# Uradni list C 301E/2006

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 301E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4912. december 2006 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 301E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4912. december 2006

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Svet |
| 2006/C 301E/1 | Skupno stališče (ES) št. 27/2006 z dne 25. septembra 2006, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z namenom sprejetja Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007 do 2013) | 1 |
| 2006/C 301E/2 | Skupno stališče (ES) št. 28/2006 z dne 23. oktobra 2006, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja | 51 |
| 2006/C 301E/3 | Skupno stališče (ES) št. 29/2006 z dne 14. novembra 2006, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o predložitvi statističnih podatkov o iztovoru ribiških proizvodov v državah članicah in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1382/91 (
  1
  ) | 85 |
| 2006/C 301E/4 | Skupno stališče (ES) št. 30/2006 z dne 14. novembra 2006, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z namenom sprejetja Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem letu medkulturnega dialoga (2008) | 94 |
| 2006/C 301E/5 | Skupno stališče (ES) št. 31/2006 z dne 14. novembra 2006, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z namenom sprejetja Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa ukrepov Skupnosti na področju potrošniške politike (
  1
  ) | 103 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Svet

2006/C 301E/1

Skupno stališče (ES) št. 27/2006 z dne 25. septembra 2006, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z namenom sprejetja Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007 do 2013)

1

2006/C 301E/2

Skupno stališče (ES) št. 28/2006 z dne 23. oktobra 2006, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja

51

2006/C 301E/3

Skupno stališče (ES) št. 29/2006 z dne 14. novembra 2006, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o predložitvi statističnih podatkov o iztovoru ribiških proizvodov v državah članicah in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1382/91 (
  1
  )

1

85

2006/C 301E/4

Skupno stališče (ES) št. 30/2006 z dne 14. novembra 2006, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z namenom sprejetja Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem letu medkulturnega dialoga (2008)

94

2006/C 301E/5

Skupno stališče (ES) št. 31/2006 z dne 14. novembra 2006, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti z namenom sprejetja Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa ukrepov Skupnosti na področju potrošniške politike (
  1
  )

1

103

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Svet

| 12.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

CE 301/1

---

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 27/2006,

ki ga je sprejel Svet dne 25. septembra 2006

z namenom sprejetja Sklepa št. .../2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007 do 2013)

(2006/C 301 E/01)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 166(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Cilj Skupnosti, določen v Pogodbi, je okrepiti znanstvene in tehnološke temelje industrije Skupnosti ter s tem zagotoviti visoko raven konkurenčnosti na mednarodni ravni. V ta namen naj Skupnost pospešuje vse raziskovalne dejavnosti, ki se štejejo za potrebne, predvsem s spodbujanjem podjetij, vključno z malimi in srednje velikimi podjetji („MSP“), raziskovalnih središč in univerz pri njihovih dejavnostih na področju raziskav in tehnološkega razvoja. V tem smislu bi bilo treba dati prednost tistim področjem in projektom, kjer imata evropsko financiranje in sodelovanje poseben pomen ter zagotavljata dodano vrednost. Skupnost želi s podporo raziskavam na novih področjih znanja, uporabnim raziskavam in inovacijam spodbujati medsebojno dopolnjevanje v evropskem raziskovanju in tako zagotoviti stabilnejše temelje za Evropski raziskovalni prostor. To bo pozitivno prispevalo k socialnemu, kulturnemu in gospodarskemu napredku v vseh 25 državah članicah. |
| --- | --- |

(1)

Cilj Skupnosti, določen v Pogodbi, je okrepiti znanstvene in tehnološke temelje industrije Skupnosti ter s tem zagotoviti visoko raven konkurenčnosti na mednarodni ravni. V ta namen naj Skupnost pospešuje vse raziskovalne dejavnosti, ki se štejejo za potrebne, predvsem s spodbujanjem podjetij, vključno z malimi in srednje velikimi podjetji („MSP“), raziskovalnih središč in univerz pri njihovih dejavnostih na področju raziskav in tehnološkega razvoja. V tem smislu bi bilo treba dati prednost tistim področjem in projektom, kjer imata evropsko financiranje in sodelovanje poseben pomen ter zagotavljata dodano vrednost. Skupnost želi s podporo raziskavam na novih področjih znanja, uporabnim raziskavam in inovacijam spodbujati medsebojno dopolnjevanje v evropskem raziskovanju in tako zagotoviti stabilnejše temelje za Evropski raziskovalni prostor. To bo pozitivno prispevalo k socialnemu, kulturnemu in gospodarskemu napredku v vseh 25 državah članicah.

| (2) | Evropski svet je v Lizboni dne 23. in 24. marca 2000 priznal osrednjo vlogo raziskav ter s tem določil nov strateški cilj Evropske unije za naslednje desetletje: postati najbolj konkurenčno in dinamično na znanju temelječe gospodarstvo na svetu, sposobno trajnostne gospodarske rasti s številčnejšimi in boljšimi delovnimi mesti ter z večjo socialno kohezijo. Trikotnik znanja — izobraževanje, raziskave in inovacije — je bistvenega pomena za uresničitev tega cilja; Skupnost si v ta namen prizadeva mobilizirati in okrepiti vse potrebne zmogljivosti na področju raziskav in inovacij. Tako je Sedmi okvirni programa osrednji instrument Skupnosti, ki dopolnjuje prizadevanja držav članic in evropske industrije. |
| --- | --- |

(2)

Evropski svet je v Lizboni dne 23. in 24. marca 2000 priznal osrednjo vlogo raziskav ter s tem določil nov strateški cilj Evropske unije za naslednje desetletje: postati najbolj konkurenčno in dinamično na znanju temelječe gospodarstvo na svetu, sposobno trajnostne gospodarske rasti s številčnejšimi in boljšimi delovnimi mesti ter z večjo socialno kohezijo. Trikotnik znanja — izobraževanje, raziskave in inovacije — je bistvenega pomena za uresničitev tega cilja; Skupnost si v ta namen prizadeva mobilizirati in okrepiti vse potrebne zmogljivosti na področju raziskav in inovacij. Tako je Sedmi okvirni programa osrednji instrument Skupnosti, ki dopolnjuje prizadevanja držav članic in evropske industrije.

| (3) | Evropski svet je dne 15. in 16. marca 2002 v Barceloni v skladu z Lizbonsko strategijo soglašal, da je treba povečati skupna vlaganja v raziskave in tehnološki razvoj (RTR) ter inovacije v Uniji, tako da bi se ta do leta 2010 približala 3 % BDP; od tega naj bi dve tretjini prispeval zasebni sektor. |
| --- | --- |

(3)

Evropski svet je dne 15. in 16. marca 2002 v Barceloni v skladu z Lizbonsko strategijo soglašal, da je treba povečati skupna vlaganja v raziskave in tehnološki razvoj (RTR) ter inovacije v Uniji, tako da bi se ta do leta 2010 približala 3 % BDP; od tega naj bi dve tretjini prispeval zasebni sektor.

| (4) | Splošni cilj Sedmega okvirnega programa je prispevati k temu, da Unija postane vodilni svetovni raziskovalni prostor. Okvirni program mora zato biti močno osredotočen na spodbujanje in vlaganje v vrhunske raziskave svetovnih razsežnosti, ki temeljijo predvsem na načelih raziskovalne odličnosti. |
| --- | --- |

(4)

Splošni cilj Sedmega okvirnega programa je prispevati k temu, da Unija postane vodilni svetovni raziskovalni prostor. Okvirni program mora zato biti močno osredotočen na spodbujanje in vlaganje v vrhunske raziskave svetovnih razsežnosti, ki temeljijo predvsem na načelih raziskovalne odličnosti.

| (5) | Evropski parlament je večkrat poudaril pomembnost raziskav, tehnološkega razvoja in povečane vloge znanja za gospodarsko rast ter socialno in okoljsko blaginjo, predvsem v svoji resoluciji z dne 10. marca 2005 o znanosti in tehnologiji — Smernice za bodočo evropsko politiko podpore raziskovanju (4). |
| --- | --- |

(5)

Evropski parlament je večkrat poudaril pomembnost raziskav, tehnološkega razvoja in povečane vloge znanja za gospodarsko rast ter socialno in okoljsko blaginjo, predvsem v svoji resoluciji z dne 10. marca 2005 o znanosti in tehnologiji — Smernice za bodočo evropsko politiko podpore raziskovanju (4).

| (6) | Skupnost bi morala ob upoštevanju raziskovalnih potreb vseh politik Skupnosti in na podlagi široko razširjene pomoči s strani evropske industrije, znanstvenih skupnosti, univerz in drugih zainteresiranih krogov določiti znanstvene in tehnološke cilje, ki jih je treba doseči v okviru Sedmega okvirnega programa v obdobju od 2007 do 2013. |
| --- | --- |

(6)

Skupnost bi morala ob upoštevanju raziskovalnih potreb vseh politik Skupnosti in na podlagi široko razširjene pomoči s strani evropske industrije, znanstvenih skupnosti, univerz in drugih zainteresiranih krogov določiti znanstvene in tehnološke cilje, ki jih je treba doseči v okviru Sedmega okvirnega programa v obdobju od 2007 do 2013.

| (7) | Za industrijske raziskave so zlasti pomembne evropske tehnološke platforme (ETP) in predvidene skupne tehnološke pobude (JTI). ETPs so zainteresiranim stranem v pomoč pri oblikovanju dolgoročnih strateških raziskovalnih programov in se lahko razvijejo v pomemben mehanizem za pospeševanje evropske konkurenčnosti. |
| --- | --- |

(7)

Za industrijske raziskave so zlasti pomembne evropske tehnološke platforme (ETP) in predvidene skupne tehnološke pobude (JTI). ETPs so zainteresiranim stranem v pomoč pri oblikovanju dolgoročnih strateških raziskovalnih programov in se lahko razvijejo v pomemben mehanizem za pospeševanje evropske konkurenčnosti.

| (8) | Ti cilji so bili izbrani, da bi na podlagi dosežkov Šestega okvirnega programa usmerjali k oblikovanju Evropskega raziskovalnega prostora, dosežke pa bi bilo treba še nadgraditi v smeri razvoja na znanju temelječega gospodarstva in družbe v Evropi, s čimer bodo izpolnjeni cilji Lizbonske strategije v politikah Skupnosti. Med cilji Sedmega okvirnega programa so še zlasti pomembni naslednji:






  — | podpirati bi bilo treba nadnacionalno sodelovanje na vseh ravneh v vsej EU; |
| --- | --- | --- |

(8)

Ti cilji so bili izbrani, da bi na podlagi dosežkov Šestega okvirnega programa usmerjali k oblikovanju Evropskega raziskovalnega prostora, dosežke pa bi bilo treba še nadgraditi v smeri razvoja na znanju temelječega gospodarstva in družbe v Evropi, s čimer bodo izpolnjeni cilji Lizbonske strategije v politikah Skupnosti. Med cilji Sedmega okvirnega programa so še zlasti pomembni naslednji:

—

podpirati bi bilo treba nadnacionalno sodelovanje na vseh ravneh v vsej EU;

| — | povečati bi bilo treba dinamičnost, ustvarjalnost in odličnost evropskega raziskovanja na novih področjih znanja, pri opredelitvi širših smernic raziskav na teh področjih pa znanstvenikom priznati odgovornost in neodvisnost. Zato bi morale glavno vlogo v Sedmem okvirnem programu igrati osnovne raziskave na pobudo raziskovalcev, temelječe na odličnosti; |
| --- | --- |

—

povečati bi bilo treba dinamičnost, ustvarjalnost in odličnost evropskega raziskovanja na novih področjih znanja, pri opredelitvi širših smernic raziskav na teh področjih pa znanstvenikom priznati odgovornost in neodvisnost. Zato bi morale glavno vlogo v Sedmem okvirnem programu igrati osnovne raziskave na pobudo raziskovalcev, temelječe na odličnosti;

| — | okrepiti bi bilo treba človeški potencial na področju raziskav in tehnologije v Evropi, tako številčno kot z vidika kakovosti; glavna orodja za doseganje tega cilja so boljše izobraževanje in raziskovalno usposabljanje, lažji dostop do priložnosti za raziskovanje ter priznavanje „poklica“ raziskovalca, treba pa bi bilo tudi občutno povečati udeležbo žensk v raziskavah ter spodbujati mobilnost in poklicni razvoj raziskovalcev. K oblikovanju pristnega evropskega trga dela za raziskovalce bi lahko pripomogla temeljna načela, izražena v Evropski listini za raziskovalce in Kodeksu ravnanja pri zaposlovanju raziskovalcev, pri čemer bi bilo treba upoštevati prostovoljno naravo obeh dokumentov. Poleg tega bi bilo treba razvijati in spodbujati odličnost evropskih raziskovalnih institucij in univerz. |
| --- | --- |

—

okrepiti bi bilo treba človeški potencial na področju raziskav in tehnologije v Evropi, tako številčno kot z vidika kakovosti; glavna orodja za doseganje tega cilja so boljše izobraževanje in raziskovalno usposabljanje, lažji dostop do priložnosti za raziskovanje ter priznavanje „poklica“ raziskovalca, treba pa bi bilo tudi občutno povečati udeležbo žensk v raziskavah ter spodbujati mobilnost in poklicni razvoj raziskovalcev. K oblikovanju pristnega evropskega trga dela za raziskovalce bi lahko pripomogla temeljna načela, izražena v Evropski listini za raziskovalce in Kodeksu ravnanja pri zaposlovanju raziskovalcev, pri čemer bi bilo treba upoštevati prostovoljno naravo obeh dokumentov. Poleg tega bi bilo treba razvijati in spodbujati odličnost evropskih raziskovalnih institucij in univerz.

| (9) | Poleg tega bi bilo treba poglobiti tudi dialog med znanostjo in družbo v Evropi, med drugim s spodbujanjem kritičnega razmišljanja, za oblikovanje programa za znanost in raziskave, ki bo upošteval pomisleke državljanov in bo usmerjen v krepitev zaupanja javnosti v znanost. |
| --- | --- |

(9)

Poleg tega bi bilo treba poglobiti tudi dialog med znanostjo in družbo v Evropi, med drugim s spodbujanjem kritičnega razmišljanja, za oblikovanje programa za znanost in raziskave, ki bo upošteval pomisleke državljanov in bo usmerjen v krepitev zaupanja javnosti v znanost.

| (10) | Posebno pozornost bi bilo treba nameniti pospeševanju razvoja znanstvene kariere raziskovalcev v najplodnejšem življenjskem obdobju. Mladi raziskovalci so lahko gonilna sila znanosti v Evropi. |
| --- | --- |

(10)

Posebno pozornost bi bilo treba nameniti pospeševanju razvoja znanstvene kariere raziskovalcev v najplodnejšem življenjskem obdobju. Mladi raziskovalci so lahko gonilna sila znanosti v Evropi.

| (11) | Okrepiti bi bilo treba raziskovalne in inovacijske zmogljivosti v vsej Evropi, tako številčno kot z vidika kakovosti. |
| --- | --- |

(11)

Okrepiti bi bilo treba raziskovalne in inovacijske zmogljivosti v vsej Evropi, tako številčno kot z vidika kakovosti.

| (12) | Podpirati bi bilo treba široko uporabo in razširjanje znanja, pridobljenega z javno financiranimi raziskovalnimi dejavnostmi. |
| --- | --- |

(12)

Podpirati bi bilo treba široko uporabo in razširjanje znanja, pridobljenega z javno financiranimi raziskovalnimi dejavnostmi.

| (13) | Za uresničitev teh ciljev bi bilo treba spodbujati štiri vrste dejavnosti: nadnacionalno sodelovanje pri politično opredeljenih temah (program „Sodelovanje“), raziskave, ki jih izvajajo raziskovalci in ki temeljijo na pobudah raziskovalne skupnosti (program „Zamisli“), podporo posameznim raziskovalcem (program „Ljudje“) in podporo raziskovalnim zmogljivostim (program „Zmogljivosti“). |
| --- | --- |

(13)

Za uresničitev teh ciljev bi bilo treba spodbujati štiri vrste dejavnosti: nadnacionalno sodelovanje pri politično opredeljenih temah (program „Sodelovanje“), raziskave, ki jih izvajajo raziskovalci in ki temeljijo na pobudah raziskovalne skupnosti (program „Zamisli“), podporo posameznim raziskovalcem (program „Ljudje“) in podporo raziskovalnim zmogljivostim (program „Zmogljivosti“).

| (14) | V okviru programa „Sodelovanje“ bi bilo treba zagotoviti podporo nadnacionalnemu sodelovanju na ustreznih ravneh, v vsej Uniji in izven nje, na številnih tematskih področjih, ki so v skladu z glavnimi področji napredka znanja in tehnologije; to so področja, na katerih bi bilo treba podpreti in okrepiti raziskave, da bi se spoprijeli s socialnimi, gospodarskimi, okoljskimi in industrijskimi izzivi ter izzivi s področja javnega zdravja, s katerimi se sooča Evropa, ter zagotavljali javno blaginjo in pomagali državam v razvoju. Kolikor je mogoče, bo ta program dopuščal prilagodljivost pri usmerjenih projektih, osredotočenih na več tematskih prednostnih nalog. |
| --- | --- |

(14)

V okviru programa „Sodelovanje“ bi bilo treba zagotoviti podporo nadnacionalnemu sodelovanju na ustreznih ravneh, v vsej Uniji in izven nje, na številnih tematskih področjih, ki so v skladu z glavnimi področji napredka znanja in tehnologije; to so področja, na katerih bi bilo treba podpreti in okrepiti raziskave, da bi se spoprijeli s socialnimi, gospodarskimi, okoljskimi in industrijskimi izzivi ter izzivi s področja javnega zdravja, s katerimi se sooča Evropa, ter zagotavljali javno blaginjo in pomagali državam v razvoju. Kolikor je mogoče, bo ta program dopuščal prilagodljivost pri usmerjenih projektih, osredotočenih na več tematskih prednostnih nalog.

| (15) | V okviru programa „Zamisli“ bi bilo treba izvajati dejavnosti Evropskega raziskovalnega sveta („ERC“), ki jim je treba omogočiti visoko stopnjo samostojnosti, da se na evropski ravni razvijejo visoko kakovostne pionirske raziskave, ki bodo nadgrajevale odličnost v Evropi in dvigovale njen ugled na mednarodni ravni. ERC bi moral biti v rednem stiku z znanstveno skupnostjo in evropskimi institucijami. |
| --- | --- |

(15)

V okviru programa „Zamisli“ bi bilo treba izvajati dejavnosti Evropskega raziskovalnega sveta („ERC“), ki jim je treba omogočiti visoko stopnjo samostojnosti, da se na evropski ravni razvijejo visoko kakovostne pionirske raziskave, ki bodo nadgrajevale odličnost v Evropi in dvigovale njen ugled na mednarodni ravni. ERC bi moral biti v rednem stiku z znanstveno skupnostjo in evropskimi institucijami.

| (16) | V okviru programa „Ljudje“ bi bilo treba posameznike spodbujati k izbiri poklica raziskovalca, evropske raziskovalce pa k temu, da ostanejo v Evropi; prav tako bi bilo treba privabljati v Evropo raziskovalce z vsega sveta in Evropo narediti privlačnejšo za najboljše raziskovalce. V okviru programa „Ljudje“ bi bilo treba na podlagi pozitivnih izkušenj z „dejavnostmi Marie Curie“ iz predhodnih okvirnih programov posameznike spodbujati k izbiri poklica raziskovalca, oblikovati ponudbo in priložnosti za usposabljanje raziskovalcev, spodbujati evropske raziskovalce, naj ostanejo v Evropi ali da se sem vrnejo, spodbujati medsektorsko mobilnost in v Evropo privabljati raziskovalce s celega sveta. Mobilnost raziskovalcev v Evropi ni ključnega pomena le za poklicni razvoj raziskovalcev, temveč tudi za izmenjavo in prenos znanja med državami in sektorji ter zagotavlja istočasno tako koristi, ki jih inovativnim pionirskim raziskavam v različnih disciplinah prinesejo predani in sposobni raziskovalci, kot tudi večja finančna sredstva. |
| --- | --- |

(16)

V okviru programa „Ljudje“ bi bilo treba posameznike spodbujati k izbiri poklica raziskovalca, evropske raziskovalce pa k temu, da ostanejo v Evropi; prav tako bi bilo treba privabljati v Evropo raziskovalce z vsega sveta in Evropo narediti privlačnejšo za najboljše raziskovalce. V okviru programa „Ljudje“ bi bilo treba na podlagi pozitivnih izkušenj z „dejavnostmi Marie Curie“ iz predhodnih okvirnih programov posameznike spodbujati k izbiri poklica raziskovalca, oblikovati ponudbo in priložnosti za usposabljanje raziskovalcev, spodbujati evropske raziskovalce, naj ostanejo v Evropi ali da se sem vrnejo, spodbujati medsektorsko mobilnost in v Evropo privabljati raziskovalce s celega sveta. Mobilnost raziskovalcev v Evropi ni ključnega pomena le za poklicni razvoj raziskovalcev, temveč tudi za izmenjavo in prenos znanja med državami in sektorji ter zagotavlja istočasno tako koristi, ki jih inovativnim pionirskim raziskavam v različnih disciplinah prinesejo predani in sposobni raziskovalci, kot tudi večja finančna sredstva.

| (17) | V okviru programa „Zmogljivosti“ bi bilo treba optimizirati izrabo in razvoj raziskovalnih infrastruktur; okrepiti bi bilo treba inovacijske zmogljivosti MSP in spodbujati njihove možnosti, da bi imela od raziskav koristi; podpreti bi bilo treba razvoj regionalnih, v raziskave usmerjenih grozdov; sprostiti bi bilo treba raziskovalni potencial v konvergenčnih in najbolj oddaljenih regijah EU; v evropski družbi bi bilo treba zbližati znanost in družbo; treba bi bilo podpreti usklajen razvoj raziskovalnih politik na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti in začeti izvajati horizontalne dejavnosti in ukrepe, ki bodo podpirali mednarodno sodelovanje. |
| --- | --- |

(17)

V okviru programa „Zmogljivosti“ bi bilo treba optimizirati izrabo in razvoj raziskovalnih infrastruktur; okrepiti bi bilo treba inovacijske zmogljivosti MSP in spodbujati njihove možnosti, da bi imela od raziskav koristi; podpreti bi bilo treba razvoj regionalnih, v raziskave usmerjenih grozdov; sprostiti bi bilo treba raziskovalni potencial v konvergenčnih in najbolj oddaljenih regijah EU; v evropski družbi bi bilo treba zbližati znanost in družbo; treba bi bilo podpreti usklajen razvoj raziskovalnih politik na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti in začeti izvajati horizontalne dejavnosti in ukrepe, ki bodo podpirali mednarodno sodelovanje.

| (18) | Skupno raziskovalno središče (JRC) naj bi pripomoglo k zagotavljanju na uporabnika usmerjene znanstvene in tehnološke podpore za zasnovo, razvoj, izvajanje in spremljanje politik Skupnosti. V tem pogledu je koristno, da SRC še naprej deluje kot neodvisno referenčno središče za znanost in tehnologijo v EU na področjih svojih specifičnih pristojnosti. |
| --- | --- |

(18)

Skupno raziskovalno središče (JRC) naj bi pripomoglo k zagotavljanju na uporabnika usmerjene znanstvene in tehnološke podpore za zasnovo, razvoj, izvajanje in spremljanje politik Skupnosti. V tem pogledu je koristno, da SRC še naprej deluje kot neodvisno referenčno središče za znanost in tehnologijo v EU na področjih svojih specifičnih pristojnosti.

| (19) | Regije imajo pomembno vlogo pri izvajanju Evropskega raziskovalnega prostora. Sproščanje razvojnega potenciala regij ter razširjanje rezultatov raziskav in tehnološkega razvoja v širšem obsegu pomagata odpravljati tehnološke razlike in prispevata k evropski konkurenčnosti. |
| --- | --- |

(19)

Regije imajo pomembno vlogo pri izvajanju Evropskega raziskovalnega prostora. Sproščanje razvojnega potenciala regij ter razširjanje rezultatov raziskav in tehnološkega razvoja v širšem obsegu pomagata odpravljati tehnološke razlike in prispevata k evropski konkurenčnosti.

| (20) | Sedmi okvirni program dopolnjuje dejavnosti, ki se izvajajo v državah članicah, pa tudi druge ukrepe Skupnosti, ki so nujni v okviru splošnih strateških prizadevanj za doseganje Lizbonskih ciljev in potekajo zlasti vzporedno z ukrepi iz strukturnih skladov, in tistimi glede kmetijstva, izobraževanja, usposabljanja, konkurenčnosti in inovacij, industrije, zaposlovanja in okolja. |
| --- | --- |

(20)

Sedmi okvirni program dopolnjuje dejavnosti, ki se izvajajo v državah članicah, pa tudi druge ukrepe Skupnosti, ki so nujni v okviru splošnih strateških prizadevanj za doseganje Lizbonskih ciljev in potekajo zlasti vzporedno z ukrepi iz strukturnih skladov, in tistimi glede kmetijstva, izobraževanja, usposabljanja, konkurenčnosti in inovacij, industrije, zaposlovanja in okolja.

| (21) | Treba bi bilo zagotoviti medsebojne sinergije in dopolnjevanje s politikami in programi Skupnosti ter ob tem obravnavati tudi potrebo po okrepljenem in poenostavljenem pristopu k financiranju raziskovanja, kar je še posebej pomembno za MSP. |
| --- | --- |

(21)

Treba bi bilo zagotoviti medsebojne sinergije in dopolnjevanje s politikami in programi Skupnosti ter ob tem obravnavati tudi potrebo po okrepljenem in poenostavljenem pristopu k financiranju raziskovanja, kar je še posebej pomembno za MSP.

| (22) | Cilj Sedmega okvirnega programa bi moral biti predvsem zagotoviti ustrezno sodelovanje MSP. Inovacije in z MSP povezane dejavnosti, ki jih podpira ta okvirni program, bi morale dopolnjevati tiste dejavnosti, ki se izvajajo po Okvirnem programu za konkurenčnost in inovacije. |
| --- | --- |

(22)

Cilj Sedmega okvirnega programa bi moral biti predvsem zagotoviti ustrezno sodelovanje MSP. Inovacije in z MSP povezane dejavnosti, ki jih podpira ta okvirni program, bi morale dopolnjevati tiste dejavnosti, ki se izvajajo po Okvirnem programu za konkurenčnost in inovacije.

| (23) | Sodelovanje v dejavnostih tega okvirnega programa bi bilo treba pospeševati z objavljanjem vseh ustreznih informacij, ki so pravočasno in na uporabniku prijazen način na voljo vsem potencialnim udeležencem. |
| --- | --- |

(23)

Sodelovanje v dejavnostih tega okvirnega programa bi bilo treba pospeševati z objavljanjem vseh ustreznih informacij, ki so pravočasno in na uporabniku prijazen način na voljo vsem potencialnim udeležencem.

| (24) | Ob upoštevanju vmesne ocene uporabe novih instrumentov Šestega okvirnega programa in petletnega ocenjevanja okvirnega programa je bil opredeljen nov pristop, ki naj bi dopuščal enostavnejše ter učinkovitejše in prožnejše doseganje političnih ciljev raziskovalne politike Skupnosti. V ta namen bi se moral samostojno ali v kombinaciji uporabiti manjši niz enostavnejših „shem financiranja“, ki bodo prožnejše in bodo nudile več svobode za podporo različnim ukrepom, udeležencem pa bi bilo treba omogočiti večjo samostojnost pri upravljanju. |
| --- | --- |

(24)

Ob upoštevanju vmesne ocene uporabe novih instrumentov Šestega okvirnega programa in petletnega ocenjevanja okvirnega programa je bil opredeljen nov pristop, ki naj bi dopuščal enostavnejše ter učinkovitejše in prožnejše doseganje političnih ciljev raziskovalne politike Skupnosti. V ta namen bi se moral samostojno ali v kombinaciji uporabiti manjši niz enostavnejših „shem financiranja“, ki bodo prožnejše in bodo nudile več svobode za podporo različnim ukrepom, udeležencem pa bi bilo treba omogočiti večjo samostojnost pri upravljanju.

| (25) | Glede na veliko zanimanje za ukrepe okvirnega programa, učinek finančnega vzvoda sredstev nacionalnih in zasebnih naložb, potrebo, da se Skupnosti omogoči soočanje z novimi znanstvenimi in tehnološkimi izzivi in v polni meri izkoristi potencial njenih raziskovalcev brez vsakršne diskriminacije, bistveno vlogo posredovanja Skupnosti pri krepitvi uspešnosti in učinkovitosti evropskega raziskovalnega sistema ter morebitni prispevek Sedmega okvirnega programa k prizadevanjem, med drugim pri iskanju rešitev za klimatske spremembe in trajnost, k zdravju evropskega prebivalstva in k okrepitvi Lizbonske strategije je očitna potreba po raziskovalnih dejavnosti Skupnosti. |
| --- | --- |

(25)

Glede na veliko zanimanje za ukrepe okvirnega programa, učinek finančnega vzvoda sredstev nacionalnih in zasebnih naložb, potrebo, da se Skupnosti omogoči soočanje z novimi znanstvenimi in tehnološkimi izzivi in v polni meri izkoristi potencial njenih raziskovalcev brez vsakršne diskriminacije, bistveno vlogo posredovanja Skupnosti pri krepitvi uspešnosti in učinkovitosti evropskega raziskovalnega sistema ter morebitni prispevek Sedmega okvirnega programa k prizadevanjem, med drugim pri iskanju rešitev za klimatske spremembe in trajnost, k zdravju evropskega prebivalstva in k okrepitvi Lizbonske strategije je očitna potreba po raziskovalnih dejavnosti Skupnosti.

| (26) | Izvajanje Sedmega okvirnega programa lahko vodi k sprejetju dopolnilnih programov, ki vključujejo udeležbo le določenih držav članic, udeležbo Skupnosti pri programih, ki jih izvaja več držav članic, ali ustanovitev skupnih podjetij ali drugih struktur v smislu členov 168, 169 in 171 Pogodbe. |
| --- | --- |

(26)

Izvajanje Sedmega okvirnega programa lahko vodi k sprejetju dopolnilnih programov, ki vključujejo udeležbo le določenih držav članic, udeležbo Skupnosti pri programih, ki jih izvaja več držav članic, ali ustanovitev skupnih podjetij ali drugih struktur v smislu členov 168, 169 in 171 Pogodbe.

| (27) | Skupnost je sklenila vrsto mednarodnih sporazumov na področju raziskav in prizadevati bi si bilo treba za krepitev mednarodnega sodelovanja na področju raziskav, da se izkoristijo vse prednosti internacionalizacije RTR, za prispevek k proizvodnji svetovnih javnih dobrin in za nadaljnje vključevanje Skupnosti v svetovno raziskovalno skupnost. |
| --- | --- |

(27)

Skupnost je sklenila vrsto mednarodnih sporazumov na področju raziskav in prizadevati bi si bilo treba za krepitev mednarodnega sodelovanja na področju raziskav, da se izkoristijo vse prednosti internacionalizacije RTR, za prispevek k proizvodnji svetovnih javnih dobrin in za nadaljnje vključevanje Skupnosti v svetovno raziskovalno skupnost.

| (28) | Že zdaj je na voljo veliko znanstvenega znanja, ki lahko občutno izboljša življenje ljudi v državah v razvoju; če je le mogoče, bo okvirni program — v okviru zgoraj opisanih vrst dejavnosti — prispeval k uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja do leta 2010. |
| --- | --- |

(28)

Že zdaj je na voljo veliko znanstvenega znanja, ki lahko občutno izboljša življenje ljudi v državah v razvoju; če je le mogoče, bo okvirni program — v okviru zgoraj opisanih vrst dejavnosti — prispeval k uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja do leta 2010.

| (29) | Sedmi okvirni program bi moral prispevati k spodbujanju rasti, trajnostnega razvoja in varstva okolja, med drugim z reševanjem problema podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

(29)

Sedmi okvirni program bi moral prispevati k spodbujanju rasti, trajnostnega razvoja in varstva okolja, med drugim z reševanjem problema podnebnih sprememb.

| (30) | Raziskovalne dejavnosti, ki jih podpira Sedmi okvirni program, bi morale spoštovati temeljna etična načela, vključno s tistimi iz Listine o temeljnih pravicah Evropske unije. Upoštevajo se in upoštevala se bodo mnenja Evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah. Pri raziskovalnih dejavnostih bi bilo treba upoštevati tudi Protokol o zaščiti in dobrem počutju živali ter zmanjšati uporabo živali pri raziskavah in poskusih z namenom, da se uporaba živali povsem nadomesti. |
| --- | --- |

(30)

Raziskovalne dejavnosti, ki jih podpira Sedmi okvirni program, bi morale spoštovati temeljna etična načela, vključno s tistimi iz Listine o temeljnih pravicah Evropske unije. Upoštevajo se in upoštevala se bodo mnenja Evropske skupine za etiko v znanosti in novih tehnologijah. Pri raziskovalnih dejavnostih bi bilo treba upoštevati tudi Protokol o zaščiti in dobrem počutju živali ter zmanjšati uporabo živali pri raziskavah in poskusih z namenom, da se uporaba živali povsem nadomesti.

| (31) | V Sedmem okvirnem programu se bo z ustreznimi ukrepi dejavno spodbujala vloga žensk v znanosti in raziskavah, s čimer naj bi spodbudili večje število žensk, da postanejo aktivne na tem področju in še bolj povečali njihovo aktivno vlogo v raziskavah. |
| --- | --- |

(31)

V Sedmem okvirnem programu se bo z ustreznimi ukrepi dejavno spodbujala vloga žensk v znanosti in raziskavah, s čimer naj bi spodbudili večje število žensk, da postanejo aktivne na tem področju in še bolj povečali njihovo aktivno vlogo v raziskavah.

| (32) | Ta sklep določa finančna sredstva za celotno obdobje trajanja programa in predstavlja v letnem proračunskem postopku prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (5). |
| --- | --- |

(32)

Ta sklep določa finančna sredstva za celotno obdobje trajanja programa in predstavlja v letnem proračunskem postopku prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (5).

| (33) | Sprejeti bi bilo treba tudi ustrezne ukrepe — sorazmerne s finančnimi interesi Evropskih skupnosti — za spremljanje učinkovitosti dodeljene finančne podpore in učinkovitosti uporabe teh sredstev, da bi se preprečile nepravilnosti in goljufije, storiti pa bi bilo treba tudi vse potrebno za povračilo izgubljenih, nepravilno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (6), Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (7), in Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (8). |
| --- | --- |

(33)

Sprejeti bi bilo treba tudi ustrezne ukrepe — sorazmerne s finančnimi interesi Evropskih skupnosti — za spremljanje učinkovitosti dodeljene finančne podpore in učinkovitosti uporabe teh sredstev, da bi se preprečile nepravilnosti in goljufije, storiti pa bi bilo treba tudi vse potrebno za povračilo izgubljenih, nepravilno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev v skladu z Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (6), Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (7), in Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (8).

| (34) | Pomembno je zagotoviti dobro finančno poslovodenje Sedmega okvirnega programa in njegovo izvajanje na čim bolj učinkovit in uporabnikom prijazen način ob hkratnem zagotavljanju pravne varnosti in dostopnosti programa za vse udeležence. Treba je zagotoviti skladnost z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (9), in z zahtevami za poenostavitev in boljšo zakonodajo. |
| --- | --- |

(34)

Pomembno je zagotoviti dobro finančno poslovodenje Sedmega okvirnega programa in njegovo izvajanje na čim bolj učinkovit in uporabnikom prijazen način ob hkratnem zagotavljanju pravne varnosti in dostopnosti programa za vse udeležence. Treba je zagotoviti skladnost z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (9), in z zahtevami za poenostavitev in boljšo zakonodajo.

| (35) | Ker cilja ukrepov, ki jih je treba sprejeti v skladu s členom 163 Pogodbe, in sicer prispevanja k oblikovanju na znanju temelječega gospodarstva in družbe v Evropi,, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker te cilje lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena Sedmi okvirni program ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za dosego navedenega cilja. — |
| --- | --- |

(35)

Ker cilja ukrepov, ki jih je treba sprejeti v skladu s členom 163 Pogodbe, in sicer prispevanja k oblikovanju na znanju temelječega gospodarstva in družbe v Evropi,, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker te cilje lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena Sedmi okvirni program ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za dosego navedenega cilja. —

SKLENILA:

Člen 1

Sprejetje Okvirnega programa

Sprejme se Okvirni program za dejavnosti Skupnosti na področju raziskav in tehnološkega razvoja („RTR“), vključno s predstavitvenimi dejavnostmi („Sedmi okvirni program“), za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.

