobilitás új koncepcióit, az innovatív szervezeti struktúrákat, a mobilitást elősegítő innovatív programokat és a minőségi tömegközlekedést érintő kutatás célja annak biztosítása, hogy mindenki hozzáférjen a rendelkezésre álló technológiákhoz, és megvalósuljon a magas szintű intermodális integráció. Innovatív stratégiákat kell kifejleszteni és kipróbálni a tiszta városi közlekedés érdekében. Különös figyelmet kell fordítani a közlekedés szennyezésmentes módjaira, a keresletgazdálkodásra, az egyéni közlekedés racionalizálására, valamint a tájékoztatási és a kommunikációs stratégiákra, szolgáltatásokra és infrastruktúrákra. A szakpolitikák kialakítását és végrehajtását támogató eszközök többek között a közlekedés és a földhasználat tervezését érintik.

A fenntartható városi mobilitás biztosítása
  minden polgárnak, beleértve a fogyatékkal élőket is
  : az „új generációjú járműre” és piaci bevezetésére irányuló kutatáson keresztül a személyek és az áruk mobilitásának elősegítése a tiszta, energiahatékony, biztonságos és intelligens közúti közlekedés valamennyi elemének felhasználásával. A mobilitás
  és a közlekedés
  új koncepcióit, az innovatív szervezeti struktúrákat, a mobilitást elősegítő innovatív programokat és a minőségi tömegközlekedést érintő kutatás célja annak biztosítása, hogy mindenki hozzáférjen a rendelkezésre álló technológiákhoz, és megvalósuljon a magas szintű intermodális integráció. Innovatív stratégiákat kell kifejleszteni és kipróbálni a tiszta városi közlekedés érdekében. Különös figyelmet kell fordítani a közlekedés szennyezésmentes módjaira, a keresletgazdálkodásra, az egyéni közlekedés racionalizálására, valamint a tájékoztatási és a kommunikációs stratégiákra, szolgáltatásokra és infrastruktúrákra.
  Hangsúly kerül a mobilitás minőségére és a felhasználók elégedettségére is, különösen a csökkent mozgásképességű személyek és az olyan specifikus csoportok esetében, mint például az idősek és a nők.
  A szakpolitikák kialakítását és végrehajtását támogató eszközök
  és modellek
  többek között a közlekedés és a földhasználat tervezését érintik.

139. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 7. szakasz („Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is)”), „Tevékenységek” alszakasz, második cím („Felszíni (vasúti, közúti, vízi) közlekedés”), negyedik bekezdés

A biztonság és a védelem javítása: technológiák és intelligens rendszerek kifejlesztése a veszélynek kitett személyek, mint például a járművezetők, a kerékpárosok és a motorkerékpárosok, az utasok, a személyzet és a gyalogosok védelmében. A járművek, a hajók és az infrastruktúra tervezésének támogatása érdekében fejlett mérnöki rendszereket és kockázatelemzési módszereket kell kidolgozni. A kutatásban hangsúlyt kapnak az emberi tényezőket összekapcsoló integratív megközelítésmódok, a szerkezeti integritás, a megelőző, az aktív és a passzív biztonság, a mentés és a válságkezelés. A tevékenység a biztonság kérdését a teljes: infrastruktúrából, árukból és tárolókból, a közlekedés igénybe vevőiből és üzemeltetőiből, járművekből és hajókból, valamint politikai és jogi intézkedésekből (ideértve a döntéstámogatást és a hatáselemzést szolgáló eszközöket is) álló közlekedési rendszer szerves részének tekinti; a védelem kérdésével annyiban foglalkozik, amennyiben az elengedhetetlen a közlekedési rendszer szempontjából.

A biztonság és a védelem javítása: technológiák és intelligens rendszerek kifejlesztése a veszélynek kitett személyek, mint például a járművezetők, a kerékpárosok és a motorkerékpárosok, az utasok, a személyzet és a gyalogosok védelmében. A járművek, a hajók és az infrastruktúra tervezésének támogatása érdekében fejlett mérnöki rendszereket és kockázatelemzési módszereket kell kidolgozni. A kutatásban hangsúlyt kapnak az emberi tényezőket összekapcsoló integratív megközelítésmódok, a szerkezeti integritás, a megelőző, az aktív és a passzív biztonság, a mentés és a válságkezelés. A tevékenység a biztonság kérdését a teljes:
  parti vagy part menti
  infrastruktúrából, árukból
  (beleértve a cseppfolyósított földgázt)
  és tárolókból, a közlekedés igénybe vevőiből és üzemeltetőiből, járművekből és hajókból, valamint politikai és jogi intézkedésekből (ideértve a döntéstámogatást és a hatáselemzést szolgáló eszközöket is) álló közlekedési rendszer szerves részének tekinti; a védelem kérdésével annyiban foglalkozik, amennyiben az elengedhetetlen a közlekedési rendszer szempontjából.

140. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 7. szakasz („Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is)”), „Tevékenységek” alszakasz, második cím („Felszíni (vasúti, közúti, vízi) közlekedés”), ötödik bekezdés

A versenyképesség megerősítése: a közlekedési ágazatok versenyképességének javítása, fenntartható, hatékony és megfizethető közlekedési szolgáltatások biztosítása és új ismeretek és foglalkoztatási lehetőségek létrehozása a kutatáson és a fejlesztésen keresztül. A fejlett ipari folyamatokat érintő technológiák kiterjednek a tervezésre, a gyártásra, az összeszerelésre, az építésre és a karbantartásra, és céljuk az életciklus során jelentkező költségek, illetőleg a fejlesztéshez kapcsolódó bevezetési idő csökkentése. Hangsúlyt kapnak a felhasználók nagyobb megelégedettségét biztosító innovatív
  termékkoncepciók
  és továbbfejlesztett közlekedési szolgáltatások. Új termelésszervezési elveket, ezen belül különösen ellátásilánc-gazdálkodást és elosztási rendszereket kell kifejleszteni.

A versenyképesség megerősítése: a közlekedési ágazatok versenyképességének javítása, fenntartható, hatékony és megfizethető közlekedési szolgáltatások biztosítása és új ismeretek és foglalkoztatási lehetőségek létrehozása a kutatáson és a fejlesztésen keresztül. A fejlett ipari folyamatokat érintő technológiák kiterjednek a tervezésre, a gyártásra, az összeszerelésre, az építésre és a karbantartásra, és céljuk az életciklus során jelentkező költségek, illetőleg a fejlesztéshez kapcsolódó bevezetési idő csökkentése. Hangsúlyt kapnak a felhasználók nagyobb megelégedettségét biztosító innovatív termék-
  és rendszerkoncepciók
  és továbbfejlesztett közlekedési szolgáltatások. Új termelésszervezési elveket, ezen belül különösen ellátásilánc-gazdálkodást és elosztási rendszereket kell kifejleszteni.

141. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 7. szakasz („Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is)”), „Tevékenységek” alszakasz, harmadik cím („Az európai globális műholdas navigációs rendszer (Galileo) támogatása”), harmadik bekezdés

Eszközök biztosítása és a megfelelő környezet megteremtése: a szolgáltatások biztonságos igénybevételének biztosítása, elsősorban minősítés bevezetésével a legfontosabb alkalmazási területeken; a szolgáltatások szakpolitikai és jogi szempontból - illetőleg a szakpolitikák és a jogszabályok végrehajtásának szempontjából - vett alkalmasságának előkészítése és megerősítése; a szabályozott közszolgáltatások befogadása a jóváhagyott hozzáférés-politikának megfelelően; alapvető digitális topográfiai, térképészeti és geodéziai adatok és rendszerek létrehozása navigációs célú alkalmazásra; a védelemre és a biztonságra irányuló igények és követelmények kielégítése.

Eszközök biztosítása és a megfelelő környezet megteremtése: a szolgáltatások biztonságos igénybevételének biztosítása, elsősorban minősítés bevezetésével a legfontosabb alkalmazási területeken; a szolgáltatások szakpolitikai és jogi szempontból - illetőleg a szakpolitikák és a jogszabályok végrehajtásának szempontjából - vett alkalmasságának előkészítése és megerősítése; a szabályozott közszolgáltatások befogadása a jóváhagyott hozzáférés-politikának megfelelően; alapvető digitális topográfiai, térképészeti és geodéziai adatok és rendszerek létrehozása navigációs célú alkalmazásra; a védelemre és a biztonságra irányuló igények és követelmények kielégítése.
  A biztonsági területen a GMES-sel kapcsolatos rendszerekkel való legnagyobb mértékű kölcsönhatás elérése érdekében megvalósíthatósági tanulmányokat és bemutatókat fognak támogatni annak érdekében, hogy minden lehetséges fázisban megvalósítsák a GMES és a Galileo közötti összeegyeztethetőséget és konvergenciát a GMES „rendszerek rendszere” részeként.

142. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 8. szakasz („Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok”), „Végrehajtás” alszakasz, első albekezdés

A kutatási prioritások az Európát és a világot ma és a jövőben foglalkoztató legfontosabb társadalmi, gazdasági és kulturális kérdésekre irányulnak. A javasolt kutatási program koherens módon közelíti meg ezeket a kihívásokat. E fontos kérdésekben a társadalmi-gazdasági és humán tudásalap létrehozása jelentős mértékben hozzájárul Európán belül a közös gondolkodás kialakításához és a szélesebb nemzetközi problémák megoldásához. A kutatás elsőbbséget élvező témái csaknem valamennyi közösségi szakpolitika területén, európai, nemzeti, regionális és helyi szinten egyaránt segítenek javítani a szakpolitikák kialakítását, megvalósítását, hatásait és értékelését, és a kutatás legnagyobbrészéhez jelentős nemzetközi perspektíva is társul.

A kutatási prioritások az Európát és a világot ma és a jövőben foglalkoztató legfontosabb társadalmi, gazdasági és kulturális kérdésekre irányulnak. A javasolt kutatási program koherens módon közelíti meg ezeket a kihívásokat. E fontos kérdésekben a társadalmi-gazdasági,
  társadalmi-kulturális
  és humán tudásalap létrehozása jelentős mértékben hozzájárul Európán belül a közös gondolkodás kialakításához és a szélesebb nemzetközi problémák megoldásához. A kutatás elsőbbséget élvező témái csaknem valamennyi közösségi szakpolitika területén, európai, nemzeti, regionális és helyi szinten egyaránt segítenek javítani a szakpolitikák kialakítását, megvalósítását, hatásait és értékelését, és a kutatás legnagyobb részéhez jelentős nemzetközi perspektíva is társul.

143. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 8. szakasz („Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok”), „Tevékenységek” alszakasz, elsõ cím („Növekedés, foglalkoztatás és versenyképesség a tudásalapú társadalomban”), elsõ albekezdés, bevezetõ rész

Ez a tevékenység a gazdasági növekedést, a foglalkoztatást és a versenyképességet befolyásoló kérdések kutatásának elõmozdításával és integrálásával foglalkozik annak érdekében, hogy a tudásalapú társadalom folyamatos fejlesztéséhez jobb és egységesebb kép álljon rendelkezésre ezekrõl a jelenségekrõl. Alapozást ad a szakpolitikáknak, és segíti a felsorolt célkitûzések eléréséhez vezetõ utat. A kutatás a kérdés következõ vonatkozásait foglalja egységes keretbe:

Ez a tevékenység a gazdasági növekedést,
  a társadalmi-gazdasági stabilitást,
  a foglalkoztatást és a versenyképességet
  , a technológiai kohéziót és az információs társadalom fejlesztését
  befolyásoló kérdések kutatásának elõmozdításával és integrálásával foglalkozik annak érdekében, hogy a tudásalapú társadalom folyamatos fejlesztéséhez jobb és egységesebb kép álljon rendelkezésre ezekrõl a jelenségekrõl. Alapozást ad a szakpolitikáknak, és segíti a felsorolt célkitûzések eléréséhez vezetõ utat. A kutatás a kérdés következõ vonatkozásait foglalja egységes keretbe:

144. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 8. szakasz („Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok”), „Tevékenységek” alszakasz, elsõ cím („Növekedés, foglalkoztatás és versenyképesség a tudásalapú társadalomban”), elsõ albekezdés, elsõ francia bekezdés

| - | a tudás változó szerepe a gazdaság egészében, beleértve a különbözõ típusú ismeretek és képességek, az oktatás és az egész életen át tartó tanulás, valamint az immateriális befektetések szerepét is; |
| --- | --- |

-

a tudás változó szerepe a gazdaság egészében, beleértve a különbözõ típusú ismeretek és képességek, az oktatás és az egész életen át tartó tanulás, valamint az immateriális befektetések szerepét is;

| - | a tudás változó szerepe a gazdaság egészében, beleértve a különbözõ típusú ismeretek és képességek,
  vállalkozó szellem és kreativitás, kulturális tényezõk, értékek,
  az oktatás
  (beleértve az iskolarendszeren kívüli oktatást)
  és az egész életen át tartó tanulás, valamint az immateriális befektetések szerepét is;
  a tudás és az immateriális javak szerepe a gazdasági, társadalmi és kulturális gazdagság elõállításában és a társadalmi és környezeti jólét vonatkozásában. |
| --- | --- |

-

a tudás változó szerepe a gazdaság egészében, beleértve a különbözõ típusú ismeretek és képességek,
  vállalkozó szellem és kreativitás, kulturális tényezõk, értékek,
  az oktatás
  (beleértve az iskolarendszeren kívüli oktatást)
  és az egész életen át tartó tanulás, valamint az immateriális befektetések szerepét is;
  a tudás és az immateriális javak szerepe a gazdasági, társadalmi és kulturális gazdagság elõállításában és a társadalmi és környezeti jólét vonatkozásában.

145. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 8. szakasz („Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok”), „Tevékenységek” alszakasz, elsõ cím („Növekedés, foglalkoztatás és versenyképesség a tudásalapú társadalomban”), elsõ albekezdés, második francia bekezdés

| - | a gazdasági szerkezettel, a szerkezetváltással és a termelékenységgel összefüggõ kérdéseket, beleértve a szolgáltatási szektor, a pénzügyek, a demográfia, a kereslet és a hosszú távon változó folyamatok szerepét is; |
| --- | --- |

-

a gazdasági szerkezettel, a szerkezetváltással és a termelékenységgel összefüggõ kérdéseket, beleértve a szolgáltatási szektor, a pénzügyek, a demográfia, a kereslet és a hosszú távon változó folyamatok szerepét is;

| - | a gazdasági szerkezettel, a szerkezetváltással
  , az ágazatközi kapcsolatokkal
  és a termelékenységgel összefüggõ kérdéseket, beleértve a szolgáltatási szektor,
  a szolgáltatások kiszervezése, az információs és kommunikációs technológia,
  a pénzügyek, a demográfia, a kereslet és a hosszú távon változó folyamatok szerepét is; |
| --- | --- |

-

a gazdasági szerkezettel, a szerkezetváltással
  , az ágazatközi kapcsolatokkal
  és a termelékenységgel összefüggõ kérdéseket, beleértve a szolgáltatási szektor,
  a szolgáltatások kiszervezése, az információs és kommunikációs technológia,
  a pénzügyek, a demográfia, a kereslet és a hosszú távon változó folyamatok szerepét is;

146. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 8. szakasz („Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok”), „Tevékenységek” alszakasz, elsõ cím („Növekedés, foglalkoztatás és versenyképesség a tudásalapú társadalomban”), elsõ albekezdés, harmadik francia bekezdés

| - | az intézményi és a szakpolitikai kérdéseket, beleértve a makroszintû gazdaságpolitikát, a munkaerõpiacokat, az intézményi környezeteket, valamint a szakpolitikák koherenciáját és összehangoltságát is. |
| --- | --- |

-

az intézményi és a szakpolitikai kérdéseket, beleértve a makroszintû gazdaságpolitikát, a munkaerõpiacokat, az intézményi környezeteket, valamint a szakpolitikák koherenciáját és összehangoltságát is.

| - | az intézményi és a szakpolitikai kérdéseket, beleértve a makroszintû gazdaságpolitikát, a munkaerõpiacokat,
  szociális és jóléti rendszereket,
  a
  nemzeti és regionális
  intézményi környezeteket,
  a tudományos szakértelem változó szerepét a politikaalkotási folyamatokban,
  valamint a szakpolitikák koherenciáját és összehangoltságát is. |
| --- | --- |

-

az intézményi és a szakpolitikai kérdéseket, beleértve a makroszintû gazdaságpolitikát, a munkaerõpiacokat,
  szociális és jóléti rendszereket,
  a
  nemzeti és regionális
  intézményi környezeteket,
  a tudományos szakértelem változó szerepét a politikaalkotási folyamatokban,
  valamint a szakpolitikák koherenciáját és összehangoltságát is.

147. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 8. szakasz („Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok”), „Tevékenységek” alszakasz, harmadik cím („Fõ társadalmi folyamatok és következményeik”), elsõ albekezdés, elsõ a) francia bekezdés (új)

| - | a városkutatás fejlesztése a városban lezajló tematikus (környezeti, szállítási, társadalmi, , gazdasági, demográfiai) és térbeli (városi, regionális) kölcsönhatások jobb megértésére, és elõször az e kérdéseket integrált és fenntartható módon kezelõ innovatív tervezési mechanizmusok és másodszor a városi kormányzás, innovatív eszközök és megközelítések kialakítása a polgárok részvételének, illetve az állami és magánszereplõk közötti együttmûködésnek növelésére, az európai városok szerepének globális összefüggésekben történõ jobb megértésére (városi versenyképesség), a helyi hatóságok támogatására a szociális kohézió javításában és a kirekesztés elleni harcban olyan városokban, amelyekben az egyenlõtlenségek a gazdasági fejlõdés ellenére növekednek. |
| --- | --- |

-

148. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 8. szakasz („Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok”), „Tevékenységek” alszakasz, harmadik cím („Fõ társadalmi folyamatok és következményeik”), elsõ albekezdés, harmadik a) és b) francia bekezdés (új)

| - | városi versenyképesség: az európai városok szerepe globális összefüggésekben, helyi politikák a kohézió javítására. |
| --- | --- |

-

| - | városkutatás: a tematikus (környezeti, szállítási, társadalmi, gazdasági, demográfiai) és területi kölcsönhatások a városban, integrált és fenntartható kormányzati folyamatok kialakítására. |
| --- | --- |

-

149. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 8. szakasz („Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok”), „Tevékenységek” alszakasz, harmadik cím („Fõ társadalmi folyamatok és következményeik”), elsõ albekezdés, harmadik c) francia bekezdés (új)

| - | tanulmányok a kultúra, a kulturális örökség, valamint a kreatív és kultúraorientált iparágaknak a társadalmi-gazdasági fejlõdésre és a munkaerõpiacra gyakorolt hatása terén. |
| --- | --- |

-

150. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 8. szakasz („Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok”), „Tevékenységek” alszakasz, negyedik cím („Európa a nagyvilágban”), elsõ albekezdés, második francia bekezdés

| - | Konfliktusok, okaik és feloldásuk; a biztonság és a destabilizáló tényezõk (például szegénység, bûnözés, környezetkárosodás és az erõforrások szûkössége) közötti viszony; terrorizmus, okai és következményei; a biztonságot érintõ politikák, a polgári lakosság és a katonaság közötti viszonyra, illetõleg a bizonytalanságokra vonatkozó percepciók. |
| --- | --- |

-

Konfliktusok, okaik és feloldásuk; a biztonság és a destabilizáló tényezõk (például szegénység, bûnözés, környezetkárosodás és az erõforrások szûkössége) közötti viszony; terrorizmus, okai és következményei; a biztonságot érintõ politikák, a polgári lakosság és a katonaság közötti viszonyra, illetõleg a bizonytalanságokra vonatkozó percepciók.

| - | Konfliktusok, okaik és feloldásuk; a biztonság és a destabilizáló tényezõk (például szegénység,
  migráció,
  bûnözés, környezetkárosodás és az erõforrások szûkössége) közötti viszony; terrorizmus, okai és következményei; a biztonságot érintõ politikák, a polgári lakosság és a katonaság közötti viszonyra, illetõleg a bizonytalanságokra vonatkozó percepciók. |
| --- | --- |

-

Konfliktusok, okaik és feloldásuk; a biztonság és a destabilizáló tényezõk (például szegénység,
  migráció,
  bûnözés, környezetkárosodás és az erõforrások szûkössége) közötti viszony; terrorizmus, okai és következményei; a biztonságot érintõ politikák, a polgári lakosság és a katonaság közötti viszonyra, illetõleg a bizonytalanságokra vonatkozó percepciók.

151. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 8. szakasz („Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok”), „Tevékenységek” alszakasz, hetedik cím („Elõrejelzési tevékenységek”), elsõ albekezdés, elsõ francia bekezdés

| - | széles körû elõrejelzések készítésére korlátozott számú kulcsfontosságú európai uniós kihívás és lehetõség tekintetében, olyan kérdések vizsgálatával, mint az öregedés, a migráció, a tudás globálissá válása, a bûnözésben beálló változások és a fontosabb kockázatok jövõje és következményei; |
| --- | --- |

-

széles körû elõrejelzések készítésére korlátozott számú kulcsfontosságú európai uniós kihívás és lehetõség tekintetében, olyan kérdések vizsgálatával, mint az öregedés, a migráció, a tudás globálissá válása, a bûnözésben beálló változások és a fontosabb kockázatok jövõje és következményei;

| - | széles körû elõrejelzések készítésére korlátozott számú kulcsfontosságú európai uniós kihívás és lehetõség tekintetében, olyan kérdések vizsgálatával, mint az öregedés, a migráció, a tudás globálissá válása
  és elterjesztése
  , a bûnözésben beálló változások és a fontosabb kockázatok jövõje és következményei; |
| --- | --- |

-

széles körû elõrejelzések készítésére korlátozott számú kulcsfontosságú európai uniós kihívás és lehetõség tekintetében, olyan kérdések vizsgálatával, mint az öregedés, a migráció, a tudás globálissá válása
  és elterjesztése
  , a bûnözésben beálló változások és a fontosabb kockázatok jövõje és következményei;

152. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 8. szakasz („Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok”), „Tevékenységek” alszakasz, hetedik cím („Elõrejelzési tevékenységek”), elsõ albekezdés, negyedik a) francia bekezdés

| - | humán tudományok: nyelv, annak szerkezete és elsajátítása. Történelem, mûvészettörténet, földrajz, földtudományok, területi történelem. Filozófia, kultúra és vallástörténet. |
| --- | --- |

-

A vizuális mûvészetek, a hagyományos mûvészetek és kézmûvesség, az építészet és a városok kulturális öröksége.

153. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 9. szakasz („Biztonság és világûr”), cím és „Célkitûzés” alszakasz, második albekezdés

9. Biztonság
  és világûr

9. Biztonság

A GMES-re és hasonló alkalmazásokra összpontosító európai ûrprogram támogatása a polgárok, illetõleg az európai ûripar versenyképességének javára. Ez hozzájárul egy európai világûrpolitika kialakításához, amely kiegészíti a tagállamok és más kulcsszereplõk, különösen az Európai Ûrügynökség erõfeszítéseit.

154. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 9.1. szakasz („Biztonság”), cím

9.1 Biztonság

Törölve

155. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 9.1. szakasz („Biztonság”), „Végrehajtás” alszakasz, második albekezdés

A közösségi szintû tevékenységek négy, politikailag jelentõs horderejû és a fenyegetések és a biztonságot potenciálisan érintõ események tekintetében európai többletértékkel rendelkezõ konkrét kihívásoknak megfelelõen kijelölt biztonsági célterületre, valamint három horizontális területre irányulnak. Mindegyik biztonsági célterület hat fázissal foglalkozik, amelyek idõben és hangsúlyban eltérnek egymástól. A hat fázis a következõ: felismerés (eseményorientált), megelõzés (fenyegetésorientált), védelem (célorientált), felkészülés (mûveletorientált), válaszadás (válságorientált) és kárenyhítés (következményorientált); azt írják le, mi a teendõ az egyes fázisokban. Az elsõ négy fázis az eseményelkerülését és potenciális negatív hatásainak csökkentését célzó teendõket jelenti, az utolsó kettõ pedig az eseménybõl adódó helyzettel és a hosszabb távú következményekkel való együttélésrõl szól.

A közösségi szintû tevékenységek négy, politikailag jelentõs horderejû és a fenyegetések és a biztonságot potenciálisan érintõ események tekintetében európai többletértékkel rendelkezõ konkrét kihívásoknak megfelelõen kijelölt biztonsági célterületre, valamint három horizontális területre irányulnak.
  Külön titoktartási követelményeket kell teljesíteni, azonban a kutatási eredmények átláthatóságának szükségtelen korlátozása nélkül. Ebbõl a célból meg kell határozni azokat a területeket, amelyek jelenleg lehetõvé teszik a kutatási eredmények átláthatóságát.
  Mindegyik biztonsági célterület hat fázissal foglalkozik, amelyek idõben és hangsúlyban eltérnek egymástól. A hat fázis a következõ: felismerés (eseményorientált), megelõzés (fenyegetésorientált), védelem (célorientált), felkészülés (mûveletorientált), válaszadás (válságorientált) és kárenyhítés (következményorientált); azt írják le, mi a teendõ az egyes fázisokban. Az elsõ négy fázis az esemény elkerülését és potenciális negatív hatásainak csökkentését célzó teendõket jelenti, az utolsó kettõ pedig az eseménybõl adódó helyzettel és a hosszabb távú következményekkel való együttélésrõl szól.

156. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 9.1. szakasz („Biztonság”), „Végrehajtás” alszakasz, hatodik albekezdés

A kis- és középvállalkozások, valamint a polgárok biztonságáért felelõs hatóságok és szervek részvételét a téma tevékenységeiben egyformán bátorítani kell. Az Európai Biztonságpolitikai Kutatási Tanácsadó Bizottság (EBKTB) által kidolgozott hosszabb távú kutatási menetrend támogatást ad a témában végrehajtandó kutatás tartalmának és szerkezetének meghatározásához.

A kis- és középvállalkozások, valamint a polgárok biztonságáért felelõs hatóságok és szervek részvételét a téma tevékenységeiben egyformán bátorítani kell.
  A biztonságkutatás területe vonatkozásában azonban a „KKV” fogalommeghatározását ki kell igazítani az alkalmazottak száma és az árbevétel vonatkozásában, vagy pedig ehelyett egy vállalkozást akkor kell KKV-nak minõsíteni, ha egység áll fenn a tulajdonosi szerkezetében, a felelõsségben, az igazgatásában, a kockázatvállalásban és az igazgatási elszámoltathatóságban.
  Az Európai Biztonságpolitikai Kutatási Tanácsadó Bizottság (EBKTB) által kidolgozott hosszabb távú kutatási menetrend támogatást ad a témában végrehajtandó kutatás tartalmának és szerkezetének meghatározásához.

157. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 9.1. szakasz („Biztonság”), „Tevékenységek” alszakasz, felsorolás elsõ pontja

A terrorizmus és a bûnözés elleni védekezés: a tevékenység a várható események fenyegetés jellegû vonatkozásaira összpontosít, például az elkövetõkre, az általuk használt felszerelésre és erõforrásokra, illetõleg a támadási mechanizmusokra. A célterület több képességet igényel, amelyek javarészt elsõsorban a „felismerés”, a „megelõzés”, a „felkészülés” és a „válaszadás” fázisához kapcsolódnak. A cél egyrészt az események elkerülése, másrészt potenciális következményeik mérséklése. A szükséges képességek kialakítása érdekében többek között a következõ kérdések kapnak hangsúlyt: a terrortámadások és a bûncselekmények vonatkozásában a (például vegyi, biológiai, sugárzási vagy nukleáris) fenyegetések tudatosítása (például információk gyûjtése, rendszerezése, feldolgozása, megosztása; riasztás), a felderítés (például veszélyes anyagok, egyének vagy csoportok, gyanús viselkedés), az azonosítás (például személyeké, az anyagok típusáé és mennyiségéé), a megelõzés (például a pénzforrásokhoz való hozzáférés, a pénzmozgások és a pénzügyi rendszerek ellenõrzése), a készültség (például kockázatelemzés; védekezés a szándékosan környezetbe juttatott biológiai és vegyi hatóanyagokkal szemben; a stratégiai tartalékok szintjének felmérése: munkaerõ, képességek, felszerelés, fogyasztási cikkek; a nagy kiterjedésû események vonatkozásában stb.), a semlegesítés és a hatások féken tartása, valamint a bûnüldözési adatfeldolgozás.

A terrorizmus és a bûnözés elleni védekezés: a tevékenység a várható események fenyegetés jellegû vonatkozásaira összpontosít, például az elkövetõkre, az általuk használt felszerelésre és erõforrásokra, illetõleg a támadási mechanizmusokra. A célterület több képességet igényel, amelyek javarészt elsõsorban a „felismerés”, a „megelõzés”, a „felkészülés” és a „válaszadás” fázisához kapcsolódnak. A cél egyrészt az események elkerülése, másrészt potenciális következményeik mérséklése. A szükséges képességek kialakítása érdekében többek között a következõ kérdések kapnak hangsúlyt: a terrortámadások és a bûncselekmények vonatkozásában a (például vegyi, biológiai, sugárzási vagy nukleáris) fenyegetések tudatosítása (például információk gyûjtése, rendszerezése, feldolgozása, megosztása; riasztás), a felderítés (például veszélyes anyagok, egyének vagy csoportok, gyanús viselkedés), az azonosítás (például személyeké, az anyagok típusáé és mennyiségéé), a megelõzés (például a pénzforrásokhoz való hozzáférés, a pénzmozgások és a pénzügyi rendszerek ellenõrzése), a készültség (például kockázatelemzés; védekezés a szándékosan környezetbe juttatott biológiai és vegyi hatóanyagokkal szemben; a stratégiai tartalékok szintjének felmérése: munkaerõ, képességek, felszerelés, fogyasztási cikkek; a nagy kiterjedésû események vonatkozásában stb.), a semlegesítés és a hatások féken tartása, valamint a bûnüldözési adatfeldolgozás
  , béketanulmányok és a békés konfliktusmegelõzés és -megoldás kutatása.

158. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 9.1. szakasz („Biztonság”), „Az infrastruktúra és a közmûvek biztonsága” alszakasz, „Tevékenységek”, második felsorolás

Az infrastruktúra és a közmûvek biztonsága: a tevékenység az elkövetés célpontjaira összpontosít. Infrastruktúra például a nagy rendezvények helyszíne, a politikai (például parlamenti épületek) vagy szimbolikus (például egyes mûemlékek) szempontból jelentõs helyek; közmû például az energia- (olaj, villamos energia, gáz) és a vízellátó rendszer, a közlekedés (beleértve a légi, a tengeri és a szárazföldi közlekedést is), a hírközlés (beleértve a mûsorszórást is), a pénzügyi, közigazgatási és közegészségügyi intézmények stb. A célterület több képességet igényel, amelyek javarészt elsõsorban a „védelem” fázisához, de a „felkészülés” fázisához is kapcsolódnak. A cél egyrészt az események elkerülése, másrészt potenciális következményeik mérséklése. A szükséges képességek kialakítása érdekében többek között a következõ kérdések kapnak hangsúlyt: a fizikai infrastruktúrában és ennek üzemében fellelhetõ gyenge pontok elemzése és értékelése; a meglévõ és a jövõben létesülõ köz- és magántulajdonú kritikus hálózatos infrastruktúrák, rendszerek és szolgáltatások biztosítása fizikai és funkcionális oldalról; az esemény bekövetkeztekor gyors reakciót lehetõvé tévõ védekezõ és riasztórendszerek; a dominóhatás kivédése.

Az infrastruktúra és a közmûvek biztonsága: a tevékenység
  a katasztrófákra és
  az elkövetés célpontjaira összpontosít. Infrastruktúra például a nagy rendezvények helyszíne, a politikai (például parlamenti épületek) vagy szimbolikus (például egyes mûemlékek) szempontból jelentõs helyek; közmû például az energia- (olaj, villamos energia, gáz) és a vízellátó rendszer, a közlekedés (beleértve a légi, a tengeri és a szárazföldi közlekedést is), a hírközlés (beleértve a mûsorszórást is), a pénzügyi, közigazgatási és közegészségügyi intézmények stb. A célterület több képességet igényel, amelyek javarészt elsõsorban a „védelem” fázisához, de a „felkészülés” fázisához is kapcsolódnak. A cél egyrészt az események elkerülése, másrészt potenciális következményeik mérséklése. A szükséges képességek kialakítása érdekében többek között a következõ kérdések kapnak hangsúlyt: a fizikai infrastruktúrában és ennek üzemében fellelhetõ gyenge pontok elemzése és értékelése; a meglévõ és a jövõben létesülõ köz- és magántulajdonú kritikus hálózatos infrastruktúrák, rendszerek és szolgáltatások biztosítása fizikai és funkcionális oldalról; az esemény bekövetkeztekor gyors reakciót lehetõvé tévõ védekezõ és riasztórendszerek; a dominóhatás kivédése.

159. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 9.1. szakasz („Biztonság”), „A biztonsági rendszerek integrálása és interoperabilitása” alszakasz, „Tevékenységek”, hatodik felsorolás, cím

A biztonsági rendszerek integrálása és interoperabilitása

A biztonsági rendszerek integrálása
  , összekapcsolása
  és interoperabilitása

160. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 9.1. szakasz („Biztonság”), „Nemzetközi együttmûködés” alszakasz, második albekezdés

Egyedi nemzetközi együttmûködési cselekvésekre olyan esetekben kerülhet sor, ha az EU biztonságpolitikájával összhangban kölcsönös elõnyök érhetõk el, mint például a globális alkalmazású biztonsági tevékenységek terén végzett kutatás.

Egyedi nemzetközi együttmûködési cselekvésekre olyan esetekben kerülhet sor, ha az EU biztonságpolitikájával összhangban kölcsönös elõnyök érhetõk el, mint például a
  biztonsághoz és a katasztrófákhoz kapcsolódó
  globális alkalmazású tevékenységek terén végzett kutatás.

161. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 9.1. szakasz („Biztonság”), „Újonnan felmerülõ igények és elõre nem látható politikai igények” alszakasz

A biztonságra vonatkozó kutatási téma természeténél és kialakításánál fogva rugalmas. A tevékenységek lehetõvé teszik, hogy a kutatás a ma még ismeretlen biztonsági fenyegetésekre és az ezekhez kapcsolódó szakpolitikai igényekre is kiterjedjen. Ez a rugalmasság kiegészíti a fentiekben felvázolt kutatási tevékenységek biztonsági célterületekre összpontosító jellegét.

A biztonságra vonatkozó kutatási téma természeténél és kialakításánál fogva rugalmas. A tevékenységek lehetõvé teszik, hogy a kutatás a ma még ismeretlen
  katasztrófákra és
  biztonsági fenyegetésekre és az ezekhez kapcsolódó szakpolitikai igényekre is kiterjedjen. Ez a rugalmasság kiegészíti a fentiekben felvázolt kutatási tevékenységek biztonsági célterületekre összpontosító jellegét.

162. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 9.1. szakasz („Világűr”), cím és „Célkitűzés” alszakasz (új)

9.2
  Világűr

9a.
  Világűr

Célkitűzés

A GMES-hez hasonló alkalmazásokra összpontosító, a polgárok és az európai űripar versenyképessége hasznára váló Európai Űrprogram támogatása. Ez hozzájárul az Európai Űrpolitika fejlődéséhez és kiegészíti a tagállamok és más kulcsszereplők, köztük az Európai Űrügynökség erőfeszítéseit.

163. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 9.2. szakasz („Világűr”), „Tevékenységek” alszakasz, első cím („Világűrbe telepített alkalmazások az európai társadalom szolgálatában”), első francia bekezdés („Globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES)”)

A tevékenység célja olyan alkalmas műholdas megfigyelő és korai előrejelző rendszereket kifejleszteni, amelyek egyedülálló és globálisan elérhető adatforrást képeznek, továbbá megszilárdítani és ösztönözni e rendszerek mindennapos felhasználását. A program emellett támogatja olyan operatív GMES-szolgáltatások kifejlesztését, amelyek révén a döntéshozók hatékonyabban előre jelezhetik a válsághelyzeteket és a környezeti és biztonsági jellegű problémákat, illetőleg mérsékelhetik következményeiket. Kívánatos, hogy a kutatási tevékenységek jelentősen járuljanak hozzá a világűrbe telepített forrásokból összegyűjtött GMES-adatok minél szélesebb körű felhasználásához, valamint olyan komplex termékek kialakításához, amelyek ezeket az adatokat más figyelőrendszerekből származó adatokkal integrálva, hatékony adatintegrációt és információkezelést megvalósítva információt és megrendelőre szabott szolgáltatásokat nyújtanak végfelhasználók számára. Kívánatos továbbá, hogy a tevékenységek járuljanak hozzá a megfigyelést megvalósító technológiák és a kapcsolódó műszertechnológiák fejlesztéséhez, szükség szerint új világűrbe telepített rendszerek kifejlesztéséhez vagy a meglévők interoperabilitásának fokozásához, továbbá annak elősegítéséhez, hogy ezek felhasználhatók legyenek konkrét igényeket kielégítő operatív vagy az operatív szakot megelőző szolgáltatásokban.

A tevékenység célja olyan alkalmas műholdas megfigyelő és korai előrejelző rendszereket kifejleszteni, amelyek egyedülálló és globálisan elérhető adatforrást képeznek, továbbá megszilárdítani és ösztönözni e rendszerek mindennapos felhasználását. A program emellett támogatja olyan operatív GMES-szolgáltatások kifejlesztését, amelyek révén a döntéshozók hatékonyabban előre jelezhetik a válsághelyzeteket és a környezeti és biztonsági jellegű problémákat
  és a természeti katasztrófák kezelését
  , illetőleg mérsékelhetik következményeiket. Kívánatos, hogy a kutatási tevékenységek jelentősen járuljanak hozzá a világűrbe telepített forrásokból összegyűjtött GMES-adatok minél szélesebb körű felhasználásához, valamint olyan komplex termékek kialakításához, amelyek ezeket az adatokat más figyelőrendszerekből származó adatokkal integrálva, hatékony adatintegrációt és információkezelést megvalósítva információt és megrendelőre szabott szolgáltatásokat nyújtanak végfelhasználók számára. Kívánatos továbbá, hogy a tevékenységek járuljanak hozzá a megfigyelést megvalósító technológiák és a kapcsolódó műszertechnológiák fejlesztéséhez, szükség szerint új világűrbe telepített rendszerek kifejlesztéséhez vagy a meglévők interoperabilitásának fokozásához, továbbá annak elősegítéséhez, hogy ezek felhasználhatók legyenek konkrét igényeket kielégítő operatív vagy az operatív szakot megelőző szolgáltatásokban.
  A kutatásnak támogatnia kell a fenntartható űralapú és helyszíni rendszerek (a földi és a légi rendszereket is beleértve) kifejlesztését a következőkre: földi megfigyelésre és válságkezelésre, gyakori, nagy felbontású képekkel a fontos területekről, beleértve a kényes, a városi és a gyorsan alakuló övezeteket; kockázatmegelőzés és kockázatkezelés, valamint mindenféle vészhelyzet céljára, növelve a nem űralapú rendszerekkel való összhangot.

164. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 9.2. szakasz, „Világűr”, „Tevékenységek” alszakasz, („Világűrbe telepített alkalmazások az európai társadalom szolgálatában”) első cím, harmadik a) francia bekezdés (új)

Az Európát érintő, Európa határain kívüli nemzetközi kötelezettségvállalások értékelése és nyomon követése.

165. módosítás

I. melléklet, „Témák” rész, 9.2. szakasz („Világűr”), „Újonnan felmerülő igények és előre nem látható politikai igények” alszakasz

Az újonnan felmerülő igényekre irányuló kutatás elősegíti az űrkutatás területén a technológiafejlesztés innovatív megoldásait, valamint a más területeken (például az erőforrás-gazdálkodásra, a biológiai folyamatokra vagy az új anyagokra irányuló kutatásban) történő esetleges alkalmazást és felhasználást. Az előre nem látható politikai igényekre irányuló kutatás például a fejlődő országokat támogató, világűrre alapozott megoldások igénybevételét, illetőleg egyes közösségi szakpolitikákhoz kapcsolódóan és a társadalmi integráció elősegítése érdekében újfajta, a világűrbe telepítendő megfigyelési és hírközlési eszközök fejlesztését célozhatja.

Az újonnan felmerülő igényekre irányuló kutatás elősegíti az űrkutatás területén a technológiafejlesztés innovatív megoldásait, valamint a más területeken (például az erőforrás-gazdálkodásra, a biológiai folyamatokra vagy az új anyagokra irányuló kutatásban) történő esetleges alkalmazást és felhasználást. Az előre nem látható politikai igényekre irányuló kutatás például a fejlődő országokat támogató, világűrre alapozott megoldások igénybevételét, illetőleg egyes közösségi szakpolitikákhoz kapcsolódóan és a társadalmi integráció elősegítése érdekében újfajta, a világűrbe telepítendő megfigyelési és hírközlési eszközök fejlesztését célozhatja.
  Külön figyelmet fordítanak majd a kritikus infrastruktúrákra irányított ellenőrző rendszerek űrösszetevőinek javítását célzó kutatásokra. Ilyen kritikus infrastruktúrák például a távközlési hálózatok, a szárazföldi és tengeri szállítás, az energiainfrastruktúra, valamint az európai hálózatok alkalmazása, főként Európa határain kívül.

166. módosítás

II. melléklet, táblázat

| Egészségügy | 5 984 |
| --- | --- |
| Élelmiszerek, mezőgazdaság és biotechnológia | 1 935 |
| Információs és kommunikációs technológiák | 9 110 |
| Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák | 3 467 |
| Energia | 2 265 |
| Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is) | 1 886 |
| Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is) | 4 180 |
| Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok | 607 |
| Biztonság és világűr | 2 858 |
| ÖSSZESEN | 32 292 |

Egészségügy

5 984

Élelmiszerek, mezőgazdaság és biotechnológia

1 935

Információs és kommunikációs technológiák

9 110

Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák

3 467

Energia

2 265

Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is)

1 886

Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is)

4 180

Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok

607

Biztonság és világűr

2 858

ÖSSZESEN

32 292

| Egészségügy | 6 134 |
| --- | --- |
| Élelmiszerek, mezőgazdaság és biotechnológia | 1 935 |
| Információs és kommunikációs technológiák | 9 020 |
| Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagok és új gyártástechnológiák | 3 467 |
| Energia | 2 385 |
| Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is) | 1 886 |
| Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is) | 4 150 |
| Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok | 657 |
| Biztonság | 1 429 |
| Világűr | 1 429 |
| ÖSSZESEN | 32 492 |

Egészségügy

6 134

Élelmiszerek, mezőgazdaság és biotechnológia

1 935

Információs és kommunikációs technológiák

9 020

Nanotudományok, nanotechnológiák, anyagok és új gyártástechnológiák

3 467

Energia

2 385

Környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is)

1 886

Közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is)

4 150

Társadalom-gazdaságtan és humán tudományok

657

Biztonság

1 429

Világűr

1 429

ÖSSZESEN

32 492

167. módosítás

III. melléklet, „Közös technológiai kezdeményezések” cím, ötödik felsorolás, („Repüléstechnika és légi közlekedés”) első albekezdés

Ha Európa a jövőben fenntartható, innovatív és versenyképes repüléstechnikai iparággal és légi közlekedéssel kíván rendelkezni, akkor fenn kell tartania meghatározó szerepét a kulcsfontosságú technológiákban. KTF-intenzív ágazatról lévén szó, az elmúlt évtizedekben az európai repüléstechnikai és légiközlekedési vállalatok által a világpiacon kivívott versenyképesség nagy mértékben a jelentős (jellemzően a forgalom 13-15%-át kitevő) kutatási magánbefektetéseknek volt köszönhető. Az ágazat sajátosságai miatt az új fejlesztések gyakran a köz- és a magánszféra hatékony együttműködését igénylik.

Ha Európa a jövőben fenntartható, innovatív és versenyképes repüléstechnikai iparággal és légi közlekedéssel kíván rendelkezni, akkor fenn kell tartania meghatározó szerepét a kulcsfontosságú technológiákban. V
  annak olyan ágazatok, mint például a regionális légiközlekedés, amelyekben Európának vissza kell szereznie versenyképességét technológiailag innovatív megoldásokon keresztül is, illetve mások, amelyekben a versenynyomás fokozódik. Különösen a környezetbarát technológiák fejlesztése a kulcs az egész ágazat versenyképességének biztosításához (beleértve a helikoptereket és a regionális repülőgépeket).
  KTF-intenzív ágazatról lévén szó, az elmúlt évtizedekben az európai repüléstechnikai és légiközlekedési vállalatok által a világpiacon kivívott versenyképesség nagymértékben a jelentős (jellemzően a forgalom 13-15%-át kitevő) kutatási magánbefektetéseknek volt köszönhető. Az ágazat sajátosságai miatt az új fejlesztések gyakran a köz- és a magánszféra hatékony együttműködését igénylik.