Člen 2

Cilji in dejavnosti

1.   Sedmi okvirni program podpira dejavnosti, določene v točkah (i) do (iv). Cilji in splošne smernice navedenih dejavnosti so določeni v Prilogi I.

| (i). | Sodelovanje: podpora celotnemu obsegu raziskovalnih dejavnosti, ki se izvajajo v okviru nadnacionalnega sodelovanja na naslednjih tematskih področjih:






  (a) | zdravje; |
| --- | --- | --- |

(i).

Sodelovanje: podpora celotnemu obsegu raziskovalnih dejavnosti, ki se izvajajo v okviru nadnacionalnega sodelovanja na naslednjih tematskih področjih:

(a)

zdravje;

| (b) | prehrana, kmetijstvo in biotehnologija; |
| --- | --- |

(b)

prehrana, kmetijstvo in biotehnologija;

| (c) | informacijske in komunikacijske tehnologije; |
| --- | --- |

(c)

informacijske in komunikacijske tehnologije;

| (d) | nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije; |
| --- | --- |

(d)

nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije;

| (e) | energija; |
| --- | --- |

(e)

energija;

| (f) | okolje (vključno s podnebnimi spremembami); |
| --- | --- |

(f)

okolje (vključno s podnebnimi spremembami);

| (g) | promet (vključno z aeronavtiko); |
| --- | --- |

(g)

promet (vključno z aeronavtiko);

| (h) | družbeno-ekonomske in humanistične znanosti; |
| --- | --- |

(h)

družbeno-ekonomske in humanistične znanosti;

| (i) | vesolje; |
| --- | --- |

(i)

vesolje;

| (j) | varnost. |
| --- | --- |

(j)

varnost.

| (ii). | Zamisli: podpora raziskavam, ki jih na pobudo raziskovalcev na vseh področjih izvajajo posamezne nacionalne ali nadnacionalne skupine, ki si konkurirajo na evropski ravni. |
| --- | --- |

(ii).

Zamisli: podpora raziskavam, ki jih na pobudo raziskovalcev na vseh področjih izvajajo posamezne nacionalne ali nadnacionalne skupine, ki si konkurirajo na evropski ravni.

| (iii). | Ljudje: krepitev človeškega potenciala, tako številčno kot z vidika kakovosti, na področju raziskav in tehnološkega razvoja v Evropi ter spodbujanje mobilnosti. |
| --- | --- |

(iii).

Ljudje: krepitev človeškega potenciala, tako številčno kot z vidika kakovosti, na področju raziskav in tehnološkega razvoja v Evropi ter spodbujanje mobilnosti.

| (iv). | Zmogljivosti: podpora ključnim vidikom evropskih raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti, kot so raziskovalne infrastrukture; regionalni, v raziskave usmerjeni grozdi; razvoj celotnega raziskovalnega potenciala v konvergenčnih in najbolj oddaljenih regijah Skupnosti; raziskave v korist malim in srednje velikim podjetjem („MSP“) (10); vprašanja s področja „Znanost v družbi“; podpora skladnemu razvoju politik; horizontalne dejavnosti mednarodnega sodelovanja. |
| --- | --- |

(iv).

Zmogljivosti: podpora ključnim vidikom evropskih raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti, kot so raziskovalne infrastrukture; regionalni, v raziskave usmerjeni grozdi; razvoj celotnega raziskovalnega potenciala v konvergenčnih in najbolj oddaljenih regijah Skupnosti; raziskave v korist malim in srednje velikim podjetjem („MSP“) (10); vprašanja s področja „Znanost v družbi“; podpora skladnemu razvoju politik; horizontalne dejavnosti mednarodnega sodelovanja.

2.   Sedmi Okvirni program podpira tudi neposredne znanstvene in tehnične dejavnosti, ki jih izven področja jedrske tehnologije izvaja Skupno raziskovalno središče („JRC“), kakor je opredeljeno v Prilogi I.

Člen 3

Posebni programi

Sedmi okvirni program se izvaja s posebnimi programi. V teh programih se določijo natančni cilji in podrobna pravila za izvajanje.

Člen 4

Najvišji skupni znesek in deleži, dodeljeni posameznim programom

1.   Najvišji skupni znesek finančnega sodelovanja Skupnosti v Sedmem okvirnem programu znaša 50 521 milijonov EUR (11). Ta znesek se med dejavnosti in ukrepe iz točk (i) do (iv) člena 2(1) razdeli na naslednji način (v milijonih EUR):

| Sodelovanje | 32 365 |
| --- | --- |
| Zamisli | 7 460 |
| Ljudje | 4 728 |
| Zmogljivosti | 4 217 |
| Nejedrske dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča | 1 751 |

Sodelovanje

32 365

Zamisli

7 460

Ljudje

4 728

Zmogljivosti

4 217

Nejedrske dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča

1 751

2.   Okvirna porazdelitev med tematska področja v okviru vsake dejavnosti iz odstavka 1 je določena v Prilogi II.

3.   Podrobna pravila za finančno sodelovanje Skupnosti v tem okvirnem programu so določena v Prilogi III.

Člen 5

Zaščita finančnih interesov Skupnosti

Za ukrepe Skupnosti, ki se financirajo v okviru tega sklepa, se v primeru kakršne koli kršitve določb zakonodaje Skupnosti, vključno s kršitvami pogodbenih obveznosti, določenih na podlagi programa, ki izhajajo iz dejanja ali opustitve dejanja s strani gospodarskega subjekta, ki z neupravičenimi postavkami na strani odhodkov oškoduje ali bi lahko oškodoval splošni proračun Evropske unije ali proračune, s katerimi ta upravlja, uporabljata Uredba (ES, Euratom) št. 2988/95 in Uredba (Euratom, ES) št. 2185/96.

Člen 6

Etična načela

1.   Vse raziskovalne dejavnosti po Sedmem okvirnem programu se izvajajo v skladu s temeljnimi etičnimi načeli.

2.   Po tem okvirnem programu se ne financirajo naslednja področja raziskovanja:

| — | raziskovalne dejavnosti s ciljem kloniranja človeka za reproduktivne namene, |
| --- | --- |

—

raziskovalne dejavnosti s ciljem kloniranja človeka za reproduktivne namene,

| — | raziskovalne dejavnosti z namenom spreminjanja genske dediščine človeka, s katerimi bi takšne spremembe lahko postale dedne (12), |
| --- | --- |

—

raziskovalne dejavnosti z namenom spreminjanja genske dediščine človeka, s katerimi bi takšne spremembe lahko postale dedne (12),

| — | raziskovalne dejavnosti z namenom ustvarjanja človeških zarodkov izključno za raziskovalne namene ali za namen pridobivanja izvornih celic, vključno s prenosom jedra somatske celice. |
| --- | --- |

—

raziskovalne dejavnosti z namenom ustvarjanja človeških zarodkov izključno za raziskovalne namene ali za namen pridobivanja izvornih celic, vključno s prenosom jedra somatske celice.

3.   Raziskave človeških izvornih celic, tako odraslih kot zarodkov, se lahko financirajo, odvisno od vsebine znanstvenega predloga in pravnega okvira zadevne države članice/zadevnih držav članic.

Vsaka vloga za odobritev financiranja raziskav človeških izvornih celic na ustrezen način vključuje podrobnosti o izdaji dovoljenj in o nadzornih ukrepih, ki jih bodo sprejeli pristojni organi držav članic, ter podrobnosti o podani(h) etični odobritvi/odobritvah.

Pri pridobivanju človeških izvornih celic veljajo za institucije, organizacije in raziskovalce stroga pravila glede izdaje dovoljenj in nadzora v skladu s pravnim okvirom zadevne države članice/zadevnih držav članic.

4.   Pred drugo fazo tega programa (2010-2013) se ob upoštevanju najnovejših znanstvenih dognanj izvede pregled področij raziskovanj iz odstavka 2.

Člen 7

Spremljanje, ocena in pregled

1.   Komisija stalno in sistematično spremlja izvajanje okvirnega programa in njegovih posebnih programov ter redno poroča o rezultatih tega spremljanja in rezultate spremljanja redno razširja.

2.   Komisija najpozneje do leta 2010 ob pomoči zunanjih strokovnjakov pripravi z dokazi podprto vmesno oceno tega okvirnega programa in njegovih posebnih programov, po zgledu naknadne ocene Šestega okvirnega programa. Ta ocena vsebuje oceno kakovosti tekočih raziskovalnih dejavnosti kot tudi kakovosti izvajanja in vodenja ter napredka v smeri zastavljenih ciljev.

Komisija zaključke te ocene skupaj s svojimi pripombami in po potrebi predlogi za prilagoditev tega okvirnega programa predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

Pred to vmesno oceno se izdela poročilo o napredku, in sicer takoj, ko je na voljo dovolj podatkov za navedbo začetnih ugotovitev glede učinkovitosti novih dejavnosti, začetih v okviru Sedmega okvirnega programa, in prizadevanj glede poenostavitve.

3.   Dve leti po zaključku tega okvirnega programa Komisija s pomočjo neodvisnih strokovnjakov opravi zunanjo oceno smiselnosti, izvedbe in dosežkov programa.

Komisija zaključke te ocene skupaj s svojimi pripombami predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

V Bruslju, ...

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 65, 17.3.2006, str. 9.

1

(2)  UL C 115, 16.5.2006, str. 20.

2

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 15.junija 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Skupno stališče Sveta z dne 25. septembra 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  UL C 320 E, 15.12.2005, str. 259.

4

(5)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

5

(6)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

6

(7)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

7

(8)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

8

(9)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

9

(10)  V okviru celotnega Sedmega okvirnega programa „MSP“ vključujejo tudi mikropodjetja.

10

(11)  Opomba: vse številke so podane v tekočih cenah in odražajo Medinstitucionalni sporazum (IIA) o finančni okviru (2007-2013). Znesek IIA iz Medinstitucionalnega sporazuma za Sedmi okvirni program za obdobje 2007-2013 v višini 48 081 milijonov EUR v cenah iz leta 2004 tako ustreza znesku 54 582 milijonov EUR za obdobje 2007-2013 v tekočih cenah, od tega 50 521 milijonov EUR za Sedmi okvirni program (ES) za obdobje 2007-2013, 2 751 milijonov EUR za Sedmi okvirni program (Euratom) za obdobje 2007-2011, 1 310 milijonov EUR pa okvirno za program Euratom za obdobje 2012-2013.

11

(12)  Financirajo se lahko raziskave v zvezi z zdravljenjem rakastih obolenj na spolnih žlezah.

12

---

PRILOGA I

ZNANSTVENI IN TEHNOLOŠKI CILJI, SPLOŠNE SMERNICE ZA TEME IN DEJAVNOSTI

Namen Sedmega okvirnega programa, zasnovanega na Evropskem raziskovalnem prostoru, je doseči splošne cilje iz člena 163 Pogodbe, torej okrepiti konkurenčnost industrije in zadovoljiti raziskovalne potrebe na področju drugih politik Skupnosti ter tako prispevati k oblikovanju družbe znanja in dopolniti dejavnosti na nacionalni in regionalni ravni. Spodbujal bo odličnost v znanstvenih in tehnoloških raziskavah, razvoju in predstavitvah s pomočjo naslednjih štirih programov: sodelovanje, zamisli, ljudje in zmogljivosti.

I.   Sodelovanje

V tem delu Sedmega okvirnega programa bo zagotovljena podpora nadnacionalnemu sodelovanju v različnih oblikah — v vsej Uniji in izven nje — na številnih tematskih področjih, ki ustrezajo glavnim področjem znanja in tehnologije, na katerih je treba podpreti in okrepiti raziskave najvišje kakovosti, da bi se odzvali na družbene, gospodarske, okoljske in industrijske izzive, s katerimi se sooča Evropa. Večji del teh prizadevanj bo usmerjen k izboljšanju konkurenčnosti industrije, raziskovalni programi pa bodo odražali potrebe uporabnikov iz vse Evrope.

Poglavitni cilj je prispevati k trajnostnemu razvoju.

Za izvajanje ukrepov Skupnosti je določenih deset tematskih področij:

| (1) | Zdravje; |
| --- | --- |

(1)

Zdravje;

| (2) | Prehrana, kmetijstvo in biotehnologija; |
| --- | --- |

(2)

Prehrana, kmetijstvo in biotehnologija;

| (3) | Informacijske in komunikacijske tehnologije; |
| --- | --- |

(3)

Informacijske in komunikacijske tehnologije;

| (4) | Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije; |
| --- | --- |

(4)

Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije;

| (5) | Energija; |
| --- | --- |

(5)

Energija;

| (6) | Okolje (vključno s podnebnimi spremembami); |
| --- | --- |

(6)

Okolje (vključno s podnebnimi spremembami);

| (7) | Promet (vključno z aeronavtiko); |
| --- | --- |

(7)

Promet (vključno z aeronavtiko);

| (8) | Družbeno-ekonomske in humanistične znanosti; |
| --- | --- |

(8)

Družbeno-ekonomske in humanistične znanosti;

| (9) | Vesolje; |
| --- | --- |

(9)

Vesolje;

| (10) | Varnost. |
| --- | --- |

(10)

Varnost.

Te teme so opredeljene široko na razmeroma visoki ravni, tako da se lahko prilagajajo razvijajočim se potrebam in priložnostim, ki se lahko pojavijo v času trajanja Sedmega okvirnega programa. Za vsako od njih je opredeljena vrsta dejavnosti, ki ustrezajo splošnim smernicam, predvidenim za podporo Skupnosti. Te dejavnosti so bile izbrane glede na njihov prispevek k ciljem Skupnosti, vključno s prehodom k družbi, ki temelji na znanju, ustreznim evropskim raziskovalnim potencialom in dodano vrednostjo delovanja na ravni Skupnosti za ta področja.

Posebna pozornost bo namenjena zagotavljanju učinkovitega usklajevanja med tematskimi področji in prednostnim znanstvenim področjem, ki zadevajo več tém, kakor na primer raziskave na področju gozdarstva, kulturne dediščine, pomorske znanosti in tehnologije.

Multidisciplinarnost se bo spodbujala s skupnimi večtematskimi pristopi k raziskovalnim in tehnološkim področjem, ki vključujejo več kot eno temo, pri čemer bodo skupni razpisi pomembna oblika sodelovanja med tematskimi področji.

Zlasti na področjih, ki so pomembna za industrijo, izbor tém med drugim sloni na delu različnih „evropskih tehnoloških platform“, vzpostavljenih na področjih, kjer so konkurenčnost, gospodarska rast in dobrobit Evrope srednjeročno in dolgoročno odvisni od pomembnega napredka pri raziskavah in tehnologiji. Evropske tehnološke platforme pod vodstvom industrije združujejo zainteresirane strani za opredelitev in izvajanje strateškega raziskovalnega programa. Ta okvirni program bo prispeval k uresničitvi teh načrtov strateških raziskovalnih programov, kadar ti predstavljajo pravo evropsko dodano vrednost. Evropske tehnološke platforme bi lahko olajšale in organizirale udeležbo industrije, vključno z MSP, v raziskovalnih projektih v zvezi z njihovim posebnim področjem; to velja tudi za projekte, ki so upravičeni do financiranja iz sredstev okvirnega programa.

Deset tem vključuje tudi raziskave, potrebne za podkrepitev oblikovanja, izvajanja in vrednotenja politik Skupnosti, na primer na področju zdravja, varnosti, varstva potrošnikov, energije, okolja, razvojne pomoči, ribištva, pomorskih zadev, kmetijstva, dobrega počutja živali, prometa, izobraževanja in usposabljanja, zaposlovanja, socialnih zadev, kohezije in oblikovanja območja svobode, varnosti in pravice, ter predhodne in vzporedne normativne raziskave, pomembne za izboljšanje interoperabilnosti in kakovosti standardov in njihovega izvajanja.

Poleg teh dejavnosti bo v okviru vsake téme potekala odprta in prožna obravnava dveh vrst možnosti:

| — | Prihodnje in nastajajoče tehnologije: podpora raziskavam, katerih cilj je na danem področju in/ali v kombinaciji z drugimi ustreznimi področij in disciplinami odkrivati ali nadalje raziskovati nove znanstvene in tehnološke možnosti, in sicer preko posebne podpore predlogom za raziskave, ki so dani na lastno pobudo, vključno s skupnimi razpisi; spodbujanje novih zamisli in radikalno novih uporab ter raziskovanje novih možnosti v raziskovalnih programih, zlasti v tistih z možnostjo pomembnih prodorov; zagotovljeno bo ustrezno usklajevanje z dejavnostmi v okviru programa Zamisli, da bi se izognili prekrivanju in zagotovili čim boljši izkoristek financiranja. |
| --- | --- |

—

Prihodnje in nastajajoče tehnologije: podpora raziskavam, katerih cilj je na danem področju in/ali v kombinaciji z drugimi ustreznimi področij in disciplinami odkrivati ali nadalje raziskovati nove znanstvene in tehnološke možnosti, in sicer preko posebne podpore predlogom za raziskave, ki so dani na lastno pobudo, vključno s skupnimi razpisi; spodbujanje novih zamisli in radikalno novih uporab ter raziskovanje novih možnosti v raziskovalnih programih, zlasti v tistih z možnostjo pomembnih prodorov; zagotovljeno bo ustrezno usklajevanje z dejavnostmi v okviru programa Zamisli, da bi se izognili prekrivanju in zagotovili čim boljši izkoristek financiranja.

| — | Nepredvidene potrebe politike: prožen odgovor na nove potrebe politike, ki nastanejo v času trajanja okvirnega programa, kot so na primer nepredviden razvoj dogodkov ali dogodki, ki zahtevajo hiter odziv, na primer nove epidemije, na novo nastali vzroki za zaskrbljenost glede varnosti hrane ali odziv na naravne nesreče. |
| --- | --- |

—

Nepredvidene potrebe politike: prožen odgovor na nove potrebe politike, ki nastanejo v času trajanja okvirnega programa, kot so na primer nepredviden razvoj dogodkov ali dogodki, ki zahtevajo hiter odziv, na primer nove epidemije, na novo nastali vzroki za zaskrbljenost glede varnosti hrane ali odziv na naravne nesreče.

Razširjanje in prenos znanja predstavljata najpomembnejšo dodano vrednost evropskih raziskovalnih dejavnosti, zato bodo sprejeti ukrepi za povečanje uporabe rezultatov v industriji, pri načrtovalcih politike in v družbi. Tovrstno razširjanje se bo izvajalo v okviru vseh tematskih področij — pri čemer bodo za temo „Varnost“ veljale ustrezne omejitve zaradi zaupne narave dejavnosti —, med drugim preko financiranja pobud za povezovanje v omrežja, seminarjev in prireditev, pomoči zunanjih strokovnjakov ter informacijskih in elektronskih storitev, zlasti CORDIS-a.

Zagotovljena bosta dopolnjevanje in sinergija med tem programom in drugimi programi Skupnosti. Ukrepi v podporo inovativnosti se bodo izvajali v okviru Okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije.

Posebno pozornost bi bilo treba nameniti zagotavljanju zadostne udeležbe MSP (1), zlasti nadnacionalnega sodelovanja MSP, ki temeljijo na znanju. Za vsako temo v delu programa „Sodelovanje“ bo razvita strategija, v okviru katere se bodo ves čas izvajali konkretni podporni ukrepi, ki bodo olajšali udeležbo MSP. Te strategije bo dopolnjevalo kvantitativno in kvalitativno spremljanje glede na zastavljene cilje. Cilj tega spremljanja bo zagotoviti, da bo vsaj 15 % sredstev, predvidenih v delu „Sodelovanje“, namenjenih MSP.

Podpora bo zagotovljena tudi pobudam, katerih cilj je spodbujati najširšo možno udeležbo javnosti, ki presega raziskovalno skupnost v dialogu o znanstvenih vprašanjih in rezultatih raziskav, ter pobudam na področju znanstvenega komuniciranja in izobraževanja; v ta dialog bodo po potrebi vključene organizacije civilne družbe ali mreže takšnih organizacij. Razsežnost enakosti spolov bo vključena v vsa področja raziskovanja.

Da bi se povečala konkurenčnost evropskega raziskovanja, bi moral biti potencial celotnega Evropskega raziskovalnega prostora povsem sproščen. Pri projektih, katerih cilj je zagotavljanje znanstvene odličnosti, bi bilo potrebno optimalno upravljanje, še zlasti glede uporabe virov.

V okviru vseh teh tém se bo podpora nadnacionalnemu sodelovanju izvajala s pomočjo:

| — | skupnega raziskovanja, |
| --- | --- |

—

skupnega raziskovanja,

| — | skupnih tehnoloških pobud, |
| --- | --- |

—

skupnih tehnoloških pobud,

| — | usklajevanja neskupnostnih raziskovalnih programov, |
| --- | --- |

—

usklajevanja neskupnostnih raziskovalnih programov,

| — | mednarodnega sodelovanja. |
| --- | --- |

—

mednarodnega sodelovanja.

Skupno raziskovanje

Skupnemu raziskovanju bo namenjen večji in osrednji del sredstev Skupnosti za raziskovanje. Cilj je na glavnih področjih razvijanja znanja vzpostaviti odlične raziskovalne projekte in omrežja, ki lahko privabijo raziskovalce in naložbe iz Evrope in celega sveta.

To bo doseženo s pomočjo podpore skupnemu raziskovanju preko vrste shem financiranja: skupnih projektov, mrež odličnosti, usklajevalnih/podpornih dejavnosti (glej Prilogo III).

Skupne tehnološke pobude

V zelo omejenem številu primerov bi obseg cilja RTR in razpon vključenih virov lahko upravičila vzpostavitev dolgoročnih partnerstev javnega in zasebnega sektorja v obliki skupnih tehnoloških pobud. Te pobude, ki večinoma izhajajo iz delovanja evropskih tehnoloških platform in zajemajo en vidik ali majhno število izbranih vidikov raziskav na njihovem področju, bodo združevale naložbe zasebnega sektorja in javno financiranje na nacionalni in evropski ravni, vključno s financiranjem z nepovratnimi sredstvi iz okvirnega raziskovalnega programa in financiranjem posojil in jamstev s strani Evropske investicijske banke. Odločitve glede posameznih skupnih tehnoloških pobud bodo sprejete za vsak primer posebej, bodisi na podlagi člena 171 Pogodbe (to lahko vključuje ustanovitev skupnega podjetja) bodisi na podlagi odločb v zvezi s posebnimi programi v skladu s členom 166(3) Pogodbe.

Morebitne skupne tehnološke pobude bodo določene na odprt in pregleden način na podlagi ocenjevanja, pri katerem se bo upoštevala vrsta meril:

| — | nezmožnost doseganja cilja z obstoječimi instrumenti, |
| --- | --- |

—

nezmožnost doseganja cilja z obstoječimi instrumenti,

| — | obseg vpliva na konkurenčnost in rast industrije, |
| --- | --- |

—

obseg vpliva na konkurenčnost in rast industrije,

| — | dodana vrednost delovanja na evropski ravni, |
| --- | --- |

—

dodana vrednost delovanja na evropski ravni,

| — | stopnja in jasnost opredelitve cilja in končnih rezultatov, za katere si je treba prizadevati, |
| --- | --- |

—

stopnja in jasnost opredelitve cilja in končnih rezultatov, za katere si je treba prizadevati,

| — | trdnost zavezanosti industrije glede finančnih sredstev in virov, |
| --- | --- |

—

trdnost zavezanosti industrije glede finančnih sredstev in virov,

| — | pomembnost prispevka k širšim ciljem politike, vključno z vidikom koristnosti za družbo, |
| --- | --- |

—

pomembnost prispevka k širšim ciljem politike, vključno z vidikom koristnosti za družbo,

| — | zmožnost privabljanja dodatne nacionalne podpore ter povečanja sedanjega in prihodnjega financiranja s strani industrije. |
| --- | --- |

—

zmožnost privabljanja dodatne nacionalne podpore ter povečanja sedanjega in prihodnjega financiranja s strani industrije.

Naravo skupnih tehnoloških pobud je treba jasno opredeliti, zlasti v zvezi s:

| — | finančnimi obveznostmi, |
| --- | --- |

—

finančnimi obveznostmi,

| — | trajanjem obveznosti udeležencev, |
| --- | --- |

—

trajanjem obveznosti udeležencev,

| — | pravili za sklenitev in prekinitev pogodbe, |
| --- | --- |

—

pravili za sklenitev in prekinitev pogodbe,

| — | pravicami intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

—

pravicami intelektualne lastnine.

Ob upoštevanju posebnega področja uporabe in zahtevnosti skupnih tehnoloških pobud si bo treba močno prizadevati za zagotovitev preglednosti njihovega delovanja in za dodelitev finančnih sredstev Skupnosti v okviru skupnih tehnoloških pobud v skladu z načeli odličnosti in konkurence iz okvirnega programa.

Posebna pozornost bo namenjena splošni medsebojni povezanosti in uskladitvi med skupnimi tehnološkimi pobudami ter programi in projekti na istih področjih (2), pri čemer je treba upoštevati obstoječe postopke izvajanja; hkrati pa tudi zagotoviti, da bodo v njihovih projektih lahko sodeloval širok krog udeležencev iz vse Evrope, zlasti MSP.

Usklajevanje raziskovalnih programov izven okvira Skupnosti

V okviru ukrepov na tem področju, se bosta uporabljali dve glavni orodji: shema ERA-NET in sodelovanje Skupnosti pri nacionalnih raziskovalnih programih, ki se izvajajo skupno (po členu 169 Pogodbe). Ukrep lahko zajema področja, ki niso neposredno povezana z desetimi temami, v kolikor imajo ta zadostno evropsko dodano vrednost. Poleg tega se bosta z ukrepom krepila dopolnjevanje in sinergija med okvirnim programom in dejavnostmi, ki se izvajajo v okviru medvladnih struktur, kot sta EUREKA in COST (3).

Shema ERA-NET bo razvila in okrepila usklajevanje nacionalnih in regionalnih raziskovalnih dejavnosti:

| — | z zagotavljanjem okvira za akterje, ki izvajajo javne raziskovalne programe, da bi pospešili usklajevanje njihovih dejavnosti. To bo vključevalo podporo novim projektom ERA-NET ter tudi razširitev in poglabljanje obsega obstoječih projektov ERA-NET, npr. z razširitvijo njihovega partnerstva ter z vzajemnim odprtjem njihovih programov. Po potrebi se lahko projekti ERA-NET uporabijo za usklajevanje programov med evropskimi regijami in državami članicami, da se jim omogoči sodelovanje pri obsežnih pobudah; |
| --- | --- |

—

z zagotavljanjem okvira za akterje, ki izvajajo javne raziskovalne programe, da bi pospešili usklajevanje njihovih dejavnosti. To bo vključevalo podporo novim projektom ERA-NET ter tudi razširitev in poglabljanje obsega obstoječih projektov ERA-NET, npr. z razširitvijo njihovega partnerstva ter z vzajemnim odprtjem njihovih programov. Po potrebi se lahko projekti ERA-NET uporabijo za usklajevanje programov med evropskimi regijami in državami članicami, da se jim omogoči sodelovanje pri obsežnih pobudah;

| — | v omejenem številu primerov z zagotavljanjem dodatne finančne podpore Skupnosti tistim udeležencem, ki združujejo sredstva za namen skupnih razpisov v okviru njihovih nacionalnih in regionalnih programov („ERA-NET PLUS“). |
| --- | --- |

—

v omejenem številu primerov z zagotavljanjem dodatne finančne podpore Skupnosti tistim udeležencem, ki združujejo sredstva za namen skupnih razpisov v okviru njihovih nacionalnih in regionalnih programov („ERA-NET PLUS“).

Sodelovanje Skupnosti v raziskovalnih programih, ki se izvajajo skupno na podlagi člena 169 Pogodbe, je posebej pomembno za obsežnejše evropsko sodelovanje v „spremenljivi geometriji“ med državami članicami, ki imajo enake potrebe in/ali interese. V natančno opredeljenih primerih bi lahko take pobude v skladu s členom 169 sprožili na področjih, ki jih je treba opredeliti v tesni povezavi z državami članicami, vključno z možnim sodelovanjem z medvladnimi programi, na podlagi vrste meril:

| — | pomembnost za cilje Skupnosti, |
| --- | --- |

—

pomembnost za cilje Skupnosti,

| — | jasna opredelitev cilja, ki mu je treba slediti, in njegova pomembnost za cilje tega okvirnega programa, |
| --- | --- |

—

jasna opredelitev cilja, ki mu je treba slediti, in njegova pomembnost za cilje tega okvirnega programa,

| — | prisotnost že obstoječe osnove (obstoječi ali predvideni raziskovalni programi), |
| --- | --- |

—

prisotnost že obstoječe osnove (obstoječi ali predvideni raziskovalni programi),

| — | evropska dodana vrednost, |
| --- | --- |

—

evropska dodana vrednost,

| — | kritična masa ob upoštevanju obsega in števila vključenih programov, in podobnost dejavnosti, ki jih zajemajo, |
| --- | --- |

—

kritična masa ob upoštevanju obsega in števila vključenih programov, in podobnost dejavnosti, ki jih zajemajo,

| — | učinkovitost člena 169 kot najprimernejšega sredstva za doseganje ciljev. |
| --- | --- |

—

učinkovitost člena 169 kot najprimernejšega sredstva za doseganje ciljev.

Mednarodno sodelovanje

V tem delu okvirnega programa bodo ukrepi za mednarodno sodelovanje, ki morajo izkazovati evropsko dodano vrednost in biti v skupnem interesu, naslednji:

| — | Ukrepi namenjeni okrepitvi sodelovanja raziskovalcev in raziskovalnih institucij iz tretjih držav na tematskih področjih– pri tem bodo za temo „Varnost“ veljale ustrezne omejitve zaradi zaupne narave dejavnosti —, pri čemer jih je treba še posebej spodbujati, naj izkoristijo to priložnost. |
| --- | --- |

—

Ukrepi namenjeni okrepitvi sodelovanja raziskovalcev in raziskovalnih institucij iz tretjih držav na tematskih področjih– pri tem bodo za temo „Varnost“ veljale ustrezne omejitve zaradi zaupne narave dejavnosti —, pri čemer jih je treba še posebej spodbujati, naj izkoristijo to priložnost.

| — | Posebni ukrepi sodelovanja na vsakem tematskem področju, namenjenemu tretjim državam, kjer je skupni interes za sodelovanje pri posebnih temah, izbranih na podlagi znanstvenih in tehnoloških ravni in potreb zadevnih držav. Ti ukrepi bodo v tesni povezavi z dvostranskimi sporazumi o sodelovanju ali večstranskimi dialogi med EU in temi državami ali skupinami držav služili kot prednostna orodja za izvajanje sodelovanja med EU in temi državami. Med te ukrepe spadajo zlasti: ukrepi, namenjeni krepitvi raziskovalnih zmogljivosti držav kandidatk ter tudi sosednjih držav in dejavnosti sodelovanja, namenjene državam v razvoju in razvijajočim se državam, s poudarkom na njihovih posebnih potrebah na področjih, kot so zdravje, kmetijstvo, ribištvo in okolje, ter izvedene v finančnih pogojih, prilagojenih njihovim zmogljivostim. |
| --- | --- |

—

Posebni ukrepi sodelovanja na vsakem tematskem področju, namenjenemu tretjim državam, kjer je skupni interes za sodelovanje pri posebnih temah, izbranih na podlagi znanstvenih in tehnoloških ravni in potreb zadevnih držav. Ti ukrepi bodo v tesni povezavi z dvostranskimi sporazumi o sodelovanju ali večstranskimi dialogi med EU in temi državami ali skupinami držav služili kot prednostna orodja za izvajanje sodelovanja med EU in temi državami. Med te ukrepe spadajo zlasti: ukrepi, namenjeni krepitvi raziskovalnih zmogljivosti držav kandidatk ter tudi sosednjih držav in dejavnosti sodelovanja, namenjene državam v razvoju in razvijajočim se državam, s poudarkom na njihovih posebnih potrebah na področjih, kot so zdravje, kmetijstvo, ribištvo in okolje, ter izvedene v finančnih pogojih, prilagojenih njihovim zmogljivostim.

Ta del okvirnega programa vključuje dejavnosti mednarodnega sodelovanja na vsakem tematskem področju in na področjih, ki zadevajo več tem. Te dejavnosti se bodo izvajale v povezavi z dejavnostmi iz programov „Ljudje“ in „Zmogljivosti“. To delovanje bo podprto s celovito strategijo mednarodnega sodelovanja v okviru Sedmega okvirnega programa.

TEME

1.   Zdravje

Cilj

Izboljšanje zdravja evropskih državljanov ter povečanje konkurenčnosti in inovativne zmogljivosti evropskih industrijskih sektorjev in podjetij, povezanih z zdravjem, ob obravnavi svetovnih zdravstvenih problemov, vključno s pojavljajočimi se epidemijami. Poudarek bo na translacijskih raziskavah (prenos temeljnih odkritij v klinično prakso, vključno z znanstvenim potrjevanjem rezultatov poskusov), na razvijanju in potrjevanju novih terapij, metod za spodbujanje zdravja in preventivo, tudi za spodbujanje zdravega staranja, diagnostičnega orodja in medicinskih tehnologij ter tudi na trajnostnih in učinkovitih sistemih zdravstvenega varstva.