168. módosítás

III. melléklet, „Közös technológiai kezdeményezések” cím, ötödik felsorolás, („Repüléstechnika és légi közlekedés”) harmadik albekezdés

A kezdeményezés a repüléstechnika és a légi közlekedés területén belül több részterülettel foglalkozik, így például a környezetbarát és költséghatékony
  repülőgéppel
  („zöld
  repülőgép
  ”), valamint az egységes európai égbolt létrehozására irányuló politika és a SESAME kezdeményezés támogatása érdekében a légiforgalmi szolgáltatásokkal.

A kezdeményezés a repüléstechnika és a légi közlekedés területén belül több részterülettel foglalkozik, így például a környezetbarát és költséghatékony
  légi közlekedési rendszerrel
  („zöld
  légi közlekedési rendszer
  ”), valamint az egységes európai égbolt létrehozására irányuló politika és a SESAME kezdeményezés támogatása érdekében a légiforgalmi szolgáltatásokkal.

169. módosítás

III. melléklet, „Kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus” cím, második albekezdés

Az EBB a nemzetközi pénzpiacokról származó kölcsönöket biztosít a bank alapszabályának, szabályzatának és eljárásainak megfelelően. Az EBB ezt a támogatást szavatoló tőkéjével együtt a bankon belül céltartalékképzésre és tőkeallokálásra használja a támogatásra jogosult
  nagy
  európai KTF-cselekvésekhez nyújtott kölcsönökkel kapcsolatos kockázatok egy részének fedezésére.

Az EBB a nemzetközi pénzpiacokról származó kölcsönöket biztosít a bank alapszabályának, szabályzatának és eljárásainak megfelelően. Az EBB ezt a támogatást szavatoló tőkéjével együtt a bankon belül céltartalékképzésre és tőkeallokálásra használja a támogatásra jogosult európai KTF-cselekvésekhez nyújtott kölcsönökkel kapcsolatos kockázatok egy részének fedezésére.

170. módosítás

III. melléklet, „Kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus” cím, negyedik albekezdés

A támogatás folyósítására évente kerül sor. A támogatás évente folyósítandó összegét a munkaprogramok
  határozzák meg
  , tekintetbe véve az EBB által a Közösségnek benyújtott jelentést és az előrejelzéseket.

Előzetesen javaslatot tesznek a támogatás teljes összegére a teljes időszakra vonatkozóan, valamint a tervezett éves összegekre is.
  Ezt a támogatást évente folyósítják
  és annak éves
  összegét a munkaprogramok
  felülvizsgálhatják
  , tekintetbe véve az EBB által a Közösségnek benyújtott jelentést és az előrejelzéseket.

171. módosítás

III. melléklet, „Kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus” cím, ötödik albekezdés, második felsorolás

A nagy európai KTF-cselekvések támogathatósága. Eltérő rendelkezés hiányában a Közösség által az egyedi program hozzájáruló témái és tevékenységei keretében finanszírozott „közös technológiai kezdeményezések” és együttműködésen alapuló nagy projektek automatikusan támogathatónak minősülnek. Ugyancsak figyelembe vehetők más, együttműködésen alapuló nagy európai projektek, mint például az EUREKA-projektek. A Szerződés 167. cikke alapján elfogadott rendeletnek megfelelően a támogatási megállapodás eljárási szabályokat is megállapít, és a Közösség számára bizonyos feltételek megléte esetén vétójogot biztosít az EBB által javasolt kölcsön odaítélésére.

A nagy európai KTF-cselekvések
  és a KKV-k által javasolt projektek
  támogathatósága. Eltérő rendelkezés hiányában a Közösség által az egyedi program hozzájáruló témái és tevékenységei keretében finanszírozott „közös technológiai kezdeményezések” és együttműködésen alapuló nagy projektek automatikusan támogathatónak minősülnek. Ugyancsak figyelembe vehetők más, együttműködésen alapuló nagy európai projektek, mint például az EUREKA-projektek.
  A KKV-k támogathatóságát egyértelművé kell tenni.
  A Szerződés 167. cikke alapján elfogadott rendeletnek megfelelően a támogatási megállapodás eljárási szabályokat is megállapít, és a Közösség számára bizonyos feltételek megléte esetén vétójogot biztosít az EBB által javasolt kölcsön odaítélésére.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(3)  

  HL C 320. E, 2005.12.15., 259. o.

(4)  HL L ...

P6_TA(2006)0522

A Közös Kutatóközpont által közvetlen intézkedések révén végrehajtandó egyedi program (hetedik kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs keretprogram, 2007-2013) *

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának keretében a Közös Kutatóközpont által közvetlen cselekvések révén végrehajtandó egyedi programról (2007-2013) szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0439 - C6-0380/2005 - 2005/0184(CNS))

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0439) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0439) (1),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 166. cikkére, amelynek alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0380/2005), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 166. cikkére, amelynek alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0380/2005),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és Költségvetési Bizottság véleményére (A6-0335/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és Költségvetési Bizottság véleményére (A6-0335/2006),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | úgy véli, hogy a jogalkotási javaslatban szereplő tájékoztató jellegű pénzügyi referenciaösszegnek összhangban kell lennie az új többéves pénzügyi keret (2007-2013) 1a. alfejezetében szereplő plafonnal, és hangsúlyozza, hogy az éves összegről az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (2) 38. pontja szerint az éves költségvetési eljárás keretében döntenek; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a jogalkotási javaslatban szereplő tájékoztató jellegű pénzügyi referenciaösszegnek összhangban kell lennie az új többéves pénzügyi keret (2007-2013) 1a. alfejezetében szereplő plafonnal, és hangsúlyozza, hogy az éves összegről az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (2) 38. pontja szerint az éves költségvetési eljárás keretében döntenek;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében;

| 4. | felhívja a Tanácsot, hogy értesítse a Parlamentet, ha a Parlament által elfogadott szövegtől eltérni szándékozik; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Tanácsot, hogy értesítse a Parlamentet, ha a Parlament által elfogadott szövegtől eltérni szándékozik;

| 5. | kéri a Tanácsot, hogy ismételten konzultáljon a Parlamenttel, ha lényegesen módosítani szándékozik a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

5.

kéri a Tanácsot, hogy ismételten konzultáljon a Parlamenttel, ha lényegesen módosítani szándékozik a Bizottság javaslatát;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | A PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI |
| --- | --- |
| 1. módosítás |
| (1a) preambulumbekezdés (új) |
| | (1a) Az államilag finanszírozott kutatást elsősorban a nyilvánosság igényei és prioritásai felé kell irányítani, és törekedni kell arra, hogy a magánszféra által finanszírozott kutatással kiegészítsék egymást. A Közös Kutatóközpont (KKK) által végzett munkát össze kell hangolni a tematikus prioritások keretében végrehajtott kutatásokkal annak érdekében, hogy elkerüljék az átfedéseket és a párhuzamos munkavégzést a nemzeti kutatási programokkal. |
| 2. módosítás |
| (3) preambulumbekezdés |
| (3) Helyénvaló, hogy feladatainak teljesítése során a KKK ügyfélközpontú tudományos és műszaki támogatással járuljon hozzá az EU döntéshozatali folyamatához, ily módon támogatva a meglévő politikák végrehajtását és figyelemmel kísérését és reagálva a politikák támasztotta új igényekre. Feladai ellátása érdekében a KKK
  magas
  színvonalú kutatást végez. | (3) Feladatainak teljesítése során a KKK-nak ügyfélközpontú tudományos és műszaki támogatással kell hozzájárulnia az EU döntéshozatali folyamatához, ily módon támogatva a meglévő politikák végrehajtását és figyelemmel kísérését és reagálva a politikák támasztotta új igényekre. Feladatai ellátása érdekében a KKK
  csúcsszínvonalú, európai szinten összehasonlítható
  kutatást végez. |
| 3. módosítás |
| (4) preambulumbekezdés |
| (4) A
  Közös Kutatóközpont (KKK)
  által végrehajtandó közvetlen cselekvéseket ezen egyedi programnak kell végrehajtania. Helyénvaló, hogy a KKK, amikor feladataival összhangban végrehajtja ezt az egyedi programot, különös hangsúlyt fektessen az Unió számára kulcsfontosságú területekre: jólét a tudásintenzív társadalomban, közösségvállalás és az erőforrások felelősségteljes kezelése, biztonság és szabadság, továbbá Európa mint partner a világban. | (4) A KKK által végrehajtandó közvetlen cselekvéseket ezen egyedi programnak kell végrehajtania. Helyénvaló, hogy a KKK, amikor feladataival összhangban végrehajtja ezt az egyedi programot, különös hangsúlyt fektessen az Unió számára kulcsfontosságú területekre: jólét
  és szociális jólét
  a tudásintenzív társadalomban, közösségvállalás
  , fenntarthatóság
  és az erőforrások felelősségteljes kezelése, biztonság és szabadság, továbbá Európa mint partner a világban. |
| 4. módosítás |
| (10) preambulumbekezdés |
| (10) Célszerű, hogy a KKK továbbra is kiegészítő erőforrásokra tegyen szert piaci tevékenységei révén; ilyenek többek között a keretprogram közvetett cselekvései, a harmadik felek megrendelései, valamint - kisebb mértékben - a szellemi tulajdonjogok kiaknázása. | (10) Célszerű, hogy a KKK továbbra is kiegészítő erőforrásokat tegyen hozzáférhetővé piaci tevékenységei révén; ilyenek többek között a keretprogram közvetett cselekvései, a harmadik felek megrendelései
  (különösen bizonyos, a szellemi tulajdonjogok védelméhez kapcsolódó feltételek teljesítésétől függően)
  , valamint - kisebb mértékben - a szellemi tulajdonjogok kiaknázása. |
| 5. módosítás |
| (13) preambulumbekezdés |
| (13) Indokolt, hogy a programba tartozó területeken végzett tevékenységekről a Bizottság kellő időben független értékelést készíttessen. | (13) A programba tartozó területeken végzett tevékenységekről a Bizottságnak kellő időben független
  , többek között környezetvédelmi, társadalmi, egészségügyi és állatjóléti kritériumokra is kiterjedő
  értékelést kell készíttetnie, amely a jövőben a közvetlen és a közvetett tevékenységek további rendszeres mérését és értékelését teszi lehetővé a keretprogram keretében. |
| 6. módosítás |
| 3. cikk, (1a) bekezdés (új) |
| | A Bizottságnak megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy meggyőződjön arról, hogy a finanszírozott tevékenységeket hatékonyan és az 1605/2002/EK, Euratom rendelet rendelkezéseivel összhangban hajtották végre. |
| 7. módosítás |
| 3. cikk, (1b) bekezdés (új) |
| | Az egyedi program teljes adminisztratív költségeinek - ide értve a Közös Kutatóközpont belső és vezetési költségeit - arányosaknak kell lenniük az egyedi programban létrehozott akciókkal és a költségvetési és jogalkotási hatóságok határozatai tárgyát kell képezniük. |
| 8. módosítás |
| 3. cikk, (1c) bekezdés (új) |
| | A költségvetési előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzügyi gazdálkodás elvei szerint, nevezetesen a gazdaságosság, a teljesítmény, a hatékonyság és az arányosság elve szerint kell felhasználni. |
| 9. módosítás |
| 4. cikk (2) bekezdése, első francia bekezdés |
| - | az ember
  reprodukciós célú
  klónozására irányuló kutatási tevékenység; |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

A PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI

1. módosítás

(1a) preambulumbekezdés (új)

(1a) Az államilag finanszírozott kutatást elsősorban a nyilvánosság igényei és prioritásai felé kell irányítani, és törekedni kell arra, hogy a magánszféra által finanszírozott kutatással kiegészítsék egymást. A Közös Kutatóközpont (KKK) által végzett munkát össze kell hangolni a tematikus prioritások keretében végrehajtott kutatásokkal annak érdekében, hogy elkerüljék az átfedéseket és a párhuzamos munkavégzést a nemzeti kutatási programokkal.

2. módosítás

(3) preambulumbekezdés

(3) Helyénvaló, hogy feladatainak teljesítése során a KKK ügyfélközpontú tudományos és műszaki támogatással járuljon hozzá az EU döntéshozatali folyamatához, ily módon támogatva a meglévő politikák végrehajtását és figyelemmel kísérését és reagálva a politikák támasztotta új igényekre. Feladai ellátása érdekében a KKK
  magas
  színvonalú kutatást végez.

(3) Feladatainak teljesítése során a KKK-nak ügyfélközpontú tudományos és műszaki támogatással kell hozzájárulnia az EU döntéshozatali folyamatához, ily módon támogatva a meglévő politikák végrehajtását és figyelemmel kísérését és reagálva a politikák támasztotta új igényekre. Feladatai ellátása érdekében a KKK
  csúcsszínvonalú, európai szinten összehasonlítható
  kutatást végez.

3. módosítás

(4) preambulumbekezdés

(4) A
  Közös Kutatóközpont (KKK)
  által végrehajtandó közvetlen cselekvéseket ezen egyedi programnak kell végrehajtania. Helyénvaló, hogy a KKK, amikor feladataival összhangban végrehajtja ezt az egyedi programot, különös hangsúlyt fektessen az Unió számára kulcsfontosságú területekre: jólét a tudásintenzív társadalomban, közösségvállalás és az erőforrások felelősségteljes kezelése, biztonság és szabadság, továbbá Európa mint partner a világban.

(4) A KKK által végrehajtandó közvetlen cselekvéseket ezen egyedi programnak kell végrehajtania. Helyénvaló, hogy a KKK, amikor feladataival összhangban végrehajtja ezt az egyedi programot, különös hangsúlyt fektessen az Unió számára kulcsfontosságú területekre: jólét
  és szociális jólét
  a tudásintenzív társadalomban, közösségvállalás
  , fenntarthatóság
  és az erőforrások felelősségteljes kezelése, biztonság és szabadság, továbbá Európa mint partner a világban.

4. módosítás

(10) preambulumbekezdés

(10) Célszerű, hogy a KKK továbbra is kiegészítő erőforrásokra tegyen szert piaci tevékenységei révén; ilyenek többek között a keretprogram közvetett cselekvései, a harmadik felek megrendelései, valamint - kisebb mértékben - a szellemi tulajdonjogok kiaknázása.

(10) Célszerű, hogy a KKK továbbra is kiegészítő erőforrásokat tegyen hozzáférhetővé piaci tevékenységei révén; ilyenek többek között a keretprogram közvetett cselekvései, a harmadik felek megrendelései
  (különösen bizonyos, a szellemi tulajdonjogok védelméhez kapcsolódó feltételek teljesítésétől függően)
  , valamint - kisebb mértékben - a szellemi tulajdonjogok kiaknázása.

5. módosítás

(13) preambulumbekezdés

(13) Indokolt, hogy a programba tartozó területeken végzett tevékenységekről a Bizottság kellő időben független értékelést készíttessen.

(13) A programba tartozó területeken végzett tevékenységekről a Bizottságnak kellő időben független
  , többek között környezetvédelmi, társadalmi, egészségügyi és állatjóléti kritériumokra is kiterjedő
  értékelést kell készíttetnie, amely a jövőben a közvetlen és a közvetett tevékenységek további rendszeres mérését és értékelését teszi lehetővé a keretprogram keretében.

6. módosítás

3. cikk, (1a) bekezdés (új)

A Bizottságnak megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy meggyőződjön arról, hogy a finanszírozott tevékenységeket hatékonyan és az 1605/2002/EK, Euratom rendelet rendelkezéseivel összhangban hajtották végre.

7. módosítás

3. cikk, (1b) bekezdés (új)

Az egyedi program teljes adminisztratív költségeinek - ide értve a Közös Kutatóközpont belső és vezetési költségeit - arányosaknak kell lenniük az egyedi programban létrehozott akciókkal és a költségvetési és jogalkotási hatóságok határozatai tárgyát kell képezniük.

8. módosítás

3. cikk, (1c) bekezdés (új)

A költségvetési előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzügyi gazdálkodás elvei szerint, nevezetesen a gazdaságosság, a teljesítmény, a hatékonyság és az arányosság elve szerint kell felhasználni.

9. módosítás

4. cikk (2) bekezdése, első francia bekezdés

-

az ember
  reprodukciós célú
  klónozására irányuló kutatási tevékenység;

- az ember klónozására irányuló kutatási tevékenység;

10. módosítás

5a. cikk (új)

5a. cikk

A Bizottság előzetesen tájékoztatja a költségvetési hatóságot, amikor el kíván térni a kiadásoknak az Európai Unió általános költségvetése megjegyzéseiben és mellékletében meghatározott felosztásától.

11. módosítás

7. cikk, (1a) bekezdés (új)

Az értékelés tartalmazza a pénzügyi gazdálkodás hatékonyságának és eredményességének értékelését, valamint az egyedi program költségvetési és pénzügyi gazdálkodása hatékonyságának és szabályosságának értékelését.

12. módosítás

Melléklet, 2. szakasz, (1) bekezdés, első francia bekezdés

| - | Rugalmasan reagál az Európai Unió döntéshozóinak a változó szükségleteire és igényeire; |
| --- | --- |

-

Rugalmasan reagál az Európai Unió döntéshozóinak a változó szükségleteire és igényeire;

| - | Rugalmasan reagál az Európai Unió döntéshozóinak a változó szükségleteire és igényeire
  , tagállami szinten is
  ; |
| --- | --- |

-

Rugalmasan reagál az Európai Unió döntéshozóinak a változó szükségleteire és igényeire
  , tagállami szinten is
  ;

13. módosítás

Melléklet, 2. szakasz ,(1) bekezdés, második francia bekezdés

| - | Figyelmét azokra a kérdésekre összpontosítja, amelyek a társadalmat közelről érintik, amelyeknek kutatási vetülete is van és amelyek túlnyomórészt uniós léptékűek; |
| --- | --- |

-

Figyelmét azokra a kérdésekre összpontosítja, amelyek a társadalmat közelről érintik, amelyeknek kutatási vetülete is van és amelyek túlnyomórészt uniós léptékűek;

| - | Figyelmét azokra a kérdésekre összpontosítja, amelyek a társadalmat közelről érintik, amelyeknek kutatási vetülete is van és amelyek túlnyomórészt uniós léptékűek
  vagy amelyek jelentőséggel bírnak a Közösség nagy része számára
  ; |
| --- | --- |

-

Figyelmét azokra a kérdésekre összpontosítja, amelyek a társadalmat közelről érintik, amelyeknek kutatási vetülete is van és amelyek túlnyomórészt uniós léptékűek
  vagy amelyek jelentőséggel bírnak a Közösség nagy része számára
  ;

14. módosítás

Melléklet, 2. szakasz, harmadik a) francia bekezdés (új)

| - | fokozza együttműködését más európai intézményekkel, különösen az Európai Parlamenttel; |
| --- | --- |

-

15. módosítás

Melléklet, 2. szakasz, (1) bekezdés, ötödik a) francia bekezdés (új)

| - | A kutatási prioritások megállapításakor növeli az átláthatóságot azáltal, hogy nyilvánosan hozzáférhetővé teszi az e prioritásokra vonatkozó kritériumokat, és tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot azokról az okokról, amelyek az adott kutatási prioritások meghatározását indokolják. |
| --- | --- |

-

16. módosítás

Melléklet, 2. szakasz, (3) bekezdés

Ezt a közelítésmódot alapvetően meg fogja határozni az ismeretek áramlása a folyamat résztvevői között. A cselekvések azt a célt is szolgálják majd, hogy a szabályozást bevezessék és nyomon kövessék, és hogy az EU-25-ök, a tagjelöltek és a szomszédos országok körében elterjedjenek a legjobb gyakorlatok.

Ezt a közelítésmódot alapvetően meg fogja határozni az ismeretek áramlása a folyamat résztvevői között
  , és erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében, hogy javítsák a kkv-k a kutatási eredményekhez való hozzáférését. Ez ösztönözni fogja a tudomány és társadalom közötti párbeszédet.
  A cselekvések azt a célt is szolgálják majd, hogy a szabályozást bevezessék és nyomon kövessék, és hogy az EU-25-ök, a tagjelöltek és a szomszédos országok körében elterjedjenek a legjobb gyakorlatok.

17. módosítás

Melléklet, 2. szakasz, (8) bekezdés

Ha a tematikus politikáknak nyújtandó támogatás miatt szükséges, a KKK külön intézkedik arról, hogy az EU-ban fellelhető kutatási
  eredmények
  jobban
  ki legyenek aknázva
  . Ezáltal a KKK felszínre hozza a tudásalapú társadalom előnyeit.

Ha a tematikus politikáknak nyújtandó támogatás miatt szükséges, a KKK külön intézkedik arról, hogy az EU-ban fellelhető kutatási
  eredményeket
  jobban
  elterjesszék és kiaknázzák
  . Ezáltal a KKK felszínre hozza a tudásalapú társadalom előnyeit.

18. módosítás

Melléklet, 3. szakasz, 3.1.1. pont, (6) bekezdés

A növekedés és a foglalkoztatás lisszaboni menetrendjét - a „jobb szabályozás” elvével is összefüggésben - társadalmi-gazdasági szemléletű közvetlen mennyiségi elemzés támasztja majd alá, amely számos politikai területet érint, mint például a makrogazdasági stabilitást és növekedést, a pénzügyi szolgáltatásokat, a versenyképesség egyes vonatkozásait, az élethossziglani tanulást és a lisszaboni stratégiát az emberi tőke szemszögéből, a mezőgazdaságot, az éghajlatváltozást, az energia és a közlekedés rendszereinek fenntarthatóságát. A KKK hozzájárul annak jobb megértéséhez, hogy az oktatási kínálat milyen összefüggésben áll a tudásalapú társadalom igényeivel, hogy mely tényezők hatnak a méltányos elbánásra az oktatásban és hogyan lehet hatékonyan felhasználni az oktatás erőforrásait.

A növekedés és a foglalkoztatás lisszaboni menetrendjét - a „jobb szabályozás” elvével is összefüggésben - társadalmi-gazdasági szemléletű közvetlen mennyiségi elemzés támasztja majd alá, amely számos politikai területet érint, mint például a makrogazdasági stabilitást és növekedést, a pénzügyi szolgáltatásokat, a versenyképesség egyes vonatkozásait, az élethossziglani tanulást és a lisszaboni stratégiát az emberi tőke szemszögéből, a mezőgazdaságot, az éghajlatváltozást, az energia és a közlekedés rendszereinek fenntarthatóságát. A KKK hozzájárul annak jobb megértéséhez, hogy az oktatási kínálat milyen összefüggésben áll a tudásalapú társadalom
  és a tudás terjesztésének
  igényeivel, hogy mely tényezők hatnak a méltányos elbánásra az oktatásban és hogyan lehet hatékonyan felhasználni az oktatás erőforrásait,
  többek között megemlítve a nyílt forrású szoftvereket.

19. módosítás

Melléklet, 3. szakasz, 3.1.3. pont, (1) bekezdés, első francia bekezdés

| - | Elkészíteni egy fenntartható energia-referenciarendszert, amely az EU politikai igényeit kielégítő tudományos-technológiai szaktudást ad a technológiai innováció és fejlődés terén (minden energiaforrásra nézve); |
| --- | --- |

-

Elkészíteni egy fenntartható energia-referenciarendszert, amely az EU politikai igényeit kielégítő tudományos-technológiai szaktudást ad a technológiai innováció és fejlődés terén (minden energiaforrásra nézve);

| - | Elkészíteni egy fenntartható energia-referenciarendszert, amely az EU politikai igényeit kielégítő tudományos-technológiai szaktudást ad a technológiai innováció és fejlődés terén (minden energiaforrásra
  és az energia végső felhasználási hatékonyságára
  nézve); |
| --- | --- |

-

Elkészíteni egy fenntartható energia-referenciarendszert, amely az EU politikai igényeit kielégítő tudományos-technológiai szaktudást ad a technológiai innováció és fejlődés terén (minden energiaforrásra
  és az energia végső felhasználási hatékonyságára
  nézve);

20. módosítás

Melléklet, 3. szakasz, 3.1.3. pont, (1) bekezdés, harmadik francia bekezdés

- Európa energiaellátásának megbízhatóságáról tájékoztatni.

| - | Európa energiaellátásának megbízhatóságáról
  és a megújuló energiaforrások hozzáférhetőségéről
  tájékoztatni. |
| --- | --- |

-

Európa energiaellátásának megbízhatóságáról
  és a megújuló energiaforrások hozzáférhetőségéről
  tájékoztatni.

21. módosítás

Melléklet, 3. szakasz, 3.1.3. pont, (2) bekezdés, harmadik francia bekezdés

| - | A társadalmi szempontokkal, a területrendezést, az egészségi hatásokat és a tudatosítást magukban foglaló tevékenységek révén. Az erőfeszítések a légi, földi és tengeri közlekedés biztonságának és védelmének szempontjaira is kiterjednek. |
| --- | --- |

-

A társadalmi szempontokkal, a területrendezést, az egészségi hatásokat és a tudatosítást magukban foglaló tevékenységek révén. Az erőfeszítések a légi, földi és tengeri közlekedés biztonságának és védelmének szempontjaira is kiterjednek.

| - | A társadalmi szempontokkal, a területrendezést,
  építészeti és várostervezést,
  az egészségi hatásokat és a tudatosítást magukban foglaló tevékenységek révén. Az erőfeszítések a légi, földi és tengeri közlekedés
  fenntarthatóságának,
  biztonságának és védelmének szempontjaira is kiterjednek. |
| --- | --- |

-

A társadalmi szempontokkal, a területrendezést,
  építészeti és várostervezést,
  az egészségi hatásokat és a tudatosítást magukban foglaló tevékenységek révén. Az erőfeszítések a légi, földi és tengeri közlekedés
  fenntarthatóságának,
  biztonságának és védelmének szempontjaira is kiterjednek.

22. módosítás

Melléklet, 3. szakasz, 3.1.4. pont, (1) bekezdés

A KKK közreműködik az információs társadalom technológiáival kapcsolatos, az európai tudásalapú társadalom versenyképességét szolgáló politikák és eszközök kijelölésében, a tudásalapú társadalommal kapcsolatos jövőbe mutató elemzések és stratégiák kidolgozása révén. A növekedés, a közösségvállalás és a fenntarthatóság lesz a figyelem középpontjában. A KKK hozzájárul azon uniós politikák megvalósításához is, amelyek szorosan összefüggnek az információs társadalom technológiáinak fejlődésével, vagy amelyeknek jelentős előnye származik belőle. Ez magában foglalja azokat az alkalmazásokat, amelyek elektronikus kereskedelemmel és egészségüggyel, személyi védelemmel, elektronikus oktatással és közigazgatással, valamint a környezetvédelemmel kapcsolatosak, továbbá az európai növekedési, befogadási és életminőségi általános stratégiák lehetséges fejleményeinek meghatározását is.

A KKK közreműködik az információs társadalom technológiáival kapcsolatos, az európai tudásalapú társadalom versenyképességét szolgáló politikák és eszközök kijelölésében, a tudásalapú társadalommal kapcsolatos jövőbe mutató elemzések és stratégiák kidolgozása révén
  , középpontba helyezve az ingyenes és nyílt forráskóddal rendelkező szoftvereket.
  A növekedés, a közösségvállalás és a fenntarthatóság lesz a figyelem középpontjában. A KKK hozzájárul azon uniós politikák megvalósításához is, amelyek szorosan összefüggnek az információs társadalom technológiáinak fejlődésével, vagy amelyeknek jelentős előnye származik belőle. Ez magában foglalja azokat az alkalmazásokat, amelyek elektronikus kereskedelemmel és egészségüggyel, személyi védelemmel, elektronikus oktatással és közigazgatással, valamint a környezetvédelemmel kapcsolatosak, továbbá az európai növekedési, befogadási és életminőségi általános stratégiák lehetséges fejleményeinek meghatározását is.
  A KKK célja, hogy javítsa a fogyatékkal élőknek a tudás alapú társadalomhoz való hozzáférését.

23. módosítás

Melléklet, 3. szakasz, 3.1.5. pont, (1) bekezdés

Sok politikai területen az élettudományok és a biotechnológia nagyban hozzájárulhatnak a
  lisszaboni
  célkitűzések eléréséhez. Ezt a lehetőséget széles körben felismerték az egészségügyben, a mezőgazdaságban, az élelmiszeriparban, a környezetvédelemben és más ágazatokban is, ahol az alkalmazások gyorsan fejlődnek. Referenciaanyagok és jóváhagyott módszerek létrehozásához fejlett biotechnológiai eszközök egész sorának a használata és ismerete szükséges. A KKK ezen a területen is igyekszik szakavatottabbá válni, tekintettel a törvényi és rendeleti jogi környezetre.

Sok politikai területen az élettudományok és a biotechnológia nagyban hozzájárulhatnak az
  EU-s
  célkitűzések eléréséhez. Ezt a lehetőséget széles körben felismerték az egészségügyben, a mezőgazdaságban, az élelmiszeriparban, a környezetvédelemben és más ágazatokban is, ahol az alkalmazások gyorsan fejlődnek. Referenciaanyagok és jóváhagyott módszerek létrehozásához fejlett biotechnológiai eszközök egész sorának a használata és ismerete szükséges. A KKK ezen a területen is igyekszik szakavatottabbá válni, tekintettel a törvényi és rendeleti jogi környezetre.

24. módosítás

Melléklet, 3. szakasz, 3.2.1. pont, (1) bekezdés, második francia bekezdés

| - | Környezeti vonatkozások: a kedvező mezőgazdasági és környezeti körülményekből eredő következmények felmérése és a mezőgazdasági-környezeti intézkedéseknek a talaj- és vízkörülményekre, a biodiverzitásra és az európai tájakra tett hatásának tanulmányozása. A mezőgazdaság fejlődése, a vidékfejlesztés és a regionális politikák, valamint ezeknek az európai földhasználatot módosító hatása közötti összefüggések elemzése mutatók és térbeli modellek kidolgozásával. Vidékfejlesztési programok megvalósítására irányuló célzott területi stratégiák kialakításának támogatása. Az éghajlatváltozás mezőgazdasági hatásainak felmérése alkalmazkodási intézkedések céljából. Hozzájárulás az üvegházhatásúgáz-kibocsátás mérsékléséhez kifejezetten energiatermelési célú növénytermesztéssel és mezőgazdaságihulladékújrahasznosítással. |
| --- | --- |

-

Környezeti vonatkozások: a kedvező mezőgazdasági és környezeti körülményekből eredő következmények felmérése és a mezőgazdasági-környezeti intézkedéseknek a talaj- és vízkörülményekre, a biodiverzitásra és az európai tájakra tett hatásának tanulmányozása. A mezőgazdaság fejlődése, a vidékfejlesztés és a regionális politikák, valamint ezeknek az európai földhasználatot módosító hatása közötti összefüggések elemzése mutatók és térbeli modellek kidolgozásával. Vidékfejlesztési programok megvalósítására irányuló célzott területi stratégiák kialakításának támogatása. Az éghajlatváltozás mezőgazdasági hatásainak felmérése alkalmazkodási intézkedések céljából. Hozzájárulás az üvegházhatásúgáz-kibocsátás mérsékléséhez kifejezetten energiatermelési célú növénytermesztéssel és mezőgazdaságihulladékújrahasznosítással.

| - | Környezeti vonatkozások: a kedvező mezőgazdasági és környezeti körülményekből eredő következmények felmérése és a mezőgazdasági-környezeti intézkedéseknek a talaj- és vízkörülményekre, a biodiverzitásra és az európai tájakra tett hatásának tanulmányozása. A mezőgazdaság fejlődése, a vidékfejlesztés és a regionális politikák, valamint ezeknek az európai földhasználatot módosító hatása közötti összefüggések elemzése mutatók és térbeli modellek kidolgozásával.
  A kevés beavatkozást igénylő gazdálkodásra, a biogazdálkodásra, illetve a talajtermékenységre irányuló támogató intézkedések értékelése.
  Vidékfejlesztési programok megvalósítására irányuló célzott területi stratégiák kialakításának támogatása. Az éghajlatváltozás mezőgazdasági hatásainak felmérése alkalmazkodási intézkedések céljából. Hozzájárulás az üvegházhatásúgáz-kibocsátás mérsékléséhez kifejezetten energiatermelési célú növénytermesztéssel és mezőgazdaságihulladék-újrahasznosítással. |
| --- | --- |

-

Környezeti vonatkozások: a kedvező mezőgazdasági és környezeti körülményekből eredő következmények felmérése és a mezőgazdasági-környezeti intézkedéseknek a talaj- és vízkörülményekre, a biodiverzitásra és az európai tájakra tett hatásának tanulmányozása. A mezőgazdaság fejlődése, a vidékfejlesztés és a regionális politikák, valamint ezeknek az európai földhasználatot módosító hatása közötti összefüggések elemzése mutatók és térbeli modellek kidolgozásával.
  A kevés beavatkozást igénylő gazdálkodásra, a biogazdálkodásra, illetve a talajtermékenységre irányuló támogató intézkedések értékelése.
  Vidékfejlesztési programok megvalósítására irányuló célzott területi stratégiák kialakításának támogatása. Az éghajlatváltozás mezőgazdasági hatásainak felmérése alkalmazkodási intézkedések céljából. Hozzájárulás az üvegházhatásúgáz-kibocsátás mérsékléséhez kifejezetten energiatermelési célú növénytermesztéssel és mezőgazdaságihulladék-újrahasznosítással.

25. módosítás

Melléklet, 3. szakasz, 3.2.1. pont, (1) bekezdés, harmadik francia bekezdés

| - | Termelői/fogyasztói vonatkozások: a politikák stratégiai elemzése olyan területeken, mint: a KAP reformjának hatása a földművelési rendszerek fenntarthatóságára; a mezőgazdaságnak a fogyasztók igényeire való fogékonysága: élelmiszerek meghatározó jellemzése és ellenőrzése, a minőségbiztosítás és az ellátási láncokba beiktatott tanúsítási rendszerek hatása, valamint a környezeti és állatjóléti szabványokra való fogékonyság; feltáró és politikai hatásvizsgálati elemzések a főbb európai mezőgazdasági árucikkekről a termelés, a világkereskedelem, az árak, a jövedelem és a fogyasztók jóléte szempontjából; a kereskedelmi politikában és az árucikkek világpiacában bekövetkező változások keltette hatások; mezőgazdasági politikák a vidékfejlesztésben, más politikákkal egybekötve Különös figyelmet kap a KAP reformjának a hatása az új tagállamokra és a tagjelölt országokra. |
| --- | --- |

-

Termelői/fogyasztói vonatkozások: a politikák stratégiai elemzése olyan területeken, mint: a KAP reformjának hatása a földművelési rendszerek fenntarthatóságára; a mezőgazdaságnak a fogyasztók igényeire való fogékonysága: élelmiszerek meghatározó jellemzése és ellenőrzése, a minőségbiztosítás és az ellátási láncokba beiktatott tanúsítási rendszerek hatása, valamint a környezeti és állatjóléti szabványokra való fogékonyság; feltáró és politikai hatásvizsgálati elemzések a főbb európai mezőgazdasági árucikkekről a termelés, a világkereskedelem, az árak, a jövedelem és a fogyasztók jóléte szempontjából; a kereskedelmi politikában és az árucikkek világpiacában bekövetkező változások keltette hatások; mezőgazdasági politikák a vidékfejlesztésben, más politikákkal egybekötve Különös figyelmet kap a KAP reformjának a hatása az új tagállamokra és a tagjelölt országokra.

| - | Termelői/fogyasztói vonatkozások: a politikák stratégiai elemzése olyan területeken, mint: a KAP reformjának hatása a földművelési rendszerek fenntarthatóságára; a mezőgazdaságnak a fogyasztók igényeire való fogékonysága: élelmiszerek meghatározó jellemzése és ellenőrzése, a minőségbiztosítás és az ellátási láncokba beiktatott tanúsítási rendszerek hatása, valamint a környezeti és állatjóléti szabványokra való fogékonyság; feltáró és politikai hatásvizsgálati elemzések a főbb európai mezőgazdasági árucikkekről a termelés, a világkereskedelem, az árak, a jövedelem és a fogyasztók jóléte szempontjából; a kereskedelmi politikában és az árucikkek világpiacában bekövetkező változások keltette hatások; mezőgazdasági politikák a vidékfejlesztésben, más politikákkal egybekötve Különös figyelmet kap a KAP reformjának a hatása az új tagállamokra és a tagjelölt országokra
  és a multifunkcionális vidékfejlesztési programok, valamint azok hatékonysága. |
| --- | --- |

-

Termelői/fogyasztói vonatkozások: a politikák stratégiai elemzése olyan területeken, mint: a KAP reformjának hatása a földművelési rendszerek fenntarthatóságára; a mezőgazdaságnak a fogyasztók igényeire való fogékonysága: élelmiszerek meghatározó jellemzése és ellenőrzése, a minőségbiztosítás és az ellátási láncokba beiktatott tanúsítási rendszerek hatása, valamint a környezeti és állatjóléti szabványokra való fogékonyság; feltáró és politikai hatásvizsgálati elemzések a főbb európai mezőgazdasági árucikkekről a termelés, a világkereskedelem, az árak, a jövedelem és a fogyasztók jóléte szempontjából; a kereskedelmi politikában és az árucikkek világpiacában bekövetkező változások keltette hatások; mezőgazdasági politikák a vidékfejlesztésben, más politikákkal egybekötve Különös figyelmet kap a KAP reformjának a hatása az új tagállamokra és a tagjelölt országokra
  és a multifunkcionális vidékfejlesztési programok, valamint azok hatékonysága.

26. módosítás

Melléklet, 3. szakasz, 3.2.1. pont, (2) bekezdés

A közös halászati politika célkitűzéseinek ügyét színvonalasabb és naprakészebb tudományos adatok és az igazgatási döntési lehetőségek gazdasági és szociális hatásainak a felmérésére kifejlesztett eljárások fogják szolgálni. A hiányosságok felderítésére új technológiák lesznek alkalmazva, beleértve a hal származási helyének azonosítását DNS-vizsgálat alapján. Az érdekelt felek bevonását előnyben részesítő megoldások különös figyelmet kapnak. A kialakulófélben lévő uniós tengeri politikával összhangban a kereskedelmi hajók azonosítására is kiterjeszthetőkké válnak a halászatnak szánt szolgáltatások, például a hajók nyomon követése távérzékeléssel és elektronikus jelentésekkel. Felmérés készül a akvakultúra-ágazat bővülésének hatásáról.

A közös halászati politika célkitűzéseinek ügyét színvonalasabb és naprakészebb tudományos adatok és az igazgatási döntési lehetőségek gazdasági és szociális hatásainak a felmérésére kifejlesztett eljárások fogják szolgálni. A hiányosságok felderítésére új technológiák lesznek alkalmazva, beleértve a hal származási helyének azonosítását DNS-vizsgálat alapján. Az érdekelt felek bevonását előnyben részesítő megoldások különös figyelmet kapnak. A kialakulófélben lévő uniós tengeri politikával összhangban a kereskedelmi hajók azonosítására is kiterjeszthetőkké válnak a halászatnak szánt szolgáltatások, például a hajók nyomon követése távérzékeléssel és elektronikus jelentésekkel. Felmérés készül az akvakultúra-ágazat bővülésének hatásáról
  , beleértve a bővülés környezeti, társadalmi és egészségügyi vetületét is
  .

27. módosítás

Melléklet, 3. szakasz, 3.2.3. pont, első a) francia bekezdés (új)

| - | biotechnológiai gyógyszerészeti célú állatkísérletek javítására, csökkentésére és helyettesítésére irányuló, és a vegyi anyagok toxikusságának in vitro sejtkultúrák, magas technológiai forgalom és toxikogenomika általi előrejelzésére irányuló fejlett módszerek fejlesztése és érvényesítése; |
| --- | --- |

-

28. módosítás

Melléklet, 3. szakasz, 3.2.3. pont, második francia bekezdés

| - | Az egészségi hatások felmérése kísérletezés útján, biomonitoring rendszerrel, a géntoxikológiai vizsgálatokkal, számítástechnikai módszerekkel és elemzőeszközökkel; |
| --- | --- |

-

Az egészségi hatások felmérése kísérletezés útján, biomonitoring rendszerrel, a géntoxikológiai vizsgálatokkal, számítástechnikai módszerekkel és elemzőeszközökkel;

| - | Az egészségi hatások felmérése kísérletezés útján, biomonitoring rendszerrel, a géntoxikológiai
  és epidemiológiai
  vizsgálatokkal, számítástechnikai módszerekkel és elemzőeszközökkel |
| --- | --- |

-

Az egészségi hatások felmérése kísérletezés útján, biomonitoring rendszerrel, a géntoxikológiai
  és epidemiológiai
  vizsgálatokkal, számítástechnikai módszerekkel és elemzőeszközökkel

29. módosítás

Melléklet, 3. szakasz, 3.2.3. pont, harmadik a) francia bekezdés (új)

| - | egészségügyi elemzések készítése három tényezőből kiindulva: i. szindrómák és krónikus expozíciók, ii. toxikus anyagokkal való interakció és az anyagok elegyedése, iii. a genetikai polimorfizmus és immunológiai vizsgálatok elemzése, beleértve a transzformációs és limfocitaaktivitási vizsgálatokat. |
| --- | --- |

-

30. módosítás

Melléklet, 3. szakasz, 3.3.3. pont, (2) bekezdés. hatodik a) francia bekezdés (új)

| - | Biotechnológiai gyógyszerészeti célú állatkísérletek javítására, csökkentésére és helyettesítését célzó, és a vegyi anyagok toxikusságának in vitro sejtkultúrák, magas technológiai forgalom és toxikogenomika általi előrejelzésére irányuló fejlett módszerek fejlesztése és érvényesítése; |
| --- | --- |

-

31. módosítás

Melléklet, 3. szakasz, 3.4, pont, (1) bekezdés

A KKK külkapcsolati eszközök (fejlesztési együttműködés, kereskedelem és válságkezelő eszközök, beleértve a stabilitás és a humanitárius segélyezés eszközeit) keretében támogatja az uniós döntéshozatali eljárást.

A KKK külkapcsolati eszközök (fejlesztési együttműködés, kereskedelem és válságkezelő
  és békés konfliktusrendezési
  eszközök, beleértve a stabilitás és a humanitárius segélyezés eszközeit) keretében támogatja az uniós döntéshozatali eljárást

32. módosítás

Melléklet, 3. szakasz, 3.4.2. pont, (4) bekezdés

A főbb szereplőkkel (FAO, EUMETSAT, Világélelmezési program, ESA, GMES-GMFS) való szorosabb együttműködésre kell törekedni.

A főbb szereplőkkel (
  UNEP,
  FAO, EUMETSAT, Világélelmezési Program, ESA GMES-GMFS) való szorosabb együttműködésre kell törekedni.

33. módosítás

Melléklet, 3. szakasz, 3.4. pont, „Etikai szempontok” alcím, (1) bekezdés

Az egyedi program és az abból eredő kutatási tevékenységek végrehajtása során tiszteletben kell tartani az etikai alapelveket. Ide tartoznak többek között az Európai Unió alapjogi chartájában foglalt elvek, beleértve az emberi méltóság és az emberi élet védelmét, a személyes adatok és a magánélet védelmét, továbbá a közösségi jognak és az állatok és a környezet védelmét is, összhangban a vonatkozó nemzetközi egyezmények és magatartási kódexek legújabb változatával, többek között a Helsinki Nyilatkozattal, az emberi jogokról és a biogyógyászatról szóló, 1997. április 4-én Oviedóban aláírt Európa tanácsi egyezmény és ennek kiegészítő jegyzőkönyve, a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezmény, az UNESCO által elfogadott, az emberi génállományról és az emberi jogokról szóló egyetemes nyilatkozat, a biológiai és mérgező fegyverekről szóló ENSZ-egyezmény (BTWC), az élelmiszer- és mezőgazdasági felhasználású növényi genetikai erőforrásokról szóló nemzetközi szerződés, valamint az Egészségügyi Világszervezet (WHO) vonatkozó határozatai alapján.

Az egyedi program és az abból eredő kutatási tevékenységek végrehajtása során tiszteletben kell tartani
  és figyelembe kell venni
  az etikai alapelveket. Ide tartoznak többek között az Európai Unió alapjogi chartájában foglalt elvek, beleértve az emberi méltóság és az emberi élet védelmét, a személyes adatok és a magánélet védelmét, továbbá a közösségi jognak és az állatok és a környezet védelmét is, összhangban a vonatkozó nemzetközi egyezmények és magatartási kódexek legújabb változatával, többek között a Helsinki Nyilatkozattal, az emberi jogokról és a biogyógyászatról szóló, 1997. április 4-én Oviedóban aláírt Európa tanácsi egyezmény és ennek kiegészítő jegyzőkönyve, a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezmény, az UNESCO által elfogadott, az emberi génállományról és az emberi jogokról szóló egyetemes nyilatkozat, a biológiai és mérgező fegyverekről szóló ENSZ-egyezmény (BTWC), az élelmiszer- és mezőgazdasági felhasználású növényi genetikai erőforrásokról szóló nemzetközi szerződés, valamint az Egészségügyi Világszervezet (WHO) vonatkozó határozatai alapján.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

P6_TA(2006)0523

A Közös Kutatóközpont által közvetlen intézkedések révén végrehajtandó egyedi program (hetedik nukleáris kutatási és képzési keretprogram, 2007-2011) *

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Atomenergia-közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007-2011) keretében a Közös Kutatóközpont által közvetlen cselekvések révén végrehajtandó egyedi programról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0444 - C6-0385/2005 - 2005/0189(CNS))

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0444) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0444) (1),

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 7. cikkére, amelynek alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0385/2005), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 7. cikkére, amelynek alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0385/2005),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 51. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A6-0357/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A6-0357/2006),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | úgy véli, hogy a jogalkotási javaslatban szereplő tájékoztató jellegű pénzügyi referenciaösszegnek összhangban kell lennie az új többéves pénzügyi keret 1a. alfejezetében szereplő plafonnal, és hangsúlyozza, hogy az éves összegről az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (2) 38. pontja szerint az éves költségvetési eljárás keretében döntenek; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a jogalkotási javaslatban szereplő tájékoztató jellegű pénzügyi referenciaösszegnek összhangban kell lennie az új többéves pénzügyi keret 1a. alfejezetében szereplő plafonnal, és hangsúlyozza, hogy az éves összegről az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (2) 38. pontja szerint az éves költségvetési eljárás keretében döntenek;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az Euratom Szerződés 119. cikkének (2) bekezdése alapján; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az Euratom Szerződés 119. cikkének (2) bekezdése alapján;

| 4. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 5. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való ismételt konzultációra, abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való ismételt konzultációra, abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | A PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI |
| --- | --- |
| 1. módosítás |
| (8a) preambulumbekezdés (új) |
| | (8a) A KKK részt vesz az atomreaktorok biztonságát szolgáló európai hálózatokban, amelyek célja a nemzeti biztonsági szabványok lehető legmesszemenőbb harmonizálása. E keretprogram részeként célszerű lenne, hogy a KKK szakismeretei alapján fokozza e részvételt, hogy közösségi biztonsági szabványokat lehessen megállapítani a reaktorok és újrafeldolgozóüzemek tervezésére, építésére és üzemelésére vonatkozólag. Ez hozzájárulna az Unión belül egy nukleáris biztonsági kódex meghatározásához, amelyben az Unión belüli magas fokú nukleáris biztonság érdekében össze lehetne hangolni a különböző nemzeti szabványokat. |
| 2. módosítás |
| (9) preambulumbekezdés |
| (9) Az ezen egyedi program keretében végrehajtott kutatási tevékenységek tiszteletben tartják az alapvető etikai elveket, beleértve azokat, amelyeket az Európai Unió alapjogi chartája tükröz. | (9) Az ezen egyedi program keretében végrehajtott kutatási tevékenységek tiszteletben tartják az alapvető etikai elveket, beleértve azokat, amelyeket az Európai Unió alapjogi chartája tükröz.
  Ezenkívül elő kell mozdítani ezeknek a tevékenységeknek a nyilvánosság általi elfogadását. |
| 3. módosítás |
| (10) preambulumbekezdés |
| (10) Célszerű, hogy a KKK továbbra is kiegészítő erőforrásokra tegyen szert piaci tevékenységei révén; ilyenek többek között a keretprogram közvetett cselekvései,
  a harmadik felek megrendelései
  , valamint - kisebb mértékben - a szellemi tulajdonjogok kiaknázása. | (10) Célszerű, hogy a KKK továbbra is kiegészítő erőforrásokra tegyen szert piaci tevékenységei révén;
  a harmadik felek megrendelésein kívül
  ilyenek többek között a keretprogram közvetett cselekvései,
  amelyeknél erőfeszítéseket kell tenni, hogy jelentősen építsenek a mostanáig elvégzett számos feladatra
  , valamint - kisebb mértékben - a szellemi tulajdonjogok kiaknázása. |
| 4. módosítás |
| (10a) preambulumbekezdés (új) |
| | (10a) A KKK-nak gondoskodnia kell a kitűnő tudományos színvonala fenntartásáról, hogy jobban ellássa szerepét, és ennek érdekében fokoznia kell a szigorúan vett kutatási tevékenységeit, azoknak a tevékenységeknek a sérelme nélkül, amelyek közvetlenül a közösségi politikákból eredő igények kielégítésére irányulnak
  . |
| 5. módosítás |
| (10b) preambulumbekezdés (új) |
| | (10b) A KKK gondoskodik arról, hogy munkája keretében a tudomány és a kutatás területén mindkét nem egyenlő elbánásban részesül a pozícióját és a szerepét tekintve, miáltal szavatolják a nemek közötti esélyegyenlőség elvének betartását. |
| 6. módosítás |
| 3. cikk, (1a) bekezdés (új) |
| | A Bizottságnak megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy meggyőződjön arról, hogy a finanszírozott tevékenységeket hatékonyan és az 1605/2002/EK, Euratom rendelet rendelkezéseivel összhangban hajtották végre. |
| 7. módosítás |
| 3. cikk, (1b) bekezdés (új) |
| | Az egyedi program teljes adminisztratív költségeinek - ide értve a Közös Kutatóközpont belső és vezetési költségeit - arányosaknak kell lenniük az egyedi programban létrehozott akciókkal és a költségvetési és jogalkotási hatóságok határozatai tárgyát kell képezniük. |
| 8. módosítás |
| 3. cikk, (1c) bekezdés (új) |
| | A költségvetési előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzügyi gazdálkodás elvei szerint, nevezetesen a gazdaságosság, a teljesítmény, a hatékonyság és az arányosság elve szerint kell felhasználni. |
| 9. módosítás |
| 5a. cikk (új) |
| | 5a. cikk




  A Bizottság előzetesen tájékoztatja a költségvetési hatóságot, amikor el kíván térni a kiadásoknak az Európai Unió általános költségvetése megjegyzéseiben és mellékletében meghatározott felosztásától. |
| 10. módosítás |
| 7. cikk, (1a) bekezdés (új) |
| | Az értékelés tartalmazza a pénzügyi gazdálkodás hatékonyságának és eredményességének értékelését, valamint az egyedi program költségvetési és pénzügyi gazdálkodása hatékonyságának és szabályosságának értékelését. |
| 11. módosítás |
| Melléklet, „Alapállás” című 2. szakasz, negyedik a) francia bekezdés (új) |
| | A KKK gondoskodik arról, hogy fenntartsa kitűnő tudományos színvonalát, hogy jobban ellássa szerepét, és ennek érdekében fokozza a szigorúan vett kutatási tevékenységeit, azoknak a tevékenységeknek a sérelme nélkül, amelyek közvetlenül a közösségi politikákból eredő igények kielégítésére irányulnak
  . |
| 12. módosítás |
| Melléklet, „Alapállás” című 2. szakasz, negyedik b) francia bekezdés (új) |
| | További cél a hálózatba szervezésen keresztüli együttműködés továbbfejlesztése, amelynek révén számos kérdés tekintetében európai és globális szinten messzemenő konszenzus érhető el. Annak a lehetőségnek, hogy a KKK részt vehet az élenjáró nemzetközi kutatási hálózatokban és az integrált projektekben, ebből a szemszögből tekintve egészen különleges jelentősége van. Az Euratom Biztosítéki Hivatala (ESO) és a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség (IAEA) által hozott biztonsági intézkedésekhez a K+F tevékenységek támogatására és közvetlen segítésére van szükség. Különös figyelmet fognak fordítani a leendő uniós tagállamokkal folytatott együttműködésre. |
| 13. módosítás |
| Melléklet, „A kiégett üzemanyag jellemzői, tárolása és elhelyezése” című 3.1.1. szakasz, -1. albekezdés (új) |
| | Az atomerőmű-reaktorok világszerte tovább növekvő számára tekintettel egyre nagyobb a hulladékártalmatlanítás és a környezeti kihatások témakörének a jelentősége. Ezen a téren az Uniónak is van pótolnivalója, és az ezidáig megválaszolatlan kérdéseket gyorsan és tartósan meg kell oldania
  . |
| 14. módosítás |
| Melléklet, „Az ismeretek kezelése, képzés és oktatás” című 3.1.7. szakasz |
| A nukleáris területen dolgozó tudósok és mérnökök új nemzedékeinek fontos, hogy a múltban felhalmozott kísérletek, eredmények, magyarázatok és készségek révén fenntartsák és elmélyítsék tudásukat a nukleáris kutatás terén. Ez különösen érvényes azokra a területekre, ahol a reaktorok teljesítményének és biztonságának elemzésében szerzett három évtizedes tapasztalat összetett elemzőeszközökben - modellekben, számítógépes kódokban - tömörül.
  A KKK közreműködik abban,
  hogy ez a tudás kellően rendszerezve és jól dokumentálva könnyen hozzáférhetővé váljék,
  és
  támogatja az európai felsőoktatás tevékenységeit. A KKK ahhoz is hozzájárul, hogy jobb kommunikációt fejlesszenek ki a nukleáris kérdésekben, különösen a lakossági elfogadottság és összességükben véve az általános energiatudatosságra irányuló stratégiák terén. | A nukleáris területen dolgozó tudósok és mérnökök új nemzedékeinek fontos, hogy a múltban felhalmozott kísérletek, eredmények, magyarázatok és készségek révén fenntartsák és elmélyítsék tudásukat a nukleáris kutatás terén. Ez különösen érvényes azokra a területekre, ahol a reaktorok teljesítményének és biztonságának elemzésében szerzett három évtizedes tapasztalat összetett elemzőeszközökben - modellekben, számítógépes kódokban - tömörül.
  A nukleáris technika területén a tudás fenyegető elvesztése és a hiányzó utánpótlás tekintetében a KKK az információ-terjesztés valamint az alap- és továbbképzés európai központjává válhatna. A KKK egy tudásmegőrzési programot fog megvalósítani, amely szavatolja
  , hogy ez atudás kellően rendszerezve és jól dokumentálva könnyen hozzáférhetővé váljék;
  továbbá meg fog valósítani egy, a kutatók és mérnökök utánpótlásának támogatását célzó programot, amelynek ki kell fejtenie, hogy hogyan biztosítható és képezhető ki az utánpótlás a nukleáris energia területén folyó kutatáshoz;
  és támogatja az európai felsőoktatás tevékenységeit. A KKK ahhoz is hozzájárul, hogy jobb kommunikációt fejleszszenek ki a nukleáris kérdésekben, különösen a lakossági elfogadottság és összességükben véve az általános energiatudatosságra irányuló stratégiák terén. |
| 15. módosítás |
| Melléklet, a „Biztonságos üzem a fejlett atomenergia-rendszereknél” című 3.2.3. szakasz, második francia bekezdés |
| A KKK-nak okvetlenül részesének kell lennie, közvetlenül vagy az európai hozzájárulásokat összehangolva, a jelentősebb kutatóintézetek közreműködésével létrejövő ezen világkezdeményezésnek. Ez elsősorban a nukleáris üzemanyagciklus forradalmasításának biztonsági és védelmi oldalairól, többek között az új üzemanyagok jellemzőiről, teszteléséről és elemzéséről fog szólni. A reaktorokra vonatkozó biztonsági és minőségi célkitűzések, a biztonsági követelmények és a fejlett értékelési módszerek kidolgozása is napirendre kerül. Ezeket az információkat következetesen eljuttatják az érintett tagállami hatóságokhoz és európai bizottsági szervezeti egységekhez, többek között koordinációs értekezletek rendszeres összehívása révén. | A KKK-nak okvetlenül részesének kell lennie, közvetlenül vagy az európai hozzájárulásokat összehangolva, a jelentősebb kutatóintézetek közreműködésével létrejövő ezen világkezdeményezésnek.
  E téren a KKK-ra a jövőben az európai hozzájárulások összehangolásában és integrálásában döntő szerep hárul
  . Ez elsősorban a nukleáris üzemanyagciklus forradalmasításának biztonsági és védelmi oldalairól, többek között az új üzemanyagok jellemzőiről, teszteléséről és elemzéséről fog szólni. A reaktorokra vonatkozó biztonsági és minőségi célkitűzések, a biztonsági követelmények és a fejlett értékelési módszerek kidolgozása is napirendre kerül. Ezeket az információkat következetesen eljuttatják az érintett tagállami hatóságokhoz és európai bizottsági szervezeti egységekhez, többek között koordinációs értekezletek rendszeres összehívása révén. |
| 16. módosítás |
| Melléklet, „A nukleáris biztosítékok” című 3.3.1. szakasz, első a) francia bekezdés (új) |
| | Az utóbbi időben a nukleáris fegyverek továbbterjesztése vagy legalábbis egyes államok ez irányba mutató törekvése folytán negatívan változott a nemzetközi színtér. Az egyéb biztonsági kérdések mellett ismét fontosabbá válik a terjesztés tilalmának a vetülete. Ebben az összefüggésben elengedhetetlen az EU polgárai számára, hogy a KKK-ban rendelkezésre álljanak e területen a szükséges kapacitások. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

A PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI

1. módosítás

(8a) preambulumbekezdés (új)

(8a) A KKK részt vesz az atomreaktorok biztonságát szolgáló európai hálózatokban, amelyek célja a nemzeti biztonsági szabványok lehető legmesszemenőbb harmonizálása. E keretprogram részeként célszerű lenne, hogy a KKK szakismeretei alapján fokozza e részvételt, hogy közösségi biztonsági szabványokat lehessen megállapítani a reaktorok és újrafeldolgozóüzemek tervezésére, építésére és üzemelésére vonatkozólag. Ez hozzájárulna az Unión belül egy nukleáris biztonsági kódex meghatározásához, amelyben az Unión belüli magas fokú nukleáris biztonság érdekében össze lehetne hangolni a különböző nemzeti szabványokat.

2. módosítás

(9) preambulumbekezdés

(9) Az ezen egyedi program keretében végrehajtott kutatási tevékenységek tiszteletben tartják az alapvető etikai elveket, beleértve azokat, amelyeket az Európai Unió alapjogi chartája tükröz.

(9) Az ezen egyedi program keretében végrehajtott kutatási tevékenységek tiszteletben tartják az alapvető etikai elveket, beleértve azokat, amelyeket az Európai Unió alapjogi chartája tükröz.
  Ezenkívül elő kell mozdítani ezeknek a tevékenységeknek a nyilvánosság általi elfogadását.

3. módosítás

(10) preambulumbekezdés

(10) Célszerű, hogy a KKK továbbra is kiegészítő erőforrásokra tegyen szert piaci tevékenységei révén; ilyenek többek között a keretprogram közvetett cselekvései,
  a harmadik felek megrendelései
  , valamint - kisebb mértékben - a szellemi tulajdonjogok kiaknázása.

(10) Célszerű, hogy a KKK továbbra is kiegészítő erőforrásokra tegyen szert piaci tevékenységei révén;
  a harmadik felek megrendelésein kívül
  ilyenek többek között a keretprogram közvetett cselekvései,
  amelyeknél erőfeszítéseket kell tenni, hogy jelentősen építsenek a mostanáig elvégzett számos feladatra
  , valamint - kisebb mértékben - a szellemi tulajdonjogok kiaknázása.

4. módosítás

(10a) preambulumbekezdés (új)

(10a) A KKK-nak gondoskodnia kell a kitűnő tudományos színvonala fenntartásáról, hogy jobban ellássa szerepét, és ennek érdekében fokoznia kell a szigorúan vett kutatási tevékenységeit, azoknak a tevékenységeknek a sérelme nélkül, amelyek közvetlenül a közösségi politikákból eredő igények kielégítésére irányulnak
  .

5. módosítás

(10b) preambulumbekezdés (új)

(10b) A KKK gondoskodik arról, hogy munkája keretében a tudomány és a kutatás területén mindkét nem egyenlő elbánásban részesül a pozícióját és a szerepét tekintve, miáltal szavatolják a nemek közötti esélyegyenlőség elvének betartását.

6. módosítás

3. cikk, (1a) bekezdés (új)

A Bizottságnak megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy meggyőződjön arról, hogy a finanszírozott tevékenységeket hatékonyan és az 1605/2002/EK, Euratom rendelet rendelkezéseivel összhangban hajtották végre.

7. módosítás

3. cikk, (1b) bekezdés (új)

Az egyedi program teljes adminisztratív költségeinek - ide értve a Közös Kutatóközpont belső és vezetési költségeit - arányosaknak kell lenniük az egyedi programban létrehozott akciókkal és a költségvetési és jogalkotási hatóságok határozatai tárgyát kell képezniük.

8. módosítás

3. cikk, (1c) bekezdés (új)

A költségvetési előirányzatokat a hatékony és eredményes pénzügyi gazdálkodás elvei szerint, nevezetesen a gazdaságosság, a teljesítmény, a hatékonyság és az arányosság elve szerint kell felhasználni.

9. módosítás

5a. cikk (új)

5a. cikk

A Bizottság előzetesen tájékoztatja a költségvetési hatóságot, amikor el kíván térni a kiadásoknak az Európai Unió általános költségvetése megjegyzéseiben és mellékletében meghatározott felosztásától.

10. módosítás

7. cikk, (1a) bekezdés (új)

Az értékelés tartalmazza a pénzügyi gazdálkodás hatékonyságának és eredményességének értékelését, valamint az egyedi program költségvetési és pénzügyi gazdálkodása hatékonyságának és szabályosságának értékelését.

11. módosítás

Melléklet, „Alapállás” című 2. szakasz, negyedik a) francia bekezdés (új)

A KKK gondoskodik arról, hogy fenntartsa kitűnő tudományos színvonalát, hogy jobban ellássa szerepét, és ennek érdekében fokozza a szigorúan vett kutatási tevékenységeit, azoknak a tevékenységeknek a sérelme nélkül, amelyek közvetlenül a közösségi politikákból eredő igények kielégítésére irányulnak
  .

12. módosítás

Melléklet, „Alapállás” című 2. szakasz, negyedik b) francia bekezdés (új)

További cél a hálózatba szervezésen keresztüli együttműködés továbbfejlesztése, amelynek révén számos kérdés tekintetében európai és globális szinten messzemenő konszenzus érhető el. Annak a lehetőségnek, hogy a KKK részt vehet az élenjáró nemzetközi kutatási hálózatokban és az integrált projektekben, ebből a szemszögből tekintve egészen különleges jelentősége van. Az Euratom Biztosítéki Hivatala (ESO) és a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség (IAEA) által hozott biztonsági intézkedésekhez a K+F tevékenységek támogatására és közvetlen segítésére van szükség. Különös figyelmet fognak fordítani a leendő uniós tagállamokkal folytatott együttműködésre.

13. módosítás

Melléklet, „A kiégett üzemanyag jellemzői, tárolása és elhelyezése” című 3.1.1. szakasz, -1. albekezdés (új)

Az atomerőmű-reaktorok világszerte tovább növekvő számára tekintettel egyre nagyobb a hulladékártalmatlanítás és a környezeti kihatások témakörének a jelentősége. Ezen a téren az Uniónak is van pótolnivalója, és az ezidáig megválaszolatlan kérdéseket gyorsan és tartósan meg kell oldania
  .

14. módosítás

Melléklet, „Az ismeretek kezelése, képzés és oktatás” című 3.1.7. szakasz

A nukleáris területen dolgozó tudósok és mérnökök új nemzedékeinek fontos, hogy a múltban felhalmozott kísérletek, eredmények, magyarázatok és készségek révén fenntartsák és elmélyítsék tudásukat a nukleáris kutatás terén. Ez különösen érvényes azokra a területekre, ahol a reaktorok teljesítményének és biztonságának elemzésében szerzett három évtizedes tapasztalat összetett elemzőeszközökben - modellekben, számítógépes kódokban - tömörül.
  A KKK közreműködik abban,
  hogy ez a tudás kellően rendszerezve és jól dokumentálva könnyen hozzáférhetővé váljék,
  és
  támogatja az európai felsőoktatás tevékenységeit. A KKK ahhoz is hozzájárul, hogy jobb kommunikációt fejlesszenek ki a nukleáris kérdésekben, különösen a lakossági elfogadottság és összességükben véve az általános energiatudatosságra irányuló stratégiák terén.

A nukleáris területen dolgozó tudósok és mérnökök új nemzedékeinek fontos, hogy a múltban felhalmozott kísérletek, eredmények, magyarázatok és készségek révén fenntartsák és elmélyítsék tudásukat a nukleáris kutatás terén. Ez különösen érvényes azokra a területekre, ahol a reaktorok teljesítményének és biztonságának elemzésében szerzett három évtizedes tapasztalat összetett elemzőeszközökben - modellekben, számítógépes kódokban - tömörül.
  A nukleáris technika területén a tudás fenyegető elvesztése és a hiányzó utánpótlás tekintetében a KKK az információ-terjesztés valamint az alap- és továbbképzés európai központjává válhatna. A KKK egy tudásmegőrzési programot fog megvalósítani, amely szavatolja
  , hogy ez atudás kellően rendszerezve és jól dokumentálva könnyen hozzáférhetővé váljék;
  továbbá meg fog valósítani egy, a kutatók és mérnökök utánpótlásának támogatását célzó programot, amelynek ki kell fejtenie, hogy hogyan biztosítható és képezhető ki az utánpótlás a nukleáris energia területén folyó kutatáshoz;
  és támogatja az európai felsőoktatás tevékenységeit. A KKK ahhoz is hozzájárul, hogy jobb kommunikációt fejleszszenek ki a nukleáris kérdésekben, különösen a lakossági elfogadottság és összességükben véve az általános energiatudatosságra irányuló stratégiák terén.

15. módosítás

Melléklet, a „Biztonságos üzem a fejlett atomenergia-rendszereknél” című 3.2.3. szakasz, második francia bekezdés

A KKK-nak okvetlenül részesének kell lennie, közvetlenül vagy az európai hozzájárulásokat összehangolva, a jelentősebb kutatóintézetek közreműködésével létrejövő ezen világkezdeményezésnek. Ez elsősorban a nukleáris üzemanyagciklus forradalmasításának biztonsági és védelmi oldalairól, többek között az új üzemanyagok jellemzőiről, teszteléséről és elemzéséről fog szólni. A reaktorokra vonatkozó biztonsági és minőségi célkitűzések, a biztonsági követelmények és a fejlett értékelési módszerek kidolgozása is napirendre kerül. Ezeket az információkat következetesen eljuttatják az érintett tagállami hatóságokhoz és európai bizottsági szervezeti egységekhez, többek között koordinációs értekezletek rendszeres összehívása révén.

A KKK-nak okvetlenül részesének kell lennie, közvetlenül vagy az európai hozzájárulásokat összehangolva, a jelentősebb kutatóintézetek közreműködésével létrejövő ezen világkezdeményezésnek.
  E téren a KKK-ra a jövőben az európai hozzájárulások összehangolásában és integrálásában döntő szerep hárul
  . Ez elsősorban a nukleáris üzemanyagciklus forradalmasításának biztonsági és védelmi oldalairól, többek között az új üzemanyagok jellemzőiről, teszteléséről és elemzéséről fog szólni. A reaktorokra vonatkozó biztonsági és minőségi célkitűzések, a biztonsági követelmények és a fejlett értékelési módszerek kidolgozása is napirendre kerül. Ezeket az információkat következetesen eljuttatják az érintett tagállami hatóságokhoz és európai bizottsági szervezeti egységekhez, többek között koordinációs értekezletek rendszeres összehívása révén.

16. módosítás

Melléklet, „A nukleáris biztosítékok” című 3.3.1. szakasz, első a) francia bekezdés (új)

Az utóbbi időben a nukleáris fegyverek továbbterjesztése vagy legalábbis egyes államok ez irányba mutató törekvése folytán negatívan változott a nemzetközi színtér. Az egyéb biztonsági kérdések mellett ismét fontosabbá válik a terjesztés tilalmának a vetülete. Ebben az összefüggésben elengedhetetlen az EU polgárai számára, hogy a KKK-ban rendelkezésre álljanak e területen a szükséges kapacitások.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

P6_TA(2006)0524

Az Európai Atomenergia-közösség egyedi programja (hetedik kutatási és képzési keretprogram, 2007-2011) *

Az Európai Parlament jogalkotási állásfoglalása az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007-2011) végrehajtására irányuló egyedi programról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2005)0445 - C6-0386/2005 - 2005/0190(CNS))

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0445) (1) valamint a módosított javaslatra (COM(2005)0445/2) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2005)0445) (1) valamint a módosított javaslatra (COM(2005)0445/2) (1),

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 7. cikkére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0386/2005), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 7. cikkére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0386/2005),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A6-0333/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A6-0333/2006),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | úgy véli, hogy a jogalkotási javaslatban szereplő tájékoztató jellegű pénzügyi referenciaösszegnek összhangban kell lennie az új többéves pénzügyi keret (2007-2013) 1a. alfejezetében szereplő plafonnal, és hangsúlyozza, hogy az éves összegről az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (2) 38. pontja szerint az éves költségvetési eljárás keretében döntenek; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a jogalkotási javaslatban szereplő tájékoztató jellegű pénzügyi referenciaösszegnek összhangban kell lennie az új többéves pénzügyi keret (2007-2013) 1a. alfejezetében szereplő plafonnal, és hangsúlyozza, hogy az éves összegről az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (2) 38. pontja szerint az éves költségvetési eljárás keretében döntenek;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az Európai Atomenergiaközösséget létrehozó szerződés 119. cikkének (2) bekezdése alapján; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az Európai Atomenergiaközösséget létrehozó szerződés 119. cikkének (2) bekezdése alapján;

| 4. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 5. | felkéri a Tanácsot, hogy ismételten konzultáljon a Parlamenttel, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Tanácsot, hogy ismételten konzultáljon a Parlamenttel, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | A PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI |
| --- | --- |
| 1. módosítás |
| (12) preambulumbekezdés |
| (12) Megfelelő intézkedéseket kell tenni a szabálytalanságok és a csalás megelőzésére, továbbá meg kell tenni a szükséges lépéseket az eltűnt, alaptalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszaszerzésére az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet, a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet és ennek esetleges jövőbeni módosításai, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelet és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1074/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében. | (12) Megfelelő intézkedéseket kell tenni a szabálytalanságok és a csalás megelőzésére, továbbá meg kell tenni a szükséges lépéseket az eltűnt, alaptalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszaszerzésére az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet, a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet és ennek esetleges jövőbeni módosításai, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelet és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1074/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében.
  Az említett rendeletek alapján visszaszerzett valamennyi pénzeszközt a keretprogram keretében zajló tevékenységek végrehajtására kell fordítani. |
| 22. és 23. módosítás |
| 2. cikk, második bekezdés |
| A fúziósenergia-kutatás területén a Szerződés II. címének 5. fejezete alapján közös vállalkozás létrehozására kerül sor az
  ITERhez
  való európai hozzájárulás irányításához és igazgatásához, valamint a
  fúziós energia gyors megvalósítását célzó kiegészítő
  tevékenységekhez. | A fúziósenergia-kutatás területén a Szerződés II. címének 5. fejezete alapján közös vállalkozás létrehozására kerül sor az
  ITER szervezethez
  való európai hozzájárulás irányításához és igazgatásához, valamint a
  melléklet 2. része 2.1. szakasza „Tevékenységek” fejezete (i) pontjában meghatározott, az ITER megvalósításához hozzájáruló
  tevékenységekhez.
  A fúziósenergia terén folytatott minden más tevékenység megvalósítása és irányítása az ITER-rel foglalkozó közös vállalkozáson kívül történik, egy integrált megközelítés és a fúziós társulások teljes részvételének fenntartásával. |
| 2. módosítás |
| 3. cikk, (1) bekezdés, a táblázat előtt |
| A keretprogram 3. cikkével összhangban az egyedi program végrehajtásához szükségesnek ítélt összeg 2 234 millió EUR, amelyből
  15%
  a Bizottság igazgatási kiadásait fedezi. | A keretprogram 3. cikkével összhangban az egyedi program végrehajtásához szükségesnek ítélt összeg 2 234 millió EUR, amelyből
  kevesebb, mint 15%
  a Bizottság igazgatási kiadásait fedezi. |
| 3. módosítás |
| 3. cikk, (1a) bekezdés (új), a táblázat után |
| | A Bizottságnak meg kell tennie minden szükséges lépést annak érdekében, hogy meggyőződjön arról, hogy a finanszírozott tevékenységeket hatékonyan és a 1605/2002/EK, Euratom rendelet rendelkezéseivel összhangban hajtották-e végre. |
| 4. módosítás |
| 3. cikk, (1b) bekezdés (új), a táblázat után |
| | Az egyedi program teljes igazgatási kiadásainak - ideértve a végrehajtó ügynökség belső és irányítási költségeit - arányosaknak kell lenniük az egyedi program által megállapított feladatokkal és a költségvetési és jogalkotási hatóságok határozatainak tárgyát kell képezniük. |
| 5. módosítás |
| 3. cikk, (1c) bekezdés (új), a táblázat után |
| | A költségvetési előirányzatokat hatékony és eredményes pénzügyi gazdálkodás szerint kell felhasználni, nevezetesen a gazdaságosság, az eredményesség, a hatékonyság és az arányosság elve szerint. |
| 6. módosítás |
| 4. cikk, (1) bekezdés |
| (1) Az egyedi program keretében valamennyi kutatási tevékenységet az etikai alapelveknek megfelelően kell végrehajtani. | (1) Az egyedi program keretében valamennyi kutatási tevékenységet az etikai alapelveknek megfelelően kell végrehajtani.
  A legfontosabb céljuk, hogy biztosítsák az atomenergia biztonságosabb békés célú felhasználását (biztonság), és segítsék megakadályozni a katonai célú rendeltetésellenes felhasználást (védelem). |
| 7. módosítás |
| 5a. cikk (új) |
| | 5a. cikk




  A Bizottság előzetes tájékoztatást ad a költségvetési hatóságnak, amikor el kíván térni a kiadásoknak az Európai Unió általános költségvetésének megjegyzéseiben és mellékletében meghatározott felosztásától. |
| 9. módosítás |
| 7. cikk, (1a) bekezdés (új) |
| | (1a) A Bizottság értékelő jelentést készít, amely tartalmazza a pénzügyi gazdálkodás hatékonyságának és eredményességének értékelését és az egyedi program költségvetési és pénzügyi gazdálkodása hatékonyságának és szabályszerűségének értékelését. |
| 10. módosítás |
| 7. cikk, (3) bekezdés, első a) albekezdés (új) |
| | Ennek az információnak mindenkor hozzáférhetőnek kell lennie, és kérésre meg kell küldeni az Európai Parlamentnek, a Régiók Bizottságának, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak vagy az Európai Ombudsmannak. |
| 11. módosítás |
| Melléklet, 1. rész, (1a) bekezdés (új) |
| | A megújuló energiaforrásokkal kapcsolatban az EU által tett és folytatandó erőfeszítések sérelme nélkül az atomenergia fontos szerepet játszhat az EU biztonságos és fenntartható energiaellátásának megteremtésében. |
| 12. módosítás |
| Melléklet, 1. rész, (2) bekezdés |
| Hosszabb távon a magfúzió gyakorlatilag korlátlan tisztaenergiaellátásra biztosít lehetőséget, e végső cél elérése érdekében a következő
  döntő
  lépés az ITER. Az ITER-projekt megvalósítása ezért az EU jelenlegi stratégiája középpontjában áll, de ehhez szilárd és célzott európai K+F-programot kell társítani az ITER üzemeltetésének előkészítése és olyan technológiák és ismeretek kifejlesztése érdekében, amelyekre a működési szakaszában és azt követően szükség lesz. | Hosszabb távon a magfúzió gyakorlatilag korlátlan tisztaenergiaellátásra biztosít lehetőséget, e végső cél elérése érdekében a következő
  fontos
  lépés az ITER. Az ITER-projekt megvalósítása ezért az EU jelenlegi stratégiája középpontjában áll, de ehhez szilárd és célzott európai K+F-programot kell társítani az ITER üzemeltetésének előkészítése és olyan technológiák és ismeretek kifejlesztése érdekében, amelyekre a működési szakaszában és azt követően szükség lesz. |
| 13. módosítás |
| Melléklet, 2. rész, 2.1. szakasz, „Tevékenységek” alcím, ii) pont, (1) bekezdés, bevezető rész |
| Egy, a fizika és technológia területére összpontosító program célja az ITER-projekt lehetőségeinek megszilárdítása és az ITER működése gyors beindításának előkészítése, jelentősen lecsökkentve az ITER alapvető célkitűzéseinek eléréséhez szükséges időt és költségeket. A program végrehajtása - a társulásokban a JET-létesítmények és egyéb eszközök alkalmazásával - összehangolt kísérleti, elméleti és modellezési tevékenységekkel történik; biztosítja, hogy Európának meglegyen a szükséges befolyása az ITER-projektre, és az üzemeltetés során kiemelkedő szerepet töltsön be. Ez a program a következőket tartalmazza: | Egy, a fizika és technológia területére összpontosító program célja az ITER-projekt lehetőségeinek megszilárdítása és az ITER működése gyors beindításának előkészítése, jelentősen lecsökkentve az ITER alapvető célkitűzéseinek eléréséhez szükséges időt és költségeket. A program végrehajtása - a társulásokban a JET-létesítmények
  , mágneses összetartó berendezések (tokamakok, stellarátorok és RFP-k, amelyek már az összes tagállamban léteznek vagy konstrukciójuk folyamatban van)
  és egyéb eszközök alkalmazásával - összehangolt kísérleti, elméleti és modellezési tevékenységekkel történik; biztosítja, hogy Európának meglegyen a szükséges befolyása az ITER-projektre, és az üzemeltetés során kiemelkedő szerepet töltsön be. Ez a program a következőket tartalmazza: |
| 14. módosítás |
| Melléklet, 2. rész, 2.1. szakasz, „Tevékenységek” alcím, v) pont, harmadik a) francia bekezdés (új) |
| | -
  az új szabadalmak létrehozásának ösztönzése. |
| 15. és 16. módosítás |
| Melléklet, 2. rész, 2.2. szakasz, (1) bekezdés |
| Közvetett cselekvésekre az alábbiakban részletezett öt főbb területen kerül sor. A program egészében léteznek azonban több területet érintő, fontos kérdések, és a különböző tevékenységek közötti kölcsönhatásokat megfelelően kell biztosítani. E tekintetben kulcsfontosságúak a képzési tevékenységek és a kutatási infrastruktúrák. A képzési szükségleteknek kulcsfontosságú tényezőnek kell lenniük ezen ágazat valamennyi EU-finanszírozású projektjében, és az infrastruktúrákhoz biztosított támogatással együtt a nukleáris szakértelem kérdéskörének alapvető részét kell képezniük. | Az Unió valamennyi atommaghasadással kapcsolatos kutatási tevékenységénél a biztonságot és a védelmet kell fő szempontnak tekinteni. A cél különösen az, hogy egyrészt biztonságosabbá tegyék a termelő létesítményeket (biztonság), másrészt pedig megakadályozzák azok katonai célú vagy terrorizmus céljára történő rendeltetésellenes használatát (védelem).
  Közvetett cselekvésekre az alábbiakban részletezett öt főbb területen kerül sor. A program egészében léteznek azonban több területet érintő, fontos kérdések, és a különböző tevékenységek közötti kölcsönhatásokat megfelelően kell biztosítani. E tekintetben kulcsfontosságúak a képzési tevékenységek
  , a tudományos és technológiai információk cseréje
  és a kutatási infrastruktúrák. A képzési szükségleteknek kulcsfontosságú tényezőnek kell lenniük ezen ágazat valamennyi EU-finanszírozású projektjében, és az infrastruktúrákhoz biztosított támogatással együtt a nukleáris szakértelem kérdéskörének alapvető részét kell képezniük. |
| 17. módosítás |
| Melléklet, 2. rész, 2.2. szakasz, ii) pont, „Tevékenységek” alcím, első francia bekezdés |
| - | Nukleáris létesítmények biztonsága: a jelenlegi és jövőbeli nukleáris létesítmények működésének biztonságára irányuló KTF, különösen az erőművek élettartambecslése és irányítása, a biztonságkultúra, a fejlett biztonságértékelési módszerek, a digitális szimulációs eszközök, műszerek és vezérlés, továbbá a súlyos balesetek megelőzése és enyhítése területén, a tudásmenedzsment optimalizálását és a szakértelem fenntartását célzó kapcsolódó tevékenységekkel együtt. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

A PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI

1. módosítás

(12) preambulumbekezdés

(12) Megfelelő intézkedéseket kell tenni a szabálytalanságok és a csalás megelőzésére, továbbá meg kell tenni a szükséges lépéseket az eltűnt, alaptalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszaszerzésére az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet, a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet és ennek esetleges jövőbeni módosításai, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelet és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1074/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében.

(12) Megfelelő intézkedéseket kell tenni a szabálytalanságok és a csalás megelőzésére, továbbá meg kell tenni a szükséges lépéseket az eltűnt, alaptalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszaszerzésére az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet, a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet és ennek esetleges jövőbeni módosításai, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelet és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1074/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében.
  Az említett rendeletek alapján visszaszerzett valamennyi pénzeszközt a keretprogram keretében zajló tevékenységek végrehajtására kell fordítani.

22. és 23. módosítás

2. cikk, második bekezdés

A fúziósenergia-kutatás területén a Szerződés II. címének 5. fejezete alapján közös vállalkozás létrehozására kerül sor az
  ITERhez
  való európai hozzájárulás irányításához és igazgatásához, valamint a
  fúziós energia gyors megvalósítását célzó kiegészítő
  tevékenységekhez.

A fúziósenergia-kutatás területén a Szerződés II. címének 5. fejezete alapján közös vállalkozás létrehozására kerül sor az
  ITER szervezethez
  való európai hozzájárulás irányításához és igazgatásához, valamint a
  melléklet 2. része 2.1. szakasza „Tevékenységek” fejezete (i) pontjában meghatározott, az ITER megvalósításához hozzájáruló
  tevékenységekhez.
  A fúziósenergia terén folytatott minden más tevékenység megvalósítása és irányítása az ITER-rel foglalkozó közös vállalkozáson kívül történik, egy integrált megközelítés és a fúziós társulások teljes részvételének fenntartásával.

2. módosítás

3. cikk, (1) bekezdés, a táblázat előtt

A keretprogram 3. cikkével összhangban az egyedi program végrehajtásához szükségesnek ítélt összeg 2 234 millió EUR, amelyből
  15%
  a Bizottság igazgatási kiadásait fedezi.

A keretprogram 3. cikkével összhangban az egyedi program végrehajtásához szükségesnek ítélt összeg 2 234 millió EUR, amelyből
  kevesebb, mint 15%
  a Bizottság igazgatási kiadásait fedezi.

3. módosítás

3. cikk, (1a) bekezdés (új), a táblázat után

A Bizottságnak meg kell tennie minden szükséges lépést annak érdekében, hogy meggyőződjön arról, hogy a finanszírozott tevékenységeket hatékonyan és a 1605/2002/EK, Euratom rendelet rendelkezéseivel összhangban hajtották-e végre.

4. módosítás

3. cikk, (1b) bekezdés (új), a táblázat után

Az egyedi program teljes igazgatási kiadásainak - ideértve a végrehajtó ügynökség belső és irányítási költségeit - arányosaknak kell lenniük az egyedi program által megállapított feladatokkal és a költségvetési és jogalkotási hatóságok határozatainak tárgyát kell képezniük.

5. módosítás

3. cikk, (1c) bekezdés (új), a táblázat után

A költségvetési előirányzatokat hatékony és eredményes pénzügyi gazdálkodás szerint kell felhasználni, nevezetesen a gazdaságosság, az eredményesség, a hatékonyság és az arányosság elve szerint.

6. módosítás

4. cikk, (1) bekezdés

(1) Az egyedi program keretében valamennyi kutatási tevékenységet az etikai alapelveknek megfelelően kell végrehajtani.

(1) Az egyedi program keretében valamennyi kutatási tevékenységet az etikai alapelveknek megfelelően kell végrehajtani.
  A legfontosabb céljuk, hogy biztosítsák az atomenergia biztonságosabb békés célú felhasználását (biztonság), és segítsék megakadályozni a katonai célú rendeltetésellenes felhasználást (védelem).

7. módosítás

5a. cikk (új)

5a. cikk

A Bizottság előzetes tájékoztatást ad a költségvetési hatóságnak, amikor el kíván térni a kiadásoknak az Európai Unió általános költségvetésének megjegyzéseiben és mellékletében meghatározott felosztásától.

9. módosítás

7. cikk, (1a) bekezdés (új)

(1a) A Bizottság értékelő jelentést készít, amely tartalmazza a pénzügyi gazdálkodás hatékonyságának és eredményességének értékelését és az egyedi program költségvetési és pénzügyi gazdálkodása hatékonyságának és szabályszerűségének értékelését.

10. módosítás

7. cikk, (3) bekezdés, első a) albekezdés (új)

Ennek az információnak mindenkor hozzáférhetőnek kell lennie, és kérésre meg kell küldeni az Európai Parlamentnek, a Régiók Bizottságának, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak vagy az Európai Ombudsmannak.

11. módosítás

Melléklet, 1. rész, (1a) bekezdés (új)

A megújuló energiaforrásokkal kapcsolatban az EU által tett és folytatandó erőfeszítések sérelme nélkül az atomenergia fontos szerepet játszhat az EU biztonságos és fenntartható energiaellátásának megteremtésében.

12. módosítás

Melléklet, 1. rész, (2) bekezdés

Hosszabb távon a magfúzió gyakorlatilag korlátlan tisztaenergiaellátásra biztosít lehetőséget, e végső cél elérése érdekében a következő
  döntő
  lépés az ITER. Az ITER-projekt megvalósítása ezért az EU jelenlegi stratégiája középpontjában áll, de ehhez szilárd és célzott európai K+F-programot kell társítani az ITER üzemeltetésének előkészítése és olyan technológiák és ismeretek kifejlesztése érdekében, amelyekre a működési szakaszában és azt követően szükség lesz.

Hosszabb távon a magfúzió gyakorlatilag korlátlan tisztaenergiaellátásra biztosít lehetőséget, e végső cél elérése érdekében a következő
  fontos
  lépés az ITER. Az ITER-projekt megvalósítása ezért az EU jelenlegi stratégiája középpontjában áll, de ehhez szilárd és célzott európai K+F-programot kell társítani az ITER üzemeltetésének előkészítése és olyan technológiák és ismeretek kifejlesztése érdekében, amelyekre a működési szakaszában és azt követően szükség lesz.

13. módosítás

Melléklet, 2. rész, 2.1. szakasz, „Tevékenységek” alcím, ii) pont, (1) bekezdés, bevezető rész

Egy, a fizika és technológia területére összpontosító program célja az ITER-projekt lehetőségeinek megszilárdítása és az ITER működése gyors beindításának előkészítése, jelentősen lecsökkentve az ITER alapvető célkitűzéseinek eléréséhez szükséges időt és költségeket. A program végrehajtása - a társulásokban a JET-létesítmények és egyéb eszközök alkalmazásával - összehangolt kísérleti, elméleti és modellezési tevékenységekkel történik; biztosítja, hogy Európának meglegyen a szükséges befolyása az ITER-projektre, és az üzemeltetés során kiemelkedő szerepet töltsön be. Ez a program a következőket tartalmazza:

Egy, a fizika és technológia területére összpontosító program célja az ITER-projekt lehetőségeinek megszilárdítása és az ITER működése gyors beindításának előkészítése, jelentősen lecsökkentve az ITER alapvető célkitűzéseinek eléréséhez szükséges időt és költségeket. A program végrehajtása - a társulásokban a JET-létesítmények
  , mágneses összetartó berendezések (tokamakok, stellarátorok és RFP-k, amelyek már az összes tagállamban léteznek vagy konstrukciójuk folyamatban van)
  és egyéb eszközök alkalmazásával - összehangolt kísérleti, elméleti és modellezési tevékenységekkel történik; biztosítja, hogy Európának meglegyen a szükséges befolyása az ITER-projektre, és az üzemeltetés során kiemelkedő szerepet töltsön be. Ez a program a következőket tartalmazza:

14. módosítás

Melléklet, 2. rész, 2.1. szakasz, „Tevékenységek” alcím, v) pont, harmadik a) francia bekezdés (új)

-
  az új szabadalmak létrehozásának ösztönzése.