Utemeljitev

Zaporedje človeškega genoma in nedavni napredek v postgenomiki sta revolucionirala raziskave na področju človekovega zdravja in bolezni. Vključevanje obsežne količine podatkov, razumevanja osnovnih bioloških procesov in razvoj ključnih tehnologij za bioindustrijske sektorje, ki so povezani z zdravjem, zahtevata povezovanje kritične mase različnih strokovnih znanj in izkušenj ter virov, ki niso na voljo na nacionalni ravni, z namenom razvijanja znanja in zmogljivosti za posredovanje.

Pomemben napredek na področju translacijskih zdravstvenih raziskav je bistven za zagotovitev praktičnih koristi biomedicinskih raziskav in omogoča izboljšanje kakovosti življenja, zahteva pa tudi multidisciplinarne in vseevropske pristope, ki vključujejo različne zainteresirane strani. Takšni pristopi omogočajo Evropi, da bolj učinkovito prispeva k mednarodnim prizadevanjem za boj proti boleznim svetovnega pomena.

Klinične raziskave številnih bolezni (npr. rak, bolezni srca in ožilja ter nalezljive bolezni, duševne in nevrološke bolezni, zlasti tiste, povezane s staranjem, kot sta alzheimerjeva in parkinsonova bolezen) temeljijo na mednarodnih poskusih v več središčih, da bi v kratkem časovnem okviru dobili zahtevano število pacientov.

Epidemiološke raziskave zahtevajo veliko raznovrstnost populacij in mednarodnih omrežij, da bi prišli do pomembnih ugotovitev. Razvijanje novih možnosti za diagnosticiranje in zdravljenje redkih zdravstvenih motenj, kakor tudi izvajanje epidemioloških raziskav teh zdravstvenih motenj, prav tako zahtevata večdržavne pristope, da bi povečali število pacientov za vsako študijo. Poleg tega izvajanje raziskav, ki jih usmerja zdravstvena politika, na evropski ravni omogoča primerjave modelov, sistemov, podatkov in vzorcev pacientov, shranjenih v nacionalnih podatkovnih zbirkah in biobankah.

Obsežne biomedicinske raziskave na ravni EU bodo pomagale okrepiti konkurenčnost evropske biotehnologije na področju zdravstvenega varstva, medicinske tehnologije in farmacevtske industrije. Sodelovanje EU z državami v razvoju bo tem državam omogočilo razvoj raziskovalnih zmogljivosti. EU mora igrati dejavno vlogo tudi pri ustvarjanju okolja, ki spodbuja inovativnost v javnem in farmacevtskem sektorju, ki obravnavata potrebe javnega zdravja, zlasti pri doseganju čim večjega uspeha kliničnih raziskav. MSP, dejavna na področju raziskav, predstavljajo glavno gospodarsko gonilno silo za industrijo biotehnologije in medicinske tehnologije na področju zdravstvenega varstva. Čeprav ima Evropa trenutno več družb na področju biotehnologije kot ZDA, so te večinoma majhne in manj razvite od njihovih konkurentov. Javno-zasebna raziskovalna prizadevanja na ravni EU bodo olajšala njihov razvoj. Raziskave EU bodo prispevale tudi k razvoju novih normativov in standardov za vzpostavitev ustreznega pravnega okvira za nove medicinske tehnologije (npr. regenerativna medicina). Zagotoviti bi bilo treba vodilni položaj na svetovni ravni evropskega raziskovanja in inovacij na področju alternativnih strategij testiranja, predvsem z metodami, ki ne vključujejo živali.

V nadaljevanju so navedene dejavnosti, ki bodo obravnavane in vključujejo raziskave, bistvene z vidika zahtev politike. Strateška vprašanja o zdravju otrok in zdravju starajočega se prebivalstva, bodo deležna posebne pozornosti v okviru več dejavnosti. Po potrebi bo podpora namenjena tudi dolgoročnim programom raziskav, kot so tisti, ki so jih določile evropske tehnološke platforme, na primer raziskavam v zvezi z inovativnimi zdravili. Kot odgovor na nove potrebe politike se bo lahko podprlo dodatne ukrepe, na primer na področju vprašanj zdravstvene politike ter varnosti in zdravja pri delu.

Pri vseh dejavnostih se bodo upoštevala etična, pravna in družbeno-ekonomska vprašanja.

Dejavnosti

| — | Biotehnologija, generična orodja in medicinske tehnologije za ohranjanje človekovega zdravja.






  — | Zahtevne proizvodne raziskave: pospeševanje napredka v temeljni genomiki (genomiki in postgenomiki) in biomedicinskih raziskavah s pomočjo izboljšanja postopka priprave, standardizacije, pridobivanja in analiziranja podatkov. |
| --- | --- | --- |

—

Biotehnologija, generična orodja in medicinske tehnologije za ohranjanje človekovega zdravja.

—

Zahtevne proizvodne raziskave: pospeševanje napredka v temeljni genomiki (genomiki in postgenomiki) in biomedicinskih raziskavah s pomočjo izboljšanja postopka priprave, standardizacije, pridobivanja in analiziranja podatkov.

| — | Odkrivanje, diagnoza in spremljanje: s poudarkom na neinvazivnih ali invazivnih pristopih v majhnem obsegu ter tehnologijah, kot so nova preventivna orodja za regenerativno medicino (npr. z molekularnim prikazovanjem in diagnostiko). |
| --- | --- |

—

Odkrivanje, diagnoza in spremljanje: s poudarkom na neinvazivnih ali invazivnih pristopih v majhnem obsegu ter tehnologijah, kot so nova preventivna orodja za regenerativno medicino (npr. z molekularnim prikazovanjem in diagnostiko).

| — | Predvidevanje primernosti, varnosti in učinkovitosti terapij: razvijanje in potrjevanje bioloških označevalcev, metod in modelov in vivo ter in vitro, vključno s simulacijo, farmakogenomiko, ciljno usmerjenimi pristopi in pristopi oskrbe ter alternativami za poskuse na živalih. |
| --- | --- |

—

Predvidevanje primernosti, varnosti in učinkovitosti terapij: razvijanje in potrjevanje bioloških označevalcev, metod in modelov in vivo ter in vitro, vključno s simulacijo, farmakogenomiko, ciljno usmerjenimi pristopi in pristopi oskrbe ter alternativami za poskuse na živalih.

| — | Inovativni terapevtski pristopi in posegi: raziskave, krepitev in zagotavljanje nadaljnjega razvoja naprednih terapij in tehnologij z možnostjo uporabe pri številnih boleznih in zdravstvenih motnjah, kot so na primer nova terapevtska orodja za regenerativno medicino. |
| --- | --- |

—

Inovativni terapevtski pristopi in posegi: raziskave, krepitev in zagotavljanje nadaljnjega razvoja naprednih terapij in tehnologij z možnostjo uporabe pri številnih boleznih in zdravstvenih motnjah, kot so na primer nova terapevtska orodja za regenerativno medicino.

| — | Translacijske raziskave, ki služijo človekovemu zdravju






  — | Vključevanje bioloških podatkov in procesov — zbiranje obsežnih podatkov, sistemska biologija (vključno z modeliranjem zapletenih sistemov): ustvarjanje in analiziranje obsežne količine podatkov, potrebnih za boljše razumevanje kompleksnih mrež, ki urejajo tisoče genov in genskih produktov, ki nadzorujejo pomembne biološke procese v vseh zadevnih organizmih in na vseh nivojih organizacije. |
| --- | --- | --- |

—

Translacijske raziskave, ki služijo človekovemu zdravju

—

Vključevanje bioloških podatkov in procesov — zbiranje obsežnih podatkov, sistemska biologija (vključno z modeliranjem zapletenih sistemov): ustvarjanje in analiziranje obsežne količine podatkov, potrebnih za boljše razumevanje kompleksnih mrež, ki urejajo tisoče genov in genskih produktov, ki nadzorujejo pomembne biološke procese v vseh zadevnih organizmih in na vseh nivojih organizacije.

| — | Raziskave možganov in z njimi povezanih bolezni, človekovega razvoja in staranja: raziskovanje procesa zdravega staranja in načina, kako geni in okolje medsebojno vplivajo na delovanje možganov tako v normalnih pogojih kot tudi v primeru možganskih bolezni in s starostjo povezanih obolenj (npr. demenca). |
| --- | --- |

—

Raziskave možganov in z njimi povezanih bolezni, človekovega razvoja in staranja: raziskovanje procesa zdravega staranja in načina, kako geni in okolje medsebojno vplivajo na delovanje možganov tako v normalnih pogojih kot tudi v primeru možganskih bolezni in s starostjo povezanih obolenj (npr. demenca).

| — | Translacijske raziskave pri nalezljivih boleznih: obravnavanje odpornosti na zdravila, svetovne grožnje virusa HIV/AIDS-a, malarije in tuberkuloze, pa tudi hepatitisa C ter možnosti novih in ponovno pojavljajočih se epidemij (npr. SARS in visoko patogena influenca). |
| --- | --- |

—

Translacijske raziskave pri nalezljivih boleznih: obravnavanje odpornosti na zdravila, svetovne grožnje virusa HIV/AIDS-a, malarije in tuberkuloze, pa tudi hepatitisa C ter možnosti novih in ponovno pojavljajočih se epidemij (npr. SARS in visoko patogena influenca).

| — | Translacijske raziskave na področju hudih bolezni — rak, bolezni srca in ožilja, diabetes/debelost; redke bolezni; druge kronične bolezni, tudi revmatična obolenja, artritis in kostno-mišične bolezni: Razvijanje k pacientu usmerjenih strategij, od preprečevanja do postavljanja diagnoze, s posebnim poudarkom na zdravljenju, vključno s kliničnimi raziskavami. Upoštevan bo vidik paliativne medicine. |
| --- | --- |

—

Translacijske raziskave na področju hudih bolezni — rak, bolezni srca in ožilja, diabetes/debelost; redke bolezni; druge kronične bolezni, tudi revmatična obolenja, artritis in kostno-mišične bolezni: Razvijanje k pacientu usmerjenih strategij, od preprečevanja do postavljanja diagnoze, s posebnim poudarkom na zdravljenju, vključno s kliničnimi raziskavami. Upoštevan bo vidik paliativne medicine.

| — | Optimizacija zdravstvenega varstva evropskih državljanov






  — | Prenos rezultatov kliničnih raziskav v klinično prakso: ustvarjanje osnov znanja za postopke kliničnega odločanja in načina, kako prenesti rezultate kliničnih raziskav v klinično prakso in zlasti obravnavanje varnosti pacientov in boljše uporabe zdravil (vključno z nekaterimi vidiki farmakovigilance ter znanstveno preskušenih komplementarnih in alternativnih zdravil), pa tudi specifičnosti otrok, žensk in starejšega prebivalstva. |
| --- | --- | --- |

—

Optimizacija zdravstvenega varstva evropskih državljanov

—

Prenos rezultatov kliničnih raziskav v klinično prakso: ustvarjanje osnov znanja za postopke kliničnega odločanja in načina, kako prenesti rezultate kliničnih raziskav v klinično prakso in zlasti obravnavanje varnosti pacientov in boljše uporabe zdravil (vključno z nekaterimi vidiki farmakovigilance ter znanstveno preskušenih komplementarnih in alternativnih zdravil), pa tudi specifičnosti otrok, žensk in starejšega prebivalstva.

| — | Kakovost, učinkovitost in solidarnost sistemov zdravstvenega varstva, vključno s sistemi zdravstvenega varstva v prehodu in strategijami oskrbe na domu: prenos učinkovitih posegov v odločitve na področju upravljanja, da bi ocenili stroške, učinkovitost in koristi različnih posegov v zvezi z varstvom pacientov, opredelili potrebe in pogoje za ustrezno preskrbo s človeškimi viri, preučili dejavnike, ki vplivajo na pravico dostopa do visokokakovostnega zdravstvenega varstva (tudi za zapostavljene skupine), vključno s preučitvijo sprememb v populaciji (npr. staranje, mobilnost in migracije ter menjava delovnega mesta). |
| --- | --- |

—

Kakovost, učinkovitost in solidarnost sistemov zdravstvenega varstva, vključno s sistemi zdravstvenega varstva v prehodu in strategijami oskrbe na domu: prenos učinkovitih posegov v odločitve na področju upravljanja, da bi ocenili stroške, učinkovitost in koristi različnih posegov v zvezi z varstvom pacientov, opredelili potrebe in pogoje za ustrezno preskrbo s človeškimi viri, preučili dejavnike, ki vplivajo na pravico dostopa do visokokakovostnega zdravstvenega varstva (tudi za zapostavljene skupine), vključno s preučitvijo sprememb v populaciji (npr. staranje, mobilnost in migracije ter menjava delovnega mesta).

| — | Boljše preprečevanje bolezni in boljša uporaba zdravil: razvoj učinkovitega javnega zdravstvenega varstva, ki se ukvarja s širšimi determinantami zdravja (kot na primer stres, prehrana, način življenja ali okoljski dejavniki in njihova povezava z uporabo zdravil). Ugotavljanje uspešnih posegov na različnih področjih delovanja zdravstvenega varstva z namenom izboljšanja predpisovanja zdravil in izboljšanja njihove uporabe s strani pacientov (vključno s farmakovigilanco in medsebojnim delovanjem zdravil). |
| --- | --- |

—

Boljše preprečevanje bolezni in boljša uporaba zdravil: razvoj učinkovitega javnega zdravstvenega varstva, ki se ukvarja s širšimi determinantami zdravja (kot na primer stres, prehrana, način življenja ali okoljski dejavniki in njihova povezava z uporabo zdravil). Ugotavljanje uspešnih posegov na različnih področjih delovanja zdravstvenega varstva z namenom izboljšanja predpisovanja zdravil in izboljšanja njihove uporabe s strani pacientov (vključno s farmakovigilanco in medsebojnim delovanjem zdravil).

| — | Ustrezna uporaba novih terapij in tehnologij zdravljenja: dolgoročno ocenjevanje varnosti in učinkovitosti ter spremljanje obsežne uporabe novih medicinskih tehnologij (vključno z napravami) in naprednih terapij, ki zagotavljajo visoko raven varnosti in koristi v javnem zdravstvu. |
| --- | --- |

—

Ustrezna uporaba novih terapij in tehnologij zdravljenja: dolgoročno ocenjevanje varnosti in učinkovitosti ter spremljanje obsežne uporabe novih medicinskih tehnologij (vključno z napravami) in naprednih terapij, ki zagotavljajo visoko raven varnosti in koristi v javnem zdravstvu.

2.   Prehrana, kmetijstvo in biotehnologija

Cilj

Izgradnja na znanju temelječega evropskega bio-gospodarstva (4) s povezovanjem znanosti, industrije in drugih zainteresiranih strani, da bi izkoristili nove in nastajajoče raziskovalne možnosti, ki odgovarjajo na družbene, okoljske in gospodarske izzive: naraščajoče povpraševanje po varnejši, bolj zdravi in bolj kakovostni hrani ter po trajnostni rabi in proizvodnji obnovljivih bioloških virov; naraščajoča nevarnost epizootskih in zoonotskih bolezni ter motenj, povezanih s prehrano; ogrožanje trajnosti in varnosti proizvodnje na področju kmetijstva, ribogojstva in ribištva; ter naraščajoče povpraševanje po visoko kakovostni hrani ob upoštevanju dobrega počutja živali, podeželskega okolja in obalnega območja ter odzivov na posebne prehranske zahteve potrošnikov.

Utemeljitev

Inovacije in razvijanje znanja na področju trajnostnega upravljanja, proizvodnje in uporabe bioloških virov (mikroorganizmi, rastline, živali) bodo zagotovili osnovo za nove, trajnostne, varne, ekološko učinkovite in konkurenčne proizvode za industrije, ki slonijo na kmetijstvu, ribištvu, prehrani, zdravstvu, gozdarstvu, in sorodnih industrijah. To bo v skladu z evropsko strategijo o znanostih o življenju in biotehnologiji (5) pomagalo povečati konkurenčnost evropskih družb na področju kmetijstva in biotehnologije, semen in prehrane, zlasti visokotehnoloških MSP, ob hkratnem izboljšanju socialnega varstva in blaginje.

Raziskovanje varnosti prehranske verige živil in krmil, s prehrano povezanih bolezni, izbire živil ter vpliva živil in prehranjevanja na zdravje bo pomagalo pri boju proti motnjam, povezanih s prehrano (npr. debelost, alergije), in nalezljivim boleznim (npr. transmisivna spongiformna encefalopatija, ptičja gripa) ter hkrati pomembno prispevalo k izvajanju obstoječih in oblikovanju prihodnjih politik in predpisov na področju javnega zdravja, zdravja živali in rastlin ter varstva potrošnikov.

Raznolikost in povečini majhnost evropskih industrij, dejavnih na teh področjih, sicer predstavljata eno od prednosti in priložnost za Unijo, vendar istočasno vodita do razdrobljenih pristopov k reševanju podobnih problemov. Te je mogoče bolje reševati z okrepljenim sodelovanjem in izmenjavo strokovnega znanja in izkušenj, na primer o novih metodologijah, tehnologijah, postopkih in standardih, ki so posledica spreminjanja zakonodaje Skupnosti.

Številne evropske tehnološke platforme prispevajo k temu z določitvijo skupnih raziskovalnih prednostnih nalog na področjih, kot so rastlinska genomika in biotehnologija, gozdarstvo in gozdarska industrija, svetovno zdravje živali, reja domačih živali, prehrana in industrijska biotehnologija. Opravljene raziskave bodo zagotovile osnove znanja, potrebne za podporo različnim področjem politike Skupnosti: skupni kmetijski politiki in evropski gozdarski strategiji, vprašanjem v zvezi s kmetijstvom in trgovino, varnostnim vidikom gensko spremenjenih organizmov („GSO“), predpisom na področju varne hrane; zdravju živali v Skupnosti, nadzoru bolezni in standardom dobrega počutja; in reformi skupne ribiške politike, katere namen je zagotoviti trajnostni razvoj ribolova in ribogojstva ter varno morsko hrano (6). Za zagotovitev družbenega pomena, je predviden tudi prožen odziv na nove politične zahteve, zlasti ob upoštevanju novih tveganj ter družbenih ali gospodarskih gibanj in potreb.

Dejavnosti

| — | Trajnostna proizvodnja in upravljanje z biološkimi viri iz tal, gozdov in vodnih okolij: omogočanje raziskav, vključno s tehnologijami, katerih poimenovanja se končajo na „-omika“, kot so genomika, proteomika, metabolomika, sistemska biologija, bioinformatika in konvergenčne tehnologije za mikroorganizme, rastline in živali, vključno z raziskavami za izkoriščanje in trajnostno rabo njihove biološke raznovrstnosti.
  Pri zemeljskih bioloških virih bodo raziskave osredotočene na: rodovitnost zemlje, izboljšanje pridelkov in proizvodnih sistemov v vsej njihovi raznovrstnosti, vključno z ekološkim kmetijstvom, načrti kakovostne pridelave ter spremljanjem in ocenjevanjem učinkov GSO na okolje in ljudi; zdravje rastlin, trajnostno, konkurenčno in večnamensko kmetijstvo in gozdarstvo; razvoj podeželja; zdravje in dobro počutje živali, reja in proizvodnja; nalezljive bolezni pri živalih, vključno z epidemiološkimi raziskavami, zoonozami in njihovimi patogenimi mehanizmi ter boleznimi, povezanimi z živalsko krmo; druge grožnje za trajnost in varnost proizvodnje hrane, vključno s podnebnimi spremembami; varno odlaganje živalskih odpadkov.
  Pri bioloških virih iz vodnih okolij bodo raziskave podpirale trajnost in konkurenčnost ribištva, zagotavljale znanstveno in tehnično osnovo za upravljanje ribištva ter podpirale trajnostni razvoj ribogojstva, vključno z rejo in dobrim počutjem.
  Razvoj orodij (vključno z orodji na področju IKT), ki jih potrebujejo načrtovalci politike in drugi akterji na področjih, kot so kmetijstvo, ribištvo in ribogojstvo ter razvoj podeželja (krajina, prakse upravljanja z zemljišči itd.); družbeno-ekonomski in etični vidiki proizvodnje. |
| --- | --- |

—

Trajnostna proizvodnja in upravljanje z biološkimi viri iz tal, gozdov in vodnih okolij: omogočanje raziskav, vključno s tehnologijami, katerih poimenovanja se končajo na „-omika“, kot so genomika, proteomika, metabolomika, sistemska biologija, bioinformatika in konvergenčne tehnologije za mikroorganizme, rastline in živali, vključno z raziskavami za izkoriščanje in trajnostno rabo njihove biološke raznovrstnosti.

Pri zemeljskih bioloških virih bodo raziskave osredotočene na: rodovitnost zemlje, izboljšanje pridelkov in proizvodnih sistemov v vsej njihovi raznovrstnosti, vključno z ekološkim kmetijstvom, načrti kakovostne pridelave ter spremljanjem in ocenjevanjem učinkov GSO na okolje in ljudi; zdravje rastlin, trajnostno, konkurenčno in večnamensko kmetijstvo in gozdarstvo; razvoj podeželja; zdravje in dobro počutje živali, reja in proizvodnja; nalezljive bolezni pri živalih, vključno z epidemiološkimi raziskavami, zoonozami in njihovimi patogenimi mehanizmi ter boleznimi, povezanimi z živalsko krmo; druge grožnje za trajnost in varnost proizvodnje hrane, vključno s podnebnimi spremembami; varno odlaganje živalskih odpadkov.

Pri bioloških virih iz vodnih okolij bodo raziskave podpirale trajnost in konkurenčnost ribištva, zagotavljale znanstveno in tehnično osnovo za upravljanje ribištva ter podpirale trajnostni razvoj ribogojstva, vključno z rejo in dobrim počutjem.

Razvoj orodij (vključno z orodji na področju IKT), ki jih potrebujejo načrtovalci politike in drugi akterji na področjih, kot so kmetijstvo, ribištvo in ribogojstvo ter razvoj podeželja (krajina, prakse upravljanja z zemljišči itd.); družbeno-ekonomski in etični vidiki proizvodnje.

| — | „Od vilic do vil“ — prehrana, zdravje in dobro počutje: hrana in krma, vključno z vedenjskimi in kognitivnimi znanostmi, z vidika potrošnikov, družbe, kulture, industrije in zdravja ter tudi tradicije; prehranjevanje, s prehrano povezane bolezni in motnje, vključno z debelostjo pri otrocih in odraslih ter alergijami; prehrana v povezavi s preprečevanjem bolezni (vključno z boljšim poznavanjem sestavin in lastnosti hrane, ki ugodno vplivajo na zdravje); inovativne tehnologije za predelavo hrane in krme (vključno s pakiranjem in tehnologijami z neživilskih področij); izboljšana kakovost in varnost, tako kemijska kot biološka, hrane, pijače in krme; boljše metodologije za zagotavljanje varnosti hrane; celovitost (in nadzor) prehranske verige; fizikalni in biološki vplivi okolja na prehransko verigo ljudi/živali in vplivi prehranske verige ljudi/živali na okolje; vpliv na prehransko verigo in njena odpornost na globalne spremembe; koncept celotne prehranske verige (vključno z morskimi sadeži in drugimi surovinami ter sestavinami živil); sledljivost in njen nadaljnji razvoj; avtentičnost živil; razvoj novih sestavin in proizvodov. |
| --- | --- |

—

„Od vilic do vil“ — prehrana, zdravje in dobro počutje: hrana in krma, vključno z vedenjskimi in kognitivnimi znanostmi, z vidika potrošnikov, družbe, kulture, industrije in zdravja ter tudi tradicije; prehranjevanje, s prehrano povezane bolezni in motnje, vključno z debelostjo pri otrocih in odraslih ter alergijami; prehrana v povezavi s preprečevanjem bolezni (vključno z boljšim poznavanjem sestavin in lastnosti hrane, ki ugodno vplivajo na zdravje); inovativne tehnologije za predelavo hrane in krme (vključno s pakiranjem in tehnologijami z neživilskih področij); izboljšana kakovost in varnost, tako kemijska kot biološka, hrane, pijače in krme; boljše metodologije za zagotavljanje varnosti hrane; celovitost (in nadzor) prehranske verige; fizikalni in biološki vplivi okolja na prehransko verigo ljudi/živali in vplivi prehranske verige ljudi/živali na okolje; vpliv na prehransko verigo in njena odpornost na globalne spremembe; koncept celotne prehranske verige (vključno z morskimi sadeži in drugimi surovinami ter sestavinami živil); sledljivost in njen nadaljnji razvoj; avtentičnost živil; razvoj novih sestavin in proizvodov.

| — | Znanosti o življenju in biotehnologija za trajnostne neživilske proizvode in postopke: izboljšani pridelki in lesni viri, surovine, morski proizvodi in biomasa (vključno z morskimi viri), ki se uporabljajo za proizvodnjo energije, varovanje okolja in pridobivanje izdelkov z visoko dodano vrednostjo, kot so materiali in kemikalije (vključno z biološkimi viri za uporabo v farmacevtski industriji in medicini), vključno s sodobnimi sistemi kmetovanja, bioprocesi in koncepti biorafinerije; biokataliza; novi in izboljšani mikroorganizmi in encimi; gozdarstvo ter lesni proizvodi in postopki; biološka sanacija okolja in čistejša biološka predelava, izkoriščanje živilsko-predelovalnih odpadkov in stranskih proizvodov. |
| --- | --- |

—

Znanosti o življenju in biotehnologija za trajnostne neživilske proizvode in postopke: izboljšani pridelki in lesni viri, surovine, morski proizvodi in biomasa (vključno z morskimi viri), ki se uporabljajo za proizvodnjo energije, varovanje okolja in pridobivanje izdelkov z visoko dodano vrednostjo, kot so materiali in kemikalije (vključno z biološkimi viri za uporabo v farmacevtski industriji in medicini), vključno s sodobnimi sistemi kmetovanja, bioprocesi in koncepti biorafinerije; biokataliza; novi in izboljšani mikroorganizmi in encimi; gozdarstvo ter lesni proizvodi in postopki; biološka sanacija okolja in čistejša biološka predelava, izkoriščanje živilsko-predelovalnih odpadkov in stranskih proizvodov.

3.   Informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT)

Cilj

Povečati konkurenčnost evropske industrije ter Evropi omogočiti obvladovanje in oblikovanje prihodnjega razvoja IKT, tako da bodo izpolnjene evropske družbene in gospodarske zahteve. IKT so bistvo družbe znanja. Dejavnosti bodo okrepile znanstveno in tehnološko osnovo Evrope ter zagotovile njen svetovni vodilni položaj na področju IKT, pomagale pospeševati in spodbujati inovativnost na področju proizvodov, storitev in postopkov ter ustvarjalnost s pomočjo uporabe IKT in zagotovile hitro pretvorbo napredka IKT v korist evropskih državljanov, podjetij, industrije in vlad. Te dejavnosti bodo tudi pripomogle k zmanjšanje digitalnega razkoraka in socialne izključenosti.

Utemeljitev

IKT je odločilnega pomena za prihodnost Evrope in na njih temelji uresničevanje Lizbonske agende. Spodbujevalno vpliva na tri ključna področja: produktivnost in inovacije, posodobitev javnih storitev ter napredek v znanosti in tehnologiji. Polovico povišanj produktivnosti v naših gospodarstvih je mogoče razložiti z vplivom IKT na proizvode, storitve in poslovne postopke. IKT so vodilni dejavnik pri krepitvi inovativnosti in ustvarjalnosti ter pri obvladovanju sprememb v vrednostni verigi v vseh industrijskih in storitvenih sektorjih.

IKT so bistvene za izpolnjevanje naraščajočih zahtev na področju zdravstva in socialnega varstva, zlasti v zvezi ljudmi s posebnimi potrebami, vključno s starajočim se prebivalstvom, ter za posodobitev storitev na področjih, ki so v javnem interesu, kot na primer izobraževanje, kulturna dediščina, varnost, energija, promet in okolje, ter za spodbujanje dostopnosti in preglednosti postopkov vodenja in razvoja politike. Poleg tega imajo IKT pomembno vlogo pri upravljanju RTR ter obveščanju o tem in spodbujevalen učinek na napredek drugih področij znanosti in tehnologije, saj preoblikujejo način, na katerega raziskovalci izvajajo svoje raziskave, sodelujejo in uvajajo inovacije.

Naraščajoče gospodarske in družbene zahteve, skupaj s stalno integracijo IKT v vsakdanje življenje in potrebo po nadaljnjem premiku tehnoloških mej ter po razvoju inovativnih proizvodov in storitev visoke vrednosti, ki temeljijo na IKT, so določile obsežnejši program raziskav. Približati tehnologijo ljudem in organizacijskim potrebam pomeni: prikriti tehnološko kompleksnost in na zahtevo razkriti funkcionalnost; narediti tehnologijo funkcionalno, zelo enostavno za uporabo, razpoložljivo in dostopno; zagotavljati nove aplikacije, rešitve in storitve, ki temeljijo na IKT in so vredne zaupanja, zanesljive in se prilagajajo kontekstu in izbiri uporabnikov. Zahteva „več za manj“ raziskovalce IKT sili v svetovno tekmovanje, osredotočeno na miniaturizacijo, obvladovanje zlivanja računalniških, komunikacijskih in medijskih tehnologij, vključno z nadaljnjo interoperabilnostjo med sistemi ter zbliževanjem z drugimi ustreznimi znanostmi in disciplinami, ter na gradnjo sistemov, ki so se sposobni učiti in razvijati.

Iz teh različnih prizadevanj nastaja nov val tehnologij. Raziskovalne dejavnosti na področju IKT bodo črpale tudi iz širše palete znanstvenih in tehnoloških disciplin, vključno z bioznanostjo in znanostjo o življenju, psihologijo, pedagogiko ter kognitivnimi in družbenimi znanostmi ter humanističnimi vedami.

IKT so eden od raziskovalno najbolj intenzivnih sektorjev. Javno in zasebno raziskovalno prizadevanje na področju IKT predstavlja tretjino skupnega raziskovalnega prizadevanja v vseh večjih gospodarstvih. Čeprav je Evropa industrijsko in tehnološko na ključnih področjih IKT že vodilna, pri vlaganju v raziskave na področju IKT zaostaja za glavnimi konkurenti. Le s ponovno in intenzivnejšo združitvijo prizadevanj na evropski ravni bo lahko kar najbolje izkoristila možnosti, ki jih lahko nudi napredek na področju IKT. Raziskovalna dejavnost IKT, ki temelji na razvojnem modelu „odprte kode“, kaže svojo uporabnost kot vir inovacij in vse večjega sodelovanja. Rezultate raziskav na področju IKT je mogoče izkoriščati na različne načine, na njihovi podlagi pa je mogoče oblikovati različne poslovne modele.

Raziskovalne dejavnosti na področju IKT bodo tesno prepletene s političnimi ukrepi za razširjanje IKT in z regulativnimi ukrepi v okviru izčrpne in celovite strategije. Po obsežnih posvetovanjih so bile določene prednostne naloge, k čemur je prispevalo več evropskih tehnoloških platform in pobud industrije na področjih, kot so nanoelektronika, mikrosistemi, vgrajeni sistemi, mobilne in brezžične komunikacije, elektronski mediji, fotonika, robotika in programska oprema, tehnologije in storitve GRID, vključno s prosto in odprtokodno programsko opremo (FLOSS). Upoštevana bodo tudi vprašanja trajnosti, še zlasti na področju elektronike.