15. és 16. módosítás

Melléklet, 2. rész, 2.2. szakasz, (1) bekezdés

Közvetett cselekvésekre az alábbiakban részletezett öt főbb területen kerül sor. A program egészében léteznek azonban több területet érintő, fontos kérdések, és a különböző tevékenységek közötti kölcsönhatásokat megfelelően kell biztosítani. E tekintetben kulcsfontosságúak a képzési tevékenységek és a kutatási infrastruktúrák. A képzési szükségleteknek kulcsfontosságú tényezőnek kell lenniük ezen ágazat valamennyi EU-finanszírozású projektjében, és az infrastruktúrákhoz biztosított támogatással együtt a nukleáris szakértelem kérdéskörének alapvető részét kell képezniük.

Az Unió valamennyi atommaghasadással kapcsolatos kutatási tevékenységénél a biztonságot és a védelmet kell fő szempontnak tekinteni. A cél különösen az, hogy egyrészt biztonságosabbá tegyék a termelő létesítményeket (biztonság), másrészt pedig megakadályozzák azok katonai célú vagy terrorizmus céljára történő rendeltetésellenes használatát (védelem).
  Közvetett cselekvésekre az alábbiakban részletezett öt főbb területen kerül sor. A program egészében léteznek azonban több területet érintő, fontos kérdések, és a különböző tevékenységek közötti kölcsönhatásokat megfelelően kell biztosítani. E tekintetben kulcsfontosságúak a képzési tevékenységek
  , a tudományos és technológiai információk cseréje
  és a kutatási infrastruktúrák. A képzési szükségleteknek kulcsfontosságú tényezőnek kell lenniük ezen ágazat valamennyi EU-finanszírozású projektjében, és az infrastruktúrákhoz biztosított támogatással együtt a nukleáris szakértelem kérdéskörének alapvető részét kell képezniük.

17. módosítás

Melléklet, 2. rész, 2.2. szakasz, ii) pont, „Tevékenységek” alcím, első francia bekezdés

-

Nukleáris létesítmények biztonsága: a jelenlegi és jövőbeli nukleáris létesítmények működésének biztonságára irányuló KTF, különösen az erőművek élettartambecslése és irányítása, a biztonságkultúra, a fejlett biztonságértékelési módszerek, a digitális szimulációs eszközök, műszerek és vezérlés, továbbá a súlyos balesetek megelőzése és enyhítése területén, a tudásmenedzsment optimalizálását és a szakértelem fenntartását célzó kapcsolódó tevékenységekkel együtt.

| - | Nukleáris létesítmények biztonsága: a jelenlegi és jövőbeli nukleáris létesítmények működésének biztonságára irányuló KTF, különösen az erőművek élettartambecslése és irányítása, a biztonságkultúra
  (az emberi és a szervezési hiba kockázatának minimálisra csökkentése)
  , a fejlett biztonságértékelési módszerek, a digitális szimulációs eszközök, műszerek és vezérlés, továbbá a súlyos balesetek megelőzése és enyhítése területén, a tudásmenedzsment optimalizálását és a szakértelem fenntartását célzó kapcsolódó tevékenységekkel együtt. |
| --- | --- |

-

Nukleáris létesítmények biztonsága: a jelenlegi és jövőbeli nukleáris létesítmények működésének biztonságára irányuló KTF, különösen az erőművek élettartambecslése és irányítása, a biztonságkultúra
  (az emberi és a szervezési hiba kockázatának minimálisra csökkentése)
  , a fejlett biztonságértékelési módszerek, a digitális szimulációs eszközök, műszerek és vezérlés, továbbá a súlyos balesetek megelőzése és enyhítése területén, a tudásmenedzsment optimalizálását és a szakértelem fenntartását célzó kapcsolódó tevékenységekkel együtt.

18. módosítás

Melléklet, 2. rész, 2.2. szakasz, iii) pont, „Célkitűzések” alcím, (2) bekezdés

Ennek a kutatásnak egyik fontos célkitűzése, hogy hozzájáruljon az alacsony és hosszan tartó sugárterhelés kockázatához kapcsolódó vita megoldásához. E tudományos
  és politikai
  kérdés megoldása jelentős költséggel és/vagy közegészségügyi hatással járhat a sugárzás orvosi és ipari felhasználása esetében.

Ennek a kutatásnak egyik fontos célkitűzése, hogy hozzájáruljon az alacsony és hosszan tartó sugárterhelés kockázatához kapcsolódó vita megoldásához. E tudományos kérdés megoldása jelentős költséggel és/vagy közegészségügyi hatással járhat a sugárzás orvosi és ipari felhasználása esetében.

19. módosítás

Melléklet, 2. rész, 2.2. szakasz, v) pont, „Célkitűzések” alcím

Az atommaghasadás és a sugárvédelem valamennyi területén a szükséges kiemelkedő szakértelem és humán erőforrás megtartására, és ennek a nukleáris biztonság jelenlegi magas szintjének fenntartására jelentett kihatásaira irányuló figyelemnek köszönhetően a program célkitűzései különböző intézkedéseken keresztül a tudományos képességek és a know-how ágazaton belüli terjesztésének támogatását célozzák. Ezen intézkedések célja a megfelelően képzett kutatók és műszaki szakemberek rendelkezésre állásának garantálása például az EU oktatási intézményei közötti koordináció javításával - annak érdekében, hogy biztosítható legyen a képesítések egyenértékűsége valamennyi tagállamban - vagy a hallgatók és a tudósok képzésének és mobilitásának megkönnyítésével. Csak egy valóban európai megközelítés biztosíthatja a szükséges ösztönzőket és a felsőfokú oktatás és képzés harmonizált szintjét, megkönnyítve ezáltal z új tudósgeneráció mobilitását, és gondoskodva az egyre integráltabbá váló nukleáris ágazatban a jövő tudományos és technológiai kihívásaival szembenéző mérnökök szakmai pályafutását végigkísérő képzési szükségletekről.

Az atommaghasadás és a sugárvédelem valamennyi területén a szükséges kiemelkedő szakértelem és humán erőforrás megtartására, és ennek a nukleáris biztonság jelenlegi magas szintjének fenntartására jelentett kihatásaira irányuló figyelemnek köszönhetően a program célkitűzései különböző intézkedéseken keresztül a tudományos képességek és a know-how ágazaton belüli terjesztésének támogatását célozzák. Ezen intézkedések célja a megfelelően képzett kutatók
  ,
  és műszaki szakemberek
  lehető leghamarabbi
  rendelkezésre állásának garantálása például az EU oktatási intézményei közötti koordináció javításával - annak érdekében, hogy biztosítható legyen a képesítések egyenértékűsége valamennyi tagállamban - vagy a hallgatók és a tudósok képzésének és mobilitásának megkönnyítésével. Csak egy valóban európai megközelítés biztosíthatja a szükséges ösztönzőket és a felsőfokú oktatás és képzés harmonizált szintjét, megkönnyítve ezáltal az új tudósgeneráció mobilitását, és gondoskodva az egyre integráltabbá váló nukleáris ágazatban a jövő tudományos és technológiai kihívásaival szembenéző mérnökök szakmai pályafutását végigkísérő képzési szükségletekről.

20. módosítás

Melléklet, 2. rész, 2.2. szakasz, v) pont, „Tevékenységek” alcím, első francia bekezdés

| - | Képzés: a nemzeti programok összehangolása és a nukleáris tudomány és technológia általános képzési igényeinek ellátása egy eszközkészlet segítségével - beleértve a versenyképeseket is - a humán erőforrások általános támogatásának részeként valamennyi témakörben. Kiterjed a tanfolyamok és a képzési hálózatok támogatására. |
| --- | --- |

-

Képzés: a nemzeti programok összehangolása és a nukleáris tudomány és technológia általános képzési igényeinek ellátása egy eszközkészlet segítségével - beleértve a versenyképeseket is - a humán erőforrások általános támogatásának részeként valamennyi témakörben. Kiterjed a tanfolyamok és a képzési hálózatok támogatására.

| - | Képzés: a nemzeti programok összehangolása és a nukleáris tudomány és technológia általános képzési igényeinek ellátása egy eszközkészlet segítségével - beleértve a versenyképeseket is - a humán erőforrások általános támogatásának részeként valamennyi témakörben. Kiterjed a tanfolyamok és a képzési hálózatok támogatására.
  Ezen felül, illetve az „Emberek” egyedi program célkitűzéseit és a szakemberek képzéséhez kapcsolódó egyéb tevékenységeket figyelembe véve ösztönzést kell nyújtani annak biztosításához, hogy a kiemelkedően tehetséges fiatalok az atomenergiával kapcsolatos ipart olyan vonzó területnek tekintsék, amelyen jövőbeli pályájukat folytatni szeretnék. |
| --- | --- |

-

Képzés: a nemzeti programok összehangolása és a nukleáris tudomány és technológia általános képzési igényeinek ellátása egy eszközkészlet segítségével - beleértve a versenyképeseket is - a humán erőforrások általános támogatásának részeként valamennyi témakörben. Kiterjed a tanfolyamok és a képzési hálózatok támogatására.
  Ezen felül, illetve az „Emberek” egyedi program célkitűzéseit és a szakemberek képzéséhez kapcsolódó egyéb tevékenységeket figyelembe véve ösztönzést kell nyújtani annak biztosításához, hogy a kiemelkedően tehetséges fiatalok az atomenergiával kapcsolatos ipart olyan vonzó területnek tekintsék, amelyen jövőbeli pályájukat folytatni szeretnék.

21. módosítás

Melléklet, 3a. rész (új)

3a. INFORMÁCIÓTERJESZTÉS

Az atomenergiával kapcsolatos információkat a polgárokkal és azok képviselőivel folytatott információcsere keretében kell terjeszteni, az atomenergia jobb megismerését szolgáló, többéves kampányok létrehozásával, amelyek célja viták ösztönzése és a döntéshozatal megkönnyítése. Annak érdekében, hogy a kampányok a lehető leghatékonyabbak legyenek, azokat a társadalomtudományi módszerek alkalmazásával kell kialakítani.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

P6_TA(2006)0525

A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége (SZBJT) megteremtése útján az Unió által elért fejlődés (az EU-Szerződés 2. és 39. cikke)

Az Európai Parlament állásfoglalása a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége (SZBJT) megteremtése útján az Unió által elért fejlődésről (az EU-Szerződés 2. és 39. cikke)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, amely az Unió számára célként tűzi ki a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségeként való fejlődést, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, amely az Unió számára célként tűzi ki a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségeként való fejlődést,

| — | tekintettel ugyanezen szerződés 39. cikkére, amely a Parlament feladatául az említett téren elért haladásról szóló éves viták tartását jelöli ki, |
| --- | --- |

—

tekintettel ugyanezen szerződés 39. cikkére, amely a Parlament feladatául az említett téren elért haladásról szóló éves viták tartását jelöli ki,

| — | tekintettel a 2006. szeptember 27-i vita során a Tanács által a B6-0428/2006. számú szóbeli választ igénylő kérdésre adott válaszokra, illetve a Bizottságnak a hágai program megvalósítását és annak jövőbeli kilátásait értékelő közleményeiről szóló beszámolójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. szeptember 27-i vita során a Tanács által a B6-0428/2006. számú szóbeli választ igénylő kérdésre adott válaszokra, illetve a Bizottságnak a hágai program megvalósítását és annak jövőbeli kilátásait értékelő közleményeiről szóló beszámolójára,

| — | tekintettel a finn parlamenttel közösen szervezett 2006. október 2-3-i parlamenti találkozó vitáira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a finn parlamenttel közösen szervezett 2006. október 2-3-i parlamenti találkozó vitáira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | tekintettel arra, hogy egy erőteljesen globalizálódó, illetve tartós válságok és feszültségek, gazdasági egyenlőtlenség, állandóan növekvő migrációs hullámok által uralt világban, amelyet egyre több embert érintő ideológiai és kulturális összetűzések jellemeznek, továbbá ismeretlen hatósugarú terrorizmus veszélye fenyeget, nem csökken az európai polgárok vágya, hogy az Unión belül több szabadságot, nagyobb biztonságot és nagyobb fokú jogérvényesülést élvezhessenek; |
| --- | --- |

A.

tekintettel arra, hogy egy erőteljesen globalizálódó, illetve tartós válságok és feszültségek, gazdasági egyenlőtlenség, állandóan növekvő migrációs hullámok által uralt világban, amelyet egyre több embert érintő ideológiai és kulturális összetűzések jellemeznek, továbbá ismeretlen hatósugarú terrorizmus veszélye fenyeget, nem csökken az európai polgárok vágya, hogy az Unión belül több szabadságot, nagyobb biztonságot és nagyobb fokú jogérvényesülést élvezhessenek;

| B. | mivel hét évvel az Európai Tanács elnökségének 1999. október 15-16-i tamperei következtetései után az Európai Unió még mindig nem rendelkezik egységes bevándorlási politikával, illetve különösen a legális bevándorlókra vonatkozó politika hiányzik; |
| --- | --- |

B.

mivel hét évvel az Európai Tanács elnökségének 1999. október 15-16-i tamperei következtetései után az Európai Unió még mindig nem rendelkezik egységes bevándorlási politikával, illetve különösen a legális bevándorlókra vonatkozó politika hiányzik;

| C. | tudomásul véve, hogy ezeket a külső nyomást gyakorló tényezőket






  — | 1999-ben, az első tamperei program elfogadásakor az Európai Tanács nem vehette, illetve 2004 novemberében, a hágai program meghatározásakor nem kellőképpen vette figyelembe, |
| --- | --- | --- |

C.

tudomásul véve, hogy ezeket a külső nyomást gyakorló tényezőket

—

1999-ben, az első tamperei program elfogadásakor az Európai Tanács nem vehette, illetve 2004 novemberében, a hágai program meghatározásakor nem kellőképpen vette figyelembe,

| — | az egyes tagállamok szintjén már nem lehet ellenőrizni, és maga az Unió is csak nehezen tudja majd szemmel tartani, amennyiben nem teremti meg sürgősen ilyen irányú törekvéseinek eszközeit és nem lép fel hiteles tárgyalópartnerként a SZBJT-hez kapcsolódó politikák kapcsán a nemzetközi szervezetekkel, mint például az ENSZ-szel szemben (1), vagy a migrációs és fejlesztési politikák kapcsán regionális szinten az Afrikai Unióval szemben, illetve amennyiben az európai kontinensen belül nem strukturálja jobban az Európa Tanáccsal és ez utóbbinak az alapvető jogok védelméért és a jogállamiság ügyének előmozdításáért felelős szerveivel (2) való együttműködését, |
| --- | --- |

—

az egyes tagállamok szintjén már nem lehet ellenőrizni, és maga az Unió is csak nehezen tudja majd szemmel tartani, amennyiben nem teremti meg sürgősen ilyen irányú törekvéseinek eszközeit és nem lép fel hiteles tárgyalópartnerként a SZBJT-hez kapcsolódó politikák kapcsán a nemzetközi szervezetekkel, mint például az ENSZ-szel szemben (1), vagy a migrációs és fejlesztési politikák kapcsán regionális szinten az Afrikai Unióval szemben, illetve amennyiben az európai kontinensen belül nem strukturálja jobban az Európa Tanáccsal és ez utóbbinak az alapvető jogok védelméért és a jogállamiság ügyének előmozdításáért felelős szerveivel (2) való együttműködését,

| D. | emlékeztetve arra, hogy egy összefüggő acquis, illetve a tagállamok azonos álláspontja hiányában a SZBJT területén az Európai Unió nem tudja komolyan befolyásolni a harmadik országok álláspontját, ideértve olyan szövetségeseit is, mint például az Egyesült Államok, és ez kedvezőtlenül befolyásolhatja szavahihetőségét, amellett, hogy az említett országok politikai és stratégiai kezdeményezéseinek alárendelt helyzetbe kényszeríti az Uniót, |
| --- | --- |

D.

emlékeztetve arra, hogy egy összefüggő acquis, illetve a tagállamok azonos álláspontja hiányában a SZBJT területén az Európai Unió nem tudja komolyan befolyásolni a harmadik országok álláspontját, ideértve olyan szövetségeseit is, mint például az Egyesült Államok, és ez kedvezőtlenül befolyásolhatja szavahihetőségét, amellett, hogy az említett országok politikai és stratégiai kezdeményezéseinek alárendelt helyzetbe kényszeríti az Uniót,

| E. | tekintettel arra, hogy az EU stratégiai szempontból gyenge helyzete nemcsak abból fakad, hogy ezeket a politikákat csak a közelmúltban emelték uniós szintre (annak ellenére, hogy az európai jogi térség megteremtésére irányuló első kísérletek már 1975 körül megtörténtek a kontinenst ért első terrorhullám nyomán), hanem különösen abból, hogy ez az átemelés a Maastrichti és az Amsterdami Szerződéssel úgy történt meg, hogy a tagállamok komoly fenntartásokkal éltek, és abból, hogy a - már 1993-ban tervbe vett - rendes jogalkotási rendszerre való áttérésre csak korlátozott előrelépések révén, 1999-ben, 2001-ben, 2004-ben került sor, illetve végül 2005-ben az EK-Szerződés 67. cikkében előírt áthidaló záradéknak a hágai program révén történő (részleges) életbe léptetésével; |
| --- | --- |

E.

tekintettel arra, hogy az EU stratégiai szempontból gyenge helyzete nemcsak abból fakad, hogy ezeket a politikákat csak a közelmúltban emelték uniós szintre (annak ellenére, hogy az európai jogi térség megteremtésére irányuló első kísérletek már 1975 körül megtörténtek a kontinenst ért első terrorhullám nyomán), hanem különösen abból, hogy ez az átemelés a Maastrichti és az Amsterdami Szerződéssel úgy történt meg, hogy a tagállamok komoly fenntartásokkal éltek, és abból, hogy a - már 1993-ban tervbe vett - rendes jogalkotási rendszerre való áttérésre csak korlátozott előrelépések révén, 1999-ben, 2001-ben, 2004-ben került sor, illetve végül 2005-ben az EK-Szerződés 67. cikkében előírt áthidaló záradéknak a hágai program révén történő (részleges) életbe léptetésével;

| F. | emlékeztetve arra, hogy a mai napig előfordul, hogy ugyanannak a politikai célkitűzésnek több jogalapja van, hogy az intézmények hatáskörének meghatározása során egyre több a konfliktus és az Bíróság előtt indított eljárások száma, hogy az egyhangú szavazás szükségessége és főként egy igazi, demokratikus és bírósági ellenőrzés hiánya következtében a harmadik pillér alá tartozó politikák jelenlegi helyzete igen törékeny abból a szempontból, hogy az Unió mennyire tartja tiszteletben a saját alapjainak vallott elveket (EU-Szerződés 6. cikke), |
| --- | --- |

F.

emlékeztetve arra, hogy a mai napig előfordul, hogy ugyanannak a politikai célkitűzésnek több jogalapja van, hogy az intézmények hatáskörének meghatározása során egyre több a konfliktus és az Bíróság előtt indított eljárások száma, hogy az egyhangú szavazás szükségessége és főként egy igazi, demokratikus és bírósági ellenőrzés hiánya következtében a harmadik pillér alá tartozó politikák jelenlegi helyzete igen törékeny abból a szempontból, hogy az Unió mennyire tartja tiszteletben a saját alapjainak vallott elveket (EU-Szerződés 6. cikke),

| G. | figyelmeztet az olyan témákra irányuló európai szerződéseken kívüli törekvések veszélyére, amelyek már uniós intézmények javaslatainak tárgyát képezik; az uniós intézmények és a tagállamok parlamentjei közötti tisztességes együttműködésen alapuló nyílt vitát kíván kezdeményezni a 2005. május 27-én aláírt Prümi Szerződés EK-Szerződésbe való belefoglalásáról annak érdekében, hogy a Parlament képessé váljon a demokratikus ellenőrzés gyakorlására, |
| --- | --- |

G.

figyelmeztet az olyan témákra irányuló európai szerződéseken kívüli törekvések veszélyére, amelyek már uniós intézmények javaslatainak tárgyát képezik; az uniós intézmények és a tagállamok parlamentjei közötti tisztességes együttműködésen alapuló nyílt vitát kíván kezdeményezni a 2005. május 27-én aláírt Prümi Szerződés EK-Szerződésbe való belefoglalásáról annak érdekében, hogy a Parlament képessé váljon a demokratikus ellenőrzés gyakorlására,

| H. | tudomásul véve a tényt, hogy elsőként a tagállamokban tudatosulnak a demokratikus, igazságszolgáltatási és funkcionális hiányosságok, és hogy az alkotmányos szerződés aláírásával a tagállamok elkötelezték magukat arra, hogy 2006 novemberétől kötelezővé teszik azt, ami a Maastrichti Szerződésben pusztán a Tanács által elismert lehetőség volt, |
| --- | --- |

H.

tudomásul véve a tényt, hogy elsőként a tagállamokban tudatosulnak a demokratikus, igazságszolgáltatási és funkcionális hiányosságok, és hogy az alkotmányos szerződés aláírásával a tagállamok elkötelezték magukat arra, hogy 2006 novemberétől kötelezővé teszik azt, ami a Maastrichti Szerződésben pusztán a Tanács által elismert lehetőség volt,

| I. | meggyőződve arról, hogy az EK-Szerződés 67. és az EU-Szerződés 42. cikkében meghatározott áthidaló záradékok életbe léptetése nemcsak jelenlegi alkotmányos helyzetnek felel meg, hanem összeegyeztethető a jövőbeni helyzettel is, következésképpen a Tanácsnak aktiválnia kellene azokat a szerződések jogáról szóló bécsi egyezmény 18. cikke értelmében is, amely lojális együttműködésre szólítja fel a részes feleket a majdani ratifikálásnak leginkább kedvező feltételek megteremtése végett, |
| --- | --- |

I.

meggyőződve arról, hogy az EK-Szerződés 67. és az EU-Szerződés 42. cikkében meghatározott áthidaló záradékok életbe léptetése nemcsak jelenlegi alkotmányos helyzetnek felel meg, hanem összeegyeztethető a jövőbeni helyzettel is, következésképpen a Tanácsnak aktiválnia kellene azokat a szerződések jogáról szóló bécsi egyezmény 18. cikke értelmében is, amely lojális együttműködésre szólítja fel a részes feleket a majdani ratifikálásnak leginkább kedvező feltételek megteremtése végett,

| J. | osztván a Bizottság azon álláspontját, hogy 2007-ben aktiválni kell az EK-Szerződés 67. cikkében és az EU-Szerződés 42. cikkében előírt áthidaló záradékokat (eltörölve az EK-Szerződés IV. címe alá tartozó ügyekben a Bíróság hatáskörének korlátozását), ahogyan azt 2004. október 14-i ajánlásában (3) az Európai Parlament az Európai Tanácsnak már javasolta, |
| --- | --- |

J.

osztván a Bizottság azon álláspontját, hogy 2007-ben aktiválni kell az EK-Szerződés 67. cikkében és az EU-Szerződés 42. cikkében előírt áthidaló záradékokat (eltörölve az EK-Szerződés IV. címe alá tartozó ügyekben a Bíróság hatáskörének korlátozását), ahogyan azt 2004. október 14-i ajánlásában (3) az Európai Parlament az Európai Tanácsnak már javasolta,

| K. | emlékeztetve, hogy az áthidaló záradékok életbe léptetése meghagyja a lehetőséget a Tanácsnak, hogy saját maga döntse el szavazási szabályait, és hogy ilyen körülmények közt több megoldás is létezik, hogy bizonyos esetekben és/vagy meghatározott időszakokra fenn lehessen tartani az egyhangú szavazást, feltéve, hogy az európai polgárok jogaival kapcsolatos ügyek mindegyikében az Európai Parlamenttel együtt dönt a Tanács, mivel a Parlament szerepét nem lehet a legkisebb tagállaménál kevésbé meghatározónak tekinteni, |
| --- | --- |

K.

emlékeztetve, hogy az áthidaló záradékok életbe léptetése meghagyja a lehetőséget a Tanácsnak, hogy saját maga döntse el szavazási szabályait, és hogy ilyen körülmények közt több megoldás is létezik, hogy bizonyos esetekben és/vagy meghatározott időszakokra fenn lehessen tartani az egyhangú szavazást, feltéve, hogy az európai polgárok jogaival kapcsolatos ügyek mindegyikében az Európai Parlamenttel együtt dönt a Tanács, mivel a Parlament szerepét nem lehet a legkisebb tagállaménál kevésbé meghatározónak tekinteni,

| L. | mivel a meglévő szerződések alapján aktivált áthidaló záradékok már most beleillenek az alkotmányos szerződés teremtette keretekbe, és nem kell az abban foglaltakon túllépniük (például a migrációs politika kvótái tekintetében); |
| --- | --- |

L.

mivel a meglévő szerződések alapján aktivált áthidaló záradékok már most beleillenek az alkotmányos szerződés teremtette keretekbe, és nem kell az abban foglaltakon túllépniük (például a migrációs politika kvótái tekintetében);

| M. | mivel azt is feltétlenül meg kell határozni, hogy mire irányuljanak ezek az áthidaló záradékok, és amennyiben nem lehet a már meglévő szerződésekbe új célkitűzéseket beilleszteni, több mint célszerű lenne az elkövetkező évekre tervbe venni a SZBJT-tel kapcsolatos uniós vívmányok egységes keretbe foglalását/egyszerűsítését, olyan formában, ahogyan az a tagállamok közötti együttműködés során, konkrétan a Maastrichti Szerződés óta eltelt időszakban, fokozatosan kikristályosodott. Egy ilyen egységes keretbe foglalásnak és egyszerűsítésnek a sok inkoherencia felszámolására, illetve a megerősített együttműködést illető vívmányok lehető legnagyobb általánosítására kell törekednie (csakúgy, mint a schengeni vívmányok esetén); |
| --- | --- |

M.

mivel azt is feltétlenül meg kell határozni, hogy mire irányuljanak ezek az áthidaló záradékok, és amennyiben nem lehet a már meglévő szerződésekbe új célkitűzéseket beilleszteni, több mint célszerű lenne az elkövetkező évekre tervbe venni a SZBJT-tel kapcsolatos uniós vívmányok egységes keretbe foglalását/egyszerűsítését, olyan formában, ahogyan az a tagállamok közötti együttműködés során, konkrétan a Maastrichti Szerződés óta eltelt időszakban, fokozatosan kikristályosodott. Egy ilyen egységes keretbe foglalásnak és egyszerűsítésnek a sok inkoherencia felszámolására, illetve a megerősített együttműködést illető vívmányok lehető legnagyobb általánosítására kell törekednie (csakúgy, mint a schengeni vívmányok esetén);

| N. | mivel erős igény van a jelenlegi szerződések által már biztosított gyakorlati együttműködés javítására, amelyet egyrészt a polgárok és a szakemberek, másrészt a Tanács - ahol a mai napig nem született meg az ilyen együttműködés valódi továbbvitelét lehetővé tevő megállapodás - is sürget; |
| --- | --- |

N.

mivel erős igény van a jelenlegi szerződések által már biztosított gyakorlati együttműködés javítására, amelyet egyrészt a polgárok és a szakemberek, másrészt a Tanács - ahol a mai napig nem született meg az ilyen együttműködés valódi továbbvitelét lehetővé tevő megállapodás - is sürget;

| O. | mivel azokat az új tagállamokat, amelyek megfelelnek a schnegeni követelményeknek és készen állnak a rendszerhez való csatlakozásra, semmilyen körülmények között sem szabad méltánytalanul büntetni a a Schengeni Információs Rendszer második generációja (SIS II) bevezetésében tapasztalt jelentős késések miatt; |
| --- | --- |

O.

mivel azokat az új tagállamokat, amelyek megfelelnek a schnegeni követelményeknek és készen állnak a rendszerhez való csatlakozásra, semmilyen körülmények között sem szabad méltánytalanul büntetni a a Schengeni Információs Rendszer második generációja (SIS II) bevezetésében tapasztalt jelentős késések miatt;

| P. | mivel az Európai Parlament egyedülálló gyorsasággal és kiemelkedő kompromisszumkészséggel első olvasatban megállapodásra jutott a SIS II jogalapjához kapcsolódó három jogalkotási szöveg tekintetében, |
| --- | --- |

P.

mivel az Európai Parlament egyedülálló gyorsasággal és kiemelkedő kompromisszumkészséggel első olvasatban megállapodásra jutott a SIS II jogalapjához kapcsolódó három jogalkotási szöveg tekintetében,

| 1. | kéri a Bizottságot, hogy 2007-ben terjessze a Tanács elé az EU-Szerződés 42. cikkének aktiválásáról szóló határozattervezetet, amely a rendőrségi (ideértve az EUROPOL-t is) és bünügyi (ideértve a EUROJUST-ot is) együttműködést illető rendelkezéseket közösségi keretekbe helyezi át (az EK-Szerződés IV. címe); |
| --- | --- |

1.

kéri a Bizottságot, hogy 2007-ben terjessze a Tanács elé az EU-Szerződés 42. cikkének aktiválásáról szóló határozattervezetet, amely a rendőrségi (ideértve az EUROPOL-t is) és bünügyi (ideértve a EUROJUST-ot is) együttműködést illető rendelkezéseket közösségi keretekbe helyezi át (az EK-Szerződés IV. címe);

| 2. | kéri a Tanácsot, hogy:






  — | az Európai Parlament véleményének megfelelően sürgősen fogadja el az EK-Szerződés 67. cikke (2) bekezdésére vonatkozó határozattervezetet, amely megszünteti a Bíróság hatáskörének korlátozását az EK-Szerződés IV. címe keretében, és mindent tőle telhetőt tegyen meg a SZBJT köréhez tartozó előzetes döntéshozatali eljárások felgyorsítása érdekében, |
| --- | --- | --- |

2.

kéri a Tanácsot, hogy:

—

az Európai Parlament véleményének megfelelően sürgősen fogadja el az EK-Szerződés 67. cikke (2) bekezdésére vonatkozó határozattervezetet, amely megszünteti a Bíróság hatáskörének korlátozását az EK-Szerződés IV. címe keretében, és mindent tőle telhetőt tegyen meg a SZBJT köréhez tartozó előzetes döntéshozatali eljárások felgyorsítása érdekében,

| — | gondoskodjon arról, hogy az Európai Parlamenttel való együttdöntést és a Tanácson belüli minősített többségi szabályt kiterjesszék minden olyan esetre - például a legális bevándorlásra vagy a harmadik országok polgárainak beilleszkedésére - amelyben a hatályos szerződések értelmében ez lehetséges, amint azt 2004-ben a Tanács holland elnöksége is tervezte; |
| --- | --- |

—

gondoskodjon arról, hogy az Európai Parlamenttel való együttdöntést és a Tanácson belüli minősített többségi szabályt kiterjesszék minden olyan esetre - például a legális bevándorlásra vagy a harmadik országok polgárainak beilleszkedésére - amelyben a hatályos szerződések értelmében ez lehetséges, amint azt 2004-ben a Tanács holland elnöksége is tervezte;

| 3. | kéri az Európai Tanácsot, hogy adjon útbaigazítást a Tanácsnak, továbbá kéri a Bizottságot, hogy






  a) | az alapvető jogok Unión belüli magas szintű védelmére vonatkozó alapkövetelményeknek megfelelően helyezze az európai jogalkotást új keretek közé, és amikor személyek jogairól van szó, ne korlátozódjék a pusztán határon átnyúló jellegű kérdésekre; e tekintetben az Európai Parlamentnek részesednie kell az alapvető jogokkal foglalkozó, a jövőben létrehozandó ügynökség szaktudásából és annak támogatását kell élveznie; |
| --- | --- | --- |

3.

kéri az Európai Tanácsot, hogy adjon útbaigazítást a Tanácsnak, továbbá kéri a Bizottságot, hogy

a)

az alapvető jogok Unión belüli magas szintű védelmére vonatkozó alapkövetelményeknek megfelelően helyezze az európai jogalkotást új keretek közé, és amikor személyek jogairól van szó, ne korlátozódjék a pusztán határon átnyúló jellegű kérdésekre; e tekintetben az Európai Parlamentnek részesednie kell az alapvető jogokkal foglalkozó, a jövőben létrehozandó ügynökség szaktudásából és annak támogatását kell élveznie;

| b) | tegyen lépéseket annak érdekében, hogy fokozza az Unió alapjául szolgáló elvek védelmét (EU-Szerződés 6. cikke), illetve megerősítse az EU-Szerződés 7. cikkében előírt riasztó mechanizmust és szankciókat; ez európai bíróságok és alkotmánybíróságok igazságszolgáltatási gyakorlata, valamint az Európa Tanács és az Európai Parlament szintjén egyaránt elvégzett vizsgálatok kellőképpen igazolják, hogy a tagállamoknak és az EU intézményeinek folyamatosan ügyelniük kell ezen elvek tiszteletben tartására, és hogy a tagállamoknak közös referenciakritériumokat kellene elfogadniuk az igazságszolgáltatás minőségének, illetve a rendőrségi együttműködés javítása érdekében; ebben az összefüggésben az EU-Szerződés 7. cikkének (1) bekezdésében említett riasztási mechanizmus aktiválására a kölcsönös segítségnyújtásra vonatkozó szokásos szabályoknak kellene vonatkozniuk az EU-Szerződés 6. cikkében említett elvek magas szintű védelmének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

b)

tegyen lépéseket annak érdekében, hogy fokozza az Unió alapjául szolgáló elvek védelmét (EU-Szerződés 6. cikke), illetve megerősítse az EU-Szerződés 7. cikkében előírt riasztó mechanizmust és szankciókat; ez európai bíróságok és alkotmánybíróságok igazságszolgáltatási gyakorlata, valamint az Európa Tanács és az Európai Parlament szintjén egyaránt elvégzett vizsgálatok kellőképpen igazolják, hogy a tagállamoknak és az EU intézményeinek folyamatosan ügyelniük kell ezen elvek tiszteletben tartására, és hogy a tagállamoknak közös referenciakritériumokat kellene elfogadniuk az igazságszolgáltatás minőségének, illetve a rendőrségi együttműködés javítása érdekében; ebben az összefüggésben az EU-Szerződés 7. cikkének (1) bekezdésében említett riasztási mechanizmus aktiválására a kölcsönös segítségnyújtásra vonatkozó szokásos szabályoknak kellene vonatkozniuk az EU-Szerződés 6. cikkében említett elvek magas szintű védelmének biztosítása érdekében;

| c) | az Eurojust és nemzeti tagjai számára jelenleg biztosított hatáskörök megerősítése és harmonizálása révén válaszoljon a gyakorlati együttműködés hatékony javítása iránti igényre, nevezetesen biztosítson tényleges koordinációs hatáskört a vizsgálatok és eljárások tekintetében, és járuljon hozzá a hatásköri konfliktusok rendezéséhez, illetve biztosítson lehetőséget arra az Europol számára, hogy közös nyomozócsoportok keretében a tagállamok illetékes hatóságaival közösen szervezzen és koordináljon vizsgálatokat és operatív tevékenységeket; a nemzeti parlamenteknek és az Európai Parlamentnek évente meg kellene vitatniuk az ilyen típusú tevékenységek terén tapasztalt előrelépést és problémákat, és ellenőrizniük kellene, hogy a nemzeti vagy európai jogalkotás szintjén szükség van-e kiigazításra; |
| --- | --- |

c)

az Eurojust és nemzeti tagjai számára jelenleg biztosított hatáskörök megerősítése és harmonizálása révén válaszoljon a gyakorlati együttműködés hatékony javítása iránti igényre, nevezetesen biztosítson tényleges koordinációs hatáskört a vizsgálatok és eljárások tekintetében, és járuljon hozzá a hatásköri konfliktusok rendezéséhez, illetve biztosítson lehetőséget arra az Europol számára, hogy közös nyomozócsoportok keretében a tagállamok illetékes hatóságaival közösen szervezzen és koordináljon vizsgálatokat és operatív tevékenységeket; a nemzeti parlamenteknek és az Európai Parlamentnek évente meg kellene vitatniuk az ilyen típusú tevékenységek terén tapasztalt előrelépést és problémákat, és ellenőrizniük kellene, hogy a nemzeti vagy európai jogalkotás szintjén szükség van-e kiigazításra;

| d) | bizonyosodjon meg arról, hogy az európai jogalkotás révén nem jön létre rendőrállam, és hogy a hatóság beavatkozása az egyéni szabadságjogok gyakorlásába szigorúan korlátozott, és azt az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek bevonásával történő időszakos felülvizsgálat alá vonják; |
| --- | --- |

d)

bizonyosodjon meg arról, hogy az európai jogalkotás révén nem jön létre rendőrállam, és hogy a hatóság beavatkozása az egyéni szabadságjogok gyakorlásába szigorúan korlátozott, és azt az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek bevonásával történő időszakos felülvizsgálat alá vonják;

| e) | szüntesse meg az uniós intézmények által őrzött bizalmas adatok feldolgozása terén előforduló európai jogalkotási hiányosságokat; következésképpen gondoskodjon az 1049/2001/EK rendelet 9. cikkének (4) felülvizsgálatáról, és hozzon létre az Európai Parlamenten belül külön bizottságot a bizalmas jellegű tevékenységek ellenőrzésére; |
| --- | --- |

e)

szüntesse meg az uniós intézmények által őrzött bizalmas adatok feldolgozása terén előforduló európai jogalkotási hiányosságokat; következésképpen gondoskodjon az 1049/2001/EK rendelet 9. cikkének (4) felülvizsgálatáról, és hozzon létre az Európai Parlamenten belül külön bizottságot a bizalmas jellegű tevékenységek ellenőrzésére;

| f) | tanácsi ajánlások elfogadása révén segítse elő az Európa Tanács főtitkára által az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 52. cikke alapján közölt elvek/ajánlások gyakorlati végrehajtását az egyes tagállamokban a titkosszolgálatok parlament általi ellenőrzése vonatkozásában (lásd különösen az Európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használata tárgyában felállított ideiglenes bizottság jövőbeli ajánlásait); |
| --- | --- |

f)

tanácsi ajánlások elfogadása révén segítse elő az Európa Tanács főtitkára által az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 52. cikke alapján közölt elvek/ajánlások gyakorlati végrehajtását az egyes tagállamokban a titkosszolgálatok parlament általi ellenőrzése vonatkozásában (lásd különösen az Európai országoknak a CIA által foglyok szállítására és illegális fogva tartására való állítólagos használata tárgyában felállított ideiglenes bizottság jövőbeli ajánlásait);

| 4. | kéri a Tanácsot, hogy indokolatlan késedelem nélkül nyújtsa be a Parlamentnek a jelenleg kidolgozás alatt álló iránymutatást a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló kerethatározat tervezetének kérdéséről; figyelmeztet a javaslat valódi tartalomtól való megfosztásának veszélyére és emlékeztet a Tanács azon ígéretére, hogy biztosítja a Parlament politikai részvételét a kerethatározat elfogadásában; |
| --- | --- |

4.

kéri a Tanácsot, hogy indokolatlan késedelem nélkül nyújtsa be a Parlamentnek a jelenleg kidolgozás alatt álló iránymutatást a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló kerethatározat tervezetének kérdéséről; figyelmeztet a javaslat valódi tartalomtól való megfosztásának veszélyére és emlékeztet a Tanács azon ígéretére, hogy biztosítja a Parlament politikai részvételét a kerethatározat elfogadásában;

| 5. | felkéri a nemzeti parlamenteket, hogy minél előbb ellenőrizzék a Tanács által tervezett, az adatvédelemről, a rendelkezésre állás elvének végrehajtásáról és az adatbázisok védelmi célú összekapcsolásáról szóló új rendelkezések nemzeti szintű hatását; kijelenti, hogy kész figyelembe venni e vizsgálatok eredményeit a Tanács részére ezzel kapcsolatban eljuttatandó véleményeiben; |
| --- | --- |

5.

felkéri a nemzeti parlamenteket, hogy minél előbb ellenőrizzék a Tanács által tervezett, az adatvédelemről, a rendelkezésre állás elvének végrehajtásáról és az adatbázisok védelmi célú összekapcsolásáról szóló új rendelkezések nemzeti szintű hatását; kijelenti, hogy kész figyelembe venni e vizsgálatok eredményeit a Tanács részére ezzel kapcsolatban eljuttatandó véleményeiben;

| 6. | sürgeti a Bizottságot, hogy minden évben tegyen közzé egy jelentést az alapvető jogokért, a diszkrimináció elleni küzdelemért és a nemek közötti esélyegyenlőségért felelős biztosok csoportjának tevékenységéről; ugyancsak sürgeti a Bizottságot, hogy mihamarabb készítsen áttekintést a fent említett csoport elmúlt két és fél év során hozott határozatairól és tevékenységéről; |
| --- | --- |

6.

sürgeti a Bizottságot, hogy minden évben tegyen közzé egy jelentést az alapvető jogokért, a diszkrimináció elleni küzdelemért és a nemek közötti esélyegyenlőségért felelős biztosok csoportjának tevékenységéről; ugyancsak sürgeti a Bizottságot, hogy mihamarabb készítsen áttekintést a fent említett csoport elmúlt két és fél év során hozott határozatairól és tevékenységéről;

| 7. | lényegesnek tartja, hogy az alapvető jogokhoz, bevándorláshoz és a biztonság fokozásához kapcsolódó érzékeny politikák esetén, az uniós intézmények ne a tagállamok helyettesítésére törekedjenek, hanem inkább azokat kiegészítő közbelépésre; elengedhetetlennek tartja egyébként azt is, hogy a rendőrségi és igazságügyi együttműködés közösségiesítése bizonyos ellenőrzési jogosultságokkal együtt járjon:






  a) | mind a tagállamok jelenlegi jogalkotási kezdeményezési joga tekintetében (a Tanács elkötelezhetné magát, hogy az EK-Szerződés 208. cikke értelmében felszólítsa a Bizottságot, hogy a tagállamok egynegyede által megjelölt területeken jogalkotási javaslatokat nyújtson be), |
| --- | --- | --- |

7.

lényegesnek tartja, hogy az alapvető jogokhoz, bevándorláshoz és a biztonság fokozásához kapcsolódó érzékeny politikák esetén, az uniós intézmények ne a tagállamok helyettesítésére törekedjenek, hanem inkább azokat kiegészítő közbelépésre; elengedhetetlennek tartja egyébként azt is, hogy a rendőrségi és igazságügyi együttműködés közösségiesítése bizonyos ellenőrzési jogosultságokkal együtt járjon:

a)

mind a tagállamok jelenlegi jogalkotási kezdeményezési joga tekintetében (a Tanács elkötelezhetné magát, hogy az EK-Szerződés 208. cikke értelmében felszólítsa a Bizottságot, hogy a tagállamok egynegyede által megjelölt területeken jogalkotási javaslatokat nyújtson be),

| b) | mind pedig arra való tekintettel, hogy a tagállamok nemzeti parlamentjei állást foglalhassanak a SZBJT-tel kapcsolatban éppen folyamatban lévő javaslatokról; jelenleg a nemzeti parlamenteknek hat hét áll rendelkezésére mielőtt a Tanács egy-egy adott javaslatról dönt; az Európai Parlament elkötelezhetné magát amellett, hogy e határidő lejárta előtt az első olvasat során nem jut közös megállapodásra a Tanáccsal; |
| --- | --- |

b)

mind pedig arra való tekintettel, hogy a tagállamok nemzeti parlamentjei állást foglalhassanak a SZBJT-tel kapcsolatban éppen folyamatban lévő javaslatokról; jelenleg a nemzeti parlamenteknek hat hét áll rendelkezésére mielőtt a Tanács egy-egy adott javaslatról dönt; az Európai Parlament elkötelezhetné magát amellett, hogy e határidő lejárta előtt az első olvasat során nem jut közös megállapodásra a Tanáccsal;

| 8. | emlékeztet arra, hogy uniós szinten fenn kell tartani a jogalkotási hatáskörök bizonyos szintű koherenciáját, biztosítva például azt, hogy a bevándorlásügyi jogalkotás ne pusztán az illegális bevándorlásra korlátozódjon, hanem magába foglalja a legális bevándorlást is; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet arra, hogy uniós szinten fenn kell tartani a jogalkotási hatáskörök bizonyos szintű koherenciáját, biztosítva például azt, hogy a bevándorlásügyi jogalkotás ne pusztán az illegális bevándorlásra korlátozódjon, hanem magába foglalja a legális bevándorlást is;

| 9. | a PNR-adatoknak a légifuvarozók általi feldolgozásáról és az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma részére történő továbbítása tárgyában az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött megállapodás (5) kapcsán mély aggodalmát fejezi ki az Egyesült Államok megállapodásról szóló értelmező levele miatt, amely azt jelzi, hogy az amerikai hatóságok értelmezése túlmegy a megállapodás tartalmán, különösen a megállapodás célja és az amerikai hatóságok és szervek PNR-adatokhoz való hozzáférése és a megtekinthető adatmezők száma tekintetében; |
| --- | --- |