Dejavnosti

V okviru te teme je vloga raziskav na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij pomembna predvsem za podporo raziskavam na novih področjih znanja v jedru IKT in v njihovi kombinaciji z drugimi ustreznimi področji in disciplinami ter za spodbujanje novih zamisli in radikalnih novih uporab ter raziskovanje novih možnosti v raziskovalnih programih na področju IKT, vključno z izkoriščanjem kvantnih učinkov, integracije sistemov in inteligentnih sistemov.

| — | Stebri tehnologije IKT:






  — | Nanoelektronika, fotonika in integrirani mikro/nanosistemi: premikanje meja miniaturizacije, integracije, raznolikosti, shranjevanja in gostote; povečanje zmogljivosti in zmožnosti izdelave pri nižjih stroških; olajšanje vključevanja IKT v številne aplikacije; vmesniki; predhodne raziskave, ki zahtevajo iskanje novih konceptov. |
| --- | --- | --- |

—

Stebri tehnologije IKT:

—

Nanoelektronika, fotonika in integrirani mikro/nanosistemi: premikanje meja miniaturizacije, integracije, raznolikosti, shranjevanja in gostote; povečanje zmogljivosti in zmožnosti izdelave pri nižjih stroških; olajšanje vključevanja IKT v številne aplikacije; vmesniki; predhodne raziskave, ki zahtevajo iskanje novih konceptov.

| — | Splošno razširjena komunikacijska omrežja z neomejeno zmogljivostjo: splošno razširjen dostop preko heterogenih omrežij — fiksna, mobilna, brezžična in radiodifuzijska omrežja, ki segajo od zasebnega okolja do regionalnega in svetovnega okolja —, ki kadar koli in kjer koli omogočajo brezprekinitveno dostavo vedno večje količine podatkov in storitev. |
| --- | --- |

—

Splošno razširjena komunikacijska omrežja z neomejeno zmogljivostjo: splošno razširjen dostop preko heterogenih omrežij — fiksna, mobilna, brezžična in radiodifuzijska omrežja, ki segajo od zasebnega okolja do regionalnega in svetovnega okolja —, ki kadar koli in kjer koli omogočajo brezprekinitveno dostavo vedno večje količine podatkov in storitev.

| — | Vgrajeni sistemi, računalništvo in kontrola: zmogljivi, varni in porazdeljeni, zanesljivi in učinkoviti računalniški, pomnilniški in komunikacijski sistemi in proizvodi, vgrajeni v objekte in fizične infrastrukture, ki zaznavajo in kontrolirajo svoje okolje ter se mu prilagajajo; interoperabilnost diskretnih in kontinuiranih sistemov. |
| --- | --- |

—

Vgrajeni sistemi, računalništvo in kontrola: zmogljivi, varni in porazdeljeni, zanesljivi in učinkoviti računalniški, pomnilniški in komunikacijski sistemi in proizvodi, vgrajeni v objekte in fizične infrastrukture, ki zaznavajo in kontrolirajo svoje okolje ter se mu prilagajajo; interoperabilnost diskretnih in kontinuiranih sistemov.

| — | Programska oprema, tehnologije in storitve GRID, varnost in zanesljivost: dinamična, prilagodljiva, zanesljiva in zaupanja vredna programska oprema in storitve, platforme za programsko opremo in storitve, kompleksni sistemi ter nove procesne arhitekture, vključno s tem, da se jih daje na razpolago kot uporaben vir. |
| --- | --- |

—

Programska oprema, tehnologije in storitve GRID, varnost in zanesljivost: dinamična, prilagodljiva, zanesljiva in zaupanja vredna programska oprema in storitve, platforme za programsko opremo in storitve, kompleksni sistemi ter nove procesne arhitekture, vključno s tem, da se jih daje na razpolago kot uporaben vir.

| — | Znanje, kognitivni sistemi in sistemi učenja: semantični sistemi; zajemanje in izkoriščanje znanja, ki je dostopno na spletu in v multimedijskih vsebinah; umetni sistemi, ki so nastali po vzoru bioloških in ki zaznavajo, razumejo, se učijo in razvijajo ter delujejo samostojno; učenje s pomočjo uporabniku prijaznih strojev in ljudi, temelječe na boljšem razumevanju človeškega spoznavanja. |
| --- | --- |

—

Znanje, kognitivni sistemi in sistemi učenja: semantični sistemi; zajemanje in izkoriščanje znanja, ki je dostopno na spletu in v multimedijskih vsebinah; umetni sistemi, ki so nastali po vzoru bioloških in ki zaznavajo, razumejo, se učijo in razvijajo ter delujejo samostojno; učenje s pomočjo uporabniku prijaznih strojev in ljudi, temelječe na boljšem razumevanju človeškega spoznavanja.

| — | Simulacija, vizualizacija, interaktivnost in mešane resničnosti: orodja za inovativno in ustvarjalno oblikovanje izdelkov, storitev in digitalnih medijev ter za naravno, jezikovno podprto in vsebinsko bogato interakcijo in komunikacijo. |
| --- | --- |

—

Simulacija, vizualizacija, interaktivnost in mešane resničnosti: orodja za inovativno in ustvarjalno oblikovanje izdelkov, storitev in digitalnih medijev ter za naravno, jezikovno podprto in vsebinsko bogato interakcijo in komunikacijo.

| — | Prihodnost IKT je v črpanju iz drugih znanstvenih in tehnoloških disciplin, zlasti iz spoznanj matematike in fizike, biotehnologij, znanosti o materialih in življenju; to bo omogočilo miniaturizacijo IKT naprav do velikosti, ki je združljiva z živimi organizmi in lahko deluje vzajemno z njimi, povečano zmogljivost in uporabniško prijaznost sistemskega inženiringa in obdelave informacij ter modeliranje in simulacijo živega sveta. |
| --- | --- |

—

Prihodnost IKT je v črpanju iz drugih znanstvenih in tehnoloških disciplin, zlasti iz spoznanj matematike in fizike, biotehnologij, znanosti o materialih in življenju; to bo omogočilo miniaturizacijo IKT naprav do velikosti, ki je združljiva z živimi organizmi in lahko deluje vzajemno z njimi, povečano zmogljivost in uporabniško prijaznost sistemskega inženiringa in obdelave informacij ter modeliranje in simulacijo živega sveta.

| — | Integracija tehnologij:






  — | Osebna okolja: osebne komunikacijske in računalniške naprave, pripomočki, prenosljive elektronske naprave („wearables“), vsadki; njihovi vmesniki ter medsebojno povezovanje s storitvami in viri. |
| --- | --- | --- |

—

Integracija tehnologij:

—

Osebna okolja: osebne komunikacijske in računalniške naprave, pripomočki, prenosljive elektronske naprave („wearables“), vsadki; njihovi vmesniki ter medsebojno povezovanje s storitvami in viri.

| — | Domača okolja: komunikacije, spremljanje, kontrola, pomoč; brezprekinitvena interoperabilnost in uporaba vseh naprav; interaktivna digitalna vsebina in storitve. |
| --- | --- |

—

Domača okolja: komunikacije, spremljanje, kontrola, pomoč; brezprekinitvena interoperabilnost in uporaba vseh naprav; interaktivna digitalna vsebina in storitve.

| — | Robotski sistemi: napredni avtonomni sistemi; zaznavanje, kontrola, zmožnost ukrepanja, naravna interakcija in sodelovanje; miniaturizacija, humanoidne tehnologije. |
| --- | --- |

—

Robotski sistemi: napredni avtonomni sistemi; zaznavanje, kontrola, zmožnost ukrepanja, naravna interakcija in sodelovanje; miniaturizacija, humanoidne tehnologije.

| — | Inteligentne infrastrukture: orodja, zaradi katerih so infrastrukture, ki so ključne za vsakodnevno življenje, učinkovitejše in uporabniku prijaznejše, lažje prilagodljive in enostavnejše za vzdrževanje, bolj vzdržljive pri uporabi in odporne na napake. |
| --- | --- |

—

Inteligentne infrastrukture: orodja, zaradi katerih so infrastrukture, ki so ključne za vsakodnevno življenje, učinkovitejše in uporabniku prijaznejše, lažje prilagodljive in enostavnejše za vzdrževanje, bolj vzdržljive pri uporabi in odporne na napake.

| — | Raziskovanje uporabe:






  — | IKT za soočanje z družbenimi izzivi: novi sistemi, novi materiali, strukture, tehnologije in storitve na področjih javnega interesa za izboljšanje kakovosti, učinkovitosti, dostopa in vključenosti, vključno z izboljšanjem dostopa za invalide; uporabnikom prijazne aplikacije, integracija novih tehnologij in pobud, kot je podporno okolje za samostojno življenje.






  — | na področju zdravja: izboljšanje preprečevanja bolezni in zagotavljanja zdravstvenega varstva, zgodnje postavitve diagnoz, zdravljenje in personalizacija; samostojnost, varnost, spremljanje in mobilnost pacientov; informacijski prostor za zdravje za odkrivanje znanja in upravljanje. |
| --- | --- | --- | --- |

—

Raziskovanje uporabe:

—

IKT za soočanje z družbenimi izzivi: novi sistemi, novi materiali, strukture, tehnologije in storitve na področjih javnega interesa za izboljšanje kakovosti, učinkovitosti, dostopa in vključenosti, vključno z izboljšanjem dostopa za invalide; uporabnikom prijazne aplikacije, integracija novih tehnologij in pobud, kot je podporno okolje za samostojno življenje.

—

na področju zdravja: izboljšanje preprečevanja bolezni in zagotavljanja zdravstvenega varstva, zgodnje postavitve diagnoz, zdravljenje in personalizacija; samostojnost, varnost, spremljanje in mobilnost pacientov; informacijski prostor za zdravje za odkrivanje znanja in upravljanje.

| — | izboljšanje vključevanja in enake udeležbe ter preprečevanje digitalnih vrzeli; podporna tehnologija za starejše in invalidne osebe; načrtovanje za vse; |
| --- | --- |

—

izboljšanje vključevanja in enake udeležbe ter preprečevanje digitalnih vrzeli; podporna tehnologija za starejše in invalidne osebe; načrtovanje za vse;

| — | na področju mobilnosti: inteligentni transportni sistemi, ki temeljijo na IKT, vozila in inteligentne storitvene rešitve v turizmu, ki omogočajo, da ljudje in blago potujejo varno, okolju prijazno, udobno in učinkovito; |
| --- | --- |

—

na področju mobilnosti: inteligentni transportni sistemi, ki temeljijo na IKT, vozila in inteligentne storitvene rešitve v turizmu, ki omogočajo, da ljudje in blago potujejo varno, okolju prijazno, udobno in učinkovito;

| — | v podporo okolju, upravljanju tveganj in trajnostnemu razvoju, da bi preprečili ali zmanjšali ranljivost in ublažili posledice naravnih in industrijskih nesreč ter človeških dejavnosti, povezanih z gospodarskim razvojem; |
| --- | --- |

—

v podporo okolju, upravljanju tveganj in trajnostnemu razvoju, da bi preprečili ali zmanjšali ranljivost in ublažili posledice naravnih in industrijskih nesreč ter človeških dejavnosti, povezanih z gospodarskim razvojem;

| — | na področju javnih uprav, na vseh ravneh: učinkovitost, odprtost in odgovornost za javno upravo svetovnega razreda in povezave z državljani in podjetji v podporo demokraciji, pri čemer so informacije dostopne vsem. |
| --- | --- |

—

na področju javnih uprav, na vseh ravneh: učinkovitost, odprtost in odgovornost za javno upravo svetovnega razreda in povezave z državljani in podjetji v podporo demokraciji, pri čemer so informacije dostopne vsem.

| — | IKT za vsebino, ustvarjalnost in osebnostni razvoj:






  — | nove medijske paradigme in nove oblike vsebine, vključno z razvedrilom; ustvarjanje interaktivnih digitalnih vsebin in dostop do njih; obogatene izkušnje uporabnikov; stroškovno učinkovita dostava vsebine; upravljanje digitalnih pravic; hibridni mediji. |
| --- | --- | --- |

—

IKT za vsebino, ustvarjalnost in osebnostni razvoj:

—

nove medijske paradigme in nove oblike vsebine, vključno z razvedrilom; ustvarjanje interaktivnih digitalnih vsebin in dostop do njih; obogatene izkušnje uporabnikov; stroškovno učinkovita dostava vsebine; upravljanje digitalnih pravic; hibridni mediji.

| — | s tehnologijo podkrepljeno učenje; prilagodljivi in vsebinsko prilagojeni načini učenja; aktivno učenje. |
| --- | --- |

—

s tehnologijo podkrepljeno učenje; prilagodljivi in vsebinsko prilagojeni načini učenja; aktivno učenje.

| — | sistemi, ki temeljijo na IKT, za podporo dostopnosti in dolgoročni uporabi digitalnih kulturnih in znanstvenih virov in sredstev v večjezičnem/večkulturnem okolju. |
| --- | --- |

—

sistemi, ki temeljijo na IKT, za podporo dostopnosti in dolgoročni uporabi digitalnih kulturnih in znanstvenih virov in sredstev v večjezičnem/večkulturnem okolju.

| — | IKT za podporo podjetjem in industriji:






  — | nove oblike dinamično mrežno povezanih sodelujočih poslovnih procesov, digitalni ekosistemi, med drugim za usposobitev majhnih in srednje velikih organizacij in skupnosti; optimizirana organizacija dela in skupinska delovna okolja, na primer izmenjava znanja in interaktivne storitve (npr. v turizmu). |
| --- | --- | --- |

—

IKT za podporo podjetjem in industriji:

—

nove oblike dinamično mrežno povezanih sodelujočih poslovnih procesov, digitalni ekosistemi, med drugim za usposobitev majhnih in srednje velikih organizacij in skupnosti; optimizirana organizacija dela in skupinska delovna okolja, na primer izmenjava znanja in interaktivne storitve (npr. v turizmu).

| — | proizvodnja, vključno s tradicionalnimi industrijami: hitro in prilagodljivo načrtovanje, proizvodnja in dostava blaga, ki je v veliki meri prilagojeno strankam; digitalna in virtualna proizvodnja; orodja za modeliranje, simulacijo, optimizacijo in predstavitev; miniaturni in integrirani proizvodi IKT; |
| --- | --- |

—

proizvodnja, vključno s tradicionalnimi industrijami: hitro in prilagodljivo načrtovanje, proizvodnja in dostava blaga, ki je v veliki meri prilagojeno strankam; digitalna in virtualna proizvodnja; orodja za modeliranje, simulacijo, optimizacijo in predstavitev; miniaturni in integrirani proizvodi IKT;

| — | IKT za krepitev zaupanja: upravljanje identitete; avtentifikacija in avtorizacija; tehnologije za boljše varovanje zasebnosti; upravljanje pravic in sredstev; zaščita pred kibernetskimi grožnjami. |
| --- | --- |

—

IKT za krepitev zaupanja: upravljanje identitete; avtentifikacija in avtorizacija; tehnologije za boljše varovanje zasebnosti; upravljanje pravic in sredstev; zaščita pred kibernetskimi grožnjami.

4.   Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije

Cilj

Izboljšanje konkurenčnosti evropske industrije in pridobivanje znanja za zagotovitev njene pretvorbe iz industrije s poudarkom na virih v industrijo s poudarkom na znanju, z ustvarjanjem postopnih sprememb v znanju in z izvajanjem ključnega znanja za nove uporabe na stičišču različnih tehnologij in disciplin. To bo koristilo novim visoko tehnološkim industrijam in tudi visoko kakovostnim, na znanju temelječim tradicionalnim industrijam, pri čemer bo poseben poudarek na ustreznem razširjanju rezultatov RTR med MSP. Namen teh dejavnosti je predvsem omogočiti razvoj tehnologij, ki vplivajo na vse industrijske sektorje in mnoge druge teme iz Sedmega okvirnega programa.

Utemeljitev

Vse kaže, da naraščajoče težave, zaradi katerih so prizadete mnoge industrijske dejavnosti, niso več omejene na tradicionalne sektorje z visoko intenzivnostjo delovne sile, ampak postajajo opazne tudi v vmesnih sektorjih — ki predstavljajo uveljavljeno moč evropske industrije — in celo v nekaterih visokotehnoloških sektorjih. V Evropi je treba vzdrževati močno industrijsko bazo, in sicer z izboljšanjem vsebine znanj v obstoječi industriji ter z izgradnjo močne, na znanju temelječe in z znanjem podprte industrije, pri čemer je poudarek na izkoriščanju osnovnih raziskav za uporabo v industriji. To bo vključevalo posodobitev obstoječih MSP in ustanavljanje ter posledično rast novih, na znanju temelječih MSP, na podlagi razširjanja znanja ter strokovnega znanja in izkušenj preko programov sodelovanja.

Konkurenčnost industrije v prihodnosti bo v veliki meri odvisna od nanotehnologij in njihovih aplikacij. RTR lahko na področju nanoznanosti in nanotehnologij, ki so se uveljavile na številnih področjih, pospešijo pretvorbo evropske industrije. EU je priznana vodilna vloga na področjih, kot so nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in proizvodne tehnologije, ki se morajo še okrepiti, da bi zagotovili in okrepili položaj EU na visoko konkurenčnem svetovnem prizorišču.

Materiali z novimi lastnostmi so ključni za konkurenčnost evropske industrije v prihodnosti, hkrati pa so osnova tehničnega napredka na mnogih področjih.

Za industrijo pomembne prednostne naloge in njihovo vključevanje v uporabe v posameznih sektorjih se lahko vzpostavijo z dejavnostmi, kot so evropske tehnološke platforme na področjih, kot so nanoelektronika, proizvodnja, proizvodnja električne energije, jeklarstvo, kemija, energetika, industrija prometa, gradbeništvo, varstvo pri delu, tekstil, keramična industrija, lesna industrija in nanomedicina. Na ta način bo mogoče določiti skupne raziskovalne prednostne naloge in cilje. Poleg tega se bodo s prožnim odzivom na novo nastajajoče potrebe politike med trajanjem Sedmega okvirnega programa obravnavala vprašanja ustrezne politike, ureditve, standardizacije in vpliva.

Dejavnosti

| — | Nanoznanosti, nanotehnologije






  — | Ustvarjanje novega znanja o mejnih površinah in pojavih, odvisnih od velikosti; nadzor nad lastnostmi materialov za nove uporabe v nanometrskem merilu; vključevanje tehnologij v nanometrskem merilu, vključno s spremljanjem in zaznavanjem; samozdruževalne lastnosti; nanomotorji; nanostroji in nanosistemi; metode in orodja za karakterizacijo in upravljanje v nanometrskem merilu; nanotehnologije in visoko precizne tehnologije v kemiji za proizvodnjo osnovnih materialov in komponent; preučevanje in proizvodnja nanometrskih preciznih komponent; vpliv na človekovo varnost, zdravje in okolje; meroslovje, spremljanje in zaznavanje, nomenklatura in standardi; raziskovanje novih konceptov in pristopov za uporabe znotraj posameznega sektorja, vključno z vključevanjem in zbliževanjem nastajajočih tehnologij. Dejavnosti bodo namenjene tudi preučevanju vpliva nanotehnologij na družbo ter pomena nanoznanosti in tehnologije pri reševanju družbenih problemov. |
| --- | --- | --- |

—

Nanoznanosti, nanotehnologije

—

Ustvarjanje novega znanja o mejnih površinah in pojavih, odvisnih od velikosti; nadzor nad lastnostmi materialov za nove uporabe v nanometrskem merilu; vključevanje tehnologij v nanometrskem merilu, vključno s spremljanjem in zaznavanjem; samozdruževalne lastnosti; nanomotorji; nanostroji in nanosistemi; metode in orodja za karakterizacijo in upravljanje v nanometrskem merilu; nanotehnologije in visoko precizne tehnologije v kemiji za proizvodnjo osnovnih materialov in komponent; preučevanje in proizvodnja nanometrskih preciznih komponent; vpliv na človekovo varnost, zdravje in okolje; meroslovje, spremljanje in zaznavanje, nomenklatura in standardi; raziskovanje novih konceptov in pristopov za uporabe znotraj posameznega sektorja, vključno z vključevanjem in zbliževanjem nastajajočih tehnologij. Dejavnosti bodo namenjene tudi preučevanju vpliva nanotehnologij na družbo ter pomena nanoznanosti in tehnologije pri reševanju družbenih problemov.

| — | Materiali






  — | Ustvarjanje novega znanja o visoko zmogljivih površinah in materialih za nove izdelke in postopke ter njihova popravila; na znanju temelječi materiali s po meri narejenimi lastnostmi in predvidljivo zmogljivostjo; zanesljivejše oblikovanje in simulacija; računalniško modeliranje; večja kompleksnost; skladnost z okoljem; vključevanje nano-, mikro- in makrofunkcionalnosti v kemijsko tehnologijo in v industrijo za predelavo materialov; novi nanomateriali, vključno z nanokompoziti, biomateriali in hibridnimi materiali, vključno z načrtovanjem in nadzorom njihove izdelave, lastnosti in zmogljivosti. |
| --- | --- | --- |

—

Materiali

—

Ustvarjanje novega znanja o visoko zmogljivih površinah in materialih za nove izdelke in postopke ter njihova popravila; na znanju temelječi materiali s po meri narejenimi lastnostmi in predvidljivo zmogljivostjo; zanesljivejše oblikovanje in simulacija; računalniško modeliranje; večja kompleksnost; skladnost z okoljem; vključevanje nano-, mikro- in makrofunkcionalnosti v kemijsko tehnologijo in v industrijo za predelavo materialov; novi nanomateriali, vključno z nanokompoziti, biomateriali in hibridnimi materiali, vključno z načrtovanjem in nadzorom njihove izdelave, lastnosti in zmogljivosti.

| — | Nova proizvodnja






  — | Ustvarjanje pogojev in sredstev za trajnostno proizvodnjo s poudarkom na znanju, vključno z izgradnjo, razvijanjem in potrjevanjem novih paradigem skladno z nastajajočimi potrebami industrije in ob spodbujanju modernizacije evropske industrijske baze; razvijanje generičnih proizvodnih sredstev za proizvodnjo, ki je prilagojena, ima mrežasto strukturo in temelji na znanju; razvijanje novih tehnoloških konceptov, ki izkoriščajo konvergenco tehnologij (npr. nano, mikro, bio, geo, informacijskih, optičnih, kognitivnih tehnologij in njihovih tehnoloških zahtev) za naslednjo generacijo novih ali izpopolnjenih izdelkov in storitev z visoko dodano vrednostjo ter prilagajanje spreminjajočim se potrebam; vzpostavitev visoko zahtevnih proizvodnih tehnologij. |
| --- | --- | --- |

—

Nova proizvodnja

—

Ustvarjanje pogojev in sredstev za trajnostno proizvodnjo s poudarkom na znanju, vključno z izgradnjo, razvijanjem in potrjevanjem novih paradigem skladno z nastajajočimi potrebami industrije in ob spodbujanju modernizacije evropske industrijske baze; razvijanje generičnih proizvodnih sredstev za proizvodnjo, ki je prilagojena, ima mrežasto strukturo in temelji na znanju; razvijanje novih tehnoloških konceptov, ki izkoriščajo konvergenco tehnologij (npr. nano, mikro, bio, geo, informacijskih, optičnih, kognitivnih tehnologij in njihovih tehnoloških zahtev) za naslednjo generacijo novih ali izpopolnjenih izdelkov in storitev z visoko dodano vrednostjo ter prilagajanje spreminjajočim se potrebam; vzpostavitev visoko zahtevnih proizvodnih tehnologij.

| — | Vključevanje tehnologij za uporabo v industriji






  — | Vključevanje novega znanja, nano- in mikrotehnologij, materialov in proizvodnje v uporabe znotraj posameznih sektorjev in med sektorji, kot so zdravje, prehrana, gradbeništvo in zgradbe, promet, energija, informacije in komunikacije, kemija, okolje, tekstilni izdelki in oblačila, obutev, lesna industrija, jeklarstvo, strojništvo. |
| --- | --- | --- |

—

Vključevanje tehnologij za uporabo v industriji

—

Vključevanje novega znanja, nano- in mikrotehnologij, materialov in proizvodnje v uporabe znotraj posameznih sektorjev in med sektorji, kot so zdravje, prehrana, gradbeništvo in zgradbe, promet, energija, informacije in komunikacije, kemija, okolje, tekstilni izdelki in oblačila, obutev, lesna industrija, jeklarstvo, strojništvo.

5.   Energija

Cilj

Prilagajanje sedanjega energetskega sistema, da bi postal bolj trajnosten in manj odvisen od uvoženih goriv ter da bi temeljil na mešanih energetskih virih, zlasti na obnovljivih virih, energetskih nosilcih in ekoloških virih; izboljšanje energetske učinkovitosti, vključno z racionalizacijo izrabe in shranjevanjem energije; soočanje s perečimi izzivi varnosti oskrbe in podnebnih sprememb ter hkratno povečanje konkurenčnosti evropskih industrij.

Utemeljitev

Energetski sistemi se soočajo z velikimi izzivi. Obstaja nujna potreba, da se odkrijejo in razvijejo ustrezne in pravočasne rešitve zaradi skrb zbujajočih gibanj, ki so značilna za svetovno povpraševanje po energiji, omejenost tradicionalnih zalog nafte in zemeljskega plina, potreba po drastični zajezitvi emisij toplogrednih plinov, da bi ublažili pogubne posledice podnebnih sprememb, škodljive nestanovitnosti cen nafte (zlasti v prometnem sektorju, ki je močno odvisen od nafte) in geopolitične nestabilnosti v regijah dobaviteljicah. Raziskave na področju energije pomembno prispevajo k zagotavljanju cenovno dostopne energije za naše državljane in industrijo. Raziskave in predstavitvene dejavnosti so potrebne za zagotavljanje čim bolj okoljsko in stroškovno učinkovitih tehnologij in ukrepov, ki EU omogočajo doseganje ciljev v okviru Kjotskega protokola in tistih, ki ta okvir presegajo, ter izpolnjevanje obveznosti energetske politike, kakor je opisano v Zeleni knjigi o varnosti oskrbe z energijo iz leta 2000 (7), v Zeleni knjigi o energetski učinkovitosti iz leta 2005 (8) in v Zeleni knjigi o evropski strategiji za trajnostno, konkurenčno in varno energijo iz leta 2006 (9).

Evropa ima na področju številnih tehnologij za pridobivanje energije in energetsko učinkovitost vodilno vlogo v svetovnem merilu. Je začetnica modernih tehnologij obnovljive energije, kot so sončna energija, energija biomase in energija vetra. Poleg tega je EU svetovno konkurenčna na področju tehnologij za pridobivanje in distribucijo energije in razpolaga z velikimi raziskovalnimi zmogljivostmi na področju zajemanja in sekvestracije ogljika. Vendar pa ta položaj sedaj resno ogrožajo konkurenti (zlasti ZDA in Japonska). Zato mora Evropa ohraniti in razvijati svoj vodilni položaj, kar zahteva znaten napor in mednarodno sodelovanje.

Temeljito preoblikovanje energetskega sistema v zanesljiv, konkurenčen in trajnosten energetski sistem z nizkimi emisijami ali brez emisij CO2 zahteva nove tehnologije, ki za zasebna podjetja predstavljajo preveliko tveganje in preveč negotov dobiček, da bi zagotovila vse naložbe, potrebne za raziskave, razvoj, predstavitvene dejavnosti in razširjanje. Javna podpora bi torej morala igrati ključno vlogo pri zbiranju zasebnih naložb, evropska prizadevanja in viri pa bi se morali povezovati na skladen in učinkovitejši način, da bi bili konkurenčni gospodarstvom, ki veliko in dosledno vlagajo v podobne tehnologije. V tem pogledu igrajo evropske tehnološke platforme pomembno vlogo, saj na usklajen način spodbudijo potrebna raziskovalna prizadevanja. Dejavnosti za dosego cilja so navedene spodaj. Vključena je posebna dejavnost v zvezi z znanjem za oblikovanje energetske politike, ki prav tako lahko zagotovi podporo novim potrebam politike, ki se pojavljajo, na primer v zvezi z vlogo evropske energetske politike pri oblikovanju mednarodnih ukrepov na področju podnebnih sprememb ter z nestabilnostjo ali motnjami v dobavi in ceni energije.

Dejavnosti

| — | Vodik in gorivne celice
  Celostni ukrepi za zagotavljanje močnih tehnoloških temeljev za konkurenčno industrijo na področju gorivnih celic in vodika v EU za stacionarno in prenosno uporabo ter uporabo v prometu. Ta ukrep je podprt s strategijo celostnega raziskovanja in uporabe, ki jo predlaga evropska tehnološka platforma za vodik in gorivne celice. |
| --- | --- |

—

Vodik in gorivne celice

Celostni ukrepi za zagotavljanje močnih tehnoloških temeljev za konkurenčno industrijo na področju gorivnih celic in vodika v EU za stacionarno in prenosno uporabo ter uporabo v prometu. Ta ukrep je podprt s strategijo celostnega raziskovanja in uporabe, ki jo predlaga evropska tehnološka platforma za vodik in gorivne celice.

| — | Pridobivanje električne energije iz obnovljivih virov
  Tehnologije za povečanje skupne učinkovitosti konverzije, stroškovne učinkovitosti in zanesljivosti, znižanje stroškov pridobivanja električne energije iz domačih virov obnovljive energije, vključno z razgradljivimi odpadki, ter razvoj in predstavitev tehnologij, ki so prilagojene različnim regionalnim razmeram. |
| --- | --- |

—

Pridobivanje električne energije iz obnovljivih virov

Tehnologije za povečanje skupne učinkovitosti konverzije, stroškovne učinkovitosti in zanesljivosti, znižanje stroškov pridobivanja električne energije iz domačih virov obnovljive energije, vključno z razgradljivimi odpadki, ter razvoj in predstavitev tehnologij, ki so prilagojene različnim regionalnim razmeram.

| — | Proizvodnja goriv iz obnovljivih virov
  Celostni sistemi za proizvodnjo goriv in celostne tehnologije za konverzijo: razvoj in znižanje cene na enoto za trdna, tekoča in plinska (vključno z vodikom) goriva, ki se proizvajajo iz obnovljivih virov energije, vključno z biomaso in razgradljivimi odpadki, z namenom stroškovno učinkovite proizvodnje, skladiščenja, distribucije in uporabe goriv brez ogljika, zlasti biogoriv za promet in pridobivanje električne energije. |
| --- | --- |

—

Proizvodnja goriv iz obnovljivih virov

Celostni sistemi za proizvodnjo goriv in celostne tehnologije za konverzijo: razvoj in znižanje cene na enoto za trdna, tekoča in plinska (vključno z vodikom) goriva, ki se proizvajajo iz obnovljivih virov energije, vključno z biomaso in razgradljivimi odpadki, z namenom stroškovno učinkovite proizvodnje, skladiščenja, distribucije in uporabe goriv brez ogljika, zlasti biogoriv za promet in pridobivanje električne energije.

| — | Obnovljivi viri energije za ogrevanje in hlajenje
  Raziskave, razvoj in predstavitev tehnologij in naprav, vključno s tehnologijami za skladiščenje, za povečanje učinkovitosti in znižanje stroškov aktivnega in pasivnega ogrevanja in hlajenja s pomočjo obnovljivih virov energije, zagotavljanje njihove uporabe v različnih regionalnih razmerah, kjer je mogoče zaznati zadosten potencial. |
| --- | --- |

—

Obnovljivi viri energije za ogrevanje in hlajenje

Raziskave, razvoj in predstavitev tehnologij in naprav, vključno s tehnologijami za skladiščenje, za povečanje učinkovitosti in znižanje stroškov aktivnega in pasivnega ogrevanja in hlajenja s pomočjo obnovljivih virov energije, zagotavljanje njihove uporabe v različnih regionalnih razmerah, kjer je mogoče zaznati zadosten potencial.

| — | Tehnologije za zajemanje in skladiščenje CO2 za pridobivanje električne energije brez emisij
  Raziskave, razvoj in predstavitev tehnologij za drastično zmanjšanje škodljivega vpliva, ki ga ima na okolje uporaba fosilnih goriv, z namenom vzpostavitve visoko zmogljivih in stroškovno učinkovitih elektrarn in/ali obratov za proizvodnjo pare skoraj brez emisij, ki temeljijo na tehnologijah za zajemanje in skladiščenje CO2, zlasti podzemno skladiščenje. |
| --- | --- |

—

Tehnologije za zajemanje in skladiščenje CO2 za pridobivanje električne energije brez emisij

Raziskave, razvoj in predstavitev tehnologij za drastično zmanjšanje škodljivega vpliva, ki ga ima na okolje uporaba fosilnih goriv, z namenom vzpostavitve visoko zmogljivih in stroškovno učinkovitih elektrarn in/ali obratov za proizvodnjo pare skoraj brez emisij, ki temeljijo na tehnologijah za zajemanje in skladiščenje CO2, zlasti podzemno skladiščenje.

| — | Tehnologije čistega premoga
  Raziskave, razvoj in predstavitev tehnologij za znatno izboljšanje učinkovitosti in zanesljivosti ter zmanjšanje stroškov elektrarn z razvojem in predstavitvijo tehnologij za konverzijo čistega premoga in drugih trdnih goriv, pri čemer nastajajo tudi sekundarni energetski nosilci (vključno z vodikom) ter tekoča ali plinasta goriva. Dejavnosti se bodo navezovale na tehnologije za zajemanje in skladiščenje CO2 ali na souporabo biomase, kakor je primerno. |
| --- | --- |

—

Tehnologije čistega premoga

Raziskave, razvoj in predstavitev tehnologij za znatno izboljšanje učinkovitosti in zanesljivosti ter zmanjšanje stroškov elektrarn z razvojem in predstavitvijo tehnologij za konverzijo čistega premoga in drugih trdnih goriv, pri čemer nastajajo tudi sekundarni energetski nosilci (vključno z vodikom) ter tekoča ali plinasta goriva. Dejavnosti se bodo navezovale na tehnologije za zajemanje in skladiščenje CO2 ali na souporabo biomase, kakor je primerno.

| — | Inteligentna energetska omrežja
  Raziskave, razvoj in predstavitev, kako se poveča učinkovitost, varnost, zanesljivost in kakovost evropskih elektroenergetskih in plinskih sistemov in omrežij, zlasti v okviru bolj integriranega evropskega energetskega trga, npr. s preoblikovanjem sedanjih elektroenergetskih omrežij v interaktivno (odjemalci/dobavitelji) storitveno mrežo, ob razvijanju možnosti za shranjevanje energije in ob odpravljanju ovir za obsežno dobavo in učinkovito vključevanje porazdeljenih in obnovljivih virov energije. |
| --- | --- |

—

Inteligentna energetska omrežja

Raziskave, razvoj in predstavitev, kako se poveča učinkovitost, varnost, zanesljivost in kakovost evropskih elektroenergetskih in plinskih sistemov in omrežij, zlasti v okviru bolj integriranega evropskega energetskega trga, npr. s preoblikovanjem sedanjih elektroenergetskih omrežij v interaktivno (odjemalci/dobavitelji) storitveno mrežo, ob razvijanju možnosti za shranjevanje energije in ob odpravljanju ovir za obsežno dobavo in učinkovito vključevanje porazdeljenih in obnovljivih virov energije.

| — | Energetska učinkovitost in varčevanje z energijo
  Raziskave, razvoj in predstavitev novih konceptov, optimizacija preizkušenih konceptov in tehnologije za izboljšanje energetske učinkovitosti in nadaljnje zmanjšanje končne in osnovne porabe energije za zgradbe (vključno z razsvetljavo), in sicer ob upoštevanju njihovega življenjskega cikla, promet, storitve in industrijo. To zajema vključevanje strategij in tehnologij za energetsko učinkovitost (vključno s so- in poli-proizvodnjo), uporabo tehnologij s področja novih in obnovljivih virov energije ter ukrepe in sredstva za upravljanje povpraševanja po energiji ter predstavitev zgradb, ki na okolje vplivajo v najmanjši možni meri. |
| --- | --- |

—

Energetska učinkovitost in varčevanje z energijo

Raziskave, razvoj in predstavitev novih konceptov, optimizacija preizkušenih konceptov in tehnologije za izboljšanje energetske učinkovitosti in nadaljnje zmanjšanje končne in osnovne porabe energije za zgradbe (vključno z razsvetljavo), in sicer ob upoštevanju njihovega življenjskega cikla, promet, storitve in industrijo. To zajema vključevanje strategij in tehnologij za energetsko učinkovitost (vključno s so- in poli-proizvodnjo), uporabo tehnologij s področja novih in obnovljivih virov energije ter ukrepe in sredstva za upravljanje povpraševanja po energiji ter predstavitev zgradb, ki na okolje vplivajo v najmanjši možni meri.

| — | Znanje za oblikovanje energetske politike
  Razvoj orodij, metod in modelov za oceno glavnih gospodarskih in družbenih vprašanj, povezanih z energetskimi tehnologijami, in za zagotavljanje merljivih srednjeročnih in dolgoročnih ciljev in scenarijev (vključno z zagotavljanjem znanstvene podpore za razvoj politike). |
| --- | --- |

—

Znanje za oblikovanje energetske politike

Razvoj orodij, metod in modelov za oceno glavnih gospodarskih in družbenih vprašanj, povezanih z energetskimi tehnologijami, in za zagotavljanje merljivih srednjeročnih in dolgoročnih ciljev in scenarijev (vključno z zagotavljanjem znanstvene podpore za razvoj politike).

6.   Okolje (vključno s podnebnimi spremembami)

Cilj

Trajnostno gospodarjenje z okoljem in njegovimi viri z izboljševanjem znanja o medsebojnih vplivih med podnebjem, biosfero, ekosistemi in človekovimi dejavnostmi ter razvoj novih tehnologij, orodij in storitev, da bi na celosten način rešili svetovne okoljske probleme. Poudarek bo na napovedovanju sprememb podnebnih, ekoloških, zemeljskih in oceanskih sistemov; na orodjih in tehnologijah za spremljanje, preprečevanje, zmanjševanje in prilagajanje okoljskih pritiskov in tveganj, vključno s tveganjem za zdravje ter orodja in tehnologije za spremljanje, ter na trajnosti naravne in kulturne krajine.