9.

a PNR-adatoknak a légifuvarozók általi feldolgozásáról és az Egyesült Államok Belbiztonsági Minisztériuma részére történő továbbítása tárgyában az Európai Unió és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött megállapodás (5) kapcsán mély aggodalmát fejezi ki az Egyesült Államok megállapodásról szóló értelmező levele miatt, amely azt jelzi, hogy az amerikai hatóságok értelmezése túlmegy a megállapodás tartalmán, különösen a megállapodás célja és az amerikai hatóságok és szervek PNR-adatokhoz való hozzáférése és a megtekinthető adatmezők száma tekintetében;

| 10. | sürgeti a Tanácsot, hogy az Európai Parlament 2005. április 12-i álláspontja (6) figyelembevételével késedelem nélkül fogadja el az Európai Unió területén folytatott büntetőeljárás bizonyos eljárási jogairól szóló kerethatározatot (COM(2004)0328); |
| --- | --- |

10.

sürgeti a Tanácsot, hogy az Európai Parlament 2005. április 12-i álláspontja (6) figyelembevételével késedelem nélkül fogadja el az Európai Unió területén folytatott büntetőeljárás bizonyos eljárási jogairól szóló kerethatározatot (COM(2004)0328);

| 11. | ismételten megjegyzi, hogy a Tamperében, 1999-ben megállapítottaknak megfelelően:






  — | a kölcsönös elismerési elvet általánosítani kell, hogy ez az uniós jogalkotás záróköve lehessen, |
| --- | --- | --- |

11.

ismételten megjegyzi, hogy a Tamperében, 1999-ben megállapítottaknak megfelelően:

—

a kölcsönös elismerési elvet általánosítani kell, hogy ez az uniós jogalkotás záróköve lehessen,

| — | utólag meg kell erősíteni az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést, amint azt a polgári ügyekben végzett közvetítésről, a kis értékű követelésekről („small claims”) és a fizetési meghagyásról szóló javaslatok előírányozzák, |
| --- | --- |

—

utólag meg kell erősíteni az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést, amint azt a polgári ügyekben végzett közvetítésről, a kis értékű követelésekről („small claims”) és a fizetési meghagyásról szóló javaslatok előírányozzák,

| — | harmonizációs intézkedésekről csak az alapvető jogokra gyakorolt hatás értékelését követően és a nemzeti parlamentek bevonásával határozzanak; |
| --- | --- |

—

harmonizációs intézkedésekről csak az alapvető jogokra gyakorolt hatás értékelését követően és a nemzeti parlamentek bevonásával határozzanak;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a harmadik pillér közösségiesítése esetén is, a Bizottság előjogainak sérelme nélkül fenn kell tartani a tagállamok jogát arra, hogy egymást kölcsönösen segíthessék és ellenőrizhessék, ahogyan ez a schengeni együttműködés, vagy a terrorizmus elleni küzdelem esetében történik; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a harmadik pillér közösségiesítése esetén is, a Bizottság előjogainak sérelme nélkül fenn kell tartani a tagállamok jogát arra, hogy egymást kölcsönösen segíthessék és ellenőrizhessék, ahogyan ez a schengeni együttműködés, vagy a terrorizmus elleni küzdelem esetében történik;

| 13. | támogatja a Bizottságnak a SZBJT-politikák fejlődését felmérni hivatott rendszer létrehozására vonatkozó, közelmúltban kiadott közleményét, és emlékeztet, hogy ez az értékelés:






  a) | az Európai Parlamentnek címzett éves közlemény tárgyát képezi, hogy az a szerződéseknek megfelelően, a nemzeti parlamentek bevonásával megvitathassa azt, |
| --- | --- | --- |

13.

támogatja a Bizottságnak a SZBJT-politikák fejlődését felmérni hivatott rendszer létrehozására vonatkozó, közelmúltban kiadott közleményét, és emlékeztet, hogy ez az értékelés:

a)

az Európai Parlamentnek címzett éves közlemény tárgyát képezi, hogy az a szerződéseknek megfelelően, a nemzeti parlamentek bevonásával megvitathassa azt,

| b) | még inkább bevonja a civil társadalom és a tudományos élet képviselőit a SZBJT-hez kötődő politikák és intézkedések hatásának felmérésébe; |
| --- | --- |

b)

még inkább bevonja a civil társadalom és a tudományos élet képviselőit a SZBJT-hez kötődő politikák és intézkedések hatásának felmérésébe;

| 14. | végül úgy véli, hogy a legnemesebb célkitűzés is puszta szándék marad, amennyiben ezt nem támogatják megfelelő emberi és pénzügyi erőforrással,






  a) | uniós szinten megvalósítva a tagállamok közötti szolidaritás és lojális együttműködés elvét, ideértve a pénzügyi együttműködést is, |
| --- | --- | --- |

14.

végül úgy véli, hogy a legnemesebb célkitűzés is puszta szándék marad, amennyiben ezt nem támogatják megfelelő emberi és pénzügyi erőforrással,

a)

uniós szinten megvalósítva a tagállamok közötti szolidaritás és lojális együttműködés elvét, ideértve a pénzügyi együttműködést is,

| b) | átvéve az európai ügynökségek (Europol, Eurojust, Frontex, Olaf, CEPOL, ...) szaktudását, a tagállamok által meghatározott stratégiai prioritások uniós szinten történő érvényesítésének lehetővé tétele érdekében, |
| --- | --- |

b)

átvéve az európai ügynökségek (Europol, Eurojust, Frontex, Olaf, CEPOL, ...) szaktudását, a tagállamok által meghatározott stratégiai prioritások uniós szinten történő érvényesítésének lehetővé tétele érdekében,

| c) | lehetővé téve a nemzetközi hatással bíró civil válsághelyzetek megelőzését vagy kezelését; ebből a szempontból a Bizottság és a Tanács főtitkársága már rendelkezik bizonyos tapasztalattal a humán, technikai és pénzügyi erőforrások rendkívül gyors egyesítésére; |
| --- | --- |

c)

lehetővé téve a nemzetközi hatással bíró civil válsághelyzetek megelőzését vagy kezelését; ebből a szempontból a Bizottság és a Tanács főtitkársága már rendelkezik bizonyos tapasztalattal a humán, technikai és pénzügyi erőforrások rendkívül gyors egyesítésére;

| 15. | felhívja a Bizottságot, hogy törekedjen a SIS II bevezetési folyamatának felgyorsítására, tájékoztassa az Európai Parlamentet a munkálatok haladásáról és a már bekövetkezett, illetve a jövőben várható késedelmeket indokolja meg; |
| --- | --- |

15.

felhívja a Bizottságot, hogy törekedjen a SIS II bevezetési folyamatának felgyorsítására, tájékoztassa az Európai Parlamentet a munkálatok haladásáról és a már bekövetkezett, illetve a jövőben várható késedelmeket indokolja meg;

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

16.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Konkrétan a Biztonsági Tanáccsal, és annak a terrorizmus elleni küzdelemmel foglalkozó bizottságaival, az Emberi Jogi Tanáccsal, valamint azokkal a szakosodott ügynökségekkel, amelyek különböző módokon az Európai Uniónak a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése tekintetében tett intézkedéseit befolyásolni tudják.

(2)  Az Emberi Jogok Európai Bírósága, az Európa Tanács főtitkára, az emberi jogokkal foglalkozó biztos.

(3)  HL C 166. E, 2005.7.7., 58. o.

(4)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

(5)  HL L 298., 2006.10.27., 29. o.

(6)  HL C 33. E, 2006.2.9., 159. o.

P6_TA(2006)0526

AIDS

Az Európai Parlament állásfoglalása az AIDS-ről

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel „A HIV/AIDS: Ideje cselekedni” című 2006. július 6-i állásfoglalására (1) és a HIV/AIDS Világnapról szóló 2004. december 2-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A HIV/AIDS: Ideje cselekedni” című 2006. július 6-i állásfoglalására (1) és a HIV/AIDS Világnapról szóló 2004. december 2-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a 2006. december 1-jei AIDS Világnapra és annak témájára: „Elszámoltathatóság: Az AIDS megállítása, az ígéret megtartása”, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. december 1-jei AIDS Világnapra és annak témájára: „Elszámoltathatóság: Az AIDS megállítása, az ígéret megtartása”,

| — | tekintettel a UNAIDS által 2006. november 21-én közzétett 2006-os AIDS járványügyi adatokra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a UNAIDS által 2006. november 21-én közzétett 2006-os AIDS járványügyi adatokra (3),

| — | tekintettel a HIV/AIDS kötelezettségvállalási nyilatkozattal kapcsolatos haladás 2006. május 31. és június 2. között, az ENSZ magas szintű találkozója keretében történt felülvizsgálatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a HIV/AIDS kötelezettségvállalási nyilatkozattal kapcsolatos haladás 2006. május 31. és június 2. között, az ENSZ magas szintű találkozója keretében történt felülvizsgálatára,

| — | tekintettel a 2006 augusztusában Torontóban megrendezett XVI. Nemzetközi AIDS Konferenciára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006 augusztusában Torontóban megrendezett XVI. Nemzetközi AIDS Konferenciára,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a HIV/AIDS, malária és tuberkulózis elleni külső fellépést célzó, 2007-2011-re vonatkozó európai cselekvési programról szóló 2005 április 27-i közleményére (COM(2005)0179), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a HIV/AIDS, malária és tuberkulózis elleni külső fellépést célzó, 2007-2011-re vonatkozó európai cselekvési programról szóló 2005 április 27-i közleményére (COM(2005)0179),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, az Európai Unióban és a szomszédos országokban a HIV/AIDS ellen folytatott küzdelemről (2006-2009) szóló 2005. december 15-i közleményére (COM(2005)0654), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, az Európai Unióban és a szomszédos országokban a HIV/AIDS ellen folytatott küzdelemről (2006-2009) szóló 2005. december 15-i közleményére (COM(2005)0654),

| — | tekintettel a 2005. júliusi gleneagles-i G8 csúcstalálkozóra és az ENSZ 2005-ös azon kötelezettségvállalására, hogy 2010-re a megelőző kezelésekhez és gondozáshoz való hozzáférés általánossá váljon, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2005. júliusi gleneagles-i G8 csúcstalálkozóra és az ENSZ 2005-ös azon kötelezettségvállalására, hogy 2010-re a megelőző kezelésekhez és gondozáshoz való hozzáférés általánossá váljon,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 103 cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 103 cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel több mint 25 millió ember esett a betegség áldozatául a 25 évvel ezelőtti első AIDS fertőzésként felismert eset óta; |
| --- | --- |

A.

mivel több mint 25 millió ember esett a betegség áldozatául a 25 évvel ezelőtti első AIDS fertőzésként felismert eset óta;

| B. | mivel a UNAIDS 2006. november 21-én megjelent legfrissebb jelentése szerint 2006-ban 4,3 millió az új fertőzöttek száma, amelyből 2,8 millió (65%) Afrika Szaharától délre eső részén él, |
| --- | --- |

B.

mivel a UNAIDS 2006. november 21-én megjelent legfrissebb jelentése szerint 2006-ban 4,3 millió az új fertőzöttek száma, amelyből 2,8 millió (65%) Afrika Szaharától délre eső részén él,

| C. | mivel a földön élő 39,5 millió HIV/AIDS-fertőzött 95%-a fejlődő országokban él, |
| --- | --- |

C.

mivel a földön élő 39,5 millió HIV/AIDS-fertőzött 95%-a fejlődő országokban él,

| D. | mivel a fertőzöttségi mutatók Kelet-Európában és Közép-Ázsiában 2004 óta több, mint 50%-kal emelkedtek, és csupán néhány olyan ország van, ahol az új fertőzések száma valóban csökkent, |
| --- | --- |

D.

mivel a fertőzöttségi mutatók Kelet-Európában és Közép-Ázsiában 2004 óta több, mint 50%-kal emelkedtek, és csupán néhány olyan ország van, ahol az új fertőzések száma valóban csökkent,

| E. | mivel az alacsony és közepes jövedelmű országokban élő és antiretrovírus gyógyszerekre szoruló 6,8 millió HIV-fertőzöttnek csupán 24%-a fér hozzá a szükséges kezeléshez, |
| --- | --- |

E.

mivel az alacsony és közepes jövedelmű országokban élő és antiretrovírus gyógyszerekre szoruló 6,8 millió HIV-fertőzöttnek csupán 24%-a fér hozzá a szükséges kezeléshez,

| F. | mivel körülbelül 15 millió HIV/AIDS-es árva él a világban és ebből Afrika Szaharától délre eső részén 12,3 millió él, |
| --- | --- |

F.

mivel körülbelül 15 millió HIV/AIDS-es árva él a világban és ebből Afrika Szaharától délre eső részén 12,3 millió él,

| G. | mivel a HIV-pozitív gyermekeknek csupán 5%-a részesül orvosi segítségben, és a 15 millió AIDS-es árvának csak kevesebb mint 10%-a kap pénzügyi támogatást; |
| --- | --- |

G.

mivel a HIV-pozitív gyermekeknek csupán 5%-a részesül orvosi segítségben, és a 15 millió AIDS-es árvának csak kevesebb mint 10%-a kap pénzügyi támogatást;

| H. | mivel az idősebb testvérek és a nagyszülők sok AIDS-es árvát nevelnek, és a HIV-fertőzött fiatal felnőttek haldokló generációja néhány országot elegendő tanár, ápoló, orvos és egyéb kulcsfontosságú szakember nélkül hagy; |
| --- | --- |

H.

mivel az idősebb testvérek és a nagyszülők sok AIDS-es árvát nevelnek, és a HIV-fertőzött fiatal felnőttek haldokló generációja néhány országot elegendő tanár, ápoló, orvos és egyéb kulcsfontosságú szakember nélkül hagy;

| I. | mivel az AIDS aránytalanul sok áldozatot szed a gazdaságilag aktív fiatalok körében, |
| --- | --- |

I.

mivel az AIDS aránytalanul sok áldozatot szed a gazdaságilag aktív fiatalok körében,

| J. | mivel mostanra a HIV-fertőzöttek 50%-a már nő, és az Afrikában élő HIV-fertőzöttek körében ez azarány csaknem 60%; |
| --- | --- |

J.

mivel mostanra a HIV-fertőzöttek 50%-a már nő, és az Afrikában élő HIV-fertőzöttek körében ez azarány csaknem 60%;

| K. | mivel a millenniumi fejlesztési célok (MFC-k) elérése csak akkor lehetséges, ha a szexuális és reproduktív egészségügyi kérdések felkerülnek az MFC napirendjére; |
| --- | --- |

K.

mivel a millenniumi fejlesztési célok (MFC-k) elérése csak akkor lehetséges, ha a szexuális és reproduktív egészségügyi kérdések felkerülnek az MFC napirendjére;

| L. | mivel a szexuális és reproduktív egészségügy függ a HIV és egyéb, a szegénységhez kapcsolódó betegségek megelőzésétől; |
| --- | --- |

L.

mivel a szexuális és reproduktív egészségügy függ a HIV és egyéb, a szegénységhez kapcsolódó betegségek megelőzésétől;

| M. | mivel a HIV-fertőzötteknek speciális reproduktív egészségügyi szükségleteik vannak a családtervezés, a biztonságos szülés és csecsemők szoptatása kapcsán, amely problémákat sokszor figyelmen kívül hagyják a járvány által érintett nők számának növekedése ellenére; |
| --- | --- |

M.

mivel a HIV-fertőzötteknek speciális reproduktív egészségügyi szükségleteik vannak a családtervezés, a biztonságos szülés és csecsemők szoptatása kapcsán, amely problémákat sokszor figyelmen kívül hagyják a járvány által érintett nők számának növekedése ellenére;

| N. | mivel az amerikai Bush-adminisztráció továbbra is akadályozza a reproduktív egészségügyi szolgáltatások teljes körében tanácsadással foglalkozó, a fejlesztés területén tevékenykedő, nem amerikai nem kormányzati szervek finanszírozását; és mivel ennek az „illendőségi hézagnak” jelentős részét az EU pótolta a legszegényebb országok esetében; |
| --- | --- |

N.

mivel az amerikai Bush-adminisztráció továbbra is akadályozza a reproduktív egészségügyi szolgáltatások teljes körében tanácsadással foglalkozó, a fejlesztés területén tevékenykedő, nem amerikai nem kormányzati szervek finanszírozását; és mivel ennek az „illendőségi hézagnak” jelentős részét az EU pótolta a legszegényebb országok esetében;

| O. | mivel az 1994-es Népesedési és Fejlődési Nemzetközi Konferencia (ICPD), valamint az 1999-es és 2004-es ICPD nyomon követési tevékenységek megerősítették, hogy fontos a nők helyzetének javítása, valamint a szexuális és reproduktív egészségügyi oktatáshoz, információhoz és gondozáshoz történő bővített hozzáférésen keresztül számukra minél több lehetőség biztosítása; |
| --- | --- |

O.

mivel az 1994-es Népesedési és Fejlődési Nemzetközi Konferencia (ICPD), valamint az 1999-es és 2004-es ICPD nyomon követési tevékenységek megerősítették, hogy fontos a nők helyzetének javítása, valamint a szexuális és reproduktív egészségügyi oktatáshoz, információhoz és gondozáshoz történő bővített hozzáférésen keresztül számukra minél több lehetőség biztosítása;

| P. | mivel öt évvel a Dohai Nyilatkozat után a gazdag országok még mindig kudarcot vallanak azon kötelezettségük teljesítésében, hogy elérhetővé tegyék az olcsó életmentő gyógyszereket a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

P.

mivel öt évvel a Dohai Nyilatkozat után a gazdag országok még mindig kudarcot vallanak azon kötelezettségük teljesítésében, hogy elérhetővé tegyék az olcsó életmentő gyógyszereket a fejlődő országokban;

| Q. | mivel a Dohai Nyilatkozat után öt évvel, amely kimondja, hogy „a WTO minden tagállamának joga van kényszerengedélyezés megadására, és szabadon dönt arról, hogy ezen engedélyeket milyen alapon adja meg”, a WHO arra figyelmeztet, hogy az AIDS-gyógyszerek 74%-a még mindig monopólium alatt áll, és arra, hogy az afrikaiak 77%-a még mindig nem jut hozzá a kezeléshez; |
| --- | --- |

Q.

mivel a Dohai Nyilatkozat után öt évvel, amely kimondja, hogy „a WTO minden tagállamának joga van kényszerengedélyezés megadására, és szabadon dönt arról, hogy ezen engedélyeket milyen alapon adja meg”, a WHO arra figyelmeztet, hogy az AIDS-gyógyszerek 74%-a még mindig monopólium alatt áll, és arra, hogy az afrikaiak 77%-a még mindig nem jut hozzá a kezeléshez;

| R. | mivel a generikus gyógyszerek iparának éles versenye hozzájárult ahhoz, hogy az elsővonalas AIDS gyógyszerek ára 2000 óta 99%-kal, azaz körülbelül az évenkénti és betegenkénti 10000 USD-ról 130 USD-ra csökkenjen, azonban a második vonalas gyógyszerek - amelyekre a betegeknek a rezisztencia természetes növekedése miatt van szükségük - ára továbbra is magas, főként a legfontosabb generikus gyógyszereket gyártó országokban a szabadalmak növekvő használata miatt; |
| --- | --- |

R.

mivel a generikus gyógyszerek iparának éles versenye hozzájárult ahhoz, hogy az elsővonalas AIDS gyógyszerek ára 2000 óta 99%-kal, azaz körülbelül az évenkénti és betegenkénti 10000 USD-ról 130 USD-ra csökkenjen, azonban a második vonalas gyógyszerek - amelyekre a betegeknek a rezisztencia természetes növekedése miatt van szükségük - ára továbbra is magas, főként a legfontosabb generikus gyógyszereket gyártó országokban a szabadalmak növekvő használata miatt;

| S. | mivel a kétoldalú kereskedelmi megállapodások tárgyalása során a megegyezéseket nem korlátozhatja, hogy az országok hogyan használhatják a közegészségügyi biztosítékokat, |
| --- | --- |

S.

mivel a kétoldalú kereskedelmi megállapodások tárgyalása során a megegyezéseket nem korlátozhatja, hogy az országok hogyan használhatják a közegészségügyi biztosítékokat,

A HIV/AIDS a világban

| 1. | kifejezi a HIV/AIDS és más járványoknak a világ legszegényebb népei közötti terjedése és a HIV/AIDS megelőzésére fektetett hangsúly hiánya, a kulcsfontosságú gyógyszerek elérhetetlensége, az elégtelen finanszírozás, valamint a nagy járványokra vonatkozó, továbbra is szükséges kutatási erőfeszítések hiánya felett érzett mélységes aggodalmát; |
| --- | --- |

1.

kifejezi a HIV/AIDS és más járványoknak a világ legszegényebb népei közötti terjedése és a HIV/AIDS megelőzésére fektetett hangsúly hiánya, a kulcsfontosságú gyógyszerek elérhetetlensége, az elégtelen finanszírozás, valamint a nagy járványokra vonatkozó, továbbra is szükséges kutatási erőfeszítések hiánya felett érzett mélységes aggodalmát;

| 2. | hangsúlyozza a kormányok, az egészségügyi szolgáltatók, a gyógyszeripar, a nem kormányzati szervek, a civil társadalom, valamint a megelőzésben, kezelésben és ápolásban részt vevő többi szereplő elszámoltathatóságának fontosságát; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza a kormányok, az egészségügyi szolgáltatók, a gyógyszeripar, a nem kormányzati szervek, a civil társadalom, valamint a megelőzésben, kezelésben és ápolásban részt vevő többi szereplő elszámoltathatóságának fontosságát;

| 3. | felhívja valamennyi nemzetközi adományozót annak biztosítására, hogy a HIV-megelőzési programok elérjék a fertőzés veszélyének leginkább kitett embereket, mivel a UNAIDS következtetése szerint nem gondoskodnak ezekről a veszélyeztetett csoportokról; |
| --- | --- |

3.

felhívja valamennyi nemzetközi adományozót annak biztosítására, hogy a HIV-megelőzési programok elérjék a fertőzés veszélyének leginkább kitett embereket, mivel a UNAIDS következtetése szerint nem gondoskodnak ezekről a veszélyeztetett csoportokról;

| 4. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az EU egyedi programokat finanszírozzon annak biztosítása érdekében, hogy az AIDS-járvány által egyik vagy mindkét szülő elvesztése révén vagy megfertőződés miatt érintett gyermekek továbbra is oktatásban és támogatásban részesüljenek; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az EU egyedi programokat finanszírozzon annak biztosítása érdekében, hogy az AIDS-járvány által egyik vagy mindkét szülő elvesztése révén vagy megfertőződés miatt érintett gyermekek továbbra is oktatásban és támogatásban részesüljenek;

| 5. | felhívja valamennyi segélyprogramot annak biztosítására, hogy ha egy beteg megkezd egy kezeléssorozatot, akkor gondoskodjanak a folyamatos, megszakítás nélküli kezelés finanszírozásáról a kezelés megszakításából eredő fokozottabb gyógyszer-rezisztencia elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

5.

felhívja valamennyi segélyprogramot annak biztosítására, hogy ha egy beteg megkezd egy kezeléssorozatot, akkor gondoskodjanak a folyamatos, megszakítás nélküli kezelés finanszírozásáról a kezelés megszakításából eredő fokozottabb gyógyszer-rezisztencia elkerülése érdekében;

| 6. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az EU programokat finanszírozzon annak érdekében, hogy a nők védelemben részesüljenek az AIDS továbbterjedésével járó erőszak minden formájával szemben, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az áldozatok hozzáférhessenek az egészségügyi szolgáltatásokhoz és lehetőséget kapjanak a társadalomba való visszailleszkedésre, továbbá, hogy küzdjön az ilyen erőszak áldozatait gyakran sújtó megbélyegzés ellen; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az EU programokat finanszírozzon annak érdekében, hogy a nők védelemben részesüljenek az AIDS továbbterjedésével járó erőszak minden formájával szemben, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az áldozatok hozzáférhessenek az egészségügyi szolgáltatásokhoz és lehetőséget kapjanak a társadalomba való visszailleszkedésre, továbbá, hogy küzdjön az ilyen erőszak áldozatait gyakran sújtó megbélyegzés ellen;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a rendelkezésre álló készletek és a vásárlási lehetőség közötti szakadék áthidalása érdekében szükség van arra, hogy az adományozók megnöveljék a fogamzásgátló eszközökre, így a HIV terjedését akadályozó óvszerekre szánt finanszírozás mértékét az elkövetkező években; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a rendelkezésre álló készletek és a vásárlási lehetőség közötti szakadék áthidalása érdekében szükség van arra, hogy az adományozók megnöveljék a fogamzásgátló eszközökre, így a HIV terjedését akadályozó óvszerekre szánt finanszírozás mértékét az elkövetkező években;

| 8. | felhívja az IMF-et, hogy szüntesse meg azokat a monetáris feltételeket és költségvetési plafonértékeket, amelyek egyes országokat arra kényszerítenek, hogy korlátozzák közegészségügyi és oktatási kiadásaikat; |
| --- | --- |

8.

felhívja az IMF-et, hogy szüntesse meg azokat a monetáris feltételeket és költségvetési plafonértékeket, amelyek egyes országokat arra kényszerítenek, hogy korlátozzák közegészségügyi és oktatási kiadásaikat;

| 9. | felhívja az USA újonnan megválasztott kongresszusát, hogy vonja vissza a Bush-adminisztráció úgynevezett „általános tilalmi szabályát” („global gag rule”), amely megakadályozza, hogy nem amerikai nem kormányzati szervezetek finanszírozást biztosítsanak terhességmegszakítással kapcsolatos tanácsadással foglalkozó reproduktív egészségügyi szervezetek számára; továbbá felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az USA kormánya visszavonja a reproduktív egészségügyre vonatkozó „általános tilalmát”; |
| --- | --- |

9.

felhívja az USA újonnan megválasztott kongresszusát, hogy vonja vissza a Bush-adminisztráció úgynevezett „általános tilalmi szabályát” („global gag rule”), amely megakadályozza, hogy nem amerikai nem kormányzati szervezetek finanszírozást biztosítsanak terhességmegszakítással kapcsolatos tanácsadással foglalkozó reproduktív egészségügyi szervezetek számára; továbbá felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az USA kormánya visszavonja a reproduktív egészségügyre vonatkozó „általános tilalmát”;

| 10. | megismétli, a WHO-nak már nemrégiben kifejezett, afelett érzett aggodalmát, hogy néhány afrikai kormány kereskedelmi vagy importadókkal sújtja az antiretrovírus szereket és más gyógyszereket, ami által a szegény közösségek nem engedhetik meg maguknak a gyógyszerek megvásárlását; sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja ki ezt a jelenséget, és ösztönözze a kormányokat az ilyen adók eltörlésére; |
| --- | --- |

10.

megismétli, a WHO-nak már nemrégiben kifejezett, afelett érzett aggodalmát, hogy néhány afrikai kormány kereskedelmi vagy importadókkal sújtja az antiretrovírus szereket és más gyógyszereket, ami által a szegény közösségek nem engedhetik meg maguknak a gyógyszerek megvásárlását; sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja ki ezt a jelenséget, és ösztönözze a kormányokat az ilyen adók eltörlésére;

Szexuális és reproduktív egészség

| 11. | hangsúlyozza, hogy a HIV/AIDS járvány elleni hatékony küzdelemhez szükséges stratégiáknak magukban kell foglalniuk a megelőzéssel, oktatással, gondozással és kezeléssel kapcsolatos átfogó megközelítést, valamint a jelenleg használatban lévő technológiákat, a kezeléshez való jobb hozzáférést, illetve az oltóanyagok sürgős kifejlesztését; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a HIV/AIDS járvány elleni hatékony küzdelemhez szükséges stratégiáknak magukban kell foglalniuk a megelőzéssel, oktatással, gondozással és kezeléssel kapcsolatos átfogó megközelítést, valamint a jelenleg használatban lévő technológiákat, a kezeléshez való jobb hozzáférést, illetve az oltóanyagok sürgős kifejlesztését;

| 12. | felhívja az Európai Bizottságot és az Európai Unió partnerországaink kormányait annak biztosítására, hogy az egészségügy és az oktatás, illetve különösen a HIV/AIDS, valamint a szexuális és reproduktív egészség elsőbbséget kapjanak az országos stratégiai dokumentumokban; |
| --- | --- |

12.

felhívja az Európai Bizottságot és az Európai Unió partnerországaink kormányait annak biztosítására, hogy az egészségügy és az oktatás, illetve különösen a HIV/AIDS, valamint a szexuális és reproduktív egészség elsőbbséget kapjanak az országos stratégiai dokumentumokban;

| 13. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassanak olyan programokat, amelyek a homofóbia ellen harcolnak és lebontják a betegség elleni hatékony küzdelmet akadályozó korlátokat, különösen Indiában, Kambodzsában, Kínában, Nepálban, Pakisztánban, Thaiföldön és Vietnamban, valamint Latin-Amerika- szerte, ahol egyre több tanújele van a férfiakkal szexuális kapcsolatot létesítő férfiak körében terjedő HIV-fertőzéseknek; |
| --- | --- |

13.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassanak olyan programokat, amelyek a homofóbia ellen harcolnak és lebontják a betegség elleni hatékony küzdelmet akadályozó korlátokat, különösen Indiában, Kambodzsában, Kínában, Nepálban, Pakisztánban, Thaiföldön és Vietnamban, valamint Latin-Amerika- szerte, ahol egyre több tanújele van a férfiakkal szexuális kapcsolatot létesítő férfiak körében terjedő HIV-fertőzéseknek;

| 14. | kifejezi afelett érzett aggodalmát, hogy a UNAIDS jelentése kiemeli, hogy még azokban az országokban is, ahol a járvány nagy méreteket ölt, továbbra is meglehetősen alacsony a biztonságos szexszel és a HIV vírussal kapcsolatos tudás szintje; ezzel kapcsolatban arra szólít fel, hogy a felelősségteljes szexuális magatartásra vonatkozó tájékoztatás, oktatás és tanácsadás, valamint a szexuális úton terjedő betegségek, köztük a HIV megelőzése váljon a reproduktív és szexuális egészségügyi szolgáltatások szerves részévé; |
| --- | --- |

14.

kifejezi afelett érzett aggodalmát, hogy a UNAIDS jelentése kiemeli, hogy még azokban az országokban is, ahol a járvány nagy méreteket ölt, továbbra is meglehetősen alacsony a biztonságos szexszel és a HIV vírussal kapcsolatos tudás szintje; ezzel kapcsolatban arra szólít fel, hogy a felelősségteljes szexuális magatartásra vonatkozó tájékoztatás, oktatás és tanácsadás, valamint a szexuális úton terjedő betegségek, köztük a HIV megelőzése váljon a reproduktív és szexuális egészségügyi szolgáltatások szerves részévé;

| 15. | üdvözli, hogy az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó 7. keretprogramjába felvették a HIV/AIDS-szel kapcsolatos kutatásokat is, és kéri, hogy támogassák az oltóanyagok és mikrobaölő szerek, a fejlődő országok szükségleteinek megfelelő diagnosztikai és ellenőrző eszközök, a járványterjedési mintázatok, valamint a társadalmi és viselkedési tendenciák terén folytatott kutatásokat; hangsúlyozza, hogy a nőket be kell vonni minden megfelelő klinikai kutatásba, beleértve az oltóanyag-kísérleteket is; |
| --- | --- |

15.

üdvözli, hogy az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó 7. keretprogramjába felvették a HIV/AIDS-szel kapcsolatos kutatásokat is, és kéri, hogy támogassák az oltóanyagok és mikrobaölő szerek, a fejlődő országok szükségleteinek megfelelő diagnosztikai és ellenőrző eszközök, a járványterjedési mintázatok, valamint a társadalmi és viselkedési tendenciák terén folytatott kutatásokat; hangsúlyozza, hogy a nőket be kell vonni minden megfelelő klinikai kutatásba, beleértve az oltóanyag-kísérleteket is;

| 16. | ösztönzi a nők által igénybevehető megelőzési módszerek - például mikrobaölő szerek, női óvszerek és a nemi erőszak áldozatai számára utólagos profilaxis - kifejlesztésébe történő befektetéseket; |
| --- | --- |

16.

ösztönzi a nők által igénybevehető megelőzési módszerek - például mikrobaölő szerek, női óvszerek és a nemi erőszak áldozatai számára utólagos profilaxis - kifejlesztésébe történő befektetéseket;

Gyógyszerekhez való hozzáférés

| 17. | ösztönzi a kormányokat, hogy használjanak ki minden, a TRIPS-egyezmény keretében rendelkezésükre álló eszközt, például a kényszerengedélyeket, ösztönzi továbbá a WHO-t és a WTO-t illetve annak tagjait, hogy vizsgálják felül a TRIPS-egyezmény egészét a gyógyszerekhez való hozzáférés javítása céljából; |
| --- | --- |

17.

ösztönzi a kormányokat, hogy használjanak ki minden, a TRIPS-egyezmény keretében rendelkezésükre álló eszközt, például a kényszerengedélyeket, ösztönzi továbbá a WHO-t és a WTO-t illetve annak tagjait, hogy vizsgálják felül a TRIPS-egyezmény egészét a gyógyszerekhez való hozzáférés javítása céljából;

| 18. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy most, a Dohai Nyilatkozat elfogadása után öt évvel ismerjék el, hogy annak alkalmazása kudarcot vallott, mivel a WTO egyetlen értesítést sem kapott a kötelező gyógyszereket exportáló és importáló országoktól, illetve a WTO Általános Tanácsának a Dohai Nyilatkozat 6. cikke végrehajtásáról szóló 2003. augusztus 30-i határozata szerinti értesítést sem kapott; |
| --- | --- |

18.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy most, a Dohai Nyilatkozat elfogadása után öt évvel ismerjék el, hogy annak alkalmazása kudarcot vallott, mivel a WTO egyetlen értesítést sem kapott a kötelező gyógyszereket exportáló és importáló országoktól, illetve a WTO Általános Tanácsának a Dohai Nyilatkozat 6. cikke végrehajtásáról szóló 2003. augusztus 30-i határozata szerinti értesítést sem kapott;

| 19. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fejlődő országokkal együttműködve tegyék meg a WTO-n belül a TRIPS-egyezmény, illetve annak a 2003. augusztus 30-i határozaton alapuló rendelkezései (31b. cikk) módosításához szükséges lépéseket, különösen annak érdekében, hogy eltöröljék a kényszerengedélyek jóváhagyásához szükséges összetett és időigényes eljárásokat; |
| --- | --- |

19.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fejlődő országokkal együttműködve tegyék meg a WTO-n belül a TRIPS-egyezmény, illetve annak a 2003. augusztus 30-i határozaton alapuló rendelkezései (31b. cikk) módosításához szükséges lépéseket, különösen annak érdekében, hogy eltöröljék a kényszerengedélyek jóváhagyásához szükséges összetett és időigényes eljárásokat;

| 20. | ugyanakkor ösztönzi és felhívja az összes, jelentős járványokkal szembesülő országot, hogy haladéktalanul alkalmazzák a TRIPS-egyezmény 30. cikkét annak érdekében, hogy hozzáférjenek a szükséges gyógyszerekhez anélkül, hogy a jogok tulajdonosainak szabadalmi díjat kelljen fizetniük; |
| --- | --- |

20.

ugyanakkor ösztönzi és felhívja az összes, jelentős járványokkal szembesülő országot, hogy haladéktalanul alkalmazzák a TRIPS-egyezmény 30. cikkét annak érdekében, hogy hozzáférjenek a szükséges gyógyszerekhez anélkül, hogy a jogok tulajdonosainak szabadalmi díjat kelljen fizetniük;

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy növelje 1 milliárd EUR-ra a HIV/AIDS, malária és tuberkulózis elleni globális alaphoz való EU hozzájárulást, amint azt az Európai Parlament egyértelműen kérte a fent említett 2004. december 2-i állásfoglalásában, továbbá felhívja valamennyi tagállamot és a G8 tagjait, hogy növeljék hozzájárulásukat 7 milliárd EUR-ra 2007-ben, illetve 8 milliárd EUR-ra 2008-ban annak érdekében, hogy biztosítsák az UNAIDS számára a járvány csökkentéséhez szükséges forrásokat; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot, hogy növelje 1 milliárd EUR-ra a HIV/AIDS, malária és tuberkulózis elleni globális alaphoz való EU hozzájárulást, amint azt az Európai Parlament egyértelműen kérte a fent említett 2004. december 2-i állásfoglalásában, továbbá felhívja valamennyi tagállamot és a G8 tagjait, hogy növeljék hozzájárulásukat 7 milliárd EUR-ra 2007-ben, illetve 8 milliárd EUR-ra 2008-ban annak érdekében, hogy biztosítsák az UNAIDS számára a járvány csökkentéséhez szükséges forrásokat;

| 22. | támogatja az ENSZ 2005-ös világ-csúcstalálkozóján az állam- és kormányfők által tett kötelezettségvállalást, amely szerint 2010-re általános hozzáférést kell biztosítani a HIV/AIDS-megelőzéssel kapcsolatos szolgáltatásokhoz, kezelésekhez és ellátáshoz; úgy véli azonban, hogy világos tervet kell kidolgozni az általános hozzáférés finanszírozására, valamint nemzetközi és időközi előrehaladási célokat kell meghatározni; |
| --- | --- |

22.

támogatja az ENSZ 2005-ös világ-csúcstalálkozóján az állam- és kormányfők által tett kötelezettségvállalást, amely szerint 2010-re általános hozzáférést kell biztosítani a HIV/AIDS-megelőzéssel kapcsolatos szolgáltatásokhoz, kezelésekhez és ellátáshoz; úgy véli azonban, hogy világos tervet kell kidolgozni az általános hozzáférés finanszírozására, valamint nemzetközi és időközi előrehaladási célokat kell meghatározni;

| 23. | felhívja az EU-t, hogy tegye egyértelművé, hogy a gazdasági partnerségi megállapodások keretében nem fog TRIPS+ jellegű intézkedéseket szorgalmazni, továbbá hogy politikai mozgásteret biztosítsanak a fejlődő országok számára annak érdekében, hogy szabadon alkalmazhassák a TRIPS által lehetővé tett rugalmasságot; |
| --- | --- |

23.

felhívja az EU-t, hogy tegye egyértelművé, hogy a gazdasági partnerségi megállapodások keretében nem fog TRIPS+ jellegű intézkedéseket szorgalmazni, továbbá hogy politikai mozgásteret biztosítsanak a fejlődő országok számára annak érdekében, hogy szabadon alkalmazhassák a TRIPS által lehetővé tett rugalmasságot;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a járvány elleni küzdelemhez alapvető jelentőségűek az erős közegészségügyi szolgálatok, többek között a kutatási létesítmények, és ellenzi az ezek liberalizációjához vezető feltételességi helyzetet; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a járvány elleni küzdelemhez alapvető jelentőségűek az erős közegészségügyi szolgálatok, többek között a kutatási létesítmények, és ellenzi az ezek liberalizációjához vezető feltételességi helyzetet;

| 25. | nagyobb mértékű befektetésre szólít fel a gyermekgyógyászati készítmények fejlesztése és szolgáltatása terén; |
| --- | --- |

25.

nagyobb mértékű befektetésre szólít fel a gyermekgyógyászati készítmények fejlesztése és szolgáltatása terén;

| 26. | kéri a generikus gyógyszereket gyártó regionális és országos ipar fejlődésének támogatását az érintett területeken a megfizethető gyógyszerekhez való hozzáférés megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

26.

kéri a generikus gyógyszereket gyártó regionális és országos ipar fejlődésének támogatását az érintett területeken a megfizethető gyógyszerekhez való hozzáférés megkönnyítése érdekében;

*

- *

| 27. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok és az AKCS-országok kormányainak, az IMF-nek, az Egyesült Államok kormányának, az ENSZ főtitkárának, valamint az UNAIDS, az UNDP és az UNFPA vezetőinek. |
| --- | --- |

27.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok és az AKCS-országok kormányainak, az IMF-nek, az Egyesült Államok kormányának, az ENSZ főtitkárának, valamint az UNAIDS, az UNDP és az UNFPA vezetőinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0321.

(2)  HL C 208. E, 2005.8.25., 58. o.

(3)  Az Egyesült Nemzetek közös programja a HIV/AIDS-ről.