Utemeljitev

Okoljski problemi segajo preko državnih meja in zahtevajo usklajen pristop na vseevropski, pogosto pa tudi na svetovni ravni. Zemeljski naravni viri in kulturna krajina so pod močnimi pritiski, ki so posledica rasti prebivalstva, urbanizacije, gradenj, stalnega povečevanja sektorjev kmetijstva, ribogojstva, ribištva, prometa in energije ter tudi spremenljivosti podnebja in segrevanja na lokalni, regionalni in svetovni ravni. Evropa mora vzpostaviti nov trajnosten odnos do okolja, ob tem pa hkrati izboljšati konkurenčnost in okrepiti evropsko industrijo. Sodelovanje na celotnem območju EU je potrebno za doseganje kritične mase ob upoštevanju obsega, področja delovanja in visoke ravni zahtevnosti okoljskih raziskav. To bo omogočalo namreč lažje skupno načrtovanje, uporabo povezanih in interoperabilnih podatkovnih zbirk ter razvoj skladnih in obsežnih sistemov za opazovanje in napovedovanje. Raziskave bi morale upoštevati potrebo po upravljanju podatkov in informacijskih storitev ter težave, povezane s prenosom, vključevanjem in kartiranjem podatkov.

Raziskave na ravni EU so potrebne za izpolnjevanje mednarodnih obveznosti, na primer Okvirne konvencije ZN o spremembi podnebja (UNFCC) in njenega Kjotskega protokola, Konvencije ZN o biološki raznovrstnosti, Konvencije ZN o boju proti dezertifikaciji, Stockholmske konvencije o obstojnih organskih onesnaževalih, ciljev Svetovnega vrha o trajnostnem razvoju iz leta 2002, vključno s Pobudo EU v zvezi z vodo ter s prispevki k Medvladnemu forumu za spremembo podnebja ter Pobudo za opazovanje Zemlje.

Poleg tega pomembne raziskovalne potrebe izhajajo tudi iz obstoječih in nastajajočih politik na ravni EU, iz izvajanja 6. okoljskega akcijskega načrta in povezanih tematskih strategij (npr. strategija EU o morju), akcijskih načrtov, programov in direktiv za okoljske tehnologije, okolje in zdravje, Okvirnega programa o vodah in NATURA 2000.

EU mora okrepiti svoj položaj na svetovnih trgih za okoljske tehnologije. Te tehnologije prispevajo k trajnostni porabi in proizvodnji ter pripomorejo k ustvarjanju trajnostne rasti, saj zagotavljajo ekološko učinkovite rešitve za okoljske probleme v različnih obsegih in varujejo našo kulturno in naravno dediščino. Okoljske zahteve pospešujejo inovacije in lahko zagotovijo poslovne priložnosti ter večjo konkurenčnost in obenem bolj trajnostno prihodnost za naslednje generacije. Evropske tehnološke platforme za oskrbo z vodo in sanitarne storitve ter za trajnostno kemijo potrjujejo potrebo po ukrepanju na ravni EU, programi njihovih raziskav pa se upoštevajo pri spodaj navedenih dejavnostih. Prav tako je treba upoštevati druge platforme (npr. za gradbeništvo in za gozdarstvo), ki sicer le delno obravnavajo vprašanja v zvezi z okoljsko tehnologijo. Družbeno-ekonomska vprašanja zlasti močno vplivajo na razvoj in uvajanje okoljskih tehnologij na trg ter na njihovo posledično uporabo, kot na primer na področju upravljanja vodnih virov. Pri izvajanju dejavnosti se morajo upoštevati družbeno-ekonomski vidiki politik in tehnološkega razvoja, če se bodo ti nanašali na obravnavano temo.

V nadaljevanju je našteta vrsta dejavnosti (10), od katerih so mnoge neposredno povezane s zahtevami politike. Predvidi pa se lahko tudi dodatna podpora za nove zahteve politike, ki se pojavljajo na primer v zvezi s trajnostno presojo vpliva politik EU, spremljanjem ukrepov na področju podnebnih sprememb, ki sledijo Kjotu; in novimi okoljskimi politikami, kot so tiste v okviru Strategije za področje tal in v zvezi z pomorsko politiko, standardi in predpisi.

Dejavnosti

| — | Podnebne spremembe, onesnaževanje in tveganja






  — | Obremenitve okolja in podnebja: delovanje podnebnega in zemeljskega sistema, vključno s polarnimi območji; ukrepi za prilagoditev in ublažitev; onesnaževanje zraka, tal in vode; spremembe v sestavi zraka in v vodnem ciklusu; globalni in regionalni medsebojni vplivi med podnebjem in ozračjem, zemeljskim površjem, zaledenelimi območji in oceanom; ter vplivi na biološko raznovrstnost in ekosisteme, vključno s posledicami dviganja morske gladine v obalnih območjih ter vplivi na posebno občutljiva območja. |
| --- | --- | --- |

—

Podnebne spremembe, onesnaževanje in tveganja

—

Obremenitve okolja in podnebja: delovanje podnebnega in zemeljskega sistema, vključno s polarnimi območji; ukrepi za prilagoditev in ublažitev; onesnaževanje zraka, tal in vode; spremembe v sestavi zraka in v vodnem ciklusu; globalni in regionalni medsebojni vplivi med podnebjem in ozračjem, zemeljskim površjem, zaledenelimi območji in oceanom; ter vplivi na biološko raznovrstnost in ekosisteme, vključno s posledicami dviganja morske gladine v obalnih območjih ter vplivi na posebno občutljiva območja.

| — | Okolje in zdravje: medsebojni vplivi okoljskih dejavnikov stresa na človekovo zdravje, vključno s prepoznavanjem virov, raziskavami na področju ekološkega biomonitoringa zdravja v povezavi z okoljem, kakovostjo zraka v zaprtih prostorih in povezavami z notranjim okoljem, mestnim okoljem, emisijami in vplivi avtomobilov in na novo nastalimi dejavniki tveganja; integrirane metode ocenjevanja tveganja za nevarne snovi, vključno z alternativami za preskuse na živalih; količinska opredelitev ter analiza stroškov in koristi tveganj za zdravje na področju okolja in indikatorjev za preventivne strategije. |
| --- | --- |

—

Okolje in zdravje: medsebojni vplivi okoljskih dejavnikov stresa na človekovo zdravje, vključno s prepoznavanjem virov, raziskavami na področju ekološkega biomonitoringa zdravja v povezavi z okoljem, kakovostjo zraka v zaprtih prostorih in povezavami z notranjim okoljem, mestnim okoljem, emisijami in vplivi avtomobilov in na novo nastalimi dejavniki tveganja; integrirane metode ocenjevanja tveganja za nevarne snovi, vključno z alternativami za preskuse na živalih; količinska opredelitev ter analiza stroškov in koristi tveganj za zdravje na področju okolja in indikatorjev za preventivne strategije.

| — | Nevarnost naravnih nesreč: izboljšanje napovedovanja in celostne presoje nevarnosti, ranljivosti in tveganja pri nesrečah, povezanih z geološkimi tveganji (kot so potresi, izbruhi vulkanov, cunamiji) in podnebjem (kot so nevihte, suše, poplave, gozdni požari, zemeljski in snežni plazovi ter drugi izjemni pojavi) in njihovih posledic; razvoj sistemov zgodnjega obveščanja in izboljšanje strategij za preprečevanje, ublažitev in obvladovanje, tudi v okviru pristopa za obvladovanje različnih tveganj. |
| --- | --- |

—

Nevarnost naravnih nesreč: izboljšanje napovedovanja in celostne presoje nevarnosti, ranljivosti in tveganja pri nesrečah, povezanih z geološkimi tveganji (kot so potresi, izbruhi vulkanov, cunamiji) in podnebjem (kot so nevihte, suše, poplave, gozdni požari, zemeljski in snežni plazovi ter drugi izjemni pojavi) in njihovih posledic; razvoj sistemov zgodnjega obveščanja in izboljšanje strategij za preprečevanje, ublažitev in obvladovanje, tudi v okviru pristopa za obvladovanje različnih tveganj.

| — | Trajnostno upravljanje virov






  — | Ohranjanje in trajnostno upravljanje naravnih virov in virov, ki jih je ustvaril človek, ter biološke raznovrstnosti: ekosistemi; gospodarjenje z vodnimi viri; ravnanje z odpadki in preprečevanje njihovega nastajanja; zaščita in upravljanje biološke raznovrstnosti, vključno z nadzorom invazivnih tujih vrst, zaščita tal, morskega dna, lagun in obalnih območij, pristopi proti dezertifikaciji in degradaciji tal, ohranjanje krajine; trajnostna raba in upravljanje gozdov; trajnostno upravljanje in načrtovanje mestnega okolja, vključno s post-industrializiranimi območji; upravljanje s podatki in informacijske storitve; presoja in predvidevanje v zvezi z naravnimi procesi. |
| --- | --- | --- |

—

Trajnostno upravljanje virov

—

Ohranjanje in trajnostno upravljanje naravnih virov in virov, ki jih je ustvaril človek, ter biološke raznovrstnosti: ekosistemi; gospodarjenje z vodnimi viri; ravnanje z odpadki in preprečevanje njihovega nastajanja; zaščita in upravljanje biološke raznovrstnosti, vključno z nadzorom invazivnih tujih vrst, zaščita tal, morskega dna, lagun in obalnih območij, pristopi proti dezertifikaciji in degradaciji tal, ohranjanje krajine; trajnostna raba in upravljanje gozdov; trajnostno upravljanje in načrtovanje mestnega okolja, vključno s post-industrializiranimi območji; upravljanje s podatki in informacijske storitve; presoja in predvidevanje v zvezi z naravnimi procesi.

| — | Upravljanje morskih okolij: vpliv človekovih dejavnosti na morsko okolje in njegove vire; onesnaževanje in evtrofikacija regionalnih morij in obalnih območij; globokomorski ekosistemi; presoja trendov na področju biološke raznovrstnosti morja, procesov v ekosistemih in cirkulacije v oceanih; geologija morskega dna; razvoj strategij, konceptov in orodij za trajnostno rabo oceanov in njihovih virov. |
| --- | --- |

—

Upravljanje morskih okolij: vpliv človekovih dejavnosti na morsko okolje in njegove vire; onesnaževanje in evtrofikacija regionalnih morij in obalnih območij; globokomorski ekosistemi; presoja trendov na področju biološke raznovrstnosti morja, procesov v ekosistemih in cirkulacije v oceanih; geologija morskega dna; razvoj strategij, konceptov in orodij za trajnostno rabo oceanov in njihovih virov.

| — | Okoljske tehnologije






  — | Okoljske tehnologije za opazovanje, simulacijo, preprečevanje, ublažitev, prilagoditev, sanacijo in obnovo naravne in kulturne krajine: v zvezi z vodo, podnebjem, zrakom, morskim, mestnim in podeželskim okoljem, tlemi, ravnanjem z odpadki, recikliranjem, čistimi proizvodnimi postopki in trajnostnimi proizvodi, varnostjo kemikalij. |
| --- | --- | --- |

—

Okoljske tehnologije

—

Okoljske tehnologije za opazovanje, simulacijo, preprečevanje, ublažitev, prilagoditev, sanacijo in obnovo naravne in kulturne krajine: v zvezi z vodo, podnebjem, zrakom, morskim, mestnim in podeželskim okoljem, tlemi, ravnanjem z odpadki, recikliranjem, čistimi proizvodnimi postopki in trajnostnimi proizvodi, varnostjo kemikalij.

| — | Varovanje, ohranjanje in poudarjanje kulturne dediščine, vključno s človeškim življenjskim prostorom: boljše ocenjevanje škode, povzročene kulturni dediščini; razvoj inovativnih strategij za ohranjanje; spodbujanje vključevanja kulturne dediščine v mestno okolje. |
| --- | --- |

—

Varovanje, ohranjanje in poudarjanje kulturne dediščine, vključno s človeškim življenjskim prostorom: boljše ocenjevanje škode, povzročene kulturni dediščini; razvoj inovativnih strategij za ohranjanje; spodbujanje vključevanja kulturne dediščine v mestno okolje.

| — | Ocena tehnologije, preverjanje in preskušanje: metode in orodja za oceno tveganja za okolje in življenjski cikel postopkov, tehnologij in proizvodov, skupaj z nadomestnimi preskusnimi strategijami, za industrijske kemikalije pa zlasti z metodami, ki ne vključujejo preskusov na živalih; podpora platformam za trajnostno kemijo, tehnologijo gozdarskega sektorja, oskrbo z vodo in sanitarne platforme (11); znanstveni in tehnološki vidiki prihodnjega Evropskega programa za preverjanje in preskušanje okoljskih tehnologij, ob dopolnjevanju instrumentov tretjih strani za ocenjevanje. |
| --- | --- |

—

Ocena tehnologije, preverjanje in preskušanje: metode in orodja za oceno tveganja za okolje in življenjski cikel postopkov, tehnologij in proizvodov, skupaj z nadomestnimi preskusnimi strategijami, za industrijske kemikalije pa zlasti z metodami, ki ne vključujejo preskusov na živalih; podpora platformam za trajnostno kemijo, tehnologijo gozdarskega sektorja, oskrbo z vodo in sanitarne platforme (11); znanstveni in tehnološki vidiki prihodnjega Evropskega programa za preverjanje in preskušanje okoljskih tehnologij, ob dopolnjevanju instrumentov tretjih strani za ocenjevanje.

| — | Opazovanje Zemlje in ocenjevalna orodja






  — | Sistemi za opazovanje Zemlje in oceanov ter metode spremljanja okolja in trajnostnega razvoja: prispevati k razvoju in vključevanju sistemov za opazovanje za obravnavo vprašanj v zvezi z okoljem in trajnostjo v okviru GEOSS (ki ga dopolnjuje GMES); interoperabilnost med sistemi in optimizacija informacij za razumevanje, modeliranje in napovedovanje okoljskih pojavov, za ocenjevanje, raziskovanje in upravljanje naravnih virov. |
| --- | --- | --- |

—

Opazovanje Zemlje in ocenjevalna orodja

—

Sistemi za opazovanje Zemlje in oceanov ter metode spremljanja okolja in trajnostnega razvoja: prispevati k razvoju in vključevanju sistemov za opazovanje za obravnavo vprašanj v zvezi z okoljem in trajnostjo v okviru GEOSS (ki ga dopolnjuje GMES); interoperabilnost med sistemi in optimizacija informacij za razumevanje, modeliranje in napovedovanje okoljskih pojavov, za ocenjevanje, raziskovanje in upravljanje naravnih virov.

| — | Metode napovedovanja in ocenjevalna orodja za trajnostni razvoj ob upoštevanju različnih stopenj opazovanja: oblikovanje povezav med gospodarstvom/okoljem/družbo, vključno s tržno umerjenimi instrumenti, zunanjimi učinki, mejnimi vrednostmi in razvijanjem osnov znanja in metodologij za presojo vpliva trajnosti na ključna področja, kot so vprašanja v zvezi z rabo zemljišč in pomorstvom; razvoj mest, družbene in gospodarske napetosti, povezane s podnebnimi spremembami. |
| --- | --- |

—

Metode napovedovanja in ocenjevalna orodja za trajnostni razvoj ob upoštevanju različnih stopenj opazovanja: oblikovanje povezav med gospodarstvom/okoljem/družbo, vključno s tržno umerjenimi instrumenti, zunanjimi učinki, mejnimi vrednostmi in razvijanjem osnov znanja in metodologij za presojo vpliva trajnosti na ključna področja, kot so vprašanja v zvezi z rabo zemljišč in pomorstvom; razvoj mest, družbene in gospodarske napetosti, povezane s podnebnimi spremembami.

7.   Promet (vključno z aeronavtiko)

Cilj

Ob upoštevanju okolja in naravnih virov razviti integrirane, varnejše, „bolj zelene“ in „pametnejše“ vseevropske prometne sisteme, zasnovane na tehnološkem in operativnem napredku ter na evropski prometni politiki, ki bodo v korist vsem državljanom, družbi in podnebni politiki; ter zaščititi in nadalje razvijati konkurenčnost, ki so jo evropske industrije ustvarile na svetovnem trgu.

Utemeljitev

Promet je eden od pomembnih sektorjev v Evropi — sektor za zračni promet prispeva 2,6 % k BDP EU (s 3,1 milijona delovnih mest), kopenski promet pa predstavlja 11 % BDP EU (zaposluje okoli 16 milijonov oseb). Vendar pa zaradi prometa nastane 25 % vseh emisij CO2 v EU, kar pomeni, da je skrajni čas za „pozelenitev“ sistema, da se zagotovi trajnejši model prometa in skladnost s stopnjami rasti, kakor to določa Bela knjiga „Evropska prometna politika za leto 2010: čas odločitve“ (12).

Širitev (povečanje ozemlja za 25 % in prebivalstva za 20 %) in gospodarski razvoj EU predstavljata nove izzive za učinkovit, stroškovno ugoden in trajnosten prevoz oseb in tovora. Promet ima prav tako neposreden pomen za druge glavne politike, kot so trgovina, konkurenca, zaposlovanje, okolje, kohezija, energija, varnost in notranji trg.

Naložbe v RTR v prometno industrijo EU so predhodno potrebne za zagotavljanje konkurenčne prednosti na tehnološkem področju na globalnih trgih (13). Dejavnosti na evropski ravni bodo prav tako spodbujale prestrukturiranje industrije, vključno z vključevanjem dobavne verige in zlasti MSP.

Programi raziskav, ki so jih razvile evropske tehnološke platforme (14), podpirajo potrebo po drugačnem obravnavanju „prometnih sistemov“, pri katerem se upošteva medsebojni vpliv vozil ali plovil, prometnih omrežij ali infrastruktur in uporabe prometnih storitev, ki jih je mogoče razviti samo na evropski ravni. Stroški RTR na vseh navedenih področjih skokovito naraščajo in sodelovanje na ravni EU je bistveno za zagotavljanje „kritične mase“ raznih ponudnikov RTR, da bi se lahko spoprijeli z obsegom in multidisciplinarnimi izzivi na gospodaren način; prav tako je bistveno spoprijeti se s političnimi, tehnološkimi in družbeno-ekonomskimi izzivi na področjih „čistih in varnih vozil“ prihodnosti, interoperabilnosti in intermodalnosti, zlasti vodnega in železniškega prometa, cenovne dostopnosti, varnosti, zmogljivosti, zaščite in okoljskih vplivov v razširjeni Uniji. Tehnologije, ki se razvijajo, bodo tudi v podporo sistemu Galileo in njegove aplikacije bodo bistvene za izvajanje evropskih politik.

Spodaj naštete teme in dejavnosti imajo velik industrijski pomen, hkrati pa predstavljajo celovit odgovor na potrebe načrtovalcev ekonomskih, socialnih in okoljskih vidikov prometne politike. Poleg tega bo zagotovljena podpora za odziv na že obstoječe in tudi nove potrebe politike, na primer potrebe, povezane z razvojem v pomorski politiki ali uresničevanjem enotnega evropskega neba.

Dejavnosti

| — | Aeronavtika in zračni promet






  — | Okolju prijaznejši zračni promet: zmanjšanje emisij, tudi toplogrednih plinov in hrupa, vključno z raziskavami na področju motorjev in alternativnih gorivih, struktur in novih oblik zrakoplovov, vključno z rotoplani, obratovanja letališč in vodenja prometa. |
| --- | --- | --- |

—

Aeronavtika in zračni promet

—

Okolju prijaznejši zračni promet: zmanjšanje emisij, tudi toplogrednih plinov in hrupa, vključno z raziskavami na področju motorjev in alternativnih gorivih, struktur in novih oblik zrakoplovov, vključno z rotoplani, obratovanja letališč in vodenja prometa.

| — | Povečanje časovne učinkovitosti: izboljšanje učinkovitosti časovnih razporedov s poudarkom na inovativnih sistemih vodenja zračnega prometa skladno z učinkovitim izvajanjem politike enotnega evropskega neba, ki vključuje zrak, zemljo in vesoljske komponente, vključno s pretokom prometa in večjo avtonomnostjo zrakoplovov. |
| --- | --- |

—

Povečanje časovne učinkovitosti: izboljšanje učinkovitosti časovnih razporedov s poudarkom na inovativnih sistemih vodenja zračnega prometa skladno z učinkovitim izvajanjem politike enotnega evropskega neba, ki vključuje zrak, zemljo in vesoljske komponente, vključno s pretokom prometa in večjo avtonomnostjo zrakoplovov.

| — | Zagotavljanje zadovoljstva in varnosti potnikov: izboljšanje ugodja potnikov, inovativne storitve med letom in učinkovitejša odprema potnikov; izboljšanje vseh varnostnih vidikov zračnega prometa; večja izbira zrakoplovov, od velikih do manjših, ki so primerni za različne uporabe (vključno z regionalnimi). |
| --- | --- |

—

Zagotavljanje zadovoljstva in varnosti potnikov: izboljšanje ugodja potnikov, inovativne storitve med letom in učinkovitejša odprema potnikov; izboljšanje vseh varnostnih vidikov zračnega prometa; večja izbira zrakoplovov, od velikih do manjših, ki so primerni za različne uporabe (vključno z regionalnimi).

| — | Povečanje stroškovne učinkovitosti: zmanjšanje razvojnih stroškov, stroškov proizvodnje in obratovalnih stroškov z osredotočenjem na inovativno vzdrževanje in na zrakoplove, ki ne potrebujejo vzdrževanja, na popravila in obnovo, povečano uporabo avtomatizacije in simulacije. |
| --- | --- |

—

Povečanje stroškovne učinkovitosti: zmanjšanje razvojnih stroškov, stroškov proizvodnje in obratovalnih stroškov z osredotočenjem na inovativno vzdrževanje in na zrakoplove, ki ne potrebujejo vzdrževanja, na popravila in obnovo, povečano uporabo avtomatizacije in simulacije.

| — | Zaščita zrakoplovov in potnikov: povečanje varstvenih ukrepov za potnike, osebje, zrakoplovi in sistem zračnega prometa, kot so na primer izboljšane metode za ugotavljanje podatkov in identifikacije, zaščita zrakoplovov pred napadom in izboljšan varnostni načrt zrakoplova. |
| --- | --- |

—

Zaščita zrakoplovov in potnikov: povečanje varstvenih ukrepov za potnike, osebje, zrakoplovi in sistem zračnega prometa, kot so na primer izboljšane metode za ugotavljanje podatkov in identifikacije, zaščita zrakoplovov pred napadom in izboljšan varnostni načrt zrakoplova.

| — | Začetki zračnega prometa prihodnosti: spoprijemanje z dolgoročnimi izzivi aviacije s pomočjo korenitejših, okoljsko učinkovitejših, dostopnih in inovativnih kombinacij tehnologij, ki bi vodile k večjemu razvoju v zračnem prometu. |
| --- | --- |

—

Začetki zračnega prometa prihodnosti: spoprijemanje z dolgoročnimi izzivi aviacije s pomočjo korenitejših, okoljsko učinkovitejših, dostopnih in inovativnih kombinacij tehnologij, ki bi vodile k večjemu razvoju v zračnem prometu.

| — | Trajnostni kopenski promet (železniški, cestni in vodni)






  — | Okolju prijaznejši kopenski promet: zmanjšanje onesnaževanja okolja in hrupa, vključno s toplogrednimi plini; zmanjšanje vpliva prometa na podnebne spremembe z zmanjšanjem emisij, in sicer s tehnološkimi in družbeno-ekonomskimi sredstvi ter z usposabljanjem uporabnikov; razvoj čistih in učinkovitih motorjev in pogonskih sistemov, vključno s hibridno tehnologijo in uporabo alternativnih goriv za prometne aplikacije, npr. vodikovih in gorivnih celic, ob upoštevanju vidika stroškovne in energetske učinkovitosti; strategija za izrabljena vozila in plovila. |
| --- | --- | --- |

—

Trajnostni kopenski promet (železniški, cestni in vodni)

—

Okolju prijaznejši kopenski promet: zmanjšanje onesnaževanja okolja in hrupa, vključno s toplogrednimi plini; zmanjšanje vpliva prometa na podnebne spremembe z zmanjšanjem emisij, in sicer s tehnološkimi in družbeno-ekonomskimi sredstvi ter z usposabljanjem uporabnikov; razvoj čistih in učinkovitih motorjev in pogonskih sistemov, vključno s hibridno tehnologijo in uporabo alternativnih goriv za prometne aplikacije, npr. vodikovih in gorivnih celic, ob upoštevanju vidika stroškovne in energetske učinkovitosti; strategija za izrabljena vozila in plovila.

| — | Spodbujanje in povečanje prerazporejanja prometa in razbremenitev prometnih koridorjev: razvoj trajnostnih, inovativnih, intermodalnih in interoperabilnih regionalnih in nacionalnih prometnih in logističnih omrežij, infrastruktur in sistemov v Evropi; internalizacija stroškov; izmenjava informacij med vozilom/plovilom in prometno infrastrukturo; optimizacija infrastrukturne zmožnosti; strategije prerazporejanja prometa za spodbujanje energetsko učinkovitih načinov prevoza. |
| --- | --- |

—

Spodbujanje in povečanje prerazporejanja prometa in razbremenitev prometnih koridorjev: razvoj trajnostnih, inovativnih, intermodalnih in interoperabilnih regionalnih in nacionalnih prometnih in logističnih omrežij, infrastruktur in sistemov v Evropi; internalizacija stroškov; izmenjava informacij med vozilom/plovilom in prometno infrastrukturo; optimizacija infrastrukturne zmožnosti; strategije prerazporejanja prometa za spodbujanje energetsko učinkovitih načinov prevoza.

| — | Zagotavljanje trajnostne mobilnosti v mestih za vse prebivalce, tudi za prikrajšane skupine: inovativne organizacijske sheme, vključno s čistimi in varnimi vozili in načini prevoza z nižjimi ravnmi onesnaževanja, novimi visokokakovostnimi javnimi načini prevoza in racionalizacijo zasebnega prevoza, komunikacijsko infrastrukturo, integriranim načrtovanjem mest in prometa, ob upoštevanju povezave z rastjo in zaposlovanjem. |
| --- | --- |

—

Zagotavljanje trajnostne mobilnosti v mestih za vse prebivalce, tudi za prikrajšane skupine: inovativne organizacijske sheme, vključno s čistimi in varnimi vozili in načini prevoza z nižjimi ravnmi onesnaževanja, novimi visokokakovostnimi javnimi načini prevoza in racionalizacijo zasebnega prevoza, komunikacijsko infrastrukturo, integriranim načrtovanjem mest in prometa, ob upoštevanju povezave z rastjo in zaposlovanjem.

| — | Izboljšanje varnosti in zaščite: izboljšave kot sestavni del prometnega sistema, izboljšanje varnosti v prometu za voznike, potnike, osebje, kolesarje in pešce ter tudi za tovor, pri načrtovanju in upravljanju vozil, plovil, infrastruktur in v celotnem prometnem sistemu. |
| --- | --- |

—

Izboljšanje varnosti in zaščite: izboljšave kot sestavni del prometnega sistema, izboljšanje varnosti v prometu za voznike, potnike, osebje, kolesarje in pešce ter tudi za tovor, pri načrtovanju in upravljanju vozil, plovil, infrastruktur in v celotnem prometnem sistemu.

| — | Krepitev konkurenčnosti: izboljšanje načrtovalnih procesov; razvoj naprednih tehnologij za pogonske sisteme in vozila ter za plovila; inovativni in stroškovno učinkoviti proizvodni sistemi ter infrastrukturna konstrukcija in vzdrževanje; dopolnilne arhitekture. |
| --- | --- |

—

Krepitev konkurenčnosti: izboljšanje načrtovalnih procesov; razvoj naprednih tehnologij za pogonske sisteme in vozila ter za plovila; inovativni in stroškovno učinkoviti proizvodni sistemi ter infrastrukturna konstrukcija in vzdrževanje; dopolnilne arhitekture.

| — | Podpora evropskemu sistemu za globalno satelitsko navigacijo (Galileo in EGNOS): natančna navigacija in natančno določanje časa za uporabo v več sektorjih; učinkovita uporaba satelitske navigacije in podpora opredelitvi tehnologij in aplikacij druge generacije. |
| --- | --- |

—

Podpora evropskemu sistemu za globalno satelitsko navigacijo (Galileo in EGNOS): natančna navigacija in natančno določanje časa za uporabo v več sektorjih; učinkovita uporaba satelitske navigacije in podpora opredelitvi tehnologij in aplikacij druge generacije.

8.   Družbeno-ekonomske in humanistične znanosti

Cilj

Poglobljeno splošno razumevanje zahtevnih in medsebojno povezanih družbeno-ekonomskih izzivov, s katerimi se sooča Evropa, na primer rasti, zaposlovanja in konkurence, družbene kohezije, socialnih, kulturnih in izobraževalnih izzivov v razširjeni EU ter trajnostnega razvoja, demografskih sprememb, migracij in integracije, kakovosti življenja in globalne soodvisnosti, zlasti z namenom zagotavljanja boljše osnove znanja politikam na zadevnih področjih.

Utemeljitev

Evropa ima močno in visoko kakovostno raziskovalno osnovo na področju družbeno-ekonomskih in socialno-kulturnih znanosti ter humanističnih ved. Raznolikost pristopov v EU na področju gospodarstva, sociale, politike in kulture zagotavlja zelo plodna tla za raziskave na teh področjih na ravni EU. V skupnih raziskavah glede evropskih družbeno-ekonomskih in socialno-kulturnih vprašanj je na navedenih področjih prisotno veliko evropske dodane vrednosti. Zadevna vprašanja in izzivi imajo na evropski ravni veliko prednost in se obravnavajo v okviru politik Skupnosti. Poleg tega primerjalne raziskave znotraj EU ali v drugih državah nudijo izredno učinkovito orodje in pomembne učne priložnosti po državah in regijah.

Na tretjem mestu pa je treba omeniti posebno prednost raziskav na ravni EU, saj lahko razvijejo zbirko podatkov iz vse Evrope in upoštevajo več vidikov, ki so potrebni za razumevanje zahtevnejših vprašanj. In končno, razvoj pristne evropske družbeno-ekonomske osnove znanja na področju teh ključnih izzivov bo bistveno prispeval k spodbujanju splošnega razumevanja v celotni Evropski uniji in zlasti med evropskimi državljani.

Dejavnosti, ki jih je treba podpreti, so naštete spodaj, bistveno pa naj bi prispevale k izboljšanju oblikovanja, izvajanja in vpliva politike in v procesu njenega vrednotenja ter pri oblikovanju ustreznih ukrepov na več področjih, kot so gospodarstvo, sociala, kultura, izobraževanje in usposabljanje, enakost med spoloma, podjetništvo, mednarodna trgovina, potrošništvo, zunanji odnosi, in področju znanosti in tehnologije, politika uradne statistike ter pravosodje in notranje zadeve ter vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice. Poleg tega bodo zagotovljene možnosti za obravnavanje nastalih družbeno-ekonomskih izzivov, kakor tudi za začetek raziskav glede novih ali nepredvidenih potreb politike. Obravnave prihodnjih programov raziskav lahko potekajo tudi v obliki družbenih platform.

Dejavnosti

| — | Rast, zaposlovanje in konkurenčnost v družbi znanja: razvoj in povezovanje raziskav v zvezi z vprašanji, ki zadevajo rast, družbeno-ekonomsko stabilnost, zaposlovanje in konkurenčnost in obsegajo teme, kot so inovacije, izobraževanje, vključno z vseživljenjskim učenjem in vlogo znanstvenega in drugega znanja ter nematerialnih dobrin na svetovni ravni, mladi in politika mladih, prilagajanje politike trga dela in nacionalni institucionalni konteksti. |
| --- | --- |

—

Rast, zaposlovanje in konkurenčnost v družbi znanja: razvoj in povezovanje raziskav v zvezi z vprašanji, ki zadevajo rast, družbeno-ekonomsko stabilnost, zaposlovanje in konkurenčnost in obsegajo teme, kot so inovacije, izobraževanje, vključno z vseživljenjskim učenjem in vlogo znanstvenega in drugega znanja ter nematerialnih dobrin na svetovni ravni, mladi in politika mladih, prilagajanje politike trga dela in nacionalni institucionalni konteksti.

| — | Združevanje ekonomskih, socialnih in okoljskih ciljev v evropsko perspektivo: z obravnavo dveh ključnih in tesno povezanih vprašanj neprestanega razvoja evropskih družbeno-ekonomskih modelov ter ekonomske, družbene in regionalne kohezije v razširjeni EU, ob upoštevanju trajnosti in varstva okolja, trajnostnega načrtovanja mestnega okolja, medsebojnih vplivov med okoljem, energijo in družbo ter vloge mest in mestnih območij in socialno-gospodarskega vpliva evropskih politik in zakonodaje. |
| --- | --- |

—

Združevanje ekonomskih, socialnih in okoljskih ciljev v evropsko perspektivo: z obravnavo dveh ključnih in tesno povezanih vprašanj neprestanega razvoja evropskih družbeno-ekonomskih modelov ter ekonomske, družbene in regionalne kohezije v razširjeni EU, ob upoštevanju trajnosti in varstva okolja, trajnostnega načrtovanja mestnega okolja, medsebojnih vplivov med okoljem, energijo in družbo ter vloge mest in mestnih območij in socialno-gospodarskega vpliva evropskih politik in zakonodaje.

| — | Glavni trendi v družbi in njihove posledice: na primer, demografske spremembe, vključno s staranjem prebivalstva in posledicami tega pojava za pokojninske sisteme, migracijami in integracijo, ob analiziranju posledic demografskih sprememb za razvoj mest; način življenja, delo, družina, uskladitev poklicnega in družinskega življenja, vprašanja enakosti spolov in invalidnosti, zdravje in kakovost življenja; gospodarsko varstvo potrošnikov; neenakosti; kriminaliteta; vloga podjetništva v družbi in raznovrstnost prebivalstva, etnična pripadnost, verski pluralizem, kulturne interakcije in vprašanja v zvezi z večkulturnostjo ter varovanjem temeljnih pravic in bojem proti vsem oblikam diskriminacije. |
| --- | --- |

—

Glavni trendi v družbi in njihove posledice: na primer, demografske spremembe, vključno s staranjem prebivalstva in posledicami tega pojava za pokojninske sisteme, migracijami in integracijo, ob analiziranju posledic demografskih sprememb za razvoj mest; način življenja, delo, družina, uskladitev poklicnega in družinskega življenja, vprašanja enakosti spolov in invalidnosti, zdravje in kakovost življenja; gospodarsko varstvo potrošnikov; neenakosti; kriminaliteta; vloga podjetništva v družbi in raznovrstnost prebivalstva, etnična pripadnost, verski pluralizem, kulturne interakcije in vprašanja v zvezi z večkulturnostjo ter varovanjem temeljnih pravic in bojem proti vsem oblikam diskriminacije.

| — | Evropa v svetu: razumevanje spreminjajočega se medsebojnega delovanja, medkulturnih odnosov in soodvisnosti regij v svetu, vključno z regijami v razvoju, in posledic tega; obravnavanje nastajajočih groženj in tveganj brez spodkopavanja človekovih pravic, svobode in blaginje ljudi ter spodbujanje miru. |
| --- | --- |

—

Evropa v svetu: razumevanje spreminjajočega se medsebojnega delovanja, medkulturnih odnosov in soodvisnosti regij v svetu, vključno z regijami v razvoju, in posledic tega; obravnavanje nastajajočih groženj in tveganj brez spodkopavanja človekovih pravic, svobode in blaginje ljudi ter spodbujanje miru.

| — | Državljan v Evropski uniji: obravnavanje vprašanj v sklopu prihodnjega razvoja razširjene EU glede doseganja občutka za demokratično „lastnino“ in aktivna udeležba narodov Evrope; učinkovito in demokratično vodenje na vseh ravneh, vključno z gospodarskim in pravnim vodenjem ter vlogo civilne družbe; raziskave za podporo gradnji skupnega razumevanja in spoštovanja evropskih raznolikosti in skupnih značilnosti v smislu kulture, religij, kulturne dediščine, institucij in pravnih sistemov, zgodovine, jezikov in vrednot kot temeljev naše evropske večkulturne identitete in dediščine. |
| --- | --- |

—

Državljan v Evropski uniji: obravnavanje vprašanj v sklopu prihodnjega razvoja razširjene EU glede doseganja občutka za demokratično „lastnino“ in aktivna udeležba narodov Evrope; učinkovito in demokratično vodenje na vseh ravneh, vključno z gospodarskim in pravnim vodenjem ter vlogo civilne družbe; raziskave za podporo gradnji skupnega razumevanja in spoštovanja evropskih raznolikosti in skupnih značilnosti v smislu kulture, religij, kulturne dediščine, institucij in pravnih sistemov, zgodovine, jezikov in vrednot kot temeljev naše evropske večkulturne identitete in dediščine.

| — | Družbeno-ekonomski in znanstveni kazalci: njihova raba v politiki in njihovo izvajanje ter spremljanje, izboljšanje obstoječih kazalcev, tehnik za njihovo analiziranje in razvoj novih za ta namen in za vrednotenje raziskovalnih programov, vključno s kazalci, ki so osnovani na uradni statistiki. |
| --- | --- |

—

Družbeno-ekonomski in znanstveni kazalci: njihova raba v politiki in njihovo izvajanje ter spremljanje, izboljšanje obstoječih kazalcev, tehnik za njihovo analiziranje in razvoj novih za ta namen in za vrednotenje raziskovalnih programov, vključno s kazalci, ki so osnovani na uradni statistiki.

| — | Prihodnje dejavnosti v zvezi z glavnimi vprašanji znanosti, tehnologije in s tem povezanimi socialno-ekonomskimi vprašanji, kot so prihodnji demografski trendi, globalizacija znanja, razširjanje znanja in razvoj raziskovalnih sistemov ter prihodnji razvoj glavnih raziskovalnih področij in znanstvenih disciplin. |
| --- | --- |

—

Prihodnje dejavnosti v zvezi z glavnimi vprašanji znanosti, tehnologije in s tem povezanimi socialno-ekonomskimi vprašanji, kot so prihodnji demografski trendi, globalizacija znanja, razširjanje znanja in razvoj raziskovalnih sistemov ter prihodnji razvoj glavnih raziskovalnih področij in znanstvenih disciplin.

9.   Vesolje

Cilj

V korist državljanov in konkurence evropske vesoljske industrije podpirati Evropski vesoljski program z osredotočenjem na aplikacije, kot je GMES (aplikacija Globalno nadzorovanje okolja in varnosti). To bo prispevalo k razvoju evropske vesoljske politike in dopolnjevalo prizadevanja držav članic in drugih ključnih akterjev, vključno z Evropsko vesoljsko agencijo (ESA).

Utemeljitev

Skupnost lahko na tem področju prispeva k boljši opredelitvi skupnih ciljev, ki temeljijo na potrebah uporabnikov in ciljih politike; h koordinaciji dejavnosti, da se izogne podvajanju in čim bolj poveča interoperabilnost; k izboljšanju stroškovne učinkovitosti in k opredelitvi standardov. Javni organi in načrtovalci politike predstavljajo pomembne potencialne uporabnike, evropska industrija bo prav tako imela koristi, če bo evropska vesoljska politika dobro opredeljena in se bo izvajala v okviru Evropskega vesoljskega programa, delno pa jo bodo podpirale predlagane raziskave in ukrepi za tehnološki razvoj. Ukrepi na evropski ravni so prav tako potrebni za podporo političnih ciljev Skupnosti, na primer na področju kmetijstva, gozdarstva, ribištva, okolja, zdravja, telekomunikacij, varnosti in prometa, ter za zagotovitev, da se Evropo spoštuje kot partnerja v regionalnem in mednarodnem sodelovanju.

V zadnjih 40 letih si je Evropa pridobila odlično tehnološko usposobljenost, tako na nacionalni ravni kot s pomočjo ESA. Vzdrževanje konkurenčnosti industrije (vključno s proizvajalci, ponudniki storitev in izvajalci) zahteva nove raziskave in tehnologije. Vesoljske aplikacije prinašajo pomembne koristi za državljane, in sicer s stranskimi tehnološkimi učinki, in so nepogrešljive v visokotehnološki družbi.

Spodaj navedene dejavnosti so usmerjene na: učinkovito izkoriščanje pridobitev iz vesoljskih dejavnosti (ob usklajevanju s tehnologijo, ki se uporablja na mestu samem, vključno z letalsko tehnologijo) za izvajanje aplikacij, zlasti GMES, in njihovega prispevka na področju kazenskega pregona v politikah Skupnosti; raziskovanje vesolja, ki omogoča mednarodno sodelovanje in bistvene tehnološke prodore ter stroškovno učinkovite odprave; izkoriščanje in raziskovanje vesolja s pomočjo ustreznih dejavnosti, ki zagotavljajo strateško vlogo Evropske unije. Te dejavnosti bodo dopolnjevali drugi ukrepi iz okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije ter program izobraževanja in usposabljanja. Od spodaj navedenih dejavnosti bo imela kar največje koristi tudi javna politika, vključno z zagotovitvijo dodatne pomoči na področju morebitnih novih potreb politik; na primer: rešitve, ki jih ponujajo vesoljske tehnologije, se lahko uporabijo v pomoč državam v razvoju; uporaba orodij za opazovanje vesolja in metod za podporo razvoju politik Skupnosti.

Dejavnosti

| — | Vesoljske aplikacije na voljo evropski družbi






  — | GMES: razvoj satelitskih nadzornih sistemov in sistemov za nadzor na kraju samem ter sistemov zgodnjega obveščanja, tudi za varnost državljanov, ter tehnik, ki so povezane z upravljanjem okolja in varnosti (vključno z obvladovanjem naravnih nesreč), in njihova integracija v elemente na zemlji, na krovu plovil ali zrakoplovov; podpora vključevanju, usklajevanju, uporabi in dostavi podatkov (tako satelitskih kot na mestu samem, skupaj s tistimi z zemlje, s plovil in zrakoplovov) in storitev GMES; |
| --- | --- | --- |

—

Vesoljske aplikacije na voljo evropski družbi

—

GMES: razvoj satelitskih nadzornih sistemov in sistemov za nadzor na kraju samem ter sistemov zgodnjega obveščanja, tudi za varnost državljanov, ter tehnik, ki so povezane z upravljanjem okolja in varnosti (vključno z obvladovanjem naravnih nesreč), in njihova integracija v elemente na zemlji, na krovu plovil ali zrakoplovov; podpora vključevanju, usklajevanju, uporabi in dostavi podatkov (tako satelitskih kot na mestu samem, skupaj s tistimi z zemlje, s plovil in zrakoplovov) in storitev GMES;

| — | inovativne satelitske komunikacijske storitve, nevidno vgrajene v globalna elektronska komunikacijska omrežja, za državljane in podjetja v sektorjih za aplikacije, ki zajemajo civilno zaščito, e-vlado, telemedicino, tele-izobraževanje, iskanje in reševanje, turizem in prosti čas, osebno navigacijo, upravljanje vozil, kmetijstvo in gozdarstvo, meteorologijo ter splošne uporabnike; |
| --- | --- |

—

inovativne satelitske komunikacijske storitve, nevidno vgrajene v globalna elektronska komunikacijska omrežja, za državljane in podjetja v sektorjih za aplikacije, ki zajemajo civilno zaščito, e-vlado, telemedicino, tele-izobraževanje, iskanje in reševanje, turizem in prosti čas, osebno navigacijo, upravljanje vozil, kmetijstvo in gozdarstvo, meteorologijo ter splošne uporabnike;

| — | razvoj tehnologij za spremljanje in sistemov za zmanjšanje ranljivosti vesoljskih storitev in za prispevanje k nadzorovanju vesolja. |
| --- | --- |

—

razvoj tehnologij za spremljanje in sistemov za zmanjšanje ranljivosti vesoljskih storitev in za prispevanje k nadzorovanju vesolja.

| — | uporaba vesoljskih sistemov za preprečevanje in obvladovanje tveganj in vseh vrst izrednih dogodkov, ob spodbujanju zbliževanja z nevesoljskimi sistemi. |
| --- | --- |

—

uporaba vesoljskih sistemov za preprečevanje in obvladovanje tveganj in vseh vrst izrednih dogodkov, ob spodbujanju zbliževanja z nevesoljskimi sistemi.

| — | Raziskovanje vesolja






  — | zagotavljanje podpore RTR in čim večji izkoristek znanstvene dodane vrednosti z medsebojnim dopolnjevanjem s pobudami ESA ali nacionalnih vesoljskih agencij na področju raziskovanja vesolja; omogočanje lažjega dostopa do znanstvenih podatkov. |
| --- | --- | --- |

—

Raziskovanje vesolja

—

zagotavljanje podpore RTR in čim večji izkoristek znanstvene dodane vrednosti z medsebojnim dopolnjevanjem s pobudami ESA ali nacionalnih vesoljskih agencij na področju raziskovanja vesolja; omogočanje lažjega dostopa do znanstvenih podatkov.

| — | podpora usklajevanju prizadevanj za razvoj vesoljskih teleskopov in detektorjev ter za analiziranje podatkov v vesoljskih znanostih. |
| --- | --- |

—

podpora usklajevanju prizadevanj za razvoj vesoljskih teleskopov in detektorjev ter za analiziranje podatkov v vesoljskih znanostih.

| — | RTR za krepitev vesoljskih ustanov






  — | vesoljske raziskave in razvoj za dolgoročne potrebe, vključno z vesoljskim prometom; raziskovalne dejavnosti za povečanje konkurenčnosti in stroškovne učinkovitosti evropskega vesoljskega tehnološkega sektorja; |
| --- | --- | --- |

—

RTR za krepitev vesoljskih ustanov

—

vesoljske raziskave in razvoj za dolgoročne potrebe, vključno z vesoljskim prometom; raziskovalne dejavnosti za povečanje konkurenčnosti in stroškovne učinkovitosti evropskega vesoljskega tehnološkega sektorja;

| — | vesoljske znanosti, vključno z biomedicino ter znanostjo o življenju in fizikalnimi znanostmi v vesolju. |
| --- | --- |

—

vesoljske znanosti, vključno z biomedicino ter znanostjo o življenju in fizikalnimi znanostmi v vesolju.

10.   Varnost

Cilj

Razvijati tehnologije in znanje za krepitev zmogljivosti, ki so potrebne za zagotavljanje varnosti državljanov pred grožnjami terorizma, naravnih nesreč in kriminala, ob upoštevanju temeljnih človekovih pravic in zasebnosti; zagotoviti optimalno in usklajeno uporabo razpoložljivih tehnologij v korist evropski civilni varnosti, spodbujati sodelovanje ponudnikov in uporabnikov pri oblikovanju rešitev za civilno varnost, povečanje konkurenčnosti evropske varnostne industrije in sporočanje rezultatov ciljno naravnanih raziskav, da bi se zmanjšale varnostne vrzeli.

Utemeljitev

Varnost v Evropi je predpogoj za blaginjo in svobodo. Varnostna strategija EU: „Varna Evropa v boljšem svetu“, ki jo je sprejel Evropski svet, obravnava potrebo po izčrpni varnostni strategiji, ki zajema tako civilne kot obrambno-varnostne ukrepe.

Raziskave na področju varnosti so pomembne za doseganje visoke ravni varnosti v območju pravice, svobode in varnosti. Prav tako bodo prispevale k razvoju tehnologij in zmogljivosti v podporo drugim politikam Skupnosti na področjih, kot so promet, civilna zaščita, energija, okolje in zdravstvo. Raziskave na področju varnosti potrebujejo posebna pravila za izvajanje, ki upoštevajo njihovo posebno naravo.

Obstoječe raziskovalne dejavnosti v zvezi z varnostjo v Evropi so ogrožene zaradi razdrobljenih prizadevanj, pomanjkanja kritične mase, kar zadeva obseg in področje delovanja, ter pomanjkanja stikov in interoperabilnosti. Evropa mora izboljšati skladnost svojih prizadevanj s pripravo učinkovitih institucionalnih sporazumov in s spodbujanjem sodelovanja in usklajevanja raznih nacionalnih in mednarodnih akterjev, da ne bo prihajalo do podvajanj, posvetili pa se bodo tudi iskanju sinergij, kjer koli bo mogoče. Raziskave na ravni Skupnosti se bodo še naprej izvajale izključno na področju civilne varnosti in bodo osredotočene na dejavnosti, ki bodo zagotovile jasno dodano vrednost na nacionalni ravni. Zaradi tega bodo raziskave na področju civilne varnosti v okviru Sedmega okvirnega programa okrepile konkurenčnost evropske industrije na področju varnosti. Ker nekatera področja uporabljajo dvonamensko tehnologijo, bo za zagotovitev komplementarnosti potrebno boljše usklajevanje z dejavnostmi Evropske obrambne agencije.

Raziskave na področju varnosti bodo okrepile evropske zmogljivosti v zvezi z nadzorom, širjenjem informacij in znanja o grožnjah in incidentih, obenem pa bo poudarek tudi na sistemih za boljšo oceno in nadzor razmer, in sicer ob izboljšani uporabi skupnih sistemov IKT v okviru različnih operacij.

Spodaj navedene dejavnosti, ki niso obrambne narave, bodo dopolnjevale in povezovale tehnološko in sistemsko usmerjene raziskave na področju civilne varnosti, ki se izvajajo v okviru drugih tém. Dejavnosti bodo sledile zastavljenim nalogam, razvoju tehnologij in zmogljivosti glede na posamezne varnostne misije. Dejavnosti so fleksibilne narave, tako da se lahko prilagajajo za zdaj še nepoznanim grožnjam na področju varnosti in s tem povezanim nastalim potrebam politike, spodbujajo medsebojno bogatenje in uporabo obstoječih tehnologij za sektor civilne varnosti, evropske raziskave s področja varnosti pa bodo prav tako spodbudile razvoj večnamenskih tehnologij z namenom povečati obseg njihovih aplikacij.

Dejavnosti

| — | Varnost državljanov: podajanje tehnoloških rešitev za civilno zaščito, vključno z biološko varnostjo in zaščito pred tveganji, ki so posledica kriminala in terorističnih napadov. |
| --- | --- |

—

Varnost državljanov: podajanje tehnoloških rešitev za civilno zaščito, vključno z biološko varnostjo in zaščito pred tveganji, ki so posledica kriminala in terorističnih napadov.

| — | Varnost infrastruktur in javnih storitev: analiziranje in varovanje obstoječih in prihodnjih javnih in zasebnih kritičnih/omrežnih infrastruktur (npr. v prometu, energiji, IKT), sistemov in storitev (vključno s finančnimi in administrativnimi storitvami). |
| --- | --- |

—

Varnost infrastruktur in javnih storitev: analiziranje in varovanje obstoječih in prihodnjih javnih in zasebnih kritičnih/omrežnih infrastruktur (npr. v prometu, energiji, IKT), sistemov in storitev (vključno s finančnimi in administrativnimi storitvami).

| — | Smotrn nadzor in varnost meja: osredotočanje na tehnologije in zmogljivosti, ki naj bi povečale učinkovitost in smotrnost vseh sistemov, opreme, orodij in postopkov, kakor tudi na metode za hitro prepoznavanje, ki so potrebne za izboljšanje varnosti evropskih kopenskih in obalnih meja, tudi kar zadeva vprašanja mejne kontrole in nadzorovanja. |
| --- | --- |

—

Smotrn nadzor in varnost meja: osredotočanje na tehnologije in zmogljivosti, ki naj bi povečale učinkovitost in smotrnost vseh sistemov, opreme, orodij in postopkov, kakor tudi na metode za hitro prepoznavanje, ki so potrebne za izboljšanje varnosti evropskih kopenskih in obalnih meja, tudi kar zadeva vprašanja mejne kontrole in nadzorovanja.

| — | Vzpostavitev varnosti in zaščite v primeru krize: osredotočanje na tehnologije, ki zagotavljajo podporo in pregled nad raznimi operacijami obvladovanja izrednih razmer (na primer civilna zaščita, humanitarne in reševalne akcije), in na vprašanja, kot so medorganizacijska priprava, sodelovanje in komunikacija, razpršene arhitekture in človeški dejavniki. |
| --- | --- |

—

Vzpostavitev varnosti in zaščite v primeru krize: osredotočanje na tehnologije, ki zagotavljajo podporo in pregled nad raznimi operacijami obvladovanja izrednih razmer (na primer civilna zaščita, humanitarne in reševalne akcije), in na vprašanja, kot so medorganizacijska priprava, sodelovanje in komunikacija, razpršene arhitekture in človeški dejavniki.

Zgornja štiri področja bodo podpirale naslednje téme, ki so bolj medsektorske narave:

| — | Povezovanje varnostnih sistemov, medsebojna povezljivost in interoperabilnost: obveščevalna dejavnost, zbiranje podatkov in civilna varnost ob osredotočanju na tehnologije za krepitev interoperabilnosti sistemov, opreme, storitev in postopkov, vključno z informacijskimi infrastrukturami na področju kazenskega pregona, gasilskih dejavnosti, civilne obrambe in medicine, ter ob osredotočanju na zanesljivost, organizacijske vidike, varovanje zaupnosti in celovitosti informacij ter sledljivost vseh transakcij in obdelave informacij. |
| --- | --- |

—

Povezovanje varnostnih sistemov, medsebojna povezljivost in interoperabilnost: obveščevalna dejavnost, zbiranje podatkov in civilna varnost ob osredotočanju na tehnologije za krepitev interoperabilnosti sistemov, opreme, storitev in postopkov, vključno z informacijskimi infrastrukturami na področju kazenskega pregona, gasilskih dejavnosti, civilne obrambe in medicine, ter ob osredotočanju na zanesljivost, organizacijske vidike, varovanje zaupnosti in celovitosti informacij ter sledljivost vseh transakcij in obdelave informacij.

| — | Varnost in družba: raziskave, ki bodo osredotočene na družbeno-ekonomske analize, oblikovanje scenarijev in dejavnosti, povezane s kulturno, družbeno, politično in gospodarsko razsežnostjo varnosti, družbeno komunikacijo, vlogo človeških vrednot in oblikovanjem politike, psihološko-socialnimi okoliščinami terorizma, dojemanjem varnosti s strani državljanov, etiko, varovanjem zasebnosti, družbenimi predvidevanji in sistematsko analizo tveganja. Raziskave se bodo ukvarjale tudi s tehnologijami, ki bolje ščitijo zasebnost in svoboščine, obravnavale bodo nevarnosti in nove grožnje ter obvladovanje možnih posledic in presojo vplivov teh posledic. |
| --- | --- |

—

Varnost in družba: raziskave, ki bodo osredotočene na družbeno-ekonomske analize, oblikovanje scenarijev in dejavnosti, povezane s kulturno, družbeno, politično in gospodarsko razsežnostjo varnosti, družbeno komunikacijo, vlogo človeških vrednot in oblikovanjem politike, psihološko-socialnimi okoliščinami terorizma, dojemanjem varnosti s strani državljanov, etiko, varovanjem zasebnosti, družbenimi predvidevanji in sistematsko analizo tveganja. Raziskave se bodo ukvarjale tudi s tehnologijami, ki bolje ščitijo zasebnost in svoboščine, obravnavale bodo nevarnosti in nove grožnje ter obvladovanje možnih posledic in presojo vplivov teh posledic.

| — | Koordinacija in oblikovanje raziskav na področju varnosti: koordinacija evropskih in mednarodnih prizadevanj pri raziskavah na področju varnosti ter razvoj sinergij med civilnimi, varnostnimi in obrambnimi raziskavami, izboljšanje pravnih pogojev in spodbujanje optimalne uporabe obstoječih infrastruktur. |
| --- | --- |

—

Koordinacija in oblikovanje raziskav na področju varnosti: koordinacija evropskih in mednarodnih prizadevanj pri raziskavah na področju varnosti ter razvoj sinergij med civilnimi, varnostnimi in obrambnimi raziskavami, izboljšanje pravnih pogojev in spodbujanje optimalne uporabe obstoječih infrastruktur.

II.   Zamisli

Cilj

Ta program bo okrepil dinamizem, ustvarjalnost in odličnost evropskih raziskav na novih področjih znanja. Izvajal se bo s podporo raziskavam na pobudo raziskovalcev na vseh področjih, ki jih izvajajo posamezne skupine, ki si konkurirajo na evropski ravni. Projekti se bodo financirali na podlagi predloženih predlogov raziskovalcev iz zasebnega in javnega sektorja, in sicer glede na izbrano témo, in bodo ocenjeni zgolj na podlagi merila odličnosti, ki ga bo presodila druga skupina strokovnjakov. Pomembna vidika tega programa sta komunikacija in razširjanje izsledkov raziskav.

Utemeljitev

Nova področja raziskav, ki so v neposrednem interesu raziskovalcev in v okviru dejavnosti, ki so ponavadi obravnavane kot „osnovne raziskave“, so ključno gonilo razvoja blaginje in družbenega napredka, saj odpirajo nove možnosti za znanstveni in tehnološki napredek in so uporabne za pridobivanje novega znanja, ki vodi v nove aplikacije in trge.

Kljub mnogim dosežkom in visoki stopnji zmogljivosti na več področjih pa Evropa ne izkorišča vsega potenciala raziskav in virov in nujno potrebuje večje zmogljivosti za pridobivanje znanja in za njegov prenos v ekonomsko in družbeno vrednost in rast.

Konkurenčna evropska finančna struktura za pionirske raziskave (ki ni nadomestilo za nacionalnega, ampak njegova dopolnitev), ki jih izvajajo posamezne skupine in so lahko nacionalne ali nadnacionalne, so ključna sestavina Evropskega raziskovalnega prostora, ki dopolnjuje druge dejavnosti Skupnosti in posameznih držav. Pomagala bo okrepiti dinamičnost in v Evropo pritegnila najboljše raziskovalce, tako iz evropskih kot tretjih držav, kot tudi industrijske naložbe.

Dejavnosti

Ta ukrep bo ustrezal najbolj obetavnim in produktivnim področjem raziskav in najboljšim priložnostim za znanstveni in tehnološki napredek v okviru posameznih disciplin, vključno z tehničnimi in družbenimi znanostmi ter humanističnimi vedami. Izvajal se bo neodvisno od tematskih usmeritev drugih delov okvirnega programa, posebna pozornost pa bo posvečena raziskovalcem nove generacije ter novim in že uveljavljenim skupinam.

Dejavnosti Skupnosti v pionirskih raziskavah bo izvajal Evropski raziskovalni svet (ERC), ki ga bo sestavljal neodvisen znanstveni svet ob ustrezni podpori prožne in stroškovno učinkovite, v ta namen uvedene izvršilne strukture. ERC bo upravljalo v ta namen zaposleno osebje, vključno z uradniki iz institucij EU, ukvarjalo pa se bo izključno z dejanskimi upravnimi potrebami za zagotovitev stabilnosti in kontinuitete, potrebnih za učinkovito upravljanje.

Znanstveni svet bodo sestavljali predstavniki evropske znanstvene skupnosti na najvišji ravni, ki bodo zagotavljali raznolikost raziskovalnih področij in ki bodo delovali v svojem imenu, neodvisno od političnih ali drugih interesov. Člane bo imenovala Komisija v skladu z neodvisnim postopkom imenovanja. Imenovani bodo za obdobje štirih let, z možnostjo enkratnega podaljšanja, in sicer na podlagi sistema kroženja, s čimer bo zagotovljena kontinuiteta dela znanstvenega sveta.

Znanstveni svet bo med drugim opredelil splošno znanstveno strategijo, imel bo polno pristojnost za odločanje o vrstah raziskav, ki se bodo financirale, z znanstvenega vidika pa bo deloval kot porok za kakovost dejavnosti. Njegove naloge bodo zlasti priprava letnega delovnega programa, uvedba postopka strokovnega ocenjevanja ter spremljanje in obvladovanje kakovosti izvajanja programov z znanstvenega vidika. Sprejel bo kodeks ravnanja, ki bo med drugim obravnaval tudi preprečevanje navzkrižja interesov.

Posebna izvršilna struktura bo odgovorna za vse vidike izvajanja in izvedbo programa, kakor je določeno v letnem delovnem programu. V skladu z načeli, ki jih bo sprejel znanstveni svet, bo izvajala zlasti postopek strokovnega ocenjevanja in izbire ter zagotavljala finančno in znanstveno upravljanje donacij.

Upravni stroški in stroški za osebje ERC, ki se nanašajo na znanstveni svet in posebno izvršilno strukturo, bodo v skladu s preudarnim in stroškovno učinkovitim upravljanjem; upravni izdatki bodo omejeni na najnižjo možno raven, ki še zagotavlja zadostna sredstva za kakovostno izvajanje.

Komisija bo delovala kot porok za popolno samostojnost in celovitost ERC. Zagotavljala bo, da delovanje ERC v skladu z načeli znanstvene odličnosti, samostojnosti, učinkovitosti in preglednosti ter da se bo natančno držal strategije in izvedbene metodologije, ki jo določi znanstveni svet. Komisija bo v sodelovanju z znanstvenim svetom pripravila letno poročilo o delovanju ERC in uresničevanju ciljev ter to poročilo predložila Evropskemu parlamentu in Svetu.

ERC bo lahko izvajal lastne strateške študije za pripravo operativnih dejavnosti in v podporo le-tem. Zlasti se lahko opira na evropske, medvladne in državne pobude ter tako svoje dejavnosti načrtuje glede na druge raziskave na evropski in nacionalni ravni.

Izvajanje in vodenje dejavnosti bosta stalno pregledovana in vrednotena; tako se bodo na podlagi izkušenj ocenili dosežki ter prilagodili in izboljšali postopki. V okviru vmesne ocene iz člena 7(2) bo opravljen tudi neodvisen pregled struktur in mehanizmov ERC glede na naslednja merila: znanstvena odličnost, samostojnost, učinkovitost in preglednost; pri tem bo v celoti sodeloval znanstveni svet. Pregled se bo še posebno osredotočil na prednosti in pomanjkljivosti strukture, zasnovane na izvajalski agenciji, in na strukture, zasnovane na členu 171 Pogodbe. Na osnovi tega pregleda bi bilo treba te strukture in mehanizme ustrezno spremeniti. Komisija bo takoj, ko bo mogoče, izvedla ter Evropskemu parlamentu in Svetu predstavila potrebne priprave za prehod na kakršne koli zahtevane spremenjene strukture. V poročilu o napredku iz člena 7(2), ki se bo pripravilo pred vmesno oceno, bodo podane začetne ugotovitve o delovanju ERC.

III.   Ljudje

Cilj

Okrepiti človeški potencial, tako kvantitativno kot kakovostno, na področju raziskav in tehnologije v Evropi s spodbujanjem ljudi, da se odločijo za poklic raziskovalca, spodbujanjem evropskih raziskovalcev, da ostanejo v Evropi, in privabljanjem raziskovalcev s celega sveta v Evropo, tako da bi Evropa postala privlačnejša za najboljše raziskovalce. Z nadgradnjo izkušenj v zvezi z dejavnostmi „Marie Curie“ iz predhodnih okvirnih programov bo to mogoče doseči z vzpostavitvijo sklopa dopolnjujočih se dejavnosti „Marie Curie“, zlasti ob upoštevanju evropske dodane vrednosti v smislu njihovega učinka na Evropski raziskovalni prostor. Ti ukrepi bodo namenjeni raziskovalcem na vseh stopnjah poklicne poti, od začetnega usposabljanja na področju raziskovanja, posebej namenjenega mladini, do vseživljenjskega učenja in poklicnega razvoja v javnem in zasebnem sektorju. Prizadevanja bodo usmerjena tudi v povečanje udeležbe raziskovalk, in sicer s spodbujanjem enakih možnosti pri vseh dejavnostih „Marie Curie“, z oblikovanjem ukrepov, ki bodo raziskovalkam zagotovili ustrezno ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem ter jim omogočili, da se po premoru lažje ponovno vključijo v raziskovalno dejavnost.

Utemeljitev

Visoko usposobljeni raziskovalci s poglobljenim znanjem so pogoj za napredek v znanosti in podporo inovacijam, prav tako pa so pomemben dejavnik za privabljanje in ohranjanje naložb na področju raziskav s strani javnih in zasebnih subjektov. Ob upoštevanju vedno večje konkurence na svetovni ravni sta razvoj odprtega in povsem nerazlikovalnega evropskega trga dela za raziskovalce ter raznolikost znanj in spretnosti ter poklicnih poti raziskovalcev bistvenega pomena za podporo koristnemu pretoku raziskovalcev in njihovega znanja tako v Evropi kot tudi v svetu. Uvedeni bodo posebni ukrepi za spodbujanje mladih raziskovalcev in za podporo na začetku znanstvene poklicne poti kot tudi ukrepi za zmanjšanje „bega možganov“, na primer štipendije za ponovno vključitev.

Mednarodna in medsektorska mobilnost, vključno s spodbujanjem industrijske udeležbe in odpiranjem raziskovalnih poklicnih poti ter akademskih položajev v evropskem merilu, je ključna sestavina Evropskega raziskovalnega prostora in nepogrešljiva za povečanje evropske zmogljivosti in uspešnosti pri raziskavah. V okviru te dejavnosti bo osrednjega pomena še naprej mednarodno sodelovanje med raziskovalci, ki bo zagotovilo najvišjo kakovost raziskav. S povečanjem mobilnosti raziskovalcev in sredstev institucij, ki privabljajo raziskovalce iz drugih držav, se bodo okrepili centri odličnosti v Evropski uniji. Da bi omogočili usposabljanje in mobilnost na novih raziskovalnih in tehnoloških področjih, bo zagotovljeno ustrezno usklajevanje z drugimi deli okvirnega programa, hkrati pa se bodo izvajala prizadevanja za medsebojno dopolnjevanje z drugimi politikami Skupnosti, npr. na področju izobraževanja, kohezije in zaposlovanja. V delu programa „Zmogljivosti“ z naslovom „Znanost v družbi“, so predvideni ukrepi za povezovanje znanstvenega izobraževanja in poklicne poti ter ukrepi na področju raziskav in usklajevalni ukrepi v zvezi z novimi metodami znanstvenega izobraževanja.

Dejavnosti

| — | Začetno usposabljanje raziskovalcev za boljše poklicne možnosti tako v javnem kot zasebnem sektorju, med drugim s širjenjem njihovih znanstvenih in splošnih znanj in spretnosti, tudi s tistimi, povezanimi s prenosom tehnologije in podjetništva, ter privabljanjem mladih v raziskovalne poklice. To se bo izvajalo v okviru omrežij Marie Curie z glavnim ciljem premagati razdrobljenost in okrepiti začetno usposabljanje in razvoj poklicne poti raziskovalcev na evropski ravni. Predvidena je podpora za najboljše raziskovalce na začetku poklicne poti za njihovo vključitev v uveljavljene raziskovalne skupine. Člani nadnacionalnih omrežij morajo izkoristiti svoje dodatne sposobnosti v okviru integriranih programov usposabljanja. Podpora bo zajemala zaposlovanje raziskovalcev na začetku poklicne poti, organizacijo usposabljanj, ki bodo dostopna tudi raziskovalcem zunaj mrež, ter visoke položaje na univerzah in/ali položaje v industriji z namenom prenosa in spremljanja znanja. |
| --- | --- |

—

Začetno usposabljanje raziskovalcev za boljše poklicne možnosti tako v javnem kot zasebnem sektorju, med drugim s širjenjem njihovih znanstvenih in splošnih znanj in spretnosti, tudi s tistimi, povezanimi s prenosom tehnologije in podjetništva, ter privabljanjem mladih v raziskovalne poklice. To se bo izvajalo v okviru omrežij Marie Curie z glavnim ciljem premagati razdrobljenost in okrepiti začetno usposabljanje in razvoj poklicne poti raziskovalcev na evropski ravni. Predvidena je podpora za najboljše raziskovalce na začetku poklicne poti za njihovo vključitev v uveljavljene raziskovalne skupine. Člani nadnacionalnih omrežij morajo izkoristiti svoje dodatne sposobnosti v okviru integriranih programov usposabljanja. Podpora bo zajemala zaposlovanje raziskovalcev na začetku poklicne poti, organizacijo usposabljanj, ki bodo dostopna tudi raziskovalcem zunaj mrež, ter visoke položaje na univerzah in/ali položaje v industriji z namenom prenosa in spremljanja znanja.

| — | Vseživljenjsko usposabljanje in razvoj poklicne poti za podporo razvoju poklicne poti izkušenih raziskovalcev. Z namenom dopolnjevanja ali pridobivanja novih znanj in spretnosti ter sposobnosti ali z namenom povečanja med/večdisciplinarne in/ali medsektorske mobilnosti je predvidena podpora raziskovalcem s posebnimi potrebami po dodatnih/dopolnilnih sposobnostih in spretnostih, raziskovalcem, ki po premoru ponovno stopajo na raziskovalno poklicno pot, in (ponovni) vključitvi raziskovalcev v trajnejše oblike zaposlitev na področju raziskav v Evropi, vključno v njihovi matični državi, potem ko pridobijo izkušnje na mednarodni ravni. Ta ukrep se bo izvajal s pomočjo individualnih štipendij, ki se bodo dodeljevale neposredno na ravni Skupnosti, in s sofinanciranjem regionalnih, nacionalnih ali mednarodnih programov, če bo to v skladu z merili evropske dodane vrednosti, preglednosti in odprtosti. |
| --- | --- |

—

Vseživljenjsko usposabljanje in razvoj poklicne poti za podporo razvoju poklicne poti izkušenih raziskovalcev. Z namenom dopolnjevanja ali pridobivanja novih znanj in spretnosti ter sposobnosti ali z namenom povečanja med/večdisciplinarne in/ali medsektorske mobilnosti je predvidena podpora raziskovalcem s posebnimi potrebami po dodatnih/dopolnilnih sposobnostih in spretnostih, raziskovalcem, ki po premoru ponovno stopajo na raziskovalno poklicno pot, in (ponovni) vključitvi raziskovalcev v trajnejše oblike zaposlitev na področju raziskav v Evropi, vključno v njihovi matični državi, potem ko pridobijo izkušnje na mednarodni ravni. Ta ukrep se bo izvajal s pomočjo individualnih štipendij, ki se bodo dodeljevale neposredno na ravni Skupnosti, in s sofinanciranjem regionalnih, nacionalnih ali mednarodnih programov, če bo to v skladu z merili evropske dodane vrednosti, preglednosti in odprtosti.