P6_TA(2006)0527

A fogyatékkal élő személyek helyzete a kibővült Európai Unióban: európai cselekvési terv 2006-2007-re

Az Európai Parlament állásfoglalása a fogyatékkal élők helyzetéről a kibővült Európai Unióban: az Európai Akcióterv 2006-2007 (2006/2105(INI))

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak „A fogyatékkal élők helyzete a kibővült Európai Unióban: Európai Akcióterv 2006-2007” címmel kiadott közleményére (COM(2005)0604) (fogyatékossági cselekvési terv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „A fogyatékkal élők helyzete a kibővült Európai Unióban: Európai Akcióterv 2006-2007” címmel kiadott közleményére (COM(2005)0604) (fogyatékossági cselekvési terv),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (CESE 591/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (CESE 591/2006),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 13. cikkére, az Európai Unió alapjogi chartájának a többek között a különféle formájú és típusú fogyatékosságon alapuló diszkrimináció elleni küzdelemről szóló 21. cikkére, az Európai Unióról szóló Szerződés 6. cikkére, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 14. cikkére, amely tiltja a diszkrimináció valamennyi formáját, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 13. cikkére, az Európai Unió alapjogi chartájának a többek között a különféle formájú és típusú fogyatékosságon alapuló diszkrimináció elleni küzdelemről szóló 21. cikkére, az Európai Unióról szóló Szerződés 6. cikkére, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 14. cikkére, amely tiltja a diszkrimináció valamennyi formáját,

| — | tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájának 26. cikkére, amely a fogyatékkal élők beilleszkedéséről és az ennek érdekében hozható intézkedésekről szól, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió alapjogi chartájának 26. cikkére, amely a fogyatékkal élők beilleszkedéséről és az ennek érdekében hozható intézkedésekről szól,

| — | tekintettel a Tanács 2000. november 27-i 2000/78/EK irányelvére, amely általános keretet határoz meg az egyenlő elbánást illetően a munkavállalás és a foglalkoztatás terén (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2000. november 27-i 2000/78/EK irányelvére, amely általános keretet határoz meg az egyenlő elbánást illetően a munkavállalás és a foglalkoztatás terén (1),

| — | tekintettel a vezetőülésen kívül legalább nyolc ülést tartalmazó, utasszállításra használt járművekre vonatkozó külön rendelkezésekről szóló, 2001. november 20-i 2001/85/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vezetőülésen kívül legalább nyolc ülést tartalmazó, utasszállításra használt járművekre vonatkozó külön rendelkezésekről szóló, 2001. november 20-i 2001/85/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a Fogyatékkal élők európai évéről (2003) szóló, 2001. december 3-i 2001/903/EK tanácsi határozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fogyatékkal élők európai évéről (2003) szóló, 2001. december 3-i 2001/903/EK tanácsi határozatra (3),

| — | tekintettel a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény tervezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény tervezetére,

| — | tekintettel a siketek jelbeszédéről szóló 1988. június 17-i (4), a jelbeszédről szóló 1998. november 18-i (5), a Bizottság részéről a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának adott „Korlátok nélküli Európa a fogyatékkal élők számára” című közleményről szóló 2001. április 4-i (6) állásfoglalásaira, valamint a fogyatékkal élők európai évéről (2003) szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló 2001. november 15-i álláspontjára (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a siketek jelbeszédéről szóló 1988. június 17-i (4), a jelbeszédről szóló 1998. november 18-i (5), a Bizottság részéről a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának adott „Korlátok nélküli Európa a fogyatékkal élők számára” című közleményről szóló 2001. április 4-i (6) állásfoglalásaira, valamint a fogyatékkal élők európai évéről (2003) szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló 2001. november 15-i álláspontjára (7),

| — | tekintettel a Bizottság által „A népesség mentális egészségének javításáról: az Európai Unió mentális egészségügyi stratégiája felé” címmel kiadott zöld könyvre (COM(2005)0484), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által „A népesség mentális egészségének javításáról: az Európai Unió mentális egészségügyi stratégiája felé” címmel kiadott zöld könyvre (COM(2005)0484),

| — | tekintettel a Bizottság által „A demográfiai változások kihívása, a nemzedékek közötti szolidaritás új formái” címmel kiadott zöld könyvre (COM(2005)0094), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által „A demográfiai változások kihívása, a nemzedékek közötti szolidaritás új formái” címmel kiadott zöld könyvre (COM(2005)0094),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A60351/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére, valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A60351/2006),

| A. | mivel a diszkrimináció elleni küzdelem és az emberi jogok előmozdítása a fogyatékkal élőkkel kapcsolatos közösségi stratégia fő célkitűzéseit képezik, ahogyan azt az EK-Szerződés 13. cikke és az Európai Unió alapjogi chartájának 21. és 26. cikke kimondja; |
| --- | --- |

A.

mivel a diszkrimináció elleni küzdelem és az emberi jogok előmozdítása a fogyatékkal élőkkel kapcsolatos közösségi stratégia fő célkitűzéseit képezik, ahogyan azt az EK-Szerződés 13. cikke és az Európai Unió alapjogi chartájának 21. és 26. cikke kimondja;

| B. | mivel az Európai Unió 2000. évi portugál elnöksége kijelentette, hogy „a megkülönböztetések között nincs hierarchia”, és hogy az EK-Szerződés 13. cikke szerinti átfogó megkülönböztetésellenes jogszabályok támogatása követni fogja a faji alapon történő megkülönböztetéstől való általános mentességről szóló irányelv 2000. évi elfogadását; és mivel a foglalkoztatási és szociális ügyekkel foglalkozó korábbi biztos bejelentette a Bizottság azon szándékát, hogy ilyen átfogó megkülönböztetésellenes jogszabályokra tegyen javaslatot 2003-ban a fogyatékkal élők érdekében; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió 2000. évi portugál elnöksége kijelentette, hogy „a megkülönböztetések között nincs hierarchia”, és hogy az EK-Szerződés 13. cikke szerinti átfogó megkülönböztetésellenes jogszabályok támogatása követni fogja a faji alapon történő megkülönböztetéstől való általános mentességről szóló irányelv 2000. évi elfogadását; és mivel a foglalkoztatási és szociális ügyekkel foglalkozó korábbi biztos bejelentette a Bizottság azon szándékát, hogy ilyen átfogó megkülönböztetésellenes jogszabályokra tegyen javaslatot 2003-ban a fogyatékkal élők érdekében;

| C. | mivel az ENSZ ad hoc csoportja jóváhagyta a fogyatékkal élők jogairól szóló nemzetközi egyezményre irányuló javaslatot, amelyet várhatóan 2006 decemberében hagy jóvá az ENSZ Közgyűlése, és mivel a Bizottság intézkedéseinek már most összhangban kell állniuk az említett egyezményben megállapított elvekkel; |
| --- | --- |

C.

mivel az ENSZ ad hoc csoportja jóváhagyta a fogyatékkal élők jogairól szóló nemzetközi egyezményre irányuló javaslatot, amelyet várhatóan 2006 decemberében hagy jóvá az ENSZ Közgyűlése, és mivel a Bizottság intézkedéseinek már most összhangban kell állniuk az említett egyezményben megállapított elvekkel;

| D. | mivel a fogyatékkal élők körében továbbra is elfogadhatatlanul magas a munkanélküliség aránya; |
| --- | --- |

D.

mivel a fogyatékkal élők körében továbbra is elfogadhatatlanul magas a munkanélküliség aránya;

| E. | mivel a foglalkoztatás a társadalmi integráció egyik alapfeltétele; |
| --- | --- |

E.

mivel a foglalkoztatás a társadalmi integráció egyik alapfeltétele;

| F. | mivel számos fogyatékkal élő személy nem vállalhat hagyományos típusú munkát, különösen a súlyos fogyatékkal élők nem, és mivel ezért a munkalehetőségek széles tárházát kell biztosítani, ideértve a védett és a segítség mellett történő munkavégzést is; |
| --- | --- |

F.

mivel számos fogyatékkal élő személy nem vállalhat hagyományos típusú munkát, különösen a súlyos fogyatékkal élők nem, és mivel ezért a munkalehetőségek széles tárházát kell biztosítani, ideértve a védett és a segítség mellett történő munkavégzést is;

| G. | mivel munkaerő-piaci potenciáljuk kiteljesítése érdekében fontos, hogy az emberek képesítéseket szerezzenek, illetve szinten tartsák és folyamatosan megújítsák azokat; |
| --- | --- |

G.

mivel munkaerő-piaci potenciáljuk kiteljesítése érdekében fontos, hogy az emberek képesítéseket szerezzenek, illetve szinten tartsák és folyamatosan megújítsák azokat;

| H. | mivel az egyes személyek tényleges rehabilitációs szükségleteire figyelemmel a fogyatékosság orvosi megközelítése felől az eddigieknél jobban el kell mozdulni a szociális és a jogokon alapuló megközelítés kialakítása felé, amelynek alapja és célja az egyenlőség, a törvény előtti egyenlőség és az esélyegyenlőség elve, vagy a megfelelő jogokon alapuló megközelítés felé; |
| --- | --- |

H.

mivel az egyes személyek tényleges rehabilitációs szükségleteire figyelemmel a fogyatékosság orvosi megközelítése felől az eddigieknél jobban el kell mozdulni a szociális és a jogokon alapuló megközelítés kialakítása felé, amelynek alapja és célja az egyenlőség, a törvény előtti egyenlőség és az esélyegyenlőség elve, vagy a megfelelő jogokon alapuló megközelítés felé;

| I. | mivel a fogyatékosság túlzottan orvosi szempontú megközelítése az eddigiekben megakadályozta azt, hogy a kérdés társadalmi értékét és az ellátáshoz való jogokon kívüli jogokkal kapcsolatos szerepét teljes mértékben megvizsgálhassák, és mivel ezért el kell mozdulni a fogyatékosság e meglehetősen korlátozott fogalmától; |
| --- | --- |

I.

mivel a fogyatékosság túlzottan orvosi szempontú megközelítése az eddigiekben megakadályozta azt, hogy a kérdés társadalmi értékét és az ellátáshoz való jogokon kívüli jogokkal kapcsolatos szerepét teljes mértékben megvizsgálhassák, és mivel ezért el kell mozdulni a fogyatékosság e meglehetősen korlátozott fogalmától;

| J. | mivel sok idős ember válik fogyatékossá az elkövetkező években és sok fogyatékkal élő lesz idősebb; |
| --- | --- |

J.

mivel sok idős ember válik fogyatékossá az elkövetkező években és sok fogyatékkal élő lesz idősebb;

| K. | mivel a fogyatékkal élők és képviseleti szervezeteik részvétele létfontosságú eleme egy ilyen, jogokon alapuló megközelítésnek; |
| --- | --- |

K.

mivel a fogyatékkal élők és képviseleti szervezeteik részvétele létfontosságú eleme egy ilyen, jogokon alapuló megközelítésnek;

| L. | mivel a szolgáltatások minőségének kérdését a fogyatékossági cselekvési terv horizontális kérdései között kell szerepeltetni; |
| --- | --- |

L.

mivel a szolgáltatások minőségének kérdését a fogyatékossági cselekvési terv horizontális kérdései között kell szerepeltetni;

| M. | mivel a Bizottság „A fogyatékkal élők esélyegyenlősége: európai cselekvési terv” című közleménye (COM(2003)0650) szerencsés folytatását képezte 2003-nak, mint a fogyatékkal élők európai évének, és mivel fontos, hogy folyamatos előrehaladást mutassunk fel a fogyatékkal élő európaiak jogainak és helyzetének fejlesztése terén, amint azt az európai év során is kifejtették; |
| --- | --- |

M.

mivel a Bizottság „A fogyatékkal élők esélyegyenlősége: európai cselekvési terv” című közleménye (COM(2003)0650) szerencsés folytatását képezte 2003-nak, mint a fogyatékkal élők európai évének, és mivel fontos, hogy folyamatos előrehaladást mutassunk fel a fogyatékkal élő európaiak jogainak és helyzetének fejlesztése terén, amint azt az európai év során is kifejtették;

| N. | mivel a légi járműveken utazó fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek jogairól szóló, 2006. július 5-i 1107/2006/EK európai parlamenti rendelet (8) az első olyan közösségi jogszabály, amelynek kizárólagos célja a fogyatékkal élők jogainak javítása; |
| --- | --- |

N.

mivel a légi járműveken utazó fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek jogairól szóló, 2006. július 5-i 1107/2006/EK európai parlamenti rendelet (8) az első olyan közösségi jogszabály, amelynek kizárólagos célja a fogyatékkal élők jogainak javítása;

| O. | mivel a fogyatékkal élők önálló életvitelére vonatkozó koncepcióra irányuló bizottsági javaslat alapvető követelése volt az általában intézetekben élő fogyatékkal élők és az európai önálló életviteli hálózat által a Parlamenthez szervezett két jelentős „szabadságmenetének”, és ennek a Bizottság által történő elfogadása kiválóan bizonyítja, hogy az Európai Unió képes választ adni a polgárok követeléseire; |
| --- | --- |

O.

mivel a fogyatékkal élők önálló életvitelére vonatkozó koncepcióra irányuló bizottsági javaslat alapvető követelése volt az általában intézetekben élő fogyatékkal élők és az európai önálló életviteli hálózat által a Parlamenthez szervezett két jelentős „szabadságmenetének”, és ennek a Bizottság által történő elfogadása kiválóan bizonyítja, hogy az Európai Unió képes választ adni a polgárok követeléseire;

| P. | mivel nincs mentség olyan, a fogyatékkal élők számára megközelíthetetlen új infrastruktúrák esetén, amelyek az Európai Regionális Fejlesztési Alap vagy más strukturális alapok forrásainak felhasználásával épülnek, |
| --- | --- |

P.

mivel nincs mentség olyan, a fogyatékkal élők számára megközelíthetetlen új infrastruktúrák esetén, amelyek az Európai Regionális Fejlesztési Alap vagy más strukturális alapok forrásainak felhasználásával épülnek,

| 1. | felszólítja a Bizottságot és azon tagállamokat, amelyek nem hozták meg a szükséges intézkedéseket a 15 régi EU-tagállam esetében 2003. december 2-ig, a 10 új tagállam esetében pedig 2004. május 1-jéig (egyes régi tagállamok haladékot kértek), hogy hatékonyan hajtsák végre a 2000/78/EK tanácsi irányelvet, amely megteremti az egyenlő bánásmód jogi kereteit a foglalkoztatás terén, és üdvözli a tagállamok által már meghozott intézkedéseket; |
| --- | --- |

1.

felszólítja a Bizottságot és azon tagállamokat, amelyek nem hozták meg a szükséges intézkedéseket a 15 régi EU-tagállam esetében 2003. december 2-ig, a 10 új tagállam esetében pedig 2004. május 1-jéig (egyes régi tagállamok haladékot kértek), hogy hatékonyan hajtsák végre a 2000/78/EK tanácsi irányelvet, amely megteremti az egyenlő bánásmód jogi kereteit a foglalkoztatás terén, és üdvözli a tagállamok által már meghozott intézkedéseket;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a javakhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén a megkülönböztetésmentességet minden európai állampolgár számára biztosítani kell, ezért felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy, az EK-Szerződés 13. cikke szerint a fogyatékkal élőkről szóló külön irányelvet; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a javakhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén a megkülönböztetésmentességet minden európai állampolgár számára biztosítani kell, ezért felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy, az EK-Szerződés 13. cikke szerint a fogyatékkal élőkről szóló külön irányelvet;

| 3. | felszólítja a tagállamokat valamennyi olyan nemzeti jogszabály hatályon kívül helyezésére, amely megkülönböztetést tartalmaz a fogyatékkal élőkkel szemben, és amely ellentétes az Amszterdami Szerződés 13. cikkével; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a tagállamokat valamennyi olyan nemzeti jogszabály hatályon kívül helyezésére, amely megkülönböztetést tartalmaz a fogyatékkal élőkkel szemben, és amely ellentétes az Amszterdami Szerződés 13. cikkével;

| 4. | úgy véli, hogy a 2001/85/EK irányelvet meg kell erősíteni annak érdekében, hogy összhangba kerüljön a fogyatékos légiutasokról szóló jelenlegi közösségi szabályozással; emlékeztet rá, hogy a tömegközlekedéshez való egyenlő hozzáférés létfontosságú szempont a munkahelyükre utazó, valamint a társadalmi és családi kapcsolataikat ápoló fogyatékosok számára; üdvözli továbbá a 1107/2006/EK rendeletet, amely az első, kifejezetten a fogyatékkal élőkre irányuló közösségi jogszabály; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a 2001/85/EK irányelvet meg kell erősíteni annak érdekében, hogy összhangba kerüljön a fogyatékos légiutasokról szóló jelenlegi közösségi szabályozással; emlékeztet rá, hogy a tömegközlekedéshez való egyenlő hozzáférés létfontosságú szempont a munkahelyükre utazó, valamint a társadalmi és családi kapcsolataikat ápoló fogyatékosok számára; üdvözli továbbá a 1107/2006/EK rendeletet, amely az első, kifejezetten a fogyatékkal élőkre irányuló közösségi jogszabály;

| 5. | üdvözli a megkülönböztetés számos olyan formájának kiküszöböléséhez vezető fokozatos tendenciát, amelyek a fogyatékkal élőket a légi, szárazföldi vagy tengeri közlekedés használatakor érik, és erőfeszítésekre szólít fel a jelenleg nem létező új megkülönböztetési formák kialakulási kockázatának elkerülése érdekében, amelyek egyike lehet például a pénzügyi megkülönböztetés; |
| --- | --- |

5.

üdvözli a megkülönböztetés számos olyan formájának kiküszöböléséhez vezető fokozatos tendenciát, amelyek a fogyatékkal élőket a légi, szárazföldi vagy tengeri közlekedés használatakor érik, és erőfeszítésekre szólít fel a jelenleg nem létező új megkülönböztetési formák kialakulási kockázatának elkerülése érdekében, amelyek egyike lehet például a pénzügyi megkülönböztetés;

| 6. | üdvözli a Bizottság által az információs és kommunikációs technológiák hozzáférhetőségének javítása érdekében tett erőfeszítéseket; megjegyzi ugyanakkor, hogy a hivatalos honlapok 80%-a, ideértve az európai intézmények honlapjait is, nem elérhető a fogyatékkal élők számára; továbbra is úgy ítéli meg, hogy az információs és kommunikációs technológiák hozzáférhetősége hatékonyan közrejátszhat a fogyatékkal élők körében magas munkanélküliség csökkentéséhez; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a Bizottság által az információs és kommunikációs technológiák hozzáférhetőségének javítása érdekében tett erőfeszítéseket; megjegyzi ugyanakkor, hogy a hivatalos honlapok 80%-a, ideértve az európai intézmények honlapjait is, nem elérhető a fogyatékkal élők számára; továbbra is úgy ítéli meg, hogy az információs és kommunikációs technológiák hozzáférhetősége hatékonyan közrejátszhat a fogyatékkal élők körében magas munkanélküliség csökkentéséhez;

| 7. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy illetékességi körükön belül támogassák a fogyatékkal élők aktív részvételét az oktatás, a szakképzés, az e-tanulás, az egész életen át tartó tanulás, a kultúra, a társadalom, a sport, a szabadidős tevékenységek, az információs társadalom és a tömegtájékoztatási eszközök területén; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy illetékességi körükön belül támogassák a fogyatékkal élők aktív részvételét az oktatás, a szakképzés, az e-tanulás, az egész életen át tartó tanulás, a kultúra, a társadalom, a sport, a szabadidős tevékenységek, az információs társadalom és a tömegtájékoztatási eszközök területén;

| 8. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a fogyatékkal élők internethez való hozzáférését, különösen a nyilvános, illetve az oktatáshoz és szakképzéshez kapcsolódó honlapok vonatkozásában; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a fogyatékkal élők internethez való hozzáférését, különösen a nyilvános, illetve az oktatáshoz és szakképzéshez kapcsolódó honlapok vonatkozásában;

| 9. | felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak egyedi intézkedéseket annak biztosítására, hogy valamennyi közintézmény honlapja elérhető legyen a fogyatékkal élők számára; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a tagállamokat, hogy hozzanak egyedi intézkedéseket annak biztosítására, hogy valamennyi közintézmény honlapja elérhető legyen a fogyatékkal élők számára;

| 10. | további intézkedésekre szólít fel az infrastruktúrát illetően annak érdekében, hogy az épített és újonnan kialakított környezet a fogyatékkal élők számára is megközelíthető legyen, felhívja a figyelmet annak fontosságára, hogy a fogyatékkal élők megfelelő hozzáférését már a tervezési és közigazgatási jóváhagyási szakasztól kezdve biztosítsák az épületek, készülékek és berendezések normáknak megfelelő kialakítása során, és az építészeti akadályok elhárítása során; felszólítja a Bizottságot, hogy e tekintetben teljes mértékben szerezzen érvényt a strukturális alapokról szóló rendeletek végrehajtásával kapcsolatos feladatainak 2007 és 2013 között és felszólítja az európai intézményeket épületeik mindenki számára hozzáférhetővé tétele érdekében a szükséges intézkedések meghozatalára; |
| --- | --- |

10.

további intézkedésekre szólít fel az infrastruktúrát illetően annak érdekében, hogy az épített és újonnan kialakított környezet a fogyatékkal élők számára is megközelíthető legyen, felhívja a figyelmet annak fontosságára, hogy a fogyatékkal élők megfelelő hozzáférését már a tervezési és közigazgatási jóváhagyási szakasztól kezdve biztosítsák az épületek, készülékek és berendezések normáknak megfelelő kialakítása során, és az építészeti akadályok elhárítása során; felszólítja a Bizottságot, hogy e tekintetben teljes mértékben szerezzen érvényt a strukturális alapokról szóló rendeletek végrehajtásával kapcsolatos feladatainak 2007 és 2013 között és felszólítja az európai intézményeket épületeik mindenki számára hozzáférhetővé tétele érdekében a szükséges intézkedések meghozatalára;

| 11. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak megfelelő intézkedéseket a fogyatékkal élők kulturális intézményrendszerhez és programokhoz való hozzáférésének javítására, illetve a programokban való részvételének fokozására, szükség esetén korszerű technológiák alkalmazása révén; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak megfelelő intézkedéseket a fogyatékkal élők kulturális intézményrendszerhez és programokhoz való hozzáférésének javítására, illetve a programokban való részvételének fokozására, szükség esetén korszerű technológiák alkalmazása révén;

| 12. | hangsúlyozza a fogyatékkal élők művészi és alkotótevékenységének ösztönzését célzó intézkedések meghozatalának szükségességét, valamint az egyenlő esélyek biztosítását mind alkotásaik létrehozása és értékesítése, mind pedig a kulturális tapasztalatcserében való részvételük tekintetében; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza a fogyatékkal élők művészi és alkotótevékenységének ösztönzését célzó intézkedések meghozatalának szükségességét, valamint az egyenlő esélyek biztosítását mind alkotásaik létrehozása és értékesítése, mind pedig a kulturális tapasztalatcserében való részvételük tekintetében;

| 13. | hangsúlyozza, hogy tájékoztatási kampányokat kell szervezni annak biztosítása érdekében, hogy a munkáltatókban a fogyatékkal élő munkavállalók alkalmazása kapcsán ne legyenek előítéletek, főként a foglalkoztatásuk pénzügyi költségeit és a munkaképességüket illetően; többet kell tenni továbbá a munkáltatók közötti legjobb gyakorlatok cseréjének előmozdítása érdekében a kommunikációs lehetőségek javításáért, hogy tisztában legyenek kötelezettségeikkel és felelősségükkel, valamint szükség esetén a tagállami bíróságok révén a megkülönböztetés elleni szabályok megfelelő végrehajtásának ösztönzéséért, különösen a 2000/78/EK irányelv tekintetében; javasolja, hogy a fogyatékosságot a vállalkozások esetében új szolgáltatásként kezeljék, a foglalkoztatás megőrzése (mint megelőzési forma) vagy a foglalkoztatásba való újbóli beilleszkedés (mint rehabilitációs formák) biztosításának érdekében olyan személyek tekintetében, akik munkahelyükön ki vannak téve a fogyatékosság kockázatának; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy tájékoztatási kampányokat kell szervezni annak biztosítása érdekében, hogy a munkáltatókban a fogyatékkal élő munkavállalók alkalmazása kapcsán ne legyenek előítéletek, főként a foglalkoztatásuk pénzügyi költségeit és a munkaképességüket illetően; többet kell tenni továbbá a munkáltatók közötti legjobb gyakorlatok cseréjének előmozdítása érdekében a kommunikációs lehetőségek javításáért, hogy tisztában legyenek kötelezettségeikkel és felelősségükkel, valamint szükség esetén a tagállami bíróságok révén a megkülönböztetés elleni szabályok megfelelő végrehajtásának ösztönzéséért, különösen a 2000/78/EK irányelv tekintetében; javasolja, hogy a fogyatékosságot a vállalkozások esetében új szolgáltatásként kezeljék, a foglalkoztatás megőrzése (mint megelőzési forma) vagy a foglalkoztatásba való újbóli beilleszkedés (mint rehabilitációs formák) biztosításának érdekében olyan személyek tekintetében, akik munkahelyükön ki vannak téve a fogyatékosság kockázatának;

| 14. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat azon szükséges feltételek megteremtésére, amelyek révén az „ellátások csapdája” és az idő előtti nyugdíjazás elkerülhető, illetve biztosítható a foglalkoztatás a fogyatékkal élők számára; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat azon szükséges feltételek megteremtésére, amelyek révén az „ellátások csapdája” és az idő előtti nyugdíjazás elkerülhető, illetve biztosítható a foglalkoztatás a fogyatékkal élők számára;

| 15. | sürgeti a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a fogyatékkal élők jogainak érvényesítését, illetve védelmük lehetőségeit a 2000/78/EK irányelv szerint; és sürgeti a szakszervezeteket, hogy minden rendelkezésükre álló eszközzel tájékoztassák tagjaikat az említett irányelv szerinti jogaikról; |
| --- | --- |

15.

sürgeti a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a fogyatékkal élők jogainak érvényesítését, illetve védelmük lehetőségeit a 2000/78/EK irányelv szerint; és sürgeti a szakszervezeteket, hogy minden rendelkezésükre álló eszközzel tájékoztassák tagjaikat az említett irányelv szerinti jogaikról;

| 16. | sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen többet a fogyatékkal élőkkel kapcsolatos szempontoknak a foglalkoztatási és más szabályozásokban való erőteljesebb megjelenítéséért, különösen az európai foglalkoztatási stratégia, a közbeszerzések, az Európai Szociális Alap és az élethosszig tartó tanulás terén, valamint hogy a lisszaboni stratégia keretében is tegye láthatóbbá a fogyatékkal élők jogait; |
| --- | --- |

16.

sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen többet a fogyatékkal élőkkel kapcsolatos szempontoknak a foglalkoztatási és más szabályozásokban való erőteljesebb megjelenítéséért, különösen az európai foglalkoztatási stratégia, a közbeszerzések, az Európai Szociális Alap és az élethosszig tartó tanulás terén, valamint hogy a lisszaboni stratégia keretében is tegye láthatóbbá a fogyatékkal élők jogait;

| 17. | felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a fogyatékkal élők részvételét a következő, 2007-2013 közötti költségvetési időszak új többéves programjaiban (pl. a „Kultúra”, az „Egész életen át tartó tanulás”, a „Cselekvő ifjúság”, a „Média 2007” és a „Polgárok Európája” programok); |
| --- | --- |

17.

felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a fogyatékkal élők részvételét a következő, 2007-2013 közötti költségvetési időszak új többéves programjaiban (pl. a „Kultúra”, az „Egész életen át tartó tanulás”, a „Cselekvő ifjúság”, a „Média 2007” és a „Polgárok Európája” programok);

| 18. | felhívja a tagállamokat a fogyatékkal élő gyermekek szülei előtt álló problémák megfelelő figyelembevételére, akik gyakran arra kényszerülnek arra, hogy a munkaerőpiacon kívül maradjanak, továbbá felhív e szülők támogatását és megsegítését célzó politikák előmozdítására; |
| --- | --- |

18.

felhívja a tagállamokat a fogyatékkal élő gyermekek szülei előtt álló problémák megfelelő figyelembevételére, akik gyakran arra kényszerülnek arra, hogy a munkaerőpiacon kívül maradjanak, továbbá felhív e szülők támogatását és megsegítését célzó politikák előmozdítására;

| 19. | üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy figyelembe vegye az ESZÁ-ban a fogyatékkal élőket otthon, intézetben vagy a módszerek kombinálásával segítő személyzet képzési szükségleteit; |
| --- | --- |

19.

üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy figyelembe vegye az ESZÁ-ban a fogyatékkal élőket otthon, intézetben vagy a módszerek kombinálásával segítő személyzet képzési szükségleteit;

| 20. | üdvözli az ESZA fogyatékkal élőkre vonatkozó záradékát; |
| --- | --- |

20.

üdvözli az ESZA fogyatékkal élőkre vonatkozó záradékát;

| 21. | felhívja a tagállamokat, hogy a Parlament 1988. június 17-i említett állásfoglalásával összhangban a lehető legnagyobb mértékben használják, támogassák és terjesszék a jelnyelveket; |
| --- | --- |

21.

felhívja a tagállamokat, hogy a Parlament 1988. június 17-i említett állásfoglalásával összhangban a lehető legnagyobb mértékben használják, támogassák és terjesszék a jelnyelveket;

| 22. | felhívja a figyelmet arra, hogy fontos figyelembe venni a fogyatékkal élők sajátos körülményeit az ipari kockázatmegelőzési rendszerek és programok kialakításakor; |
| --- | --- |

22.

felhívja a figyelmet arra, hogy fontos figyelembe venni a fogyatékkal élők sajátos körülményeit az ipari kockázatmegelőzési rendszerek és programok kialakításakor;

| 23. | sürgeti a tagállamokat olyan gazdasági és társadalmi lehetőségek felhasználására, amelyek révén kiterjeszthető a fogyatékkal élők számára a generációk közötti szolidaritás jegyében nyújtott gondozás köre; |
| --- | --- |

23.

sürgeti a tagállamokat olyan gazdasági és társadalmi lehetőségek felhasználására, amelyek révén kiterjeszthető a fogyatékkal élők számára a generációk közötti szolidaritás jegyében nyújtott gondozás köre;

| 24. | sürgeti a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve bátorítsa a fogyatékkal élők lehetőleg fiatal életkortól kezdődő integrálását a normál közoktatásba, elismerve ugyanakkor, hogy bizonyos esetekben speciális iskolákra van szükség, valamint azt is, hogy a szülőknek joguk van arról dönteni, milyen iskolába akarják gyermeküket beíratni, továbbá hogy bátorítsa a fogyatékkal élők hozzáférését a közoktatáshoz az oktatás és a képzés, valamint az új technológiák minden szintjén, képességeiknek és szándékaiknak megfelelően; felszólítja a Bizottságot a tagállamokkal közös kutatás és konzultációk lefolytatására arra vonatkozóan, hogy az ezt választó valamennyi gyermeknek és családjának joga legyen a normál közoktatásban való részvételre; felismeri és bátorítja azt a szerepet, amelyet a fogyatékkal élők tölthetnek be az európai gazdaságban úgy, hogy egyúttal saját maguk számára nagyobb mértékű függetlenséget biztosítanak; |
| --- | --- |

24.

sürgeti a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve bátorítsa a fogyatékkal élők lehetőleg fiatal életkortól kezdődő integrálását a normál közoktatásba, elismerve ugyanakkor, hogy bizonyos esetekben speciális iskolákra van szükség, valamint azt is, hogy a szülőknek joguk van arról dönteni, milyen iskolába akarják gyermeküket beíratni, továbbá hogy bátorítsa a fogyatékkal élők hozzáférését a közoktatáshoz az oktatás és a képzés, valamint az új technológiák minden szintjén, képességeiknek és szándékaiknak megfelelően; felszólítja a Bizottságot a tagállamokkal közös kutatás és konzultációk lefolytatására arra vonatkozóan, hogy az ezt választó valamennyi gyermeknek és családjának joga legyen a normál közoktatásban való részvételre; felismeri és bátorítja azt a szerepet, amelyet a fogyatékkal élők tölthetnek be az európai gazdaságban úgy, hogy egyúttal saját maguk számára nagyobb mértékű függetlenséget biztosítanak;

| 25. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy saját hatáskörükben hajtsák végre a Tanács „e-hozzáférés” - a fogyatékkal élők körében a tudásalapú társadalomhoz való hozzáférés javításáról szóló, 2003. február 6-i állásfoglalását (9), az oktatás és képzés területén a fogyatékkal élő diákok és tanulók esélyegyenlőségéről szóló, 2003. május 5-i állásfoglalását (10), és a fogyatékkal élők kulturális infrastruktúrához és kulturális tevékenységekhez való hozzáféréséről szóló, 2003. május 6-i állásfoglalását (11); |
| --- | --- |

25.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy saját hatáskörükben hajtsák végre a Tanács „e-hozzáférés” - a fogyatékkal élők körében a tudásalapú társadalomhoz való hozzáférés javításáról szóló, 2003. február 6-i állásfoglalását (9), az oktatás és képzés területén a fogyatékkal élő diákok és tanulók esélyegyenlőségéről szóló, 2003. május 5-i állásfoglalását (10), és a fogyatékkal élők kulturális infrastruktúrához és kulturális tevékenységekhez való hozzáféréséről szóló, 2003. május 6-i állásfoglalását (11);

| 26. | felhívja az Európai Uniót, hogy a fogyatékkal élők európai évét (2003) és az oktatás és sport európai évét (2004) követően tegyen folyamatos erőfeszítéseket a fogyatékkal élőket érő kirekesztés visszaszorítására; ajánlja, hogy a fogyatékosság dimenziója kapjon külön nyomatékot az esélyegyenlőség európai éve (2007) keretében hozott intézkedések során; |
| --- | --- |

26.

felhívja az Európai Uniót, hogy a fogyatékkal élők európai évét (2003) és az oktatás és sport európai évét (2004) követően tegyen folyamatos erőfeszítéseket a fogyatékkal élőket érő kirekesztés visszaszorítására; ajánlja, hogy a fogyatékosság dimenziója kapjon külön nyomatékot az esélyegyenlőség európai éve (2007) keretében hozott intézkedések során;

| 27. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a fogyatékkal élők mobilitáshoz való hozzáférésének megkönnyítésére az oktatás és képzés terén; |
| --- | --- |

27.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a fogyatékkal élők mobilitáshoz való hozzáférésének megkönnyítésére az oktatás és képzés terén;

| 28. | hangsúlyozza a sport szerepének jelentőségét, mivel az elősegíti a fogyatékkal élők életminőségének javulását, önbecsülésük és függetlenségük növekedését, valamint társadalmi integrációjukat; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza a sport szerepének jelentőségét, mivel az elősegíti a fogyatékkal élők életminőségének javulását, önbecsülésük és függetlenségük növekedését, valamint társadalmi integrációjukat;

| 29. | felszólítja a tagállamokat, hogy javítsák a sportlétesítmények hozzáférhetőségét, szüntessék meg a fogyatékkal élő fiatal sportolók sporttevékenységekben való részvételét akadályozó tényezőket, ösztönözzék a fogyatékkal élő fiatalokat a sportban való erőteljesebb részvételre, és támogassák a paralimpiához hasonló, fogyatékkal élőknek szervezett sporteseményeket és versenyeket; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a tagállamokat, hogy javítsák a sportlétesítmények hozzáférhetőségét, szüntessék meg a fogyatékkal élő fiatal sportolók sporttevékenységekben való részvételét akadályozó tényezőket, ösztönözzék a fogyatékkal élő fiatalokat a sportban való erőteljesebb részvételre, és támogassák a paralimpiához hasonló, fogyatékkal élőknek szervezett sporteseményeket és versenyeket;

| 30. | hangsúlyozza, hogy a fogyatékkal élők normál közoktatásba történő integrálása, a tanulók speciális oktatási igényeinek teljesítéséhez szükséges egyedi támogatásokra való figyelemmel, tagállami kötelezettség; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy a fogyatékkal élők normál közoktatásba történő integrálása, a tanulók speciális oktatási igényeinek teljesítéséhez szükséges egyedi támogatásokra való figyelemmel, tagállami kötelezettség;

| 31. | megismétli, hogy az európai intézmények által kiadott dokumentációkat kérésre minden esetben hozzáférhető formátumban is biztosítani kell, különösen a vakok és gyengénlátók, valamint tanulási nehézségekkel küzdő személyek számára teljes mértékben érthető formátumban; hangsúlyozza, hogy világos és egyszerű nyelvezetet kell használni, szakzsargon nélkül, illetve hogy lehetőleg kerülni kell a szakzsargont; |
| --- | --- |

31.

megismétli, hogy az európai intézmények által kiadott dokumentációkat kérésre minden esetben hozzáférhető formátumban is biztosítani kell, különösen a vakok és gyengénlátók, valamint tanulási nehézségekkel küzdő személyek számára teljes mértékben érthető formátumban; hangsúlyozza, hogy világos és egyszerű nyelvezetet kell használni, szakzsargon nélkül, illetve hogy lehetőleg kerülni kell a szakzsargont;

| 32. | hangsúlyozza, hogy a fogyatékosságnak számos formája van, ideértve a mozgási, látási, hallási, mentális egészségi problémákat, krónikus betegségeket és tanulási nehézségeket is; kiemeli, hogy a többszörösen fogyatékos személyek kiugróan súlyos problémákkal élnek együtt, csakúgy mint a többszörös diszkrimináció áldozatai, és hogy nagyobb figyelmet kell szentelni a fogyatékkal élő időseknek és nőknek; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a fogyatékosságnak számos formája van, ideértve a mozgási, látási, hallási, mentális egészségi problémákat, krónikus betegségeket és tanulási nehézségeket is; kiemeli, hogy a többszörösen fogyatékos személyek kiugróan súlyos problémákkal élnek együtt, csakúgy mint a többszörös diszkrimináció áldozatai, és hogy nagyobb figyelmet kell szentelni a fogyatékkal élő időseknek és nőknek;

| 33. | rámutat, hogy a fogyatékosság különféle fajtái személyre szabott gondozást kívánnak meg, amely megfelelő módon figyelembe veszi a fejlődésben lévő gyermekek és a felnőttek fogyatékosságait; |
| --- | --- |

33.

rámutat, hogy a fogyatékosság különféle fajtái személyre szabott gondozást kívánnak meg, amely megfelelő módon figyelembe veszi a fejlődésben lévő gyermekek és a felnőttek fogyatékosságait;

| 34. | rámutat, hogy külön figyelmet kell szentelni azoknak a fogyatékkal élő embereknek, a fogyatékosságuktól eltekintve is szembesülnek valamiféle megkülönböztetéssel (ilyenek például az idősek, a nők és a gyermekek); felszólítja a Bizottságot a fogyatékosságnak a gyermekek körében fiatal korban történő diagnosztizálására irányuló programok támogatására, figyelemmel társadalmi és foglalkoztatási integrációjuk későbbi megkönnyítésére; |
| --- | --- |

34.

rámutat, hogy külön figyelmet kell szentelni azoknak a fogyatékkal élő embereknek, a fogyatékosságuktól eltekintve is szembesülnek valamiféle megkülönböztetéssel (ilyenek például az idősek, a nők és a gyermekek); felszólítja a Bizottságot a fogyatékosságnak a gyermekek körében fiatal korban történő diagnosztizálására irányuló programok támogatására, figyelemmel társadalmi és foglalkoztatási integrációjuk későbbi megkönnyítésére;

| 35. | hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell a nyilvánosság és a szellemi fogyatékkal élők közötti nagyobb mértékű interakció kialakítására irányuló kezdeményezéseket annak érdekében, hogy kiküszöböljék a mentális egészségi problémákkal küzdő személyek megbélyegzését, és felszólít a súlyos fogyatékkal élő személyek családjai számára szükséges támogatás megadására; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell a nyilvánosság és a szellemi fogyatékkal élők közötti nagyobb mértékű interakció kialakítására irányuló kezdeményezéseket annak érdekében, hogy kiküszöböljék a mentális egészségi problémákkal küzdő személyek megbélyegzését, és felszólít a súlyos fogyatékkal élő személyek családjai számára szükséges támogatás megadására;

| 36. | hangsúlyozza a média vezető szerepét a fogyatékkal élőkkel kapcsolatos sztereotípiák és előítéletek megszüntetése, valamint az általuk a mindennapok során megélt nehézségek társadalomban történő tudatosítása terén; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza a média vezető szerepét a fogyatékkal élőkkel kapcsolatos sztereotípiák és előítéletek megszüntetése, valamint az általuk a mindennapok során megélt nehézségek társadalomban történő tudatosítása terén;

| 37. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy különösen a MEDIA 2007 program keretében mozdítsák elő az olyan mozifilmek és televízió műsorok gyártását és terjesztését, amelyek javítják a társadalomban a fogyatékkal élőkről kialakított képet; |
| --- | --- |

37.

felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy különösen a MEDIA 2007 program keretében mozdítsák elő az olyan mozifilmek és televízió műsorok gyártását és terjesztését, amelyek javítják a társadalomban a fogyatékkal élőkről kialakított képet;

| 38. | felszólítja a tagállamokat, hogy a fogyatékkal élők speciális igényeinek kielégítése érdekében teljes körűen építsék ki a digitális televíziós sugárzásnak köszönhetően elérhető olyan kiegészítő szolgáltatásokat, mint pl. a magasabb színvonalú feliratozás, a hangos kísérőszövegek vagy jeltolmácsolás, ugyanakkor mozdítsa elő az analóg televíziós sugárzásban is a feliratozás és a jelnyelv általános használatát; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a tagállamokat, hogy a fogyatékkal élők speciális igényeinek kielégítése érdekében teljes körűen építsék ki a digitális televíziós sugárzásnak köszönhetően elérhető olyan kiegészítő szolgáltatásokat, mint pl. a magasabb színvonalú feliratozás, a hangos kísérőszövegek vagy jeltolmácsolás, ugyanakkor mozdítsa elő az analóg televíziós sugárzásban is a feliratozás és a jelnyelv általános használatát;

| 39. | felhívja a tagállamokat, hogy fordítsanak különleges figyelmet a fogyatékkal élő nőkre, akik gyakran szembesülnek többszörös megkülönböztetéssel, amely a fogyatékkal élő nőkkel és a civil társadalmi testületekkel folytatott konzultáció keretében kialakított esélyegyenlőségi eszközök és pozitív cselekvési intézkedések kombinációjával kezelhető jelenség; |
| --- | --- |

39.

felhívja a tagállamokat, hogy fordítsanak különleges figyelmet a fogyatékkal élő nőkre, akik gyakran szembesülnek többszörös megkülönböztetéssel, amely a fogyatékkal élő nőkkel és a civil társadalmi testületekkel folytatott konzultáció keretében kialakított esélyegyenlőségi eszközök és pozitív cselekvési intézkedések kombinációjával kezelhető jelenség;

| 40. | felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek nyomatékos intézkedéseket a fogyatékkal élőket, különösen a nőket, időseket és fogyatékkal élő gyermekeket - akik gyakran válnak mentális, lelki, valamint nemi erőszak áldozatává - érintő erőszak minden formája ellen; megjegyzi, hogy a fogyatékkal élő nők közel 80%-a válik erőszak áldozatává, és esetükben a szexuális erőszak kockázata nagyobb, mint más nők esetében; rámutat, hogy az erőszak nem csupán gyakori velejárója a fogyatékkal élő nők életének, hanem sokszor fogyatékosságuk oka; |
| --- | --- |

40.

felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek nyomatékos intézkedéseket a fogyatékkal élőket, különösen a nőket, időseket és fogyatékkal élő gyermekeket - akik gyakran válnak mentális, lelki, valamint nemi erőszak áldozatává - érintő erőszak minden formája ellen; megjegyzi, hogy a fogyatékkal élő nők közel 80%-a válik erőszak áldozatává, és esetükben a szexuális erőszak kockázata nagyobb, mint más nők esetében; rámutat, hogy az erőszak nem csupán gyakori velejárója a fogyatékkal élő nők életének, hanem sokszor fogyatékosságuk oka;

| 41. | üdvözli a fogyatékkal élők intézményekbe zárásának felszámolása irányába mutató jeleket; az intézményekben való elhelyezés felszámolása előfeltételének tartja, hogy a tagállamokban a fogyatékkal élő személyek megfelelő szintű, közösségen alapuló és minőségi szolgáltatást kapjanak a független életvitel, a segítséghez való jog, valamint a társadalom életében való részvétel támogatására; különösen felhívja a figyelmet a díjszabási politikák által az ilyen szolgáltatásokhoz való hozzáférésben támasztott esetleges akadályokra, továbbá az egyetemes hozzáférés elvének támogatására; javasolja, hogy a tagállamok kormányai összpontosítsák az aktuális támogatást a fogyatékkal élők társadalomba és foglalkoztatásba történő integrálásának ösztönzését célzó szolgáltatásokra; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy megerősítsék az egyenlő jogok tényleges meglétét biztosító közpolitikákat; bátorítja a Bizottságot, hogy készítse, és/vagy ismerje el a szociális szolgáltatások európai minőségmutatóit; |
| --- | --- |

41.

üdvözli a fogyatékkal élők intézményekbe zárásának felszámolása irányába mutató jeleket; az intézményekben való elhelyezés felszámolása előfeltételének tartja, hogy a tagállamokban a fogyatékkal élő személyek megfelelő szintű, közösségen alapuló és minőségi szolgáltatást kapjanak a független életvitel, a segítséghez való jog, valamint a társadalom életében való részvétel támogatására; különösen felhívja a figyelmet a díjszabási politikák által az ilyen szolgáltatásokhoz való hozzáférésben támasztott esetleges akadályokra, továbbá az egyetemes hozzáférés elvének támogatására; javasolja, hogy a tagállamok kormányai összpontosítsák az aktuális támogatást a fogyatékkal élők társadalomba és foglalkoztatásba történő integrálásának ösztönzését célzó szolgáltatásokra; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy megerősítsék az egyenlő jogok tényleges meglétét biztosító közpolitikákat; bátorítja a Bizottságot, hogy készítse, és/vagy ismerje el a szociális szolgáltatások európai minőségmutatóit;

| 42. | üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy a szociális gondozással kapcsolatosan közösségi politikákat alakítson ki a fogyatékossági cselekvési terv következő szakaszában, a szolgáltatók megfelelő szerepe érdekében azonban ragaszkodik ahhoz, hogy az ezzel kapcsolatos kutatást, képzést, konferenciákat és más kezdeményezéseket következetesen a felhasználók igényei alakítsák, és felszólítja a Bizottságot, hogy egyértelműen ellenőrizze a fogyatékkal élők valamennyi ilyen tevékenységben való tényleges részvételét; |
| --- | --- |

42.

üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy a szociális gondozással kapcsolatosan közösségi politikákat alakítson ki a fogyatékossági cselekvési terv következő szakaszában, a szolgáltatók megfelelő szerepe érdekében azonban ragaszkodik ahhoz, hogy az ezzel kapcsolatos kutatást, képzést, konferenciákat és más kezdeményezéseket következetesen a felhasználók igényei alakítsák, és felszólítja a Bizottságot, hogy egyértelműen ellenőrizze a fogyatékkal élők valamennyi ilyen tevékenységben való tényleges részvételét;

| 43. | felszólítja a Bizottságot, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatásokról folyamatban lévő vita részeként vegye figyelembe a szolgáltatásoknak az emberi jogok elérésében és a társadalomban való teljes mértékű részvételt illetően játszott szerepét; ezért véleménye szerint elengedhetetlen a felhasználók aktív részvétele a minőségi szolgáltatásokról hozott döntésekben; |
| --- | --- |

43.

felszólítja a Bizottságot, hogy az általános érdekű szociális szolgáltatásokról folyamatban lévő vita részeként vegye figyelembe a szolgáltatásoknak az emberi jogok elérésében és a társadalomban való teljes mértékű részvételt illetően játszott szerepét; ezért véleménye szerint elengedhetetlen a felhasználók aktív részvétele a minőségi szolgáltatásokról hozott döntésekben;

| 44. | felszólítja a tagállamokat olyan rendszerek létrehozására, amelyek révén biztosítható a megbízható és átlátható gazdálkodás, illetve a fogyatékkal élők részére nyújtott valamennyi szolgáltatás támogatása minőségi követelményeinek való megfelelés akár otthon, akár egy intézményben, vagy ezek kombinációja révén nyújták e szolgáltatást; |
| --- | --- |

44.

felszólítja a tagállamokat olyan rendszerek létrehozására, amelyek révén biztosítható a megbízható és átlátható gazdálkodás, illetve a fogyatékkal élők részére nyújtott valamennyi szolgáltatás támogatása minőségi követelményeinek való megfelelés akár otthon, akár egy intézményben, vagy ezek kombinációja révén nyújták e szolgáltatást;

| 45. | hangsúlyozza, hogy függetlenül a fogyatékkal élők segítésének módjától - otthoni, intézeti gondozás vagy a módszerek kombinálása -, valamennyi tagállam köteles a nem megfelelő kezelés (nyugtatók, testi vagy lelki erőszak alkalmazása stb.) megakadályozására intézkedéseket hozni, összhangban a szubszidiaritás elvével; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy függetlenül a fogyatékkal élők segítésének módjától - otthoni, intézeti gondozás vagy a módszerek kombinálása -, valamennyi tagállam köteles a nem megfelelő kezelés (nyugtatók, testi vagy lelki erőszak alkalmazása stb.) megakadályozására intézkedéseket hozni, összhangban a szubszidiaritás elvével;

| 46. | felszólítja a Bizottságot arra, hogy törekedjen egy, a fogyatékkal élők támogatásának minőségéről szóló európai charta létrehozására, abból a célból, hogy biztosítsa az integráció és a részvétel magas szintjét a támogatás módjától - otthoni, intézeti gondozás vagy a módszerek kombinálása - függetlenül; |
| --- | --- |

46.

felszólítja a Bizottságot arra, hogy törekedjen egy, a fogyatékkal élők támogatásának minőségéről szóló európai charta létrehozására, abból a célból, hogy biztosítsa az integráció és a részvétel magas szintjét a támogatás módjától - otthoni, intézeti gondozás vagy a módszerek kombinálása - függetlenül;

| 47. | felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő és értékelje a fogyatékosságra vonatkozó iránymutatásainak az EU fejlesztési segítségnyújtásában való végrehajtását; felszólítja az demokráciával és emberi jogokkal foglalkozó európai kezdeményezést a fogyatékkal élők jogainak világszerte történő előmozdítását célzó projektek további és fokozottabb támogatására; hangsúlyozza, hogy az EU emberi jogokról szóló éves jelentésének a fogyatékkal élőkre vonatkozó fejezetének a jövőben részletesebbnek kell lennie; |
| --- | --- |

47.

felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő és értékelje a fogyatékosságra vonatkozó iránymutatásainak az EU fejlesztési segítségnyújtásában való végrehajtását; felszólítja az demokráciával és emberi jogokkal foglalkozó európai kezdeményezést a fogyatékkal élők jogainak világszerte történő előmozdítását célzó projektek további és fokozottabb támogatására; hangsúlyozza, hogy az EU emberi jogokról szóló éves jelentésének a fogyatékkal élőkre vonatkozó fejezetének a jövőben részletesebbnek kell lennie;

| 48. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a Bizottság nem vette figyelembe kellő mértékben a fogyatékkal élők emberi jogait a koppenhágai kritériumoknak való megfelelés tekintetében az EU bővítési folyamatával kapcsolatos értékelése során; felszólítja a Bizottságot e tekintetben erőfeszítései megkettőzésére, illetve a tagjelölt államokban a fogyatékkal élők és szervezeteik számára az ISPA által nyújtott finanszírozáshoz való teljes mértékű hozzáférés biztosítására; |
| --- | --- |

48.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a Bizottság nem vette figyelembe kellő mértékben a fogyatékkal élők emberi jogait a koppenhágai kritériumoknak való megfelelés tekintetében az EU bővítési folyamatával kapcsolatos értékelése során; felszólítja a Bizottságot e tekintetben erőfeszítései megkettőzésére, illetve a tagjelölt államokban a fogyatékkal élők és szervezeteik számára az ISPA által nyújtott finanszírozáshoz való teljes mértékű hozzáférés biztosítására;

| 49. | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy hajtsák végre a fogyatékossági cselekvési tervet és számoljanak be a Parlamentnek az elért előrehaladásról; felkéri a fogyatékkal élők képviselőinek magas szintű csoportját a fogyatékkal élőknek nyújtott szolgáltatások kilenc kiválósági elvének felülvizsgálatára és szükség esetén naprakésszé tételére; |
| --- | --- |

49.

felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy hajtsák végre a fogyatékossági cselekvési tervet és számoljanak be a Parlamentnek az elért előrehaladásról; felkéri a fogyatékkal élők képviselőinek magas szintű csoportját a fogyatékkal élőknek nyújtott szolgáltatások kilenc kiválósági elvének felülvizsgálatára és szükség esetén naprakésszé tételére;

| 50. | üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy a foglalkoztatás előmozdítására helyezett különös hangsúly (2004-2005) felől az „aktív részvétel”-re helyezett új hangsúly felé mozduljon el, és felszólít arra, hogy mindennek kiegyensúlyozott hangsúlyt adjanak a fogyatékkal élők valamennyi részvételi területén, továbbá arra, hogy a fogyatékossági cselekvési terv e végrehajtási szakaszának irányítása céljából külön teljesítményértékeléseket határozzanak meg; |
| --- | --- |

50.

üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy a foglalkoztatás előmozdítására helyezett különös hangsúly (2004-2005) felől az „aktív részvétel”-re helyezett új hangsúly felé mozduljon el, és felszólít arra, hogy mindennek kiegyensúlyozott hangsúlyt adjanak a fogyatékkal élők valamennyi részvételi területén, továbbá arra, hogy a fogyatékossági cselekvési terv e végrehajtási szakaszának irányítása céljából külön teljesítményértékeléseket határozzanak meg;

| 51. | elismeri a civil szervezetek és a nonprofit jóléti szervezetek és a fogyatékkal élők szövetségei szerepének fontosságát a fogyatékkal élők jogainak fejlesztésében és érvényesítésében; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak többet kell tennie a fogyatékkal élő személyekkel és szervezeteikkel való konzultáció terén annak érdekében, hogy a fogyatékkal élőket célzó politikák biztosítsák az ehhez a területhez tartozók csoportjainak aktívabb részvételét; |
| --- | --- |

51.

elismeri a civil szervezetek és a nonprofit jóléti szervezetek és a fogyatékkal élők szövetségei szerepének fontosságát a fogyatékkal élők jogainak fejlesztésében és érvényesítésében; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak többet kell tennie a fogyatékkal élő személyekkel és szervezeteikkel való konzultáció terén annak érdekében, hogy a fogyatékkal élőket célzó politikák biztosítsák az ehhez a területhez tartozók csoportjainak aktívabb részvételét;

| 52. | üdvözli az e tekintetben az Európai Fogyatékossági Fórum, továbbá más európai fogyatékossági hálózatok által játszott létfontosságú szerepet, és felszólítja a Bizottságot az ilyen szervezeteknek nyújtott pénzügyi támogatás gondos ellenőrzésére, tiszteletben tartva ugyanakkor függetlenségüket, hogy európai szinten erős és élénk társadalmi párbeszédet tartsanak fenn a fogyatékkal élőkkel; |
| --- | --- |

52.

üdvözli az e tekintetben az Európai Fogyatékossági Fórum, továbbá más európai fogyatékossági hálózatok által játszott létfontosságú szerepet, és felszólítja a Bizottságot az ilyen szervezeteknek nyújtott pénzügyi támogatás gondos ellenőrzésére, tiszteletben tartva ugyanakkor függetlenségüket, hogy európai szinten erős és élénk társadalmi párbeszédet tartsanak fenn a fogyatékkal élőkkel;

| 53. | felszólítja a tagállamokat a vállalkozásokkal, a szociális partnerekkel és más illetékesek szervekkel együtt a fogyatékkal élők számára potenciálisan ajánlható munkalehetőségek intenzívebb feltárására; |
| --- | --- |

53.

felszólítja a tagállamokat a vállalkozásokkal, a szociális partnerekkel és más illetékesek szervekkel együtt a fogyatékkal élők számára potenciálisan ajánlható munkalehetőségek intenzívebb feltárására;

| 54. | kéri, hogy a tagállamokban legyen koherensebb az adatgyűjtés, az európai és nemzeti statisztikák tartalmi és minőségi javítását előmozdító rendszerek felhasználása révén, főként a más-más fogyatékkal élő személyek által tapasztalt eltérő problémákat illetően; felszólítja ezért a Bizottságot arra, hogy a fogyatékosságot vegye fel az EU-SILC-nek az EU jövedelmi és életviteli feltételeire vonatkozó adatokkal kapcsolatos indikátorai közé; |
| --- | --- |

54.

kéri, hogy a tagállamokban legyen koherensebb az adatgyűjtés, az európai és nemzeti statisztikák tartalmi és minőségi javítását előmozdító rendszerek felhasználása révén, főként a más-más fogyatékkal élő személyek által tapasztalt eltérő problémákat illetően; felszólítja ezért a Bizottságot arra, hogy a fogyatékosságot vegye fel az EU-SILC-nek az EU jövedelmi és életviteli feltételeire vonatkozó adatokkal kapcsolatos indikátorai közé;

| 55. | kéri a fogyatékosság közös európai meghatározását; |
| --- | --- |

55.

kéri a fogyatékosság közös európai meghatározását;

| 56. | üdvözli az Európai Közösségek Bírósága által 2006. július 11-én a Chacón Navas ügyben (C-13/05) hozott ítéletet (12) a fogyatékosság EK-szintű közös meghatározásával kapcsolatosan; úgy ítéli meg, hogy ez előbbre viszi a fogyatékkal élők jogainak és a velük kapcsolatos bánásmódnak valamennyi tagállamban történő érvényesítését és javítását; |
| --- | --- |

56.

üdvözli az Európai Közösségek Bírósága által 2006. július 11-én a Chacón Navas ügyben (C-13/05) hozott ítéletet (12) a fogyatékosság EK-szintű közös meghatározásával kapcsolatosan; úgy ítéli meg, hogy ez előbbre viszi a fogyatékkal élők jogainak és a velük kapcsolatos bánásmódnak valamennyi tagállamban történő érvényesítését és javítását;

| 57. | üdvözli a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény tervezetével kapcsolatos megállapodást; gratulál a Bizottságnak, a tagállamoknak és a fogyatékkal élők európai szervezeteinek ezen eredmény elérésében játszott jelentős szerepükért; egy az egyezmény mielőbbi aláírását és ratifikálását biztosító EU-szintű kampányt szorgalmaz az egyezmény mind Európában, mind a világ többi részén található partnerek részéről történő elfogadását követően; |
| --- | --- |

57.

üdvözli a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény tervezetével kapcsolatos megállapodást; gratulál a Bizottságnak, a tagállamoknak és a fogyatékkal élők európai szervezeteinek ezen eredmény elérésében játszott jelentős szerepükért; egy az egyezmény mielőbbi aláírását és ratifikálását biztosító EU-szintű kampányt szorgalmaz az egyezmény mind Európában, mind a világ többi részén található partnerek részéről történő elfogadását követően;

| 58. | hangsúlyozza, hogy európai szinten is elő kell mozdítani és követni azokat az elveket, amelyeket az ENSZ által javasolt, a fogyatékkal élők jogainak és méltóságának érvényesítéséről és védelméről szóló átfogó és integrált egyezménytervezet tartalmaz; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza, hogy európai szinten is elő kell mozdítani és követni azokat az elveket, amelyeket az ENSZ által javasolt, a fogyatékkal élők jogainak és méltóságának érvényesítéséről és védelméről szóló átfogó és integrált egyezménytervezet tartalmaz;

| 59. | üdvözli a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény elfogadását; úgy ítéli meg, hogy az egyezmény mérföldkő, amely a fogyatékkal élők életét világszerte javíthatja; emlékeztet arra, hogy a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény, amely jogilag kötelező erejű lesz az azt aláíró tagállamokra nézve, megállapítja, hogy a fogyatékosság védelemre szoruló emberi jogi kérdés; |
| --- | --- |

59.

üdvözli a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény elfogadását; úgy ítéli meg, hogy az egyezmény mérföldkő, amely a fogyatékkal élők életét világszerte javíthatja; emlékeztet arra, hogy a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezmény, amely jogilag kötelező erejű lesz az azt aláíró tagállamokra nézve, megállapítja, hogy a fogyatékosság védelemre szoruló emberi jogi kérdés;

| 60. | felszólítja a Bizottságot, hogy szövegében határozza meg világosabban azokat a projekteket, amelyek már megindultak a fogyatékossági cselekvési terv keretében a fogyatékkal élők helyzetére vonatkozóan; |
| --- | --- |

60.

felszólítja a Bizottságot, hogy szövegében határozza meg világosabban azokat a projekteket, amelyek már megindultak a fogyatékossági cselekvési terv keretében a fogyatékkal élők helyzetére vonatkozóan;

| 61. | felhívja a Bizottságot, hogy fordítson nagyobb figyelmet a nemi alapú megközelítésre és a nőkre, valamint a fogyatékkal élő gyermekek szüleire vonatkozó információkra, a fogyatékossági cselekvési terv új szakaszai során; |
| --- | --- |

61.

felhívja a Bizottságot, hogy fordítson nagyobb figyelmet a nemi alapú megközelítésre és a nőkre, valamint a fogyatékkal élő gyermekek szüleire vonatkozó információkra, a fogyatékossági cselekvési terv új szakaszai során;

| 62. | támogatja az EU 2005. évi brit elnöksége részéről a tagállamok fogyatékossági kérdésekért felelős minisztereinek éves ülésére vonatkozóan tett felhívást; |
| --- | --- |

62.

támogatja az EU 2005. évi brit elnöksége részéről a tagállamok fogyatékossági kérdésekért felelős minisztereinek éves ülésére vonatkozóan tett felhívást;

| 63. | felszólítja a Bizottságot, hogy a megfelelő ellenőrzés elvégzését követően vizsgálja felül és kétévente egyszer tegye közzé a fogyatékkal élők érdekében az egyes tagállamokban alkalmazott politikákra és helyes gyakorlatra vonatkozóan az elért haladásról szóló jelentést az egyes érintett ágazatokra lebontva; |
| --- | --- |

63.

felszólítja a Bizottságot, hogy a megfelelő ellenőrzés elvégzését követően vizsgálja felül és kétévente egyszer tegye közzé a fogyatékkal élők érdekében az egyes tagállamokban alkalmazott politikákra és helyes gyakorlatra vonatkozóan az elért haladásról szóló jelentést az egyes érintett ágazatokra lebontva;

| 64. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy 2007, mint az esélyegyenlőség európai éve keretében folytatott tevékenységek fogyatékossági dimenziója 2003, mint a fogyatékkal élők európai éve eredményeire építsen, és azokat ne pusztán csak megismételje; |
| --- | --- |

64.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy 2007, mint az esélyegyenlőség európai éve keretében folytatott tevékenységek fogyatékossági dimenziója 2003, mint a fogyatékkal élők európai éve eredményeire építsen, és azokat ne pusztán csak megismételje;

| 65. | felszólít a fogyatékkal élő idős emberek tekintetében teendő további erőfeszítésekre abból a célból, hogy elősegítse a munkaerőpiacba történő integrálásukat vagy reintegrálásukat, és csökkentse a fogyatékkal élők körében az idő előtti nyugdíjazás arányát; megállapítja, hogy a demográfiai változásnak megfelelően jelentős mértékben nő a fogyatékkal élő idős emberek száma; úgy ítéli meg, hogy a fogyatékkal élő idős emberek különösen rászorulnak a teljes körű gondozásra és a nagyobb társadalmi rehabilitációra; felszólítja a Bizottságot, hogy tanulmányozza a tagállamokban e területen az emberek szükségleteinek megfelelő gondozás biztosítása érdekében tett intézkedéseket; javasolja, hogy a vizsgálat eredményeit a legjobb gyakorlatok közötti összehasonlítás formájában hozza nyilvánosságra; |
| --- | --- |

65.

felszólít a fogyatékkal élő idős emberek tekintetében teendő további erőfeszítésekre abból a célból, hogy elősegítse a munkaerőpiacba történő integrálásukat vagy reintegrálásukat, és csökkentse a fogyatékkal élők körében az idő előtti nyugdíjazás arányát; megállapítja, hogy a demográfiai változásnak megfelelően jelentős mértékben nő a fogyatékkal élő idős emberek száma; úgy ítéli meg, hogy a fogyatékkal élő idős emberek különösen rászorulnak a teljes körű gondozásra és a nagyobb társadalmi rehabilitációra; felszólítja a Bizottságot, hogy tanulmányozza a tagállamokban e területen az emberek szükségleteinek megfelelő gondozás biztosítása érdekében tett intézkedéseket; javasolja, hogy a vizsgálat eredményeit a legjobb gyakorlatok közötti összehasonlítás formájában hozza nyilvánosságra;

| 66. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, a csatlakozó és tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek; |
| --- | --- |

66.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, a csatlakozó és tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek;

---

(1)  HL L 303., 2000.12.2., 16. o.

(2)  HL L 42., 2002.2.13., 1. o.

(3)  HL L 335., 2001.12.19., 15. o.

(4)  HL C 187., 1988.7.18., 236. o.

(5)  HL C 379., 1998.12.7., 66. o.

(6)  HL C 21. E, 2002.1.24., 246. o.

(7)  HL C 140. E, 2002.6.13., 599. o.

(8)  HL L 204., 2006.7.26., 1. o.

(9)  HL C 39., 2003.2.18., 5. o.

(10)  HL C 134., 2003.6.7., 6. o.

(11)  HL C 134., 2003.6.7., 7. o.

(12)  HL C 69., 2005.3.19., 8. o. (a Bírósági Határozatok Tárában még nem tették közzé).

P6_TA(2006)0528

Ideje magasabb sebességbe kapcsolni - A vállalkozói szellem és növekedés Európájának megteremtése

Az Európai Parlament állásfoglalása az Ideje magasabb sebességbe kapcsolni - A vállalkozói szellem és növekedés Európájának megteremtéséről (2006/2138(INI))

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: Modern KKV-politika a növekedésért és foglalkoztatásért” című bizottsági közleményre (COM(2005)0551), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: Modern KKV-politika a növekedésért és foglalkoztatásért” című bizottsági közleményre (COM(2005)0551),

| — | tekintettel az „Ideje magasabb sebességbe kapcsolni - Az új növekedési és foglalkoztatási partnerség” című bizottsági közleményre (COM(2006)0030), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Ideje magasabb sebességbe kapcsolni - Az új növekedési és foglalkoztatási partnerség” című bizottsági közleményre (COM(2006)0030),

| — | tekintettel „A Közösség növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni programjának végrehajtása: Vállalkozások átadása - folyamatosság és megújulás” című bizottsági közleményre (COM(2006)0117), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Közösség növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni programjának végrehajtása: Vállalkozások átadása - folyamatosság és megújulás” című bizottsági közleményre (COM(2006)0117),

| — | tekintettel a 2000. március 23-24-i lisszaboni Európai Tanács, a 2001. március 23-24-i stockholmi Európai Tanács, a 2002. március 15-16-i barcelonai Európai Tanács, valamint a 2005. március 22-23-i, a 2005. december 15-16-i és a 2006. március 23-24-i brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2000. március 23-24-i lisszaboni Európai Tanács, a 2001. március 23-24-i stockholmi Európai Tanács, a 2002. március 15-16-i barcelonai Európai Tanács, valamint a 2005. március 22-23-i, a 2005. december 15-16-i és a 2006. március 23-24-i brüsszeli Európai Tanács elnökségi következtetéseire,

| — | tekintettel a 2001. június 15-16-i göteborgi Európai Tanácsra, amely úgy határozott, hogy a lisszaboni stratégiát egy fenntartható fejlődési stratégiával egyesíti, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2001. június 15-16-i göteborgi Európai Tanácsra, amely úgy határozott, hogy a lisszaboni stratégiát egy fenntartható fejlődési stratégiával egyesíti,

| — | tekintettel a tagállamok államfői 2005. október 27-i Hampton Court-i informális ülésének következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok államfői 2005. október 27-i Hampton Court-i informális ülésének következtetéseire,

| — | tekintettel a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló,2005. július 12-i 2005/601/EK tanácsi ajánlásra (2005-2008) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló,2005. július 12-i 2005/601/EK tanácsi ajánlásra (2005-2008) (1),

| — | tekintettel a „Közös munkával a növekedésért és a munkahelyekért. A lisszaboni stratégia új kezdete” című bizottsági közleményre (COM(2005)0024), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Közös munkával a növekedésért és a munkahelyekért. A lisszaboni stratégia új kezdete” című bizottsági közleményre (COM(2005)0024),

| — | tekintettel az „Integrált iránymutatások a növekedésről és a foglalkoztatásról (2005-2008)” című bizottsági közleményre (COM(2005)0141), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Integrált iránymutatások a növekedésről és a foglalkoztatásról (2005-2008)” című bizottsági közleményre (COM(2005)0141),

| — | tekintettel a „Közös cselekvések a növekedésért és a foglalkoztatásért: A Közösség lisszaboni programja” című bizottsági közleményre (COM(2005)0330), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Közös cselekvések a növekedésért és a foglalkoztatásért: A Közösség lisszaboni programja” című bizottsági közleményre (COM(2005)0330),

| — | tekintettel a tagállamok által előterjesztett 25 nemzeti reformprogramra (NRP-kre) és ezen NRP-knek a már említett „Ideje magasabb sebességbe kapcsolni - Az új növekedési és foglalkoztatási partnerség” című közlemény 2. részében történő bizottsági vizsgálatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok által előterjesztett 25 nemzeti reformprogramra (NRP-kre) és ezen NRP-knek a már említett „Ideje magasabb sebességbe kapcsolni - Az új növekedési és foglalkoztatási partnerség” című közlemény 2. részében történő bizottsági vizsgálatára,

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletre (2), valamint a „Kohéziós politika a növekedés és a foglalkoztatás támogatására: Közösségi stratégiai iránymutatások a 2007-2013 közötti időszakra” (COM(2005)0299), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendeletre (2), valamint a „Kohéziós politika a növekedés és a foglalkoztatás támogatására: Közösségi stratégiai iránymutatások a 2007-2013 közötti időszakra” (COM(2005)0299),

| — | tekintettel az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységére vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007-2013) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatra (COM(2005)0119) és az erről szóló 2006. június 15-i parlamenti álláspontra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységére vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007-2013) szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatra (COM(2005)0119) és az erről szóló 2006. június 15-i parlamenti álláspontra (3),

| — | tekintettel „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: Több kutatás és innováció - Beruházás a növekedés és a foglalkoztatás érdekében: Közös megközelítés” című bizottsági közleményre (COM(2005)0488) és az Európai Bizottság ezt kísérő személyzeti munkadokumentumaira (SEC(2005)1253 és SEC(2005)1289), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: Több kutatás és innováció - Beruházás a növekedés és a foglalkoztatás érdekében: Közös megközelítés” című bizottsági közleményre (COM(2005)0488) és az Európai Bizottság ezt kísérő személyzeti munkadokumentumaira (SEC(2005)1253 és SEC(2005)1289),

| — | tekintettel az „Európai innovációs eredménytábla 2005 - Az innovatív teljesítmény összehasonlító elemzése” című dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai innovációs eredménytábla 2005 - Az innovatív teljesítmény összehasonlító elemzése” című dokumentumra,

| — | tekintettel a Hampton Court-i csúcstalálkozót követően kinevezett, a K+F-fel és az innovációval foglalkozó független szakértői csoport 2006. januári, „Az innovatív Európa létrehozása” című jelentésére („az Aho-jelentés”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Hampton Court-i csúcstalálkozót követően kinevezett, a K+F-fel és az innovációval foglalkozó független szakértői csoport 2006. januári, „Az innovatív Európa létrehozása” című jelentésére („az Aho-jelentés”),

| — | tekintettel „Az ismeretek átültetése a gyakorlatba: Széles körű innovációs stratégia az Európai Unió számára” című bizottsági közleményre (COM(2006)0502), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az ismeretek átültetése a gyakorlatba: Széles körű innovációs stratégia az Európai Unió számára” című bizottsági közleményre (COM(2006)0502),

| — | tekintettel a kis- és középvállalkozások (KKV-k) átadásáról szóló, 1994. december 7-i 94/1069/EK bizottsági ajánlásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kis- és középvállalkozások (KKV-k) átadásáról szóló, 1994. december 7-i 94/1069/EK bizottsági ajánlásra (4),

| — | tekintettel BEST-eljárási projekt szakértői csoportjának a kis- és középvállalkozások átadásáról szóló, 2002. májusi végleges jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel BEST-eljárási projekt szakértői csoportjának a kis- és középvállalkozások átadásáról szóló, 2002. májusi végleges jelentésére,

| — | tekintettel a Flash Eurobarometer 160. sz., 2004. áprilisi és júniusi vállalkozási felmérésére és elemzési jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Flash Eurobarometer 160. sz., 2004. áprilisi és júniusi vállalkozási felmérésére és elemzési jelentésére,

| — | tekintettel az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma Nemzetközi Kereskedelmi Igazgatóságának és az Európai Bizottság Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóságának képviselőiből álló munkacsoport kockázati tőkével foglalkozó, 2005. októberi zárójelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma Nemzetközi Kereskedelmi Igazgatóságának és az Európai Bizottság Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóságának képviselőiből álló munkacsoport kockázati tőkével foglalkozó, 2005. októberi zárójelentésére,

| — | tekintettel az egy versenyképességi és innovációs keretprogram (2007-2013) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatra (COM(2005)0121) és az erről szóló 2006. június 1-jei parlamenti álláspontra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egy versenyképességi és innovációs keretprogram (2007-2013) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslatra (COM(2005)0121) és az erről szóló 2006. június 1-jei parlamenti álláspontra (5),

| — | tekintettel „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: A szabályozási környezet egyszerűsítésére irányuló stratégia” című bizottsági közleményre (COM(2005)0535), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: A szabályozási környezet egyszerűsítésére irányuló stratégia” című bizottsági közleményre (COM(2005)0535),

| — | tekintettel „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: A vállalkozási készségek előmozdítása az oktatás és a tanulás terén” című bizottsági közleményre (COM(2006)0033), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: A vállalkozási készségek előmozdítása az oktatás és a tanulás terén” című bizottsági közleményre (COM(2006)0033),

| — | tekintettel az „Energiahatékonyság, avagy többet kevesebbel” című bizottsági zöld könyvre (COM(2005)0265), és az erről szóló 2006. június 1-i európai parlamenti állásfoglalásra (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Energiahatékonyság, avagy többet kevesebbel” című bizottsági zöld könyvre (COM(2005)0265), és az erről szóló 2006. június 1-i európai parlamenti állásfoglalásra (6),

| — | tekintettel „A biomasszával kapcsolatos cselekvési terv” című bizottsági közleményre (COM(2005)0628), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A biomasszával kapcsolatos cselekvési terv” című bizottsági közleményre (COM(2005)0628),

| — | tekintettel az i2010 kezdeményezésre, különösen „Az i2010 elektronikus kormányzatról elfogadott cselekvési terv: Az elektronikus kormányzat létrehozásának felgyorsítása a társadalom egészének javára” című bizottsági közleményre (COM(2006)0173), |
| --- | --- |

—

tekintettel az i2010 kezdeményezésre, különösen „Az i2010 elektronikus kormányzatról elfogadott cselekvési terv: Az elektronikus kormányzat létrehozásának felgyorsítása a társadalom egészének javára” című bizottsági közleményre (COM(2006)0173),

| — | tekintettel a Bizottság fenntartható, versenyképes és biztonságos energiát támogató európai stratégiáról szóló zöld könyvére (COM(2006)0105), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság fenntartható, versenyképes és biztonságos energiát támogató európai stratégiáról szóló zöld könyvére (COM(2006)0105),

| — | tekintettel a megújuló energiaforrásoknak az EU-n belüli részesedéséről és a konkrét intézkedésekre irányuló javaslatokról szóló, 2005. szeptember 29-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a megújuló energiaforrásoknak az EU-n belüli részesedéséről és a konkrét intézkedésekre irányuló javaslatokról szóló, 2005. szeptember 29-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a kisvállalkozások európai chartájának végrehajtásáról szóló, 2006. január 19-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kisvállalkozások európai chartájának végrehajtásáról szóló, 2006. január 19-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az európai információs társadalomról a növekedésért és a foglalkoztatásért című, 2006. március 14-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai információs társadalomról a növekedésért és a foglalkoztatásért című, 2006. március 14-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a lisszaboni stratégiával összefüggésben a 2006. tavaszi Európai Tanácshoz való hozzájárulásról szóló, 2006. március 15-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a lisszaboni stratégiával összefüggésben a 2006. tavaszi Európai Tanácshoz való hozzájárulásról szóló, 2006. március 15-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az energiaellátás biztonságáról az Európai Unióban című, 2006. március 23-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az energiaellátás biztonságáról az Európai Unióban című, 2006. március 23-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a Közösség lisszaboni programjának végrehajtásáról: Több kutatás és innováció - Beruházás a növekedés és a foglalkoztatás érdekében: Közös megközelítés című, 2006. július 5-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közösség lisszaboni programjának végrehajtásáról: Több kutatás és innováció - Beruházás a növekedés és a foglalkoztatás érdekében: Közös megközelítés című, 2006. július 5-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 45. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, valamint a Jogi Bizottság véleményére (A6-0384/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság, valamint a Jogi Bizottság véleményére (A6-0384/2006),

| A. | mivel az új világgazdaság változó szabályaira és a globális piacok egyre gyorsuló tempójára adott válaszként az EU-nak stratégiailag ki kell igazítania pozícióját, hogy elkerülje a hosszú távú gazdasági növekedés további elnyomását, |
| --- | --- |

A.

mivel az új világgazdaság változó szabályaira és a globális piacok egyre gyorsuló tempójára adott válaszként az EU-nak stratégiailag ki kell igazítania pozícióját, hogy elkerülje a hosszú távú gazdasági növekedés további elnyomását,

| B. | mivel a hosszú távú gazdasági növekedés biztosítása érdekében az EU-nak és a tagállamainak meg kell szüntetnie az Európai Unióban a kutatás és a piac között meglévő rést; |
| --- | --- |

B.

mivel a hosszú távú gazdasági növekedés biztosítása érdekében az EU-nak és a tagállamainak meg kell szüntetnie az Európai Unióban a kutatás és a piac között meglévő rést;

| C. | mivel a világpiacra jutás a KKV-knak új piaci réseket, alacsonyabb K+F költségeket, a finanszírozási, méretgazdaságossági és technológiai előnyökhöz való jobb hozzáférést, és kockázatmegosztási lehetőségeket nyújt; |
| --- | --- |

C.

mivel a világpiacra jutás a KKV-knak új piaci réseket, alacsonyabb K+F költségeket, a finanszírozási, méretgazdaságossági és technológiai előnyökhöz való jobb hozzáférést, és kockázatmegosztási lehetőségeket nyújt;

| D. | mivel a lisszaboni stratégia céljainak teljesítése felé tett előrelépések nem egyformák az EU-ban, és mivel óriási különbségek vannak a technológiai fejlődés általános szintje és a tagállamok teljesítményének szintjei között; |
| --- | --- |

D.

mivel a lisszaboni stratégia céljainak teljesítése felé tett előrelépések nem egyformák az EU-ban, és mivel óriási különbségek vannak a technológiai fejlődés általános szintje és a tagállamok teljesítményének szintjei között;

| E. | mivel a szabályozás egyszerűsítése a jogi kiigazítás szempontjából súlyos problémákat vet fel, amelyek eleve igénylik e kiigazítást hitelesítő mechanizmusok vagy eljárások meglétét, |
| --- | --- |

E.

mivel a szabályozás egyszerűsítése a jogi kiigazítás szempontjából súlyos problémákat vet fel, amelyek eleve igénylik e kiigazítást hitelesítő mechanizmusok vagy eljárások meglétét,

| F. | mivel a fontos EK-jogszabályok végrehajtásának elmulasztása és az ezt követő piaci fragmentálódás gátolja a gazdasági növekedést és a versenyképes uniós gazdaság megteremtése érdekében szükséges méretgazdaságossághoz vezető verseny létrehozását; |
| --- | --- |

F.

mivel a fontos EK-jogszabályok végrehajtásának elmulasztása és az ezt követő piaci fragmentálódás gátolja a gazdasági növekedést és a versenyképes uniós gazdaság megteremtése érdekében szükséges méretgazdaságossághoz vezető verseny létrehozását;

| G. | mivel az EU-nak korszerűsített, tudás alapú gazdasággá kell átalakítania magát, mivel az új tudás megalkotása, átalakítása és alkalmazása a gazdasági növekedés és a fenntartható versenyképességi előny fő forrása; |
| --- | --- |

G.

mivel az EU-nak korszerűsített, tudás alapú gazdasággá kell átalakítania magát, mivel az új tudás megalkotása, átalakítása és alkalmazása a gazdasági növekedés és a fenntartható versenyképességi előny fő forrása;

| H. | mivel a tagállamoknak továbbra is meg kell birkózniuk a társadalmi demográfiai változáshoz és a fenntartható társadalmi modellekhez kapcsolódó kihívásokkal, és ki kell használniuk ezt a lehetőséget innovatív eljárások, szolgáltatások és termékek fejlesztésére; |
| --- | --- |

H.

mivel a tagállamoknak továbbra is meg kell birkózniuk a társadalmi demográfiai változáshoz és a fenntartható társadalmi modellekhez kapcsolódó kihívásokkal, és ki kell használniuk ezt a lehetőséget innovatív eljárások, szolgáltatások és termékek fejlesztésére;

| I. | mivel a megfelelően finanszírozott K+F innovációhoz, gazdasági növekedéshez, munkahelyek teremtéséhez és kiváló tudáson alapuló kutatáshoz vezet; |
| --- | --- |

I.

mivel a megfelelően finanszírozott K+F innovációhoz, gazdasági növekedéshez, munkahelyek teremtéséhez és kiváló tudáson alapuló kutatáshoz vezet;

| J. | mivel az EU-nak dinamikus üzleti kultúrát kell biztosítania az olyan aktív politikák támogatásával, mint az egész életen át tartó tanulás, a szakismereti képzés, a személyes karriertanácsadás, a fiatalok elhelyezkedése és a szakképzés; |
| --- | --- |

J.

mivel az EU-nak dinamikus üzleti kultúrát kell biztosítania az olyan aktív politikák támogatásával, mint az egész életen át tartó tanulás, a szakismereti képzés, a személyes karriertanácsadás, a fiatalok elhelyezkedése és a szakképzés;

| K. | mivel az európai információs és kommunikációs térségnek még szembetűnőbben és aktívabban kell támogatnia a vállalkozói szellemet és a tanulás kultúráját; |
| --- | --- |

K.

mivel az európai információs és kommunikációs térségnek még szembetűnőbben és aktívabban kell támogatnia a vállalkozói szellemet és a tanulás kultúráját;

| L. | mivel a KKV-k a teljes foglalkoztatás 70%-át teszik ki, és mivel a KKV-k mindössze 44%-a újít önerőből; |
| --- | --- |

L.

mivel a KKV-k a teljes foglalkoztatás 70%-át teszik ki, és mivel a KKV-k mindössze 44%-a újít önerőből;

| M. | mivel a KKV-k a gazdasági és társadalmi kohézió sarokkövei, hiszen EU-szerte több mint 75 millió embert foglalkoztatnak, és egyes iparágakban foglalkoztatási arányuk a 80%-ot is eléri; mivel tekintetbe véve a gazdasági fejlődésben és az innovációban betöltött szerepüket, valamint piaci részesedésük arányát, támogatásuk elengedhetetlen; |
| --- | --- |

M.

mivel a KKV-k a gazdasági és társadalmi kohézió sarokkövei, hiszen EU-szerte több mint 75 millió embert foglalkoztatnak, és egyes iparágakban foglalkoztatási arányuk a 80%-ot is eléri; mivel tekintetbe véve a gazdasági fejlődésben és az innovációban betöltött szerepüket, valamint piaci részesedésük arányát, támogatásuk elengedhetetlen;

| N. | mivel a tagállamoknak támogató környezetet kell biztosítaniuk a magánszektor fejlődéséhez, és foglalkozniuk kell a KKV-k olyan különleges igényeivel, mint például az ösztönző üzleti környezet és szabályozások, megfelelő alapvető infrastrukturális szolgáltatások, az elfogadható kamat mellett rövid és hosszú távú finanszírozáshoz történő hozzáférés, törzstőke és kockázati tőke, tanácsadási támogatás és a piaci lehetőségek ismerete; |
| --- | --- |

N.

mivel a tagállamoknak támogató környezetet kell biztosítaniuk a magánszektor fejlődéséhez, és foglalkozniuk kell a KKV-k olyan különleges igényeivel, mint például az ösztönző üzleti környezet és szabályozások, megfelelő alapvető infrastrukturális szolgáltatások, az elfogadható kamat mellett rövid és hosszú távú finanszírozáshoz történő hozzáférés, törzstőke és kockázati tőke, tanácsadási támogatás és a piaci lehetőségek ismerete;

| O. | mivel az állami és magánszféra közötti partnerségek (PPP-k) értékes eszközök a közszolgáltatások minőségének és a pénzügyi fenntarthatóságának megteremtésében; |
| --- | --- |

O.

mivel az állami és magánszféra közötti partnerségek (PPP-k) értékes eszközök a közszolgáltatások minőségének és a pénzügyi fenntarthatóságának megteremtésében;

| P. | mivel a KKV-k szenvedhetnek a gyenge vállalkozói készségek, illetve az információs és kommunikációs technológiák alkalmazásának a könyvelésben meglévő különbségei miatt, illetve problémáik adódhatnak a nyelvi akadályok, a termelésirányítás, az üzleti tervezés, a pénzeszközök hiánya és a kritikus tömeg eléréséhez szükséges képességük elégtelensége miatt; |
| --- | --- |

P.

mivel a KKV-k szenvedhetnek a gyenge vállalkozói készségek, illetve az információs és kommunikációs technológiák alkalmazásának a könyvelésben meglévő különbségei miatt, illetve problémáik adódhatnak a nyelvi akadályok, a termelésirányítás, az üzleti tervezés, a pénzeszközök hiánya és a kritikus tömeg eléréséhez szükséges képességük elégtelensége miatt;

| Q. | mivel elengedhetetlen a vállalkozásokat képviselő közvetítő szervezetek támogatása, figyelembe véve a KKV-k - azok közül is különösen a legkisebbek - tájékoztatása, háttértámogatása és nyomon követése tekintetében végzett cselekvéseik alapvető természetét; |
| --- | --- |

Q.

mivel elengedhetetlen a vállalkozásokat képviselő közvetítő szervezetek támogatása, figyelembe véve a KKV-k - azok közül is különösen a legkisebbek - tájékoztatása, háttértámogatása és nyomon követése tekintetében végzett cselekvéseik alapvető természetét;

| R. | mivel a KKV-k jelen vannak a határokon átnyúló és a globális piacokon, és mivel ez stratégiai fontosságúvá vált további fejlődésükhöz; |
| --- | --- |

R.

mivel a KKV-k jelen vannak a határokon átnyúló és a globális piacokon, és mivel ez stratégiai fontosságúvá vált további fejlődésükhöz;

| S. | mivel a sikeres vállalkozás, az innováció és a termékfejlesztés egyik legfőbb akadálya a tőkelánc mentén elérhető finanszírozási formák változatosságának hiányából ered; |
| --- | --- |

S.

mivel a sikeres vállalkozás, az innováció és a termékfejlesztés egyik legfőbb akadálya a tőkelánc mentén elérhető finanszírozási formák változatosságának hiányából ered;

| T. | mivel az EU-nak támogatnia kell az erre jelentkező induló projektek érlelődését és előzetes érlelődését egy piacorientált tudományos környezetben, hogy segítsen az ilyen kezdeményezéseknek elérni a nagyobb mértékű kritikus tömeget, magasabb értékelést és a kockázati tőketársaságok általi magasabb induló befektetést; |
| --- | --- |

T.

mivel az EU-nak támogatnia kell az erre jelentkező induló projektek érlelődését és előzetes érlelődését egy piacorientált tudományos környezetben, hogy segítsen az ilyen kezdeményezéseknek elérni a nagyobb mértékű kritikus tömeget, magasabb értékelést és a kockázati tőketársaságok általi magasabb induló befektetést;

| U. | mivel a szabadalmaztatás az Egyesült Államokkal (10 250 EUR) és Japánnal (5 460 EUR) összehasonlítva nagyon drága az EU-ban (46 700 EUR), és mivel rendkívül nagy szükség van egy közösségi szabadalomra; |
| --- | --- |

U.

mivel a szabadalmaztatás az Egyesült Államokkal (10 250 EUR) és Japánnal (5 460 EUR) összehasonlítva nagyon drága az EU-ban (46 700 EUR), és mivel rendkívül nagy szükség van egy közösségi szabadalomra;

| V. | mivel az NRP-knek a KKV-k és a nagyvállalatok igényeivel fenntartható módon kell foglalkozniuk; |
| --- | --- |

V.

mivel az NRP-knek a KKV-k és a nagyvállalatok igényeivel fenntartható módon kell foglalkozniuk;

| W. | mivel a 23 millió európai KKV a vállalkozói helyzetek igen nagyfokú sokszínűségét képviseli, amit figyelembe kell venni a közösségi politikák kialakítása és végrehajtása során, különösen a nemzeti reformprogramok keretében és különösen az európai KKV-k 95%-át kitevő mikrovállalkozások és háziipar sajátosságai tekintetében; |
| --- | --- |

W.

mivel a 23 millió európai KKV a vállalkozói helyzetek igen nagyfokú sokszínűségét képviseli, amit figyelembe kell venni a közösségi politikák kialakítása és végrehajtása során, különösen a nemzeti reformprogramok keretében és különösen az európai KKV-k 95%-át kitevő mikrovállalkozások és háziipar sajátosságai tekintetében;

| X. | mivel a világos állami támogatási szabályok elősegíthetnék a gazdasági fejlődést és a vállalati innovációt a hátrányos helyzetű közösségekben és régiókban; |
| --- | --- |

X.

mivel a világos állami támogatási szabályok elősegíthetnék a gazdasági fejlődést és a vállalati innovációt a hátrányos helyzetű közösségekben és régiókban;

| Y. | mivel az EU foglalkoztatásának körülbelül kétharmadát a családi vállalkozások teszik ki; |
| --- | --- |

Y.

mivel az EU foglalkoztatásának körülbelül kétharmadát a családi vállalkozások teszik ki;

| Z. | mivel a Leonardo da Vinci programhoz hasonló, a mobilitást és a képzési innovációt és minőséget a nemzetközi partnerségek (vállalkozások, képzési intézetek, összekötő testületek) révén támogató, már meglévő uniós programok szerepét és fejlesztését hangsúlyozni kell; |
| --- | --- |

Z.

mivel a Leonardo da Vinci programhoz hasonló, a mobilitást és a képzési innovációt és minőséget a nemzetközi partnerségek (vállalkozások, képzési intézetek, összekötő testületek) révén támogató, már meglévő uniós programok szerepét és fejlesztését hangsúlyozni kell;

A globális piacon sikeresen versenyző EU

| 1. | emlékezteti a tagállamokat, hogy a globális piacon való sikeres verseny egyetlen módja egy kiváló európai tudásalapú társadalom létrehozása; |
| --- | --- |

1.

emlékezteti a tagállamokat, hogy a globális piacon való sikeres verseny egyetlen módja egy kiváló európai tudásalapú társadalom létrehozása;

| 2. | elismeri egy olyan kultúra előmozdításának jelentőségét, amely az innovációt központi fontosságúnak tekinti, továbbá azt az igényt, hogy ez a nemzeti versenyképességi stratégiák minden területét áthassa; |
| --- | --- |

2.

elismeri egy olyan kultúra előmozdításának jelentőségét, amely az innovációt központi fontosságúnak tekinti, továbbá azt az igényt, hogy ez a nemzeti versenyképességi stratégiák minden területét áthassa;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a szervezeti erő - egyre nagyobb mértékben - nem a kulcskompetenciákban, hanem inkább a kompetens kulcsszemélyekben rejlik majd; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a szervezeti erő - egyre nagyobb mértékben - nem a kulcskompetenciákban, hanem inkább a kompetens kulcsszemélyekben rejlik majd;

| 4. | sürgeti a tagállamokat, hogy már az oktatás korai szakaszában is ösztönözzék a vállalkozói szellemet, és fokozzák az egész életen át tartó tanulás támogatását; |
| --- | --- |