Na začetku bo sofinanciranje potekalo v omejenem obsegu, da se bodo zagotovile potrebne izkušnje.

| — | Povezave in partnerstva med podjetji in univerzami: podpora programom, ki zahtevajo dolgoročno sodelovanje med univerzami in podjetji, zlasti z MSP in vključno s tradicionalnimi industrijami, katere cilj bo spodbujanje medsektorske mobilnosti in večja izmenjava znanja v okviru skupnih raziskovalnih partnerstev, in sicer z zaposlovanjem izkušenih raziskovalcev v okviru partnerstva, z izmenjavo osebja med obema sektorjema in organizacijo strokovnih dogodkov. |
| --- | --- |

—

Povezave in partnerstva med podjetji in univerzami: podpora programom, ki zahtevajo dolgoročno sodelovanje med univerzami in podjetji, zlasti z MSP in vključno s tradicionalnimi industrijami, katere cilj bo spodbujanje medsektorske mobilnosti in večja izmenjava znanja v okviru skupnih raziskovalnih partnerstev, in sicer z zaposlovanjem izkušenih raziskovalcev v okviru partnerstva, z izmenjavo osebja med obema sektorjema in organizacijo strokovnih dogodkov.

| — | Mednarodna razsežnost: izboljšati kakovost evropskih raziskav s privabljanjem nadarjenih raziskovalcev iz neevropskih držav in razvijanjem za obe strani koristnega sodelovanja z raziskovalci zunaj Evrope. V ta namen so predvidene naslednje rešitve: mednarodne štipendije za raziskave zunaj Evrope (s pogojem obveznega povratka v matično državo); mednarodne štipendije za raziskovalce, ki prihajajo v Evropo iz držav nečlanic; partnerstva za podporo izmenjavi raziskovalcev. Podpirale se bodo tudi splošne pobude v okviru sodelovanja evropskih organizacij in organizacij iz sosednjih držav EU in držav, s katerimi je Skupnost podpisala sporazum o znanosti in tehnologiji. Dejavnost bo vključevala ukrepe za preprečevanje „bega možganov“ iz držav v razvoju in nastajajočih gospodarstev ter ukrepe za oblikovanje omrežij evropskih raziskovalcev, ki delajo v tujini. Ti ukrepi se bodo izvajali skladno z mednarodnimi dejavnostmi v okviru „Sodelovanja“ in „Zmogljivosti“. |
| --- | --- |

—

Mednarodna razsežnost: izboljšati kakovost evropskih raziskav s privabljanjem nadarjenih raziskovalcev iz neevropskih držav in razvijanjem za obe strani koristnega sodelovanja z raziskovalci zunaj Evrope. V ta namen so predvidene naslednje rešitve: mednarodne štipendije za raziskave zunaj Evrope (s pogojem obveznega povratka v matično državo); mednarodne štipendije za raziskovalce, ki prihajajo v Evropo iz držav nečlanic; partnerstva za podporo izmenjavi raziskovalcev. Podpirale se bodo tudi splošne pobude v okviru sodelovanja evropskih organizacij in organizacij iz sosednjih držav EU in držav, s katerimi je Skupnost podpisala sporazum o znanosti in tehnologiji. Dejavnost bo vključevala ukrepe za preprečevanje „bega možganov“ iz držav v razvoju in nastajajočih gospodarstev ter ukrepe za oblikovanje omrežij evropskih raziskovalcev, ki delajo v tujini. Ti ukrepi se bodo izvajali skladno z mednarodnimi dejavnostmi v okviru „Sodelovanja“ in „Zmogljivosti“.

| — | Posebni ukrepi v podporo oblikovanju pristnega evropskega trga dela za raziskovalce z odpravo ovir, ki preprečujejo mobilnost, in z izboljšanjem poklicnih možnosti raziskovalcev v Evropi. Podprli se bodo tudi spodbujevalni ukrepi za javne ustanove, ki spodbujajo mobilnost, kakovost in ugled raziskovalcev. Poleg tega pa bodo zagotovljena sredstva za boljše osveščanje javnosti glede dejavnosti „Marie Curie“ in njihovih ciljev. |
| --- | --- |

—

Posebni ukrepi v podporo oblikovanju pristnega evropskega trga dela za raziskovalce z odpravo ovir, ki preprečujejo mobilnost, in z izboljšanjem poklicnih možnosti raziskovalcev v Evropi. Podprli se bodo tudi spodbujevalni ukrepi za javne ustanove, ki spodbujajo mobilnost, kakovost in ugled raziskovalcev. Poleg tega pa bodo zagotovljena sredstva za boljše osveščanje javnosti glede dejavnosti „Marie Curie“ in njihovih ciljev.

IV.   Zmogljivosti

Ta del okvirnega programa bo spodbujal raziskovalne in inovacijske zmogljivosti po vsej Evropi ter zagotovil njihovo optimalno rabo. Ta cilj bo dosežen z naslednjimi ukrepi:

| — | z zagotovitvijo optimalne uporabe in razvoja raziskovalnih infrastruktur, |
| --- | --- |

—

z zagotovitvijo optimalne uporabe in razvoja raziskovalnih infrastruktur,

| — | s krepitvijo inovacijskih zmogljivosti MSP ter spodbujanjem njihovih možnosti, da bi od raziskav imeli koristi, |
| --- | --- |

—

s krepitvijo inovacijskih zmogljivosti MSP ter spodbujanjem njihovih možnosti, da bi od raziskav imeli koristi,

| — | s podporo razvoju regionalnih, raziskovalno usmerjenih grozdov, |
| --- | --- |

—

s podporo razvoju regionalnih, raziskovalno usmerjenih grozdov,

| — | s sprostitvijo raziskovalnega potenciala v konvergenčnih in najbolj oddaljenih regijah EU, |
| --- | --- |

—

s sprostitvijo raziskovalnega potenciala v konvergenčnih in najbolj oddaljenih regijah EU,

| — | z zbliževanjem družbe in znanosti za usklajeno vključevanje znanosti in tehnologije v evropsko družbo, |
| --- | --- |

—

z zbliževanjem družbe in znanosti za usklajeno vključevanje znanosti in tehnologije v evropsko družbo,

| — | s podporo skladnemu razvoju raziskovalnih politik, |
| --- | --- |

—

s podporo skladnemu razvoju raziskovalnih politik,

| — | s horizontalnimi dejavnostmi in ukrepi v podporo mednarodnemu sodelovanju. |
| --- | --- |

—

s horizontalnimi dejavnostmi in ukrepi v podporo mednarodnemu sodelovanju.

RAZISKOVALNE INFRASTRUKTURE

Cilj

Najučinkovitejša izraba in razvoj najboljših raziskovalnih infrastruktur, ki obstajajo v Evropi, in pomoč pri oblikovanju novih raziskovalnih infrastruktur vseevropskega interesa na vseh področjih znanosti in tehnologije, ki jih evropska znanstvena skupnost potrebuje za ohranitev vodilnega položaja pri napredku v raziskavah in ki zagotavljajo pomoč industriji pri krepitvi baze znanja in izkušenj s področja tehnologije.

Utemeljitev

Raziskovalne infrastrukture imajo vse večjo vlogo pri napredku in izkoriščanju znanja in tehnologije. Takšne infrastrukture so že dobro uveljavljene na področjih, kot so energija, vesolje in fizika delcev, vse večji pomen pa dobivajo tudi na drugih področjih. V središču raziskav so na primer viri sevanj, podatkovne zbirke v genomiki in družbenih vedah, observatoriji za okoljske in vesoljske znanosti, sistemi upodabljanja ali bele sobe za preučevanje in razvoj novih materialov ali nanoelektronike. Te raziskave so drage, za razvoj zahtevajo veliko strokovnega znanja, uporabljati in izkoriščati pa bi jih moralo čim večje število znanstvenikov in industrijskih uporabnikov v evropskem merilu.

Razvoj evropskega pristopa lahko ob upoštevanju raziskovalnih infrastruktur, vključno z računalniškimi in komunikacijskimi e-infrastrukturami in virtualnimi infrastrukturami, ter z izvajanjem dejavnosti na tem področju na ravni Unije, bistveno prispeva k razcvetu potenciala evropskih raziskav in njihovega izkoriščanja ter prispeva k razvoju Evropskega raziskovalnega prostora.

Čeprav bodo države članice imele pri razvoju in financiranju infrastruktur še vedno osrednjo vlogo, ima Skupnost lahko, in bi tudi morala imeti, spodbujevalno in vplivno vlogo pri zagotavljanju širšega in učinkovitejšega dostopa do obstoječih infrastruktur in njihove uporabe v raznih državah članicah, in sicer s spodbujanjem razvoja teh infrastruktur in njihovih omrežij na usklajen način in s spodbujanjem nastajanja novih raziskovalnih infrastruktur, ki so srednjeročno in dolgoročno v vseevropskem interesu. V tem pogledu ima pri določanju potreb in raziskovalnih programov evropskih raziskovalnih infrastruktur ključno vlogo Evropski strateški forum za raziskovalne infrastrukture (ESFRI).

Dejavnosti

Dejavnosti s tega področja se bodo izvajale na celotnem področju znanosti in tehnologije. Izvajale se bodo v tesnem sodelovanju z dejavnostmi, ki se bodo odvijale na tematskih področjih, s ciljem, da bodo vsi ukrepi, sprejeti na evropski ravni v okviru Skupnosti, ustrezali potrebam raziskovalnih infrastruktur na zadevnih območjih, vključno z mednarodnim sodelovanjem.

Dejavnosti bodo naslednje:

| — | Podpora že obstoječim raziskovalnim infrastrukturam






  — | povezovalne dejavnosti, da se v evropskem merilu omogoči boljše strukturiranje načina delovanja raziskovalnih infrastruktur na določenem področju in da se spodbujata njihova skladna uporaba in razvoj, zlasti z nadnacionalnim dostopom, da bi evropskim raziskovalcem, vključno z raziskovalci iz industrijskih panog in MSP, za izvajanje raziskav zagotovili dostop do visoko učinkovitih raziskovalnih infrastruktur, ne glede na lokacijo infrastrukture; |
| --- | --- | --- |

—

Podpora že obstoječim raziskovalnim infrastrukturam

—

povezovalne dejavnosti, da se v evropskem merilu omogoči boljše strukturiranje načina delovanja raziskovalnih infrastruktur na določenem področju in da se spodbujata njihova skladna uporaba in razvoj, zlasti z nadnacionalnim dostopom, da bi evropskim raziskovalcem, vključno z raziskovalci iz industrijskih panog in MSP, za izvajanje raziskav zagotovili dostop do visoko učinkovitih raziskovalnih infrastruktur, ne glede na lokacijo infrastrukture;

| — | krepitev raziskovalna e-infrastruktura, s spodbujanjem nadaljnjega razvoja in globalne povezljivosti visoko zmogljivih in učinkovitih komunikacijskih in mrežnih infrastruktur ter s krepitvijo evropskih računalniških zmogljivosti, hkrati pa po potrebi s spodbujanjem uporabniških skupnosti, naj jih sprejmejo, s poudarjanjem njihovega splošnega pomena in s poglabljanjem zaupanja, pri čemer je treba graditi na dosežkih infrastruktur GEANT in GRID ter se opreti na odprte standarde interoperabilnosti. |
| --- | --- |

—

krepitev raziskovalna e-infrastruktura, s spodbujanjem nadaljnjega razvoja in globalne povezljivosti visoko zmogljivih in učinkovitih komunikacijskih in mrežnih infrastruktur ter s krepitvijo evropskih računalniških zmogljivosti, hkrati pa po potrebi s spodbujanjem uporabniških skupnosti, naj jih sprejmejo, s poudarjanjem njihovega splošnega pomena in s poglabljanjem zaupanja, pri čemer je treba graditi na dosežkih infrastruktur GEANT in GRID ter se opreti na odprte standarde interoperabilnosti.

| — | Podpora novim raziskovalnim infrastrukturam






  — | izgradnja novih infrastruktur in obsežna posodobitev že obstoječih s poudarkom zlasti na začetnih fazah, da se spodbudi pojavljanje novih raziskovalnih zmogljivosti v skladu z načelom „spremenljive geometrije“, ki v prvi vrsti temeljijo na delu, ki ga je opravil ESFRI (15); |
| --- | --- | --- |

—

Podpora novim raziskovalnim infrastrukturam

—

izgradnja novih infrastruktur in obsežna posodobitev že obstoječih s poudarkom zlasti na začetnih fazah, da se spodbudi pojavljanje novih raziskovalnih zmogljivosti v skladu z načelom „spremenljive geometrije“, ki v prvi vrsti temeljijo na delu, ki ga je opravil ESFRI (15);

| — | načrtovalne študije, s pristopom do razpisov za zbiranje predlogov od spodaj navzgor, za spodbujanje oblikovanja novih raziskovalnih infrastruktur s financiranjem preliminarnih študij in študij izvedljivosti za nove infrastrukture. |
| --- | --- |

—

načrtovalne študije, s pristopom do razpisov za zbiranje predlogov od spodaj navzgor, za spodbujanje oblikovanja novih raziskovalnih infrastruktur s financiranjem preliminarnih študij in študij izvedljivosti za nove infrastrukture.

Infrastrukturni projekti, ki bodo iz tega naslova predlagani za financiranje, se izberejo na podlagi več meril, med katera spadajo zlasti:

| — | nezmožnost doseganja cilja z obstoječimi mehanizmi, |
| --- | --- |

—

nezmožnost doseganja cilja z obstoječimi mehanizmi,

| — | dodana vrednost finančne podpore Skupnosti, |
| --- | --- |

—

dodana vrednost finančne podpore Skupnosti,

| — | sposobnost ponuditi storitev, ki jo potrebujejo uporabniki iz znanstvene (univerzitetne in industrijske) skupnosti v vsej Evropi in ima dodano vrednost v okviru Evropskega raziskovalnega prostora, |
| --- | --- |

—

sposobnost ponuditi storitev, ki jo potrebujejo uporabniki iz znanstvene (univerzitetne in industrijske) skupnosti v vsej Evropi in ima dodano vrednost v okviru Evropskega raziskovalnega prostora,

| — | znanstvena odličnost, |
| --- | --- |

—

znanstvena odličnost,

| — | tehtnost projekta na mednarodni ravni, |
| --- | --- |

—

tehtnost projekta na mednarodni ravni,

| — | prispevek k sposobnosti tehnološkega razvoja, |
| --- | --- |

—

prispevek k sposobnosti tehnološkega razvoja,

| — | prispevek k razvoju „v raziskave usmerjenih grozdov odličnosti“, |
| --- | --- |

—

prispevek k razvoju „v raziskave usmerjenih grozdov odličnosti“,

| — | tehnološka in organizacijska izvedljivost, |
| --- | --- |

—

tehnološka in organizacijska izvedljivost,

| — | možnosti za evropsko partnerstvo ter okrepljena finančna in siceršnja zavezanost držav članic in drugih glavnih interesnih skupin, ob upoštevanju možnosti uporabe posojil EIB in strukturnih skladov, |
| --- | --- |

—

možnosti za evropsko partnerstvo ter okrepljena finančna in siceršnja zavezanost držav članic in drugih glavnih interesnih skupin, ob upoštevanju možnosti uporabe posojil EIB in strukturnih skladov,

| — | ocena stroškov za izgradnjo in delovanje. |
| --- | --- |

—

ocena stroškov za izgradnjo in delovanje.

Kar zadeva izgradnjo novih infrastruktur, je treba po potrebi upoštevati možnosti za znanstveno odličnost v konvergenčnih in najbolj oddaljenih regijah. Zagotovljeno bo učinkovito usklajevanje finančnih instrumentov Skupnosti ter zlasti Sedmega okvirnega programa in strukturnih skladov.

RAZISKAVE V KORIST MSP

Cilji

Krepitev inovacijske zmogljivosti evropskih MSP in njihovega prispevka k razvoju novih proizvodov in trgov, ki temeljijo na tehnologiji, in sicer z zunanjim izvajanjem raziskav, s povečanjem raziskovalnih prizadevanj, širjenjem njihovih omrežij, boljšim izkoriščanjem rezultatov raziskav in pridobivanjem tehnološkega znanja in izkušenj, s čimer se zapolnijo vrzeli med raziskavami in inovacijami.

Utemeljitev

MSP so jedro evropske industrije. Morala bi biti ključna sestavina inovacijskega sistema in imeti mesto v verigi prenosa znanja v nove proizvode, postopke in storitve. Evropska MSP se soočajo z vedno večjo konkurenco na notranjem trgu in tudi v svetu, zato morajo izboljšati znanje in intenzivnost raziskav, izboljšati izkoriščanje raziskav, razširiti poslovne dejavnosti na večje trge in internacionalizirati svoje mreže znanja. Mnogi ukrepi držav članic, ki zadevajo MSP, ne spodbujajo niti ne podpirajo nadnacionalega sodelovanja v raziskavah in prenosa tehnologije. Ukrepi na ravni EU so potrebni za dopolnitev in pospešitev vpliva ukrepov, ki so bili sprejeti na nacionalni ali regionalni ravni. Poleg spodaj navedenih ukrepov se bo spodbujala in olajšala udeležba MSP, njihove potrebe pa se bodo upoštevale v celotnem okvirnem programu.

Dejavnosti

Posebni ukrepi za podporo MSP so namenjeni podpori MSP ali njihovim združenjem pri oddajanju raziskav v zunanje izvajanje: večinoma gre za MSP iz sektorja nizke ali srednje tehnologije z malo ali brez raziskovalnih zmogljivosti. MSP z večjo raziskovalno zmogljivostjo lahko sodelujejo kot ponudniki raziskovalnih storitev ali dopolnijo svoje temeljne raziskovalne zmogljivosti z oddajanjem raziskav zunanjim sodelavcem. Dejavnosti se bodo izvajale na vseh znanstvenih in tehnoloških področjih, s pristopom od spodaj navzgor. Ukrepi bodo vključevali podporo predstavitvenim in drugim dejavnostim za učinkovitejše izkoriščanje rezultatov raziskav, s čimer bo zagotovljeno dopolnjevanje z Okvirnim programom za konkurenčnost in inovacije. Finančna sredstva bodo dodeljena na podlagi dveh programov:

| — | Raziskave v korist MSP: zagotavljajo podporo majhnim skupinam inovativnih MSP za reševanje splošnih ali dodatnih tehnoloških problemov. |
| --- | --- |

—

Raziskave v korist MSP: zagotavljajo podporo majhnim skupinam inovativnih MSP za reševanje splošnih ali dodatnih tehnoloških problemov.

| — | Raziskave v korist združenjem MSP: zagotavljajo podporo združenjem MSP in skupinam MSP za razvoj tehničnih rešitev problemov, ki so skupni večjemu številu MSP v specifičnih industrijskih sektorjih ali delih vrednostne verige. |
| --- | --- |

—

Raziskave v korist združenjem MSP: zagotavljajo podporo združenjem MSP in skupinam MSP za razvoj tehničnih rešitev problemov, ki so skupni večjemu številu MSP v specifičnih industrijskih sektorjih ali delih vrednostne verige.

Jasen poudarek bo na podpori raziskovalnim projektom. Poleg tega bo podpora dodeljena nacionalnim shemam, ki MSP ali njihovim združenjem zagotavljajo finančna sredstva, z namenom oblikovanja predlogov za ukrepe v okviru „Raziskav v korist MSP“. Med izvajanjem Sedmega okvirnega programa Skupnosti bo zagotovljeno medsebojno dopolnjevanje z ukrepi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije.

Okvirni program za konkurenčnost in inovacije bo s horizontalnimi storitvami v podporo podjetjem in inovacijam spodbujal in omogočal udeležbo MSP v Sedmem okvirnem programu. Zagotovljeno bo medsebojno dopolnjevanje z drugimi programi Skupnosti.

REGIJE ZNANJA

Cilji

Krepitev raziskovalnega potenciala v evropskih regijah, zlasti s spodbujanjem in podpiranjem razvoja regionalnih, v raziskovanje usmerjenih grozdov, ki združujejo univerze, raziskovalna središča, podjetja in regionalne organe, po vsej Evropi.

Utemeljitev

Regije se vse bolj priznavajo kot pomembni akterji na področju raziskav in razvoja v EU. Raziskovalna politika in dejavnosti na regionalni ravni so pogosto odvisne od razvoja „grozdov“, ki povezujejo javne in zasebne akterje. Pilotni ukrep „Regije znanja“ je pokazal na dinamičnost tega pojava in na potrebo, da se podpre in spodbuja razvoj takih struktur.

Ukrepi na tem področju bodo evropskim regijam omogočili, da okrepijo svoje zmogljivosti za naložbe v RTR in izvajajo raziskovalne dejavnosti, hkrati pa čim bolje izkoristijo možnosti za uspešno vključitev svojih izvajalcev v evropske raziskovalne projekte in olajšajo oblikovanje grozdov ter tako spodbujajo regionalni razvoj v Evropi. Ukrepi bodo omogočili enostavnejše združevanje v regionalne grozde, ki prispevajo k razvoju Evropskega raziskovalnega prostora.

Dejavnosti

Nova pobuda „Regije znanja“ bo vključevala in združevala regionalne akterje, ki so vpleteni v raziskave, kot so univerze, raziskovalna središča, industrija, javni organi (regionalni sveti ali regionalne razvojne agencije). Projekti bodo zajemali skupne analize programov raziskav regionalnih grozdov (v skladu z drugimi dejavnostmi regionalnih inovativnih grozdov v širšem smislu) in izdelavo niza instrumentov za njihovo obravnavo v posebnih raziskovalnih dejavnostih, vključno z „mentorstvom“, ki ga bodo bolj razvite regije nudile regijam s slabše razvitimi raziskovalnimi profili, in podporo nastajajočim regijam znanja.

To bo vključevalo ukrepe s ciljem izboljšati raziskovalno omrežje in dostop do virov financiranja raziskav ter učinkovitejšo integracijo in povezovanje raziskovalnih subjektov in institucij v regionalna gospodarstva. Te dejavnosti se bodo izvajale v tesnem sodelovanju z regionalno politiko Skupnosti (strukturni skladi) in Okvirnim programom za konkurenčnost in inovacije ter programi za izobraževanje in usposabljanje.

V okviru posebnih dejavnosti „Regij znanja“ se bodo iskale sinergije z regionalno politiko Skupnosti in z ustreznimi nacionalnimi in regionalnimi programi, zlasti v zvezi s konvergenčnimi in najbolj oddaljenimi regijami.

RAZISKOVALNI POTENCIAL

Cilj

Spodbujanje uresničevanja celotnega raziskovalnega potenciala razširjene Unije s sproščanjem in razvijanjem že dosežene ali nastajajoče odličnosti v konvergenčnih in najbolj oddaljenih regijah EU (16) in s krepitvijo zmogljivosti njihovih raziskovalcev, da bodo uspešno sodelovali v raziskovalnih dejavnostih na ravni Skupnosti.

Utemeljitev

Evropa ne izkorišča svojega raziskovalnega potenciala v celoti, zlasti v manj razvitih regijah, ki so oddaljene od središča evropskih raziskav in industrijskega razvoja. Ta ukrep je usmerjen k oblikovanju pogojev, ki bodo raziskovalcem in institucijam v teh regijah, ne glede na to, ali delujejo v javnem ali v privatnem sektorju, omogočali izkoristiti njihov potencial in v celoti pomagali uresničiti zamisli Evropskega raziskovalnega prostora v razširjeni Uniji, hkrati pa bodo tudi prispevali k splošnim prizadevanjem evropskega raziskovanja in istočasno izkoristili prednosti znanja in izkušenj drugih regij Evrope. Ukrepi bodo zasnovani na preteklih in obstoječih ukrepih, kot sta na primer razvoj evropskih centrov odličnosti v okviru Petega okvirnega programa v tedanjih državah pristopnicah in državah kandidatkah ter gostiteljske štipendije Marie Curie za spodbujanje prenosa znanja.

Dejavnosti

Ukrepanje na tem področju bo zajemalo podporo:

| — | nadnacionalnim dvosmernim izmenjavam raziskovalnega osebja med izbranimi organizacijami v konvergenčnih regijah in eno ali več partnerskimi organizacijami; izbranim središčem, ki že dosegajo ali razvijajo odličnost, pri najemanju izkušenih raziskovalcev, ki prihajajo iz drugih držav. |
| --- | --- |

—

nadnacionalnim dvosmernim izmenjavam raziskovalnega osebja med izbranimi organizacijami v konvergenčnih regijah in eno ali več partnerskimi organizacijami; izbranim središčem, ki že dosegajo ali razvijajo odličnost, pri najemanju izkušenih raziskovalcev, ki prihajajo iz drugih držav.

| — | pridobivanju in razvoju raziskovalne opreme in razvoju materialnega okolja, ki omogoča polno izkoriščanje intelektualnega potenciala v izbranih središčih, ki že dosegajo ali razvijajo odličnost v konvergenčnih regijah; |
| --- | --- |

—

pridobivanju in razvoju raziskovalne opreme in razvoju materialnega okolja, ki omogoča polno izkoriščanje intelektualnega potenciala v izbranih središčih, ki že dosegajo ali razvijajo odličnost v konvergenčnih regijah;

| — | organizaciji delavnic in konferenc, ki omogočajo lažji prenos znanja; spodbujanju dejavnosti in pobud, ki so usmerjene k širjenju in prenosu raziskovalnih rezultatov v druge države ter na mednarodne trge; |
| --- | --- |

—

organizaciji delavnic in konferenc, ki omogočajo lažji prenos znanja; spodbujanju dejavnosti in pobud, ki so usmerjene k širjenju in prenosu raziskovalnih rezultatov v druge države ter na mednarodne trge;

| — | „evalvacijskim mehanizmom“, s katerimi lahko vsako raziskovalno središče v konvergenčnih regijah pridobi neodvisno mednarodno strokovno oceno stopnje svoje splošne kakovosti raziskovanja in infrastrukture. |
| --- | --- |

—

„evalvacijskim mehanizmom“, s katerimi lahko vsako raziskovalno središče v konvergenčnih regijah pridobi neodvisno mednarodno strokovno oceno stopnje svoje splošne kakovosti raziskovanja in infrastrukture.

Hkrati se bodo iskale močne sinergije z regionalno politiko Skupnosti. Na podlagi ukrepov iz tega poglavja bo mogoče prepoznati potrebe in priložnosti za okrepitev raziskovalnih zmogljivosti pri nastajanju in obstoju centrov odličnosti v konvergenčnih regijah, ki bi lahko bili kriti s sredstvi iz strukturnih in Kohezijskih skladov.

Sinergije se bodo iskale tudi znotraj Okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije, da bi spodbudili regionalno trženje RTR v sodelovanju z industrijo.

ZNANOST V DRUŽBI

Cilj

Spodbuditi usklajeno vključevanje znanstvenih in tehnoloških prizadevanj in s tem povezanih raziskovalnih politik v evropsko družbeno mrežo za oblikovanje odprte, učinkovite in demokratične evropske družbe znanja, s pospeševanjem panevropskega razmišljanja in razprave o znanosti in tehnologiji ter njunem odnosu do celotnega družbenega in kulturnega spektra.

Utemeljitev

Vpliv znanosti in tehnologije na naše vsakodnevno življenje postaja vse globlji. Čeprav znanost in tehnologija žanjeta sadove družbenih dejavnosti in ju oblikujejo družbeni in kulturni dejavniki, še vedno ostajata oddaljeni področji, daleč od vsakodnevnih skrbi velikega dela javnosti in nosilcev političnih odločitev, in sta še naprej predmet nesporazumov. Sporna vprašanja glede nastajajočih tehnologij bi morala družba obravnavati na podlagi razprav, kjer bi razpolagali s točnimi informacijami in ki bi vodile k pametni izbiri in dobrim odločitvam.

Dejavnosti

Pomembna in celovita pobuda na tem področju bo podpirala:

| — | krepitev in izboljšanje evropskega znanstvenega sistema in bo obravnavala naslednja vprašanja: izboljšanje uporabe in spremljanje vpliva znanstvenega svetovanja in strokovnega mnenja za oblikovanje politike (vključno z obvladovanjem tveganja); prihodnost znanstvenih publikacij; ukrepe za večjo dostopnost znanstvenih publikacij posameznikom iz javnosti, ki želijo vpogled vanje; zaščitne ukrepe za področja znanosti, ki so izpostavljena zlorabi; ter vprašanja goljufij, zaupanja in „samourejanja“; |
| --- | --- |

—

krepitev in izboljšanje evropskega znanstvenega sistema in bo obravnavala naslednja vprašanja: izboljšanje uporabe in spremljanje vpliva znanstvenega svetovanja in strokovnega mnenja za oblikovanje politike (vključno z obvladovanjem tveganja); prihodnost znanstvenih publikacij; ukrepe za večjo dostopnost znanstvenih publikacij posameznikom iz javnosti, ki želijo vpogled vanje; zaščitne ukrepe za področja znanosti, ki so izpostavljena zlorabi; ter vprašanja goljufij, zaupanja in „samourejanja“;

| — | večje angažiranje raziskovalcev in javnosti nasploh, vključno z organizirano civilno družbo, preko z znanostjo povezanih vprašanj, da se predvidijo in razjasnijo politična in družbena vprašanja, vključno z etičnimi vprašanji; |
| --- | --- |

—

večje angažiranje raziskovalcev in javnosti nasploh, vključno z organizirano civilno družbo, preko z znanostjo povezanih vprašanj, da se predvidijo in razjasnijo politična in družbena vprašanja, vključno z etičnimi vprašanji;

| — | mnenja in razprave o znanosti in tehnologiji ter njunem mestu v družbi, s sklicevanjem na discipline, kot so zgodovina, sociologija ter filozofija znanosti in tehnologije; |
| --- | --- |

—

mnenja in razprave o znanosti in tehnologiji ter njunem mestu v družbi, s sklicevanjem na discipline, kot so zgodovina, sociologija ter filozofija znanosti in tehnologije;

| — | raziskave spolov, kar zajema vključevanje načela enakosti med spoloma na vseh področjih raziskav ter spodbujanje vloge žensk v raziskavah in znanstvenih organih odločanja; |
| --- | --- |

—

raziskave spolov, kar zajema vključevanje načela enakosti med spoloma na vseh področjih raziskav ter spodbujanje vloge žensk v raziskavah in znanstvenih organih odločanja;

| — | oblikovanje odprtega okolja, ki pri mladih vzbuja znanstveno vedoželjnost, s krepitvijo znanstvenega izobraževanja na vseh ravneh, tudi v šolah, ter spodbujanjem interesa in celovitega sodelovanja mladih iz vseh družbenih okolij v znanosti; |
| --- | --- |

—

oblikovanje odprtega okolja, ki pri mladih vzbuja znanstveno vedoželjnost, s krepitvijo znanstvenega izobraževanja na vseh ravneh, tudi v šolah, ter spodbujanjem interesa in celovitega sodelovanja mladih iz vseh družbenih okolij v znanosti;

| — | krepitev vloge raziskav, ki se izvajajo na univerzah in drugih visokošolskih zavodih, in sodelovanje teh univerz in zavodov pri soočanju z izzivi globalizacije; |
| --- | --- |

—

krepitev vloge raziskav, ki se izvajajo na univerzah in drugih visokošolskih zavodih, in sodelovanje teh univerz in zavodov pri soočanju z izzivi globalizacije;

| — | izboljšano medsebojno komunikacijo in vzajemno razumevanje med znanstveno skupnostjo in širšo javnostjo načrtovalcev politike, mediji in splošno javnostjo, in sicer z zagotavljanjem pomoči znanstvenikom pri razširjanju in predstavitvi njihovega dela ter podpore znanstvenim informacijam, publikacijam in medijem. |
| --- | --- |

—

izboljšano medsebojno komunikacijo in vzajemno razumevanje med znanstveno skupnostjo in širšo javnostjo načrtovalcev politike, mediji in splošno javnostjo, in sicer z zagotavljanjem pomoči znanstvenikom pri razširjanju in predstavitvi njihovega dela ter podpore znanstvenim informacijam, publikacijam in medijem.

Te dejavnosti se bodo izvajale zlasti v obliki raziskovalnih projektov, študij, povezovanja v mreže in izmenjav, javnih prireditev in pobud, nagrad, pregledov in zbiranja podatkov. V številnih primerih bodo dejavnosti vključevale mednarodna partnerstva z organizacijami iz tretjih držav.

PODPORA SKLADNEMU RAZVOJU RAZISKOVALNIH POLITIK

Cilji

Pospeševanje učinkovitosti in medsebojne povezanosti raziskovalnih politik na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti ter njihovo oblikovanje glede na druge politike; izboljšanje vpliva javnih raziskav in njihove povezave z industrijo ter krepitev javne podpore in učinek finančnega vzvoda na zasebne naložbe.

Utemeljitev

Najpomembnejša prednostna naloga Lizbonske strategije za rast in zaposlovanje je do 3 % povečanje naložb v znanstvene in raziskovalne dejavnosti ter izboljšanje njihove učinkovitosti. Zato je ena glavnih nalog javnih organov pospeševanje prehoda na konkurenčno, na znanju temelječe gospodarstvo in v ta namen razvoj učinkovitih politik, ki bodo povečevale javne in zasebne naložbe v raziskovalno dejavnost. Raziskovalne politike morajo zato biti prilagodljive in vključevati morajo širok spekter instrumentov, prizadevanja je treba čezmejno uskladiti ter vključiti tudi druge politike, kar bo omogočilo vzpostavitev boljših raziskovalnih pogojev.