4.

sürgeti a tagállamokat, hogy már az oktatás korai szakaszában is ösztönözzék a vállalkozói szellemet, és fokozzák az egész életen át tartó tanulás támogatását;

| 5. | hangsúlyozza az oktatási és képzési rendszerek minősége és hatékonysága terén szükséges források hatékony mobilizálásának fejlesztését, különösen a felsőoktatásba és a folyamatos képzésbe történő megerősített magánbefektetések révén; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza az oktatási és képzési rendszerek minősége és hatékonysága terén szükséges források hatékony mobilizálásának fejlesztését, különösen a felsőoktatásba és a folyamatos képzésbe történő megerősített magánbefektetések révén;

| 6. | sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket az országok kereskedelmi jogai közötti egyenlőtlenségek megszüntetéséért a nyílt és versenyképes piac biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

6.

sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket az országok kereskedelmi jogai közötti egyenlőtlenségek megszüntetéséért a nyílt és versenyképes piac biztosítása érdekében;

| 7. | hangsúlyozza az együttműködés megerősítésének szükségességét egyrészről az ugyanolyan problémákkal és kihívásokkal szembesülő régiók között, az e régiókban található vállalkozások közötti hálózatok létrehozásának ösztönzésével, másrészről a határokon átnyúló régiók között, a sajátos szükségleteikről gondoskodó politikák kialakításának és koordinációjának ösztönzése céljából; hangsúlyozza a KKV-k technológiai parkok, állami laboratóriumok és egyetemek köré csoportosuló klasztereinek fontosságát, amelyek dinamikus környezetet teremtenek Európában, képesek kiaknázni a tudományos ismereteket és tudásalapú munkahelyeket teremteni; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza az együttműködés megerősítésének szükségességét egyrészről az ugyanolyan problémákkal és kihívásokkal szembesülő régiók között, az e régiókban található vállalkozások közötti hálózatok létrehozásának ösztönzésével, másrészről a határokon átnyúló régiók között, a sajátos szükségleteikről gondoskodó politikák kialakításának és koordinációjának ösztönzése céljából; hangsúlyozza a KKV-k technológiai parkok, állami laboratóriumok és egyetemek köré csoportosuló klasztereinek fontosságát, amelyek dinamikus környezetet teremtenek Európában, képesek kiaknázni a tudományos ismereteket és tudásalapú munkahelyeket teremteni;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a sajátos jellemzőiket figyelembe vevő és részükre megfelelő támogatást nyújtó európai programokkal kell az ipari klaszterek és övezetek különleges helyzetét elismerni és kialakításukat ösztönözni; felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze a tagállamok között a vállalkozási „klaszterek” létrehozására, valamint az arra vonatkozó helyes gyakorlatok cseréjét, illetve, hogy miként lehet javítani a vállalkozások és az egyetemek közötti kapcsolatokat, amely kérdések értékesnek tekinthetők az innováció és vállalkozásteremtés ösztönzésében; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a sajátos jellemzőiket figyelembe vevő és részükre megfelelő támogatást nyújtó európai programokkal kell az ipari klaszterek és övezetek különleges helyzetét elismerni és kialakításukat ösztönözni; felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze a tagállamok között a vállalkozási „klaszterek” létrehozására, valamint az arra vonatkozó helyes gyakorlatok cseréjét, illetve, hogy miként lehet javítani a vállalkozások és az egyetemek közötti kapcsolatokat, amely kérdések értékesnek tekinthetők az innováció és vállalkozásteremtés ösztönzésében;

| 9. | sürgeti a transzatlanti gazdasági kapcsolatok fejlődését azzal a céllal, hogy az európai egységes piacnál nagyobb szabadkereskedelmi terület jöjjön létre; |
| --- | --- |

9.

sürgeti a transzatlanti gazdasági kapcsolatok fejlődését azzal a céllal, hogy az európai egységes piacnál nagyobb szabadkereskedelmi terület jöjjön létre;

| 10. | sürgeti a tagállamokat, hogy folytassák a nyitottság értékesítését, és hogy hajtsák végre az esedékes jogszabályokat, globálisan növelve a koherenciát és az európai versenyképességet; |
| --- | --- |

10.

sürgeti a tagállamokat, hogy folytassák a nyitottság értékesítését, és hogy hajtsák végre az esedékes jogszabályokat, globálisan növelve a koherenciát és az európai versenyképességet;

| 11. | sürgeti a tagállamokat, hogy teljesítsék ki és integrálják a szolgáltatási ágazatot, és ezáltal lendítsék fel a munkaerő termelékenységének növekedési ütemét; |
| --- | --- |

11.

sürgeti a tagállamokat, hogy teljesítsék ki és integrálják a szolgáltatási ágazatot, és ezáltal lendítsék fel a munkaerő termelékenységének növekedési ütemét;

| 12. | elismeri, hogy Európának egy valóban integrált energiapolitikára van szüksége, amely garantálja az ellátás biztonságát és a minimális környezeti károkat; |
| --- | --- |

12.

elismeri, hogy Európának egy valóban integrált energiapolitikára van szüksége, amely garantálja az ellátás biztonságát és a minimális környezeti károkat;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a szabályozás egyszerűsítése alapvető, ám nehezen kivitelezhető cél, és bizonyos szempontokból részben rokonságban áll a jogalkotással; kéri a Bizottságot, hogy haladéktalanul járuljon hozzá az egyszerűsítéshez egy az európai jogszabályok egyszerűsítés céljából végrehajtott módosításai jogi kiigazításának hitelesítését célzó mechanizmusról szóló javaslattal, és javasolja a tagállamoknak hasonló saját mechanizmusok létrehozását, amely számukra is ösztönzést jelent majd e folyamat elindításához; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a szabályozás egyszerűsítése alapvető, ám nehezen kivitelezhető cél, és bizonyos szempontokból részben rokonságban áll a jogalkotással; kéri a Bizottságot, hogy haladéktalanul járuljon hozzá az egyszerűsítéshez egy az európai jogszabályok egyszerűsítés céljából végrehajtott módosításai jogi kiigazításának hitelesítését célzó mechanizmusról szóló javaslattal, és javasolja a tagállamoknak hasonló saját mechanizmusok létrehozását, amely számukra is ösztönzést jelent majd e folyamat elindításához;

Szabad út az európai kreativitás előtt

| 14. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a tagállamok újra felélénkítsék a tudást, a kutatást és az innovációt; úgy véli, a kutatás a sikeres innováció és a gazdasági növekedés létfontosságú előkövetelménye; meggyőződése, hogy fontos létrehozni egy európai tudásalapú társadalmat, az egész életen át tartó tanulás és az információs és kommunikációs technológia (IKT) használatával, a szakismereti lemaradások és a munkanélküliség csökkentése érdekében, ezáltal javítva a munkavállalók EU-n belüli mobilitását; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a tagállamok újra felélénkítsék a tudást, a kutatást és az innovációt; úgy véli, a kutatás a sikeres innováció és a gazdasági növekedés létfontosságú előkövetelménye; meggyőződése, hogy fontos létrehozni egy európai tudásalapú társadalmat, az egész életen át tartó tanulás és az információs és kommunikációs technológia (IKT) használatával, a szakismereti lemaradások és a munkanélküliség csökkentése érdekében, ezáltal javítva a munkavállalók EU-n belüli mobilitását;

| 15. | hangsúlyozza, hogy az IKT, az e-tanulás és az e-business kritikus fontosságú elemei a KKV-k versenyképességének; úgy véli, éppen ezért további hangsúlyt kell fektetni a KKV-k számára ilyen lehetőségeket kínáló projektekre; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy az IKT, az e-tanulás és az e-business kritikus fontosságú elemei a KKV-k versenyképességének; úgy véli, éppen ezért további hangsúlyt kell fektetni a KKV-k számára ilyen lehetőségeket kínáló projektekre;

| 16. | az európai egyetemisták szükségleteinek kielégítése érdekében támogatja „az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciák” legteljesebb körű használatát a méltányosság és a hozzáférés biztosításával különösen a képzési potenciáljuk tekintetében támogatásra szoruló csoportok számára, mint amilyenek például az alacsony szintű alapkészségekkel rendelkezők, az iskolát korán otthagyók, a tartósan munkanélküliek, a migránsok és a fogyatékkal élők; |
| --- | --- |

16.

az európai egyetemisták szükségleteinek kielégítése érdekében támogatja „az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciák” legteljesebb körű használatát a méltányosság és a hozzáférés biztosításával különösen a képzési potenciáljuk tekintetében támogatásra szoruló csoportok számára, mint amilyenek például az alacsony szintű alapkészségekkel rendelkezők, az iskolát korán otthagyók, a tartósan munkanélküliek, a migránsok és a fogyatékkal élők;

| 17. | hangsúlyozza, hogy az EU KKV-i és ipara piachoz jutásának egyetlen módja az EU-ban a kutatás és az innovatív eljárások, szolgáltatások és termékek forgalomba hozatala között meglévő rés megszüntetése; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy az EU KKV-i és ipara piachoz jutásának egyetlen módja az EU-ban a kutatás és az innovatív eljárások, szolgáltatások és termékek forgalomba hozatala között meglévő rés megszüntetése;

| 18. | hangsúlyozza a nyitott innovációs modellek szükségességét, amelyek kevésbé lineárisak és inkább dinamikusak, és amelyek értéknövekedést eredményeznek a cégek számára; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza a nyitott innovációs modellek szükségességét, amelyek kevésbé lineárisak és inkább dinamikusak, és amelyek értéknövekedést eredményeznek a cégek számára;

| 19. | sürgeti a tagállamokat, hogy ne csak a számítógépek, de a szoftvercsomagok használatát is támogassák, mivel az emberi elme ilyen módon történő kiterjesztése javíthatja a különféle adminisztratív feladatok hatékonyságát; |
| --- | --- |

19.

sürgeti a tagállamokat, hogy ne csak a számítógépek, de a szoftvercsomagok használatát is támogassák, mivel az emberi elme ilyen módon történő kiterjesztése javíthatja a különféle adminisztratív feladatok hatékonyságát;

| 20. | hangsúlyozza egy felhasználóbarát közösségi szabadalom és az európai, az egyesült államokbeli és a japán szabadalmi rendszerek közötti nagyobb kölcsönösség szükségességét az európai vállalatok és ötletek lehető legjobb védelme érdekében, különösen előmozdítva KKV-k általi felhasználásukat; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza egy felhasználóbarát közösségi szabadalom és az európai, az egyesült államokbeli és a japán szabadalmi rendszerek közötti nagyobb kölcsönösség szükségességét az európai vállalatok és ötletek lehető legjobb védelme érdekében, különösen előmozdítva KKV-k általi felhasználásukat;

| 21. | elismeréssel illeti az EU piacra jutási stratégiájának céljait, és kéri az EU-t, hogy tegyen még többet annak érdekében, hogy adatbázisa elterjedjen a KKV-közösségen belül, és hogy ez mindig naprakész maradjon; azt ajánlja a tagállamok, a regionális és helyi hatóságok számára, hogy hozzanak létre közös „egyablakos tájékoztatási rendszert”, és ösztönzi a kormányzati szerveket szolgáltatásaik interneten keresztüli igénybevételének lehetővé tételére (e-kormányzat); |
| --- | --- |

21.

elismeréssel illeti az EU piacra jutási stratégiájának céljait, és kéri az EU-t, hogy tegyen még többet annak érdekében, hogy adatbázisa elterjedjen a KKV-közösségen belül, és hogy ez mindig naprakész maradjon; azt ajánlja a tagállamok, a regionális és helyi hatóságok számára, hogy hozzanak létre közös „egyablakos tájékoztatási rendszert”, és ösztönzi a kormányzati szerveket szolgáltatásaik interneten keresztüli igénybevételének lehetővé tételére (e-kormányzat);

| 22. | sürgeti a Bizottságot, hogy az Euro Info Központok (EIC) hálózatán keresztül segítse elő a nemzetközi piacokhoz való hozzáférés javítását; |
| --- | --- |

22.

sürgeti a Bizottságot, hogy az Euro Info Központok (EIC) hálózatán keresztül segítse elő a nemzetközi piacokhoz való hozzáférés javítását;

| 23. | sürgeti a Bizottságot, hogy a nemzeti hálózatokban meglévő, a KKV-k számára átfogó és megbízható szolgáltatások nyújtására képes különféle üzleti támogató szervezetek felvételével alakítsa át és bővítse e hálózatot; |
| --- | --- |

23.

sürgeti a Bizottságot, hogy a nemzeti hálózatokban meglévő, a KKV-k számára átfogó és megbízható szolgáltatások nyújtására képes különféle üzleti támogató szervezetek felvételével alakítsa át és bővítse e hálózatot;

| 24. | hangsúlyozza, hogy az EIC hálózat célzottabb és gyorsabb működésének biztosítása érdekében fontos a központok felülvizsgálatát, javítását és átszervezését, mind működésük, mind tevékenységük hatékonysága szempontjából; úgy véli, az EIC-ket át kell alakítani a problémamegoldást egyablakos ügyintézés keretében végző központokká („one-stop trouble-shooting shops”) azon KKV-k számára, amelyek akadályokba ütköznek a belső piacon és a KKV-k és a tagállamok közti valódi közvetítőkké kell válniuk, a problémákat a közösségi normák lehető leggyakorlatiasabb és legpragmatikusabb alkalmazásával megközelítve; felismeri, hogy e célkitűzések elérése érdekében az EIC-knek fokozottabb finanszírozásra lesz szükségük; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy az EIC hálózat célzottabb és gyorsabb működésének biztosítása érdekében fontos a központok felülvizsgálatát, javítását és átszervezését, mind működésük, mind tevékenységük hatékonysága szempontjából; úgy véli, az EIC-ket át kell alakítani a problémamegoldást egyablakos ügyintézés keretében végző központokká („one-stop trouble-shooting shops”) azon KKV-k számára, amelyek akadályokba ütköznek a belső piacon és a KKV-k és a tagállamok közti valódi közvetítőkké kell válniuk, a problémákat a közösségi normák lehető leggyakorlatiasabb és legpragmatikusabb alkalmazásával megközelítve; felismeri, hogy e célkitűzések elérése érdekében az EIC-knek fokozottabb finanszírozásra lesz szükségük;

| 25. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket az EIC-k láthatóságának növelése érdekében, és hangsúlyozza, hogy minden KKV-nak könnyen és díjmentesen kell hozzáférnie az EIC-k által nyújtott információkhoz, szolgáltatásokhoz és tanácsokhoz, akár tag azokban a szervezetekben, amelyek az EIC-t működtetik, akár nem; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az EIC-k KKV-programja foglalja magába a működtető szervezeten kívüli KKV-kat is; életbevágó fontosságúnak tartja, hogy a Bizottság tűzzön ki nagyratörő célokat az EIC-k igénybevételének és láthatóságának növelése érdekében, nemcsak az azokat működtető szervezet tagságát alkotó vállalkozások, hanem az összes KKV körében; |
| --- | --- |

25.

felhívja a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket az EIC-k láthatóságának növelése érdekében, és hangsúlyozza, hogy minden KKV-nak könnyen és díjmentesen kell hozzáférnie az EIC-k által nyújtott információkhoz, szolgáltatásokhoz és tanácsokhoz, akár tag azokban a szervezetekben, amelyek az EIC-t működtetik, akár nem; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az EIC-k KKV-programja foglalja magába a működtető szervezeten kívüli KKV-kat is; életbevágó fontosságúnak tartja, hogy a Bizottság tűzzön ki nagyratörő célokat az EIC-k igénybevételének és láthatóságának növelése érdekében, nemcsak az azokat működtető szervezet tagságát alkotó vállalkozások, hanem az összes KKV körében;

| 26. | úgy ítéli meg, hogy erőfeszítéseket kell tenni az Európai Unió által működtetett és a KKV-k igényeihez igazított hálózatok (például az Euro Info Központok és az Innovációközvetítő Központok) összefogására; úgy ítéli meg, hogy ezeket a létesítményeket például a KKV-k szakmai szövetségében lehetne egyesíteni; |
| --- | --- |

26.

úgy ítéli meg, hogy erőfeszítéseket kell tenni az Európai Unió által működtetett és a KKV-k igényeihez igazított hálózatok (például az Euro Info Központok és az Innovációközvetítő Központok) összefogására; úgy ítéli meg, hogy ezeket a létesítményeket például a KKV-k szakmai szövetségében lehetne egyesíteni;

A verseny motorja: a sikeres verseny előfeltételei és a KKV-k

| 27. | sürgeti a Bizottságot és tagállamokat, hogy - amennyiben lehetséges - alkalmazzák a kisvállalkozások európai chartáján alapuló, „gondoljunk először a kisebbekre” elvet annak érdekében, hogy a mikrovállalkozások és a háziipar számára lehetővé váljon különösen az, hogy - akár helyi szinten, akár az exportpiacokon - teljes mértékben megvalósítsák növekedési és fejlődési potenciáljukat; |
| --- | --- |

27.

sürgeti a Bizottságot és tagállamokat, hogy - amennyiben lehetséges - alkalmazzák a kisvállalkozások európai chartáján alapuló, „gondoljunk először a kisebbekre” elvet annak érdekében, hogy a mikrovállalkozások és a háziipar számára lehetővé váljon különösen az, hogy - akár helyi szinten, akár az exportpiacokon - teljes mértékben megvalósítsák növekedési és fejlődési potenciáljukat;

| 28. | sürgeti a tagállamokat, hogy javítsák a vállalkozói szellem és az egyéni felelősség megítélését, megjutalmazva az erőfeszítést és támogatva a kockázatvállalás és a vállalkozás társadalmi értékét; |
| --- | --- |

28.

sürgeti a tagállamokat, hogy javítsák a vállalkozói szellem és az egyéni felelősség megítélését, megjutalmazva az erőfeszítést és támogatva a kockázatvállalás és a vállalkozás társadalmi értékét;

| 29. | megállapítja, hogy egy tudásalapú társadalomban a technológiai fejlesztés és a kiválóság áll a versenyelőny középpontjában; |
| --- | --- |

29.

megállapítja, hogy egy tudásalapú társadalomban a technológiai fejlesztés és a kiválóság áll a versenyelőny középpontjában;

| 30. | fontosnak tekinti, hogy az információnyújtás mellett a legjobb gyakorlatoknak a KKV-k és mikrovállalkozások számára történő átadása is jelentősebb szerephez jusson; ebből a célból az üzleti ismeretek oktatását kiemelt területnek tekinti, beleértve a pályázati eljárásokhoz szükséges ismereteket is; |
| --- | --- |

30.

fontosnak tekinti, hogy az információnyújtás mellett a legjobb gyakorlatoknak a KKV-k és mikrovállalkozások számára történő átadása is jelentősebb szerephez jusson; ebből a célból az üzleti ismeretek oktatását kiemelt területnek tekinti, beleértve a pályázati eljárásokhoz szükséges ismereteket is;

| 31. | sürgeti a tagállamokat, hogy támogassák a sikeres online üzleti vállalkozások modelljeit, hogy megkönnyítsék az IKT használatát; |
| --- | --- |

31.

sürgeti a tagállamokat, hogy támogassák a sikeres online üzleti vállalkozások modelljeit, hogy megkönnyítsék az IKT használatát;

| 32. | sürgeti a tagállamokat, hogy hozzanak létre közös szabványokat vagy önkéntes megállapodásokat azokon a területeken, ahol ezek hiánya hátráltatja a KKV-k növekedését; |
| --- | --- |

32.

sürgeti a tagállamokat, hogy hozzanak létre közös szabványokat vagy önkéntes megállapodásokat azokon a területeken, ahol ezek hiánya hátráltatja a KKV-k növekedését;

| 33. | sürgeti a tagállamokat, hogy élénkítsék fel az európai üzleti vállalkozásokat a bürokrácia csökkentésével, a szabályozás minőségének javításával, az adminisztratív terhek csökkentésével, a KKV-k konzultációs folyamatban való részvételének javításával és az adózási szabályoknak a KKV-k javára szolgáló egyszerűsítésével, továbbá a munkavállalók és a munkáltatók vonatkozásában az adminisztrációs eljárások és a szociális biztonsági rendszerek korszerűsítésével; kéri a tagállamokat, hogy töröljék el a KKV-k, az ipar, a kutatóintézetek és egyetemek közötti határokon átnyúló együttműködésre vonatkozó adminisztratív küszöböket; |
| --- | --- |

33.

sürgeti a tagállamokat, hogy élénkítsék fel az európai üzleti vállalkozásokat a bürokrácia csökkentésével, a szabályozás minőségének javításával, az adminisztratív terhek csökkentésével, a KKV-k konzultációs folyamatban való részvételének javításával és az adózási szabályoknak a KKV-k javára szolgáló egyszerűsítésével, továbbá a munkavállalók és a munkáltatók vonatkozásában az adminisztrációs eljárások és a szociális biztonsági rendszerek korszerűsítésével; kéri a tagállamokat, hogy töröljék el a KKV-k, az ipar, a kutatóintézetek és egyetemek közötti határokon átnyúló együttműködésre vonatkozó adminisztratív küszöböket;

| 34. | ösztönzi a tagállamokat, hogy nyújtsanak több támogatást az induló vállalkozások elégtelen számának helyreállítása érdekében, illetve fontolják meg megfelelő ösztönző intézkedések alkalmazását, valamint vezessenek be különleges támogatási rendelkezéseket a méret és növekedés tekintetében; megállapítja a vállalkozások átadásának a munkahelyek és a tőke megtartásában játszott fontosságát; üdvözli a vállalkozások átadásáról szóló, „A Közösség növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni programjának végrehajtásáról - Vállalkozások átadása - Folyamatosság és megújulás” című új közleményt, amely a vállalkozásokhoz kapcsolódó, belülről fakadó kockázatok csökkentésére irányuló céllal kapcsolatos, megjegyzi, hogy a sikeres vállalkozásátadások egyre fontosabbak Európa elöregedő népessége végett, ami miatt a következő tíz évben az európai vállalkozók több mint egyharmada hagy fel a vállalkozással; ezért kéri a tagállamokat, hogy egyenlő politikai figyelmet szenteljenek az induló vállalkozásoknak és a vállalkozások átadásának, valamint a nemzeti politikákba foglaljanak bele a lisszaboni stratégia végrehajtásárát célzó gyakorlati intézkedéseket, továbbá fogadjanak el egyedi ütemterveket; |
| --- | --- |

34.

ösztönzi a tagállamokat, hogy nyújtsanak több támogatást az induló vállalkozások elégtelen számának helyreállítása érdekében, illetve fontolják meg megfelelő ösztönző intézkedések alkalmazását, valamint vezessenek be különleges támogatási rendelkezéseket a méret és növekedés tekintetében; megállapítja a vállalkozások átadásának a munkahelyek és a tőke megtartásában játszott fontosságát; üdvözli a vállalkozások átadásáról szóló, „A Közösség növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni programjának végrehajtásáról - Vállalkozások átadása - Folyamatosság és megújulás” című új közleményt, amely a vállalkozásokhoz kapcsolódó, belülről fakadó kockázatok csökkentésére irányuló céllal kapcsolatos, megjegyzi, hogy a sikeres vállalkozásátadások egyre fontosabbak Európa elöregedő népessége végett, ami miatt a következő tíz évben az európai vállalkozók több mint egyharmada hagy fel a vállalkozással; ezért kéri a tagállamokat, hogy egyenlő politikai figyelmet szenteljenek az induló vállalkozásoknak és a vállalkozások átadásának, valamint a nemzeti politikákba foglaljanak bele a lisszaboni stratégia végrehajtásárát célzó gyakorlati intézkedéseket, továbbá fogadjanak el egyedi ütemterveket;

| 35. | elfogadja az új vállalkozások beindításának megkönnyítését és létrehozásuk időigényének és költségeinek csökkentését célzó javaslatokat, de megjegyzi, hogy míg az adóösztönzők nem jelentenek problémát, a kedvezményes kamatozású kölcsönök nem egyeztethetőek össze automatikusan a közösségi jogszabályokkal, amelyek éppen a piaci viszonyok kiegyenlítésére törekszenek; javasolja a megfelelő intézkedések - mint például az adóösztönzők és a rugalmas társasági jogi rendelkezések - támogatását a vállalkozások fennmaradásának, és különösen a családi vállalkozások harmadik felek vagy munkavállalók részére történő átadásának megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

35.

elfogadja az új vállalkozások beindításának megkönnyítését és létrehozásuk időigényének és költségeinek csökkentését célzó javaslatokat, de megjegyzi, hogy míg az adóösztönzők nem jelentenek problémát, a kedvezményes kamatozású kölcsönök nem egyeztethetőek össze automatikusan a közösségi jogszabályokkal, amelyek éppen a piaci viszonyok kiegyenlítésére törekszenek; javasolja a megfelelő intézkedések - mint például az adóösztönzők és a rugalmas társasági jogi rendelkezések - támogatását a vállalkozások fennmaradásának, és különösen a családi vállalkozások harmadik felek vagy munkavállalók részére történő átadásának megkönnyítése érdekében;

Modern szociális biztonsági rendszer és munkaerőpiac

| 36. | sürgeti a tagállamokat, hogy vizsgálják felül az eredménytelen szociális modelleket pénzügyi fenntarthatóságuk, a változó globális dinamika és a demográfiai minták fényében annak érdekében, hogy fenntarthatóbbak legyenek; |
| --- | --- |

36.

sürgeti a tagállamokat, hogy vizsgálják felül az eredménytelen szociális modelleket pénzügyi fenntarthatóságuk, a változó globális dinamika és a demográfiai minták fényében annak érdekében, hogy fenntarthatóbbak legyenek;

| 37. | sürgeti a tagállamokat, hogy öregedő népességük és a csökkenő születésszám kiegyenlítése érdekében hozzanak olyan gyakorlati politikai döntéseket, mint például a nyugdíjkorhatár megemelése az egészségügy javuló színvonalának megfelelően, továbbá az egyre családközpontúbb politikák bevezetése a gyermekvállalást és a gyermeknevelést ösztönző intézkedésekkel együtt; |
| --- | --- |

37.

sürgeti a tagállamokat, hogy öregedő népességük és a csökkenő születésszám kiegyenlítése érdekében hozzanak olyan gyakorlati politikai döntéseket, mint például a nyugdíjkorhatár megemelése az egészségügy javuló színvonalának megfelelően, továbbá az egyre családközpontúbb politikák bevezetése a gyermekvállalást és a gyermeknevelést ösztönző intézkedésekkel együtt;

| 38. | hangsúlyozza a női vállalkozók támogatásának szükségességét, különösen a finanszírozáshoz és a vállalkozói hálózatokhoz való hozzáférés terén; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza a női vállalkozók támogatásának szükségességét, különösen a finanszírozáshoz és a vállalkozói hálózatokhoz való hozzáférés terén;

| 39. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a tagállamok a teljes internetes integrációra törekedjenek szerte Európában; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a tagállamok a teljes internetes integrációra törekedjenek szerte Európában;

| 40. | hangsúlyozza a munkaerőpiac rugalmasságának szükségességét a változó társadalmi minták és az öregedő társadalommal összefüggő problémák kezelése érdekében; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza a munkaerőpiac rugalmasságának szükségességét a változó társadalmi minták és az öregedő társadalommal összefüggő problémák kezelése érdekében;

| 41. | emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nem bérjellegű költségek képezik az egyik legnagyobb olyan akadályt, amivel az egyszemélyes vállalkozások szembesülnek, és ez akadályozza őket további munkavállalók alkalmazásában; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy - az Európában különösen a fiatalokat érintő munkanélküliség magas szintje miatt - az EU foglalkoztatással kapcsolatos jogszabályainak megfontolásakor tartsák tiszteletben az arányosság és a rugalmasság elvét; |
| --- | --- |

41.

emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nem bérjellegű költségek képezik az egyik legnagyobb olyan akadályt, amivel az egyszemélyes vállalkozások szembesülnek, és ez akadályozza őket további munkavállalók alkalmazásában; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy - az Európában különösen a fiatalokat érintő munkanélküliség magas szintje miatt - az EU foglalkoztatással kapcsolatos jogszabályainak megfontolásakor tartsák tiszteletben az arányosság és a rugalmasság elvét;

| 42. | a munkavállalók alkalmazkodóbbá tétele és a termelékenység növelése érdekében létfontosságúnak tartja a KKV-k humántőke-befektetéseinek támogatását; elismeri, hogy a KKV-k igényeire szabott programok kialakításához szükség van képzési programokra, ideértve a helyszíni képzést is; hangsúlyozza, hogy az idősebb munkavállalók és a fogyatékkal élők számára biztosítani kell a megfelelő szakképzést (az új technológiák területén), annak érdekében, hogy megtarthassák munkájukat, illetve könnyebben találjanak munkát, és azért, hogy kielégítsék a munkaadók és a fogyatékkal élők igényeit; |
| --- | --- |

42.

a munkavállalók alkalmazkodóbbá tétele és a termelékenység növelése érdekében létfontosságúnak tartja a KKV-k humántőke-befektetéseinek támogatását; elismeri, hogy a KKV-k igényeire szabott programok kialakításához szükség van képzési programokra, ideértve a helyszíni képzést is; hangsúlyozza, hogy az idősebb munkavállalók és a fogyatékkal élők számára biztosítani kell a megfelelő szakképzést (az új technológiák területén), annak érdekében, hogy megtarthassák munkájukat, illetve könnyebben találjanak munkát, és azért, hogy kielégítsék a munkaadók és a fogyatékkal élők igényeit;

| 43. | javasolja, hogy a középiskolai tantervek keretén belül oktassák a legfontosabb üzleti szakismereteket, és arra ösztönöz, hogy vonják be a KKV-kat azokba az oktatási területekbe, ahol kiegészítő gyakorlati ismeretekkel és tanácsokkal tudnak szolgálni; támogatja, hogy az egyetemek a gazdaság igényeit kielégítő tananyagot foglaljanak tanterveikbe; |
| --- | --- |

43.

javasolja, hogy a középiskolai tantervek keretén belül oktassák a legfontosabb üzleti szakismereteket, és arra ösztönöz, hogy vonják be a KKV-kat azokba az oktatási területekbe, ahol kiegészítő gyakorlati ismeretekkel és tanácsokkal tudnak szolgálni; támogatja, hogy az egyetemek a gazdaság igényeit kielégítő tananyagot foglaljanak tanterveikbe;

| 44. | hangsúlyozza azon KKV-k támogatásának a szükségességét, amelyek a vállalati társadalmi felelősség és a fenntartható fejlődés európai uniós stratégiája jegyében környezetbarát megoldásokat alkalmaznak; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza azon KKV-k támogatásának a szükségességét, amelyek a vállalati társadalmi felelősség és a fenntartható fejlődés európai uniós stratégiája jegyében környezetbarát megoldásokat alkalmaznak;

| 45. | nagyra értékeli, hogy a Bizottság keresi a párbeszéd lehetőségét és rendszeres információcseréket szorgalmaz a KKV-kkal és képviseleti szervezeteikkel, és kéri, hogy pontosan ezt a módszert ültessék át a gyakorlatba, az európai vállalkozásokat szakmai szövetségeiken keresztül is bevonva nem csupán a közösségi programok végrehajtásába, de azok kidolgozásába is; megállapítja, hogy a konzultációs eljárás jelenlegi formájában problematikus a KKV-k számára, mivel a nyolchetes határidő nem hagy elég időt a KKV-kat képviselő szervezetek számára a vélemények összegyűjtésére és benyújtására; kéri a Bizottságot, hogy sürgősen vizsgálja felül ezt a korlátozást; |
| --- | --- |

45.

nagyra értékeli, hogy a Bizottság keresi a párbeszéd lehetőségét és rendszeres információcseréket szorgalmaz a KKV-kkal és képviseleti szervezeteikkel, és kéri, hogy pontosan ezt a módszert ültessék át a gyakorlatba, az európai vállalkozásokat szakmai szövetségeiken keresztül is bevonva nem csupán a közösségi programok végrehajtásába, de azok kidolgozásába is; megállapítja, hogy a konzultációs eljárás jelenlegi formájában problematikus a KKV-k számára, mivel a nyolchetes határidő nem hagy elég időt a KKV-kat képviselő szervezetek számára a vélemények összegyűjtésére és benyújtására; kéri a Bizottságot, hogy sürgősen vizsgálja felül ezt a korlátozást;

| 46. | fenntartja azt az álláspontot, miszerint a KKV-kat támogató intézkedéseket az egyéni vállalkozókra is alkalmazni kellene, különös tekintettel a szociális biztonsági rendszerek különböző formáira és az ezek keretében nyújtott ellátásra, illetve a foglalkozási veszélyek megelőzésére; |
| --- | --- |

46.

fenntartja azt az álláspontot, miszerint a KKV-kat támogató intézkedéseket az egyéni vállalkozókra is alkalmazni kellene, különös tekintettel a szociális biztonsági rendszerek különböző formáira és az ezek keretében nyújtott ellátásra, illetve a foglalkozási veszélyek megelőzésére;

| 47. | ajánlja, hogy a tagállamok - amennyire lehetséges - törekedjenek olyan jogszabályi környezet létrehozására, amely a KKV-k számára a szociális biztonsági szempontok érintése nélkül garantálja a foglalkoztatás rugalmasságát; |
| --- | --- |

47.

ajánlja, hogy a tagállamok - amennyire lehetséges - törekedjenek olyan jogszabályi környezet létrehozására, amely a KKV-k számára a szociális biztonsági szempontok érintése nélkül garantálja a foglalkoztatás rugalmasságát;

| 48. | hangsúlyozza a belső piac teljes körű megvalósításának szükségét, és felhívja a tagállamokat, hogy segítsenek e közös cél elérésében a munkavállalók szabad mozgásának ösztönzése révén; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza a belső piac teljes körű megvalósításának szükségét, és felhívja a tagállamokat, hogy segítsenek e közös cél elérésében a munkavállalók szabad mozgásának ösztönzése révén;

| 49. | emlékeztet arra, hogy a vállalkozások ösztönzése iránti eltökéltség különösen azoknak a demográfiai változásoknak a tükrében létfontosságú, amelyek következtében Európa vállalkozóinak egyharmada vonul nyugdíjba az elkövetkező tíz évben; felhívja a Bizottságot, hogy e téren segítse elő a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét, tekintettel például az idősek számára létrehozott „ezüstvállalkozási” rendszerekre, a fiatalok vállalkozásindításra való ösztönzésének megfelelőbb módjára és különösen a női vállalkozók támogatására, ami kiterjedhet a hivatás és a családi élet hatékonyabb összeegyeztetését célzó intézkedések felülvizsgálatára is; |
| --- | --- |

49.

emlékeztet arra, hogy a vállalkozások ösztönzése iránti eltökéltség különösen azoknak a demográfiai változásoknak a tükrében létfontosságú, amelyek következtében Európa vállalkozóinak egyharmada vonul nyugdíjba az elkövetkező tíz évben; felhívja a Bizottságot, hogy e téren segítse elő a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét, tekintettel például az idősek számára létrehozott „ezüstvállalkozási” rendszerekre, a fiatalok vállalkozásindításra való ösztönzésének megfelelőbb módjára és különösen a női vállalkozók támogatására, ami kiterjedhet a hivatás és a családi élet hatékonyabb összeegyeztetését célzó intézkedések felülvizsgálatára is;

Pénzügyi fenntarthatóság

| 50. | sürgeti a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe a költségvetési fegyelem elveit a rendezett államháztartás biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

50.

sürgeti a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe a költségvetési fegyelem elveit a rendezett államháztartás biztosítása érdekében;

| 51. | ösztönzi a közszolgáltatási modellek, finanszírozásuk és irányításuk felülvizsgálatát, beleértve a közés magánszféra partnerségei szerepének és előnyeinek megvitatását is; |
| --- | --- |

51.

ösztönzi a közszolgáltatási modellek, finanszírozásuk és irányításuk felülvizsgálatát, beleértve a közés magánszféra partnerségei szerepének és előnyeinek megvitatását is;

| 52. | ösztönzi a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a köz- és magánszféra partnerségeit, mint a KKV-k részére üzleti támogatási szolgáltatások nyújtása tekintetében legmegfelelőbb modellt, beleértve a kockázati tőkealapok létrehozását, és ezáltal teremtsenek elégséges kiegyenlítő hatást a magánszektor nagyobb mértékű részvétele számára; |
| --- | --- |

52.

ösztönzi a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a köz- és magánszféra partnerségeit, mint a KKV-k részére üzleti támogatási szolgáltatások nyújtása tekintetében legmegfelelőbb modellt, beleértve a kockázati tőkealapok létrehozását, és ezáltal teremtsenek elégséges kiegyenlítő hatást a magánszektor nagyobb mértékű részvétele számára;

| 53. | sürgeti a tagállamokat, hogy javítsák a KKV-k közbeszerzési eljárásokhoz való hozzáférését, amelyek jelentős akadályt jelentenek a növekedés tekintetében; emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat a közbeszerzési irányelvek esetenkénti fonák hatásaira, amely irányelvek például oda vezettek, hogy a közbeszerzési szerződések bizonyos odaítélői díjakat kértek a potenciális szolgáltatóktól azért, hogy pályázati kérelmeiket elbírálják; megjegyzi, hogy ezek a díjak megnyomoríthatják a kisvállalkozásokat, ezért felszólítja a Bizottságot, hogy a felülvizsgált közbeszerzési irányelvek végrehajtásáról szóló útmutató ez év folyamán történő kidolgozásakor vegye ezt is figyelembe; |
| --- | --- |

53.

sürgeti a tagállamokat, hogy javítsák a KKV-k közbeszerzési eljárásokhoz való hozzáférését, amelyek jelentős akadályt jelentenek a növekedés tekintetében; emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat a közbeszerzési irányelvek esetenkénti fonák hatásaira, amely irányelvek például oda vezettek, hogy a közbeszerzési szerződések bizonyos odaítélői díjakat kértek a potenciális szolgáltatóktól azért, hogy pályázati kérelmeiket elbírálják; megjegyzi, hogy ezek a díjak megnyomoríthatják a kisvállalkozásokat, ezért felszólítja a Bizottságot, hogy a felülvizsgált közbeszerzési irányelvek végrehajtásáról szóló útmutató ez év folyamán történő kidolgozásakor vegye ezt is figyelembe;

| 54. | úgy véli, hogy az ökoinnovációt az állami költségvetés vásárlóerejének alkalmazása is ösztönözheti, mivel a közbeszerzés zölddé tétele segíthet a kritikus tömeg létrehozásában, és így a környezetbarát vállalkozások szélesebb körben juthatnak be a piacra, ami az ebben az ágazatban igen aktív európai KKV-k javát fogja szolgálni; |
| --- | --- |

54.

úgy véli, hogy az ökoinnovációt az állami költségvetés vásárlóerejének alkalmazása is ösztönözheti, mivel a közbeszerzés zölddé tétele segíthet a kritikus tömeg létrehozásában, és így a környezetbarát vállalkozások szélesebb körben juthatnak be a piacra, ami az ebben az ágazatban igen aktív európai KKV-k javát fogja szolgálni;

| 55. | sürgeti a vállalkozásitőke-befektetést támogató fiskális ösztönző intézkedések használatát és az Európai Beruházási Alapon és a strukturális alapokon keresztül rendelkezésre álló források felhasználását, ami egy hazai kockázatitőke-befektetői bázis kialakításához járulhatna hozzá; |
| --- | --- |

55.

sürgeti a vállalkozásitőke-befektetést támogató fiskális ösztönző intézkedések használatát és az Európai Beruházási Alapon és a strukturális alapokon keresztül rendelkezésre álló források felhasználását, ami egy hazai kockázatitőke-befektetői bázis kialakításához járulhatna hozzá;

| 56. | szükségszerűnek ítéli, hogy a finanszírozási és üzleti kockázatokkal kapcsolatban a KKV-k teljeskörű és megbízható információkat kapjanak a kockázatmegosztás lehetséges formáiról; |
| --- | --- |

56.

szükségszerűnek ítéli, hogy a finanszírozási és üzleti kockázatokkal kapcsolatban a KKV-k teljeskörű és megbízható információkat kapjanak a kockázatmegosztás lehetséges formáiról;

| 57. | úgy véli, hogy a KKV-knak az európai gazdaság alapvető részét kell képezniük, valamint hogy potenciáljuknak a K+F területén történő kiaknázása érdekében a 7. keretprogramot korszerűsíteni kell, hogy a KKV-knak és a kisebb cégek és laboratóriumok klasztereinek nyújtott finanszírozás elkülönítésével megkönynyítsék a kisebb kutatóintézmények részvételét; |
| --- | --- |

57.

úgy véli, hogy a KKV-knak az európai gazdaság alapvető részét kell képezniük, valamint hogy potenciáljuknak a K+F területén történő kiaknázása érdekében a 7. keretprogramot korszerűsíteni kell, hogy a KKV-knak és a kisebb cégek és laboratóriumok klasztereinek nyújtott finanszírozás elkülönítésével megkönynyítsék a kisebb kutatóintézmények részvételét;

| 58. | elismeréssel illeti a 2006. márciusi brüsszeli Európai Tanács olyan irányú megközelítését, hogy bővítsék és könnyítsék meg az üzleti célú hozzájutást az Európai Beruházási Bank kölcsöneihez, különösen a KKV-k számára; |
| --- | --- |

58.

elismeréssel illeti a 2006. márciusi brüsszeli Európai Tanács olyan irányú megközelítését, hogy bővítsék és könnyítsék meg az üzleti célú hozzájutást az Európai Beruházási Bank kölcsöneihez, különösen a KKV-k számára;

Működő NRP-k

| 59. | sürget minden tagállamot, hogy fordítson különös figyelmet a KKV-kra vonatkozó intézkedésekre az NRP-jében, mivel a siker a KKV-k vállalkozói szervezeteinek aktív részvételén és a velük folytatott konzultáción múlik, ezzel bizonyítva hatékonyságukat; |
| --- | --- |

59.

sürget minden tagállamot, hogy fordítson különös figyelmet a KKV-kra vonatkozó intézkedésekre az NRP-jében, mivel a siker a KKV-k vállalkozói szervezeteinek aktív részvételén és a velük folytatott konzultáción múlik, ezzel bizonyítva hatékonyságukat;

| 60. | sajnálatát fejezi ki a konkrét dimenzió elveszítése miatt, amely régebben jelen volt a kisvállalkozásokról szóló európai chartára vonatkozó jelentéstételben, és sürgeti a Bizottságot, hogy ajánlja fel a tagállamoknak azt a lehetőséget, hogy az éves NRP-jelentések elkészítése során kétoldalú üléseket tartsanak (a nemzeti érdekeltek bevonásával) a KKV-kra vonatkozó konkrét intézkedésekkel kapcsolatos előrehaladásról; |
| --- | --- |

60.

sajnálatát fejezi ki a konkrét dimenzió elveszítése miatt, amely régebben jelen volt a kisvállalkozásokról szóló európai chartára vonatkozó jelentéstételben, és sürgeti a Bizottságot, hogy ajánlja fel a tagállamoknak azt a lehetőséget, hogy az éves NRP-jelentések elkészítése során kétoldalú üléseket tartsanak (a nemzeti érdekeltek bevonásával) a KKV-kra vonatkozó konkrét intézkedésekkel kapcsolatos előrehaladásról;

| 61. | sajnálja a tagállamok NRP-i közötti koordináció hiányát; |
| --- | --- |

61.

sajnálja a tagállamok NRP-i közötti koordináció hiányát;

| 62. | hangsúlyozza az NRP-k sikereiről és kudarcairól szóló jelentések és közlemények értékét; |
| --- | --- |

62.

hangsúlyozza az NRP-k sikereiről és kudarcairól szóló jelentések és közlemények értékét;

| 63. | sürgeti a tagállamokat, hogy tisztázzák, hogyan kívánják folytatni az NRP-kben saját maguk által meghatározott célok végrehajtását; |
| --- | --- |

63.

sürgeti a tagállamokat, hogy tisztázzák, hogyan kívánják folytatni az NRP-kben saját maguk által meghatározott célok végrehajtását;

*

- *

| 64. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak. |
| --- | --- |

64.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak.

---

(1)  HL L 205., 2005.8.6., 28. o.

(2)  HL L 210., 2006.7.31., 25. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0265.

(4)  HL L 385., 1994.12.31., 14. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0230.

(6)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0243.

(7)  HL C 227. E, 2006.9.21., 599. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0022.

(9)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0079.

(10)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0092.

(11)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0110.

(12)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0301.

---