Dejavnosti

Dejavnosti iz tega poglavja se dopolnjujejo z usklajevalnimi dejavnostmi iz „Sodelovanja“, njihov cilj pa je izboljšanje medsebojne povezanosti in vpliva regionalnih in nacionalnih politik in pobud ter politik in pobud Skupnosti (npr. programi financiranja, zakonodaja, priporočila in smernice). Dejavnosti bodo naslednje:

| — | spremljanje in analiza z raziskovalno dejavnostjo povezanih javnih politik in industrijskih strategij, vključno z njihovim vplivom, ter razvoj kazalcev, ki bodo zagotovili informacije in dokaze v podporo načrtovanju, izvajanju, ocenjevanju in nadnacionalnemu usklajevanju politik; |
| --- | --- |

—

spremljanje in analiza z raziskovalno dejavnostjo povezanih javnih politik in industrijskih strategij, vključno z njihovim vplivom, ter razvoj kazalcev, ki bodo zagotovili informacije in dokaze v podporo načrtovanju, izvajanju, ocenjevanju in nadnacionalnemu usklajevanju politik;

| — | prostovoljna okrepitev usklajevanja raziskovalnih politik s pomočjo ukrepov v podporo izvajanju odprte metode usklajevanja (open method of co-ordination — OMC) in pobudam nadnacionalnega sodelovanja glede vprašanj skupnega interesa, sprejetim na nacionalni ali regionalni ravni, s pristopom od spodaj navzgor. |
| --- | --- |

—

prostovoljna okrepitev usklajevanja raziskovalnih politik s pomočjo ukrepov v podporo izvajanju odprte metode usklajevanja (open method of co-ordination — OMC) in pobudam nadnacionalnega sodelovanja glede vprašanj skupnega interesa, sprejetim na nacionalni ali regionalni ravni, s pristopom od spodaj navzgor.

DEJAVNOSTI MEDNARODNEGA SODELOVANJA

Če želi Evropska skupnost postati konkurenčna in zavzeti vodilno vlogo na svetovni ravni, potrebuje močno in koherentno mednarodno znanstveno in tehnološko politiko. Mednarodni ukrepi v okviru različnih programov znotraj Sedmega okvirnega programa se bodo izvajali v skladu s celovito strategijo mednarodnega sodelovanja.

Mednarodna politika ima tri cilje, ki so medsebojno odvisni:

| — | podpirati evropsko konkurenčnost s strateškimi partnerstvi s tretjimi državami na izbranih področjih znanosti in s sodelovanjem z najboljšimi znanstveniki iz tretjih držav, ki bi delali v Evropi in z njo; |
| --- | --- |

—

podpirati evropsko konkurenčnost s strateškimi partnerstvi s tretjimi državami na izbranih področjih znanosti in s sodelovanjem z najboljšimi znanstveniki iz tretjih držav, ki bi delali v Evropi in z njo;

| — | spodbujati stike s partnerji v tretjih državah ter tako omogočiti lažji dostop do raziskav, ki se izvajajo drugje po svetu; |
| --- | --- |

—

spodbujati stike s partnerji v tretjih državah ter tako omogočiti lažji dostop do raziskav, ki se izvajajo drugje po svetu;

| — | na podlagi vzajemnega interesa in skupnih koristi obravnavati posebne probleme, s katerimi se soočajo tretje države ali imajo globalne značilnosti. |
| --- | --- |

—

na podlagi vzajemnega interesa in skupnih koristi obravnavati posebne probleme, s katerimi se soočajo tretje države ali imajo globalne značilnosti.

Sodelovanje s tretjimi državami v okvirnem programu bo usmerjeno zlasti na naslednje skupine držav:

| — | države kandidatke; |
| --- | --- |

—

države kandidatke;

| — | sosednje države EU, partnerske sredozemske države, države Zahodnega Balkana (WBC) (17) ter države Vzhodne Evrope in Srednje Azije (EECCA) (18); |
| --- | --- |

—

sosednje države EU, partnerske sredozemske države, države Zahodnega Balkana (WBC) (17) ter države Vzhodne Evrope in Srednje Azije (EECCA) (18);

| — | države v razvoju, z osredotočenjem na posebne potrebe posamezne zadevne države ali regije (19); |
| --- | --- |

—

države v razvoju, z osredotočenjem na posebne potrebe posamezne zadevne države ali regije (19);

| — | razvijajoča se gospodarstva. |
| --- | --- |

—

razvijajoča se gospodarstva.

Tematsko usmerjeni mednarodni ukrepi sodelovanja se bodo izvajali v okviru programa „Sodelovanje“. Mednarodni ukrepi na področju človeškega potenciala se bodo izvajali v okviru programa „Ljudje“.

V okviru programa „Zmogljivosti“ se bodo izvajale horizontalne podporne dejavnosti in ukrepi, ki ne bodo usmerjeni na posebna tematska ali interdisciplinarna področja iz programa „Sodelovanje“; v omejenem številu primerov se ti lahko dopolnijo s posebnimi ukrepi sodelovanja v skupnem interesu. Začela se bodo prizadevanja za izboljšanje skladnosti nacionalnih dejavnosti s podporo koordinaciji nacionalnih programov o mednarodnem znanstvenem sodelovanju. Ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih z dejavnostmi združenja INTAS, in na podlagi njegovega dela v okviru sodelovanja z vzhodnoevropskimi in srednjeazijskimi državami, se bodo s tem programom ter programoma „Sodelovanje“ in „Ljudje“ izvajale dejavnosti, s katerimi bo zagotovljena kontinuiteta tega sodelovanja.

Zagotovljeno bo splošno usklajevanje mednarodnih ukrepov sodelovanja iz različnih programov okvirnega programa kot tudi z drugimi instrumenti Skupnosti.

NEJEDRSKE DEJAVNOSTI SKUPNEGA RAZISKOVALNEGA SREDIŠČA (JRC)

Cilj

Zagotoviti znanstveno in tehnično podporo uporabnikom pri oblikovanju politike Skupnosti, priskrbeti podporo izvajanju in spremljanju obstoječih politik ter odzivati se na nove zahteve politike.

Utemeljitev

Neodvisnost Skupnega raziskovalnega središča (JRC) od posebnih interesov, bodisi zasebnih ali nacionalnih, v povezavi z njegovim tehničnim strokovnim znanjem omogoča lažjo komunikacijo in doseganje soglasja med interesnimi skupinami (industrijskimi združenji, okoljskimi akcijskimi skupinami, pristojnimi organi držav članic, drugimi raziskovalnimi središči itd.) in načrtovalci politike, zlasti na ravni Skupnosti. JRC z znanstveno in tehnološko podporo prispeva k bolj učinkovitemu in preglednem procesu politike Skupnosti, ki temelji na zanesljivih znanstveno dokazanih dejstvih. Kjerkoli in kadarkoli je to ustrezno, bi bilo treba raziskave, ki jih izvaja JRC, uskladiti z raziskavami v okviru naslova „Teme“ v programu „Sodelovanje“, da bi se izognili prekrivanju in podvajanju.

Uporabnost in verodostojnost podpore JRC politikam Skupnosti sta tesno povezani s kakovostjo njegovega znanstveno-strokovnega znanja in njegovim vključevanjem v mednarodno znanstveno skupnost. JRC bo zato še naprej investiralo v raziskave in povezovanje v omrežja z drugimi centri odličnosti z ustreznih področij. V vseh pogledih bo sodelovalo pri posrednih ukrepih s poudarkom na skupnih znanstvenih referenčnih sistemih, povezovanju v omrežja, usposabljanju in mobilnosti, raziskovalni infrastrukturi ter sodelovanju pri tehnoloških platformah in instrumentih usklajevanja, kjer ima potrebno strokovno znanje, ki lahko ustvari dodano vrednost.

JRC bo pri svojih dejavnostih še naprej aktivno spodbujalo vključevanje novih držav članic in držav kandidatk na enaki ravni, kakor so ga trenutno deležne države EU-15.

Dejavnosti

Prednostne dejavnosti JRC bodo osredotočene na področja, ki so strateško pomembna za Unijo in kjer vložek ustvarja visoko dodano vrednost. Znanstvena in tehnična podpora politikam Skupnosti se bo nadaljevala na temeljnih področjih, kot so trajnostni razvoj, podnebne spremembe, prehrana, energija, promet, kemikalije, alternativne metode preskusov na živalih, raziskovalna politika, informacijske tehnologije, referenčne metode in materiali, biotehnologija, tveganja, nevarnosti in družbeno-ekonomski vplivi. Raziskovalna prizadevanja se bodo povečala na področjih, ki so ključnega pomena za Skupnost:

| — | Blaginja v družbi, bogati z znanjem






  — | izvesti in razviti napredne tehnike za ekonometrične modele in analize v okviru določanja in spremljanja politike, kot so spremljanje Lizbonske strategije, politik notranjega trga ter raziskovalnih in izobraževalnih politik Skupnosti; |
| --- | --- | --- |

—

Blaginja v družbi, bogati z znanjem

—

izvesti in razviti napredne tehnike za ekonometrične modele in analize v okviru določanja in spremljanja politike, kot so spremljanje Lizbonske strategije, politik notranjega trga ter raziskovalnih in izobraževalnih politik Skupnosti;

| — | razviti zanesljive modele za podporo novemu usklajevanju med trajnostnimi cilji in konkurenčnostjo; |
| --- | --- |

—

razviti zanesljive modele za podporo novemu usklajevanju med trajnostnimi cilji in konkurenčnostjo;

| — | zagotoviti znanstveno/tehnično podporo razvoju postopkov ocenjevanja tveganja in upravljanja kot orodja za postopke odločanja na evropski ravni. |
| --- | --- |

—

zagotoviti znanstveno/tehnično podporo razvoju postopkov ocenjevanja tveganja in upravljanja kot orodja za postopke odločanja na evropski ravni.

| — | Solidarnost in odgovorno upravljanje virov






  — | postati priznano središče za znanost in tehnologijo na področju trajnostnega kmetijstva z osredotočenjem na kakovost, sledljivost in varnost hrane (vključno z gensko spremenjeno hrano in krmili), urejanje prostora in navzkrižno skladnost ter podpirati izvajanje Skupne kmetijske politike; |
| --- | --- | --- |

—

Solidarnost in odgovorno upravljanje virov

—

postati priznano središče za znanost in tehnologijo na področju trajnostnega kmetijstva z osredotočenjem na kakovost, sledljivost in varnost hrane (vključno z gensko spremenjeno hrano in krmili), urejanje prostora in navzkrižno skladnost ter podpirati izvajanje Skupne kmetijske politike;

| — | zagotoviti znanstveno in tehnološko podporo skupni ribiški politiki; |
| --- | --- |

—

zagotoviti znanstveno in tehnološko podporo skupni ribiški politiki;

| — | izboljšati zagotavljanje skupnih evropskih geografskih podatkov in prostorskih informacijskih sistemov (podpora INSPIRE — infrastrukturi za prostorske informacije v Evropi) ter nadaljevati z razvojem novih pristopov h globalnemu nadzorovanju okolja in virov (podpora za GMES); |
| --- | --- |

—

izboljšati zagotavljanje skupnih evropskih geografskih podatkov in prostorskih informacijskih sistemov (podpora INSPIRE — infrastrukturi za prostorske informacije v Evropi) ter nadaljevati z razvojem novih pristopov h globalnemu nadzorovanju okolja in virov (podpora za GMES);

| — | zagotoviti strokovno znanje in imeti osrednjo vlogo pri raziskovalnih dejavnostih GMES ter pri razvoju novih aplikacij na tem področju; |
| --- | --- |

—

zagotoviti strokovno znanje in imeti osrednjo vlogo pri raziskovalnih dejavnostih GMES ter pri razvoju novih aplikacij na tem področju;

| — | podpreti izvajanje akcijskega načrta EU za okolje in zdravje, vključno z zagotavljanjem podpore tekočim dejavnostim za ustanovitev celovitega informacijskega sistema za okolje in zdravje na ravni Skupnosti; |
| --- | --- |

—

podpreti izvajanje akcijskega načrta EU za okolje in zdravje, vključno z zagotavljanjem podpore tekočim dejavnostim za ustanovitev celovitega informacijskega sistema za okolje in zdravje na ravni Skupnosti;

| — | spodbujati in izboljšati razvoj in potrjevanje alternativnih strategij, zlasti metod, ki ne vključujejo živali, na vseh pomembnih področjih raziskovanja (ocena varnosti, preskušanje cepiva, zdravstvene in biomedicinske raziskave itd.). |
| --- | --- |

—

spodbujati in izboljšati razvoj in potrjevanje alternativnih strategij, zlasti metod, ki ne vključujejo živali, na vseh pomembnih področjih raziskovanja (ocena varnosti, preskušanje cepiva, zdravstvene in biomedicinske raziskave itd.).

| — | Svoboda, varnost in pravica






  — | v sodelovanju z ustreznimi organi razvijati dejavnosti, ki bodo prispevale k oblikovanju območja svobode, varnosti in pravice, zlasti na območjih, ki potrebujejo zaščito pred terorizmom, organiziranim kriminalom in goljufijami, ter dejavnosti za zagotavljanje varnosti meja in preprečevanje večjih tveganj; |
| --- | --- | --- |

—

Svoboda, varnost in pravica

—

v sodelovanju z ustreznimi organi razvijati dejavnosti, ki bodo prispevale k oblikovanju območja svobode, varnosti in pravice, zlasti na območjih, ki potrebujejo zaščito pred terorizmom, organiziranim kriminalom in goljufijami, ter dejavnosti za zagotavljanje varnosti meja in preprečevanje večjih tveganj;

| — | podpirati odzive Skupnosti na naravne in tehnološke nesreče. |
| --- | --- |

—

podpirati odzive Skupnosti na naravne in tehnološke nesreče.

| — | Evropa kot svetovni partner






  — | okrepiti podporo zunanji politiki Skupnosti na specifičnih področjih, kot so zunanji vidiki notranje varnosti, razvojno sodelovanje in človekoljubna pomoč. |
| --- | --- | --- |

—

Evropa kot svetovni partner

—

okrepiti podporo zunanji politiki Skupnosti na specifičnih področjih, kot so zunanji vidiki notranje varnosti, razvojno sodelovanje in človekoljubna pomoč.

---

(1)  V okviru celotnega Sedmega okvirnega programa „MSP“ vključujejo tudi mikropodjetja.

(2)  Zlasti z dejavnostmi, ki se izvajajo v okviru medvladne strukture EUREKA. Poleg tega bi bile lahko izkušnje, ki so jih pridobile skupine EUREKA, pomembne za skupne tehnološke pobude na sorodnih področjih.

(3)  To bo vključevalo finančno podporo za upravne in usklajevalne dejavnosti COST.

(4)  Izraz „bio-gospodarstvo“ zajema vse industrijske in gospodarske sektorje, ki proizvajajo, upravljajo in drugače izkoriščajo biološke vire in povezane storitve, preskrbo ali potrošniške industrije, kot so kmetijstvo, prehrana, ribištvo, gozdarstvo itd.

(5)  „Znanosti o življenju in biotehnologija — strategija za Evropo“ — COM(2002)0027.

(6)  Nadaljnje raziskave v zvezi s trajnostnim upravljanjem in ohranjanjem naravnih virov so obravnavane v okviru teme „Okolje (vključno s podnebnimi spremembami)“.

(7)  COM(2000)0769.

(8)  COM(2005)0265.

(9)  COM(2006)0105.

(10)  Nadaljnje raziskave v zvezi s proizvodnjo in uporabo bioloških virov so obravnavane v okviru teme „Prehrana, kmetijstvo in biotehnologija“.

(11)  Programi raziskav ustreznih evropskih tehnoloških platform bodo upoštevani v okviru različnih dejavnosti.

(12)  COM(2001)0370.

(13)  Evropska aeronavtična industrija vlaga v raziskave 14 % svojega prometa, evropska avtomobilska industrija skoraj 5 %, konkurenčne prednosti ladjedelniške industrije EU pa so odvisne izključno od RTR.

(14)  ACARE: „Advisory Council for Aeronautics Research in Europe“ (Svetovalni svet za raziskovanje na področju aeronavtike v Evropi). To je prvi delujoči primer tehnološke platforme, ustanovljen leta 2001; ERRAC: „European Rail Research Advisory Council“ (Evropski svetovalni svet za raziskave na področju železnic); ERTRAC: „European Road Transport Research Advisory Council“ (Evropski svetovalni svet za raziskave na področju cestnega prometa); „WATERBORNE Technology Platform“ (tehnološka platforma za vodni promet).

(15)  ESFRI je bil ustanovljen aprila 2002. ESFRI združuje predstavnika Komisije in predstavnike iz 25 držav članic EU, ki jih imenujejo ministri, pristojni za raziskave. Države, ki so povezane z okvirnimi programi za raziskave, so bile leta 2004 povabljene, da se mu pridružijo.

(16)  Konvergenčne regije so regije, določene v členu 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (UL L 210, 31.7.2006, str. 25). Sem spadajo regije s ciljem „konvergenca“, regije, upravičene do financiranja iz Kohezijskega sklada, in najbolj oddaljene regije.

(17)  Tiste, ki niso pridružene države kandidatke.

(18)  Prej imenovane „nove neodvisne države“: Armenija, Azerbajdžan, Belorusija, Gruzija, Kazahstan, Kirgizija, Moldavija, Rusija, Tadžikistan, Turkmenistan, Ukrajina in Uzbekistan.

(19)  Ob upoštevanju, da so v Latinski Ameriki tako države v razvoju kot razvijajoča se gospodarstva.

---

PRILOGA II

OKVIRNA PORAZDELITEV MED PROGRAMI

Okvirna porazdelitev med programi je naslednja (v milijonih EUR):

| Sodelovanje (1), (2) | 32 365 |
| --- | --- |
| Zdravje | 6 050 |
| Prehrana, kmetijstvo in biotehnologija | 1 935 |
| Informacijske in komunikacijske tehnologije | 9 110 |
| Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije | 3 500 |
| Energija | 2 300 |
| Okolje (vključno s podnebnimi spremembami) | 1 900 |
| Promet (vključno z aeronavtiko) | 4 180 |
| Družbeno-ekonomske in humanistične znanosti | 610 |
| Vesolje | 1 430 |
| Varnost | 1 350 |
| Zamisli | 7 460 |
| Ljudje | 4 728 |
| Zmogljivosti | 4 217 |
| Raziskovalne infrastrukture | 1 850 |
| Raziskave v korist MSP | 1 336 |
| Regije znanja | 126 |
| Raziskovalni potencial | 370 |
| Znanost v družbi | 280 |
| Skladen razvoj raziskovalnih politik | 70 |
| Mednarodno sodelovanje | 185 |
| Nejedrske dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča | 1 751 |
| SKUPAJ | 50 521 |

Sodelovanje (1), (2)

32 365

Zdravje

6 050

Prehrana, kmetijstvo in biotehnologija

1 935

Informacijske in komunikacijske tehnologije

9 110

Nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije

3 500

Energija

2 300

Okolje (vključno s podnebnimi spremembami)

1 900

Promet (vključno z aeronavtiko)

4 180

Družbeno-ekonomske in humanistične znanosti

610

Vesolje

1 430

Varnost

1 350

Zamisli

7 460

Ljudje

4 728

Zmogljivosti

4 217

Raziskovalne infrastrukture

1 850

Raziskave v korist MSP

1 336

Regije znanja

126

Raziskovalni potencial

370

Znanost v družbi

280

Skladen razvoj raziskovalnih politik

70

Mednarodno sodelovanje

185

Nejedrske dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča

1 751

SKUPAJ

50 521

Posebne določbe v zvezi s Skladom za financiranje delitve tveganja (RSFF)

Okvirna proračuna za programa „Sodelovanje“ in „Zmogljivosti“ vključujeta prispevke Skupnosti Evropski investicijski banki (EIB) za ustanovitev RSFF iz Priloge III. V odločbah Sveta o sprejetju posebnih programov, ki bodo prispevali sredstva, bodo med drugim določeni izvedbeni postopki, v skladu s katerimi bo Komisija odločala o prerazporeditvi prispevkov Skupnosti v RSFF in ustvarjenih prihodkih RSFF, ki jih ne porabi EIB, na druge dejavnosti okvirnega programa.

Okvirni program bo v RSFF prispeval znesek do 1 milijarde EUR, ki ga je treba uskladiti z enakim zneskom iz EIB. Sredstva se bodo črpala iz programa „Sodelovanje“ (do 800 milijonov EUR s sorazmernimi prispevki vseh tematskih prednostnih nalog, razen na področju družbeno-ekonomskih družboslovnih in humanističnih ved) in programa „Zmogljivosti“ (do 200 milijonov EUR iz dela za raziskovalne infrastrukture).

Znesek bo ob upoštevanju stopnje povpraševanja postopno na voljo EIB.

Da se zagotovi hiter začetek s kritično maso sredstev, bo v proračun za obdobje do vmesne ocene Sedmega okvirnega programa iz člena 7(2) postopno dodeljen znesek v višini približno 500 milijonov EUR. Pri dodeljevanju zneska za preostalo obdobje se bodo upoštevali rezultati vmesne ocene.

---

(1)  Vključno s skupnimi tehnološkimi pobudami (tudi finančni načrt itd.) in delom usklajevalnih dejavnosti in dejavnosti mednarodnega sodelovanja, ki se financirajo v sklopu tem.

(2)  Namen tega spremljanja bo zagotoviti, da bo vsaj 15 % sredstev, predvidenih delu „Sodelovanje“, namenjenih MSP.

---

PRILOGA III

SHEME FINANCIRANJA

Posredni ukrepi

Dejavnosti iz Sedmega okvirnega programa bodo financirane iz več „shem financiranja“. Te sheme se bodo uporabljale, same ali v kombinaciji z drugimi, za financiranje ukrepov, ki se bodo izvajali v celotnem okvirnem programu.

V odločbah o posebnih programih, delovnih programih in razpisih za zbiranje predlogov bodo po potrebi določeni:

| — | vrsta(-e) shem(-e), uporabljene(-ih) za financiranje različnih ukrepov; |
| --- | --- |

—

vrsta(-e) shem(-e), uporabljene(-ih) za financiranje različnih ukrepov;

| — | kategorije udeležencev (kot so raziskovalne organizacije, univerze, industrija, MSP, javni organi), ki sheme lahko koristijo; |
| --- | --- |

—

kategorije udeležencev (kot so raziskovalne organizacije, univerze, industrija, MSP, javni organi), ki sheme lahko koristijo;

| — | vrste dejavnosti (kot so raziskave in tehnološki razvoj, predstavitve, upravljanje, usposabljanje, razširjanje in druge s tem povezane dejavnosti), ki jih lahko financirajo posamezne sheme. |
| --- | --- |

—

vrste dejavnosti (kot so raziskave in tehnološki razvoj, predstavitve, upravljanje, usposabljanje, razširjanje in druge s tem povezane dejavnosti), ki jih lahko financirajo posamezne sheme.

Kadar se lahko uporabijo različne sheme financiranja, se lahko v delovnih programih določi, katera shema financiranja se bo uporabila za temo, za katero je objavljen razpis.

Sheme financiranja so naslednje:

| (a) | Podpora ukrepom, ki se izvajajo predvsem na podlagi razpisov za zbiranje predlogov:






  1. | Skupni projekti
  Podpora raziskovalnim projektom, ki jih izvajajo konzorciji z udeleženci iz različnih držav, z namenom razvijanja novega znanja, nove tehnologije, izdelkov, predstavitvenih dejavnosti ali skupnih virov za raziskave. Obseg, področje uporabe in notranja organizacija projektov se lahko razlikujejo od področja do področja in od teme do teme. Za dosego določenega cilja so lahko projekti različne velikosti, od majhnih ali srednje velikih ciljnih projektov do obsežnih integriranih projektov. Projekti so lahko usmerjeni tudi na posebne skupine, kot so MSP. |
| --- | --- | --- |

(a)

Podpora ukrepom, ki se izvajajo predvsem na podlagi razpisov za zbiranje predlogov:

1.

Skupni projekti

Podpora raziskovalnim projektom, ki jih izvajajo konzorciji z udeleženci iz različnih držav, z namenom razvijanja novega znanja, nove tehnologije, izdelkov, predstavitvenih dejavnosti ali skupnih virov za raziskave. Obseg, področje uporabe in notranja organizacija projektov se lahko razlikujejo od področja do področja in od teme do teme. Za dosego določenega cilja so lahko projekti različne velikosti, od majhnih ali srednje velikih ciljnih projektov do obsežnih integriranih projektov. Projekti so lahko usmerjeni tudi na posebne skupine, kot so MSP.

| 2. | Mreže odličnosti
  Podpora skupnemu programu dejavnosti, ki ga izvaja več raziskovalnih organizacij, ki povezujejo svoje dejavnosti na danem področju; te programe izvajajo raziskovalne skupine v okviru dolgoročnega sodelovanja. Izvajanje tega skupnega programa dejavnosti bo zahtevalo formalno obvezo s strani organizacij, da zagotovijo del svojih virov in dejavnosti. |
| --- | --- |

2.

Mreže odličnosti

Podpora skupnemu programu dejavnosti, ki ga izvaja več raziskovalnih organizacij, ki povezujejo svoje dejavnosti na danem področju; te programe izvajajo raziskovalne skupine v okviru dolgoročnega sodelovanja. Izvajanje tega skupnega programa dejavnosti bo zahtevalo formalno obvezo s strani organizacij, da zagotovijo del svojih virov in dejavnosti.

| 3. | Usklajevalni in podporni ukrepi
  Podpora dejavnostim, namenjenim usklajevanju in podpiranju raziskovalnih dejavnosti in politik (povezovanje v mreže, izmenjave, nadnacionalni dostop do raziskovalnih infrastruktur, študije, konference itd.). Ti ukrepi se lahko izvajajo tudi z drugimi sredstvi, ne le z razpisi za zbiranje predlogov. |
| --- | --- |

3.

Usklajevalni in podporni ukrepi

Podpora dejavnostim, namenjenim usklajevanju in podpiranju raziskovalnih dejavnosti in politik (povezovanje v mreže, izmenjave, nadnacionalni dostop do raziskovalnih infrastruktur, študije, konference itd.). Ti ukrepi se lahko izvajajo tudi z drugimi sredstvi, ne le z razpisi za zbiranje predlogov.

| 4. | Podpora „pionirskim“ raziskavam
  Podpora projektom, ki jih izvajajo posamezne nacionalne ali nadnacionalne raziskovalne skupine. Ta shema se bo uporabljala za podporo „pionirskim“ raziskovalnim projektom na pobudo raziskovalcev, ki se financirajo v okviru Evropskega raziskovalnega sveta. |
| --- | --- |

4.

Podpora „pionirskim“ raziskavam

Podpora projektom, ki jih izvajajo posamezne nacionalne ali nadnacionalne raziskovalne skupine. Ta shema se bo uporabljala za podporo „pionirskim“ raziskovalnim projektom na pobudo raziskovalcev, ki se financirajo v okviru Evropskega raziskovalnega sveta.

| 5. | Podpora usposabljanju in poklicnemu razvoju raziskovalcev
  Podpora usposabljanju in poklicnemu razvoju raziskovalcev se bo večinoma uporabljala pri izvajanju dejavnosti „Marie Curie“. |
| --- | --- |

5.

Podpora usposabljanju in poklicnemu razvoju raziskovalcev

Podpora usposabljanju in poklicnemu razvoju raziskovalcev se bo večinoma uporabljala pri izvajanju dejavnosti „Marie Curie“.

| 6. | Raziskave v korist posebnih skupin (zlasti MSP)
  Podpora raziskovalnim projektom, kjer večino raziskovalnega dela in dejavnosti tehnološkega razvoja v korist posebnih skupin, zlasti MSP ali združenj MSP, izvajajo univerze, raziskovalna središča ali drugi pravni subjekti. Prizadevanja bodo potekala v smeri aktiviranja dodatnega financiranja s strani Evropske investicijske banke (EIB) in drugih finančnih organizacij. |
| --- | --- |

6.

Raziskave v korist posebnih skupin (zlasti MSP)

Podpora raziskovalnim projektom, kjer večino raziskovalnega dela in dejavnosti tehnološkega razvoja v korist posebnih skupin, zlasti MSP ali združenj MSP, izvajajo univerze, raziskovalna središča ali drugi pravni subjekti. Prizadevanja bodo potekala v smeri aktiviranja dodatnega financiranja s strani Evropske investicijske banke (EIB) in drugih finančnih organizacij.

| (b) | Za podporo ukrepom, ki se izvajajo na podlagi odločb Sveta in Evropskega parlamenta (ali Sveta v posvetovanju z Evropskim parlamentom) in temeljijo na predlogu Komisije, bo Skupnost zagotovila finančno podporo pobudam velikega obsega, financiranim iz več virov.






  — | Finančni prispevek Skupnosti za skupno izvajanje dobro opredeljenih nacionalnih raziskovalnih programov na podlagi člena 169 Pogodbe. To skupno izvajanje bo zahtevalo ustanovitev ali obstoj posebne izvedbene strukture. Finančna podpora Skupnosti bo zagotovljena glede na opredelitev finančnega načrta, ki bo temeljil na formalnih obvezah pristojnih nacionalnih organov. |
| --- | --- | --- |

(b)

Za podporo ukrepom, ki se izvajajo na podlagi odločb Sveta in Evropskega parlamenta (ali Sveta v posvetovanju z Evropskim parlamentom) in temeljijo na predlogu Komisije, bo Skupnost zagotovila finančno podporo pobudam velikega obsega, financiranim iz več virov.

—

Finančni prispevek Skupnosti za skupno izvajanje dobro opredeljenih nacionalnih raziskovalnih programov na podlagi člena 169 Pogodbe. To skupno izvajanje bo zahtevalo ustanovitev ali obstoj posebne izvedbene strukture. Finančna podpora Skupnosti bo zagotovljena glede na opredelitev finančnega načrta, ki bo temeljil na formalnih obvezah pristojnih nacionalnih organov.

| — | Finančni prispevek Skupnosti k izvajanju skupnih tehnoloških pobud za uresničevanje ciljev, ki se ne morejo uresničiti s finančnimi shemami iz dela (a) zgoraj. Skupne tehnološke pobude bodo aktivirale kombinacijo finančnih sredstev različne narave in iz različnih virov, zasebnih in javnih, evropskih in nacionalnih. To financiranje se lahko izvede v različnih oblikah in se lahko dodeli ali aktivira z raznimi mehanizmi: s podporo iz okvirnega programa, s posojili Evropske investicijske banke (EIB) ali s podporo rizičnemu kapitalu. Skupne tehnološke pobude se lahko določijo in izvajajo na podlagi člena 171 Pogodbe (to lahko vključuje oblikovanje skupnih podjetij) ali z odločbami, ki uvajajo posebne programe. Podpora Skupnosti se bo zagotavljala glede na opredelitev splošnega načrta finančnega inženiringa, ki bo temeljil na formalnih obvezah vseh zadevnih strani. |
| --- | --- |

—

Finančni prispevek Skupnosti k izvajanju skupnih tehnoloških pobud za uresničevanje ciljev, ki se ne morejo uresničiti s finančnimi shemami iz dela (a) zgoraj. Skupne tehnološke pobude bodo aktivirale kombinacijo finančnih sredstev različne narave in iz različnih virov, zasebnih in javnih, evropskih in nacionalnih. To financiranje se lahko izvede v različnih oblikah in se lahko dodeli ali aktivira z raznimi mehanizmi: s podporo iz okvirnega programa, s posojili Evropske investicijske banke (EIB) ali s podporo rizičnemu kapitalu. Skupne tehnološke pobude se lahko določijo in izvajajo na podlagi člena 171 Pogodbe (to lahko vključuje oblikovanje skupnih podjetij) ali z odločbami, ki uvajajo posebne programe. Podpora Skupnosti se bo zagotavljala glede na opredelitev splošnega načrta finančnega inženiringa, ki bo temeljil na formalnih obvezah vseh zadevnih strani.

| — | Finančni prispevek Skupnosti za razvoj novih infrastruktur evropskega pomena. O tem prispevku se lahko odloča na podlagi člena 171 Pogodbe ali z odločbami o posebnih programih. Razvoj novih infrastruktur bo aktiviral kombinacijo finančnih sredstev različne narave in izvora: nacionalno financiranje, okvirni program, strukturne sklade, posojila EIB in drugo. Podpora Skupnosti bo zagotovljena glede na opredelitev splošnega finančnega načrta, ki bo temeljil na obvezah vseh zadevnih strani. |
| --- | --- |

—

Finančni prispevek Skupnosti za razvoj novih infrastruktur evropskega pomena. O tem prispevku se lahko odloča na podlagi člena 171 Pogodbe ali z odločbami o posebnih programih. Razvoj novih infrastruktur bo aktiviral kombinacijo finančnih sredstev različne narave in izvora: nacionalno financiranje, okvirni program, strukturne sklade, posojila EIB in drugo. Podpora Skupnosti bo zagotovljena glede na opredelitev splošnega finančnega načrta, ki bo temeljil na obvezah vseh zadevnih strani.

Skupnost bo sheme financiranja, opredeljene v delu (a) zgoraj, izvajala v skladu z določbami uredbe, ki bo predvidoma sprejeta v skladu s členom 167 Pogodbe, ustreznimi instrumenti državne pomoči, zlasti z okvirom Skupnosti za državno pomoč raziskavam in razvoju, ter tudi v skladu z mednarodnimi predpisi na tem področju. V skladu s tem mednarodnim okvirom bo treba zagotoviti možnost prilagajanja obsega in oblike finančne udeležbe za vsak posamezen primer, zlasti če je na voljo financiranje iz drugih virov javnega sektorja, vključno z drugimi viri financiranja s strani Skupnosti, kot je EIB.

Poleg neposredne finančne podpore udeležencem dejavnosti RTR bo Skupnost izboljšala njihov dostop do sredstev v okviru „Sklada za financiranje delitve tveganja“ in sicer tako, da bo zagotovila prispevek za EIB. EIB, ki bo partner pri delitvi tveganja, mora donacijo Skupnosti uporabiti kot prispevek k rezervacijam in kapitalu za posojila in garancije, ki jih financira iz lastnih virov. To ne bo predstavljalo dodatnih obveznosti za proračun Skupnosti. Ta mehanizem bo EIB omogočal povečano financiranje evropskih ukrepov RTR (kot so skupne tehnološke pobude, veliki projekti, vključno s projekti Eureka, in nove raziskovalne infrastrukture ter projekti, ki jih vodijo MSP) za lažje premagovanje pomanjkljivosti trga, ob upoštevanju pogojev, ki jih bodo določile uredba, sprejeta v skladu s členom 167 Pogodbe, in odločbe Sveta o sprejetju posebnih programov.

V primeru udeležencev pri posrednih ukrepih s sedežem v regijah, ki zaostajajo v razvoju (konvergenčne regije in najbolj oddaljene regije (1)), bodo aktivirana dopolnilna sredstva iz strukturnih skladov, kadar bo to mogoče in ustrezno. Če sodelujejo subjekti iz držav kandidatk, se jim pod podobnimi pogoji lahko dodeli dodaten prispevek iz predpristopnih finančnih instrumentov. Kar zadeva ukrepe za „raziskovalne infrastrukture“, ki so del programa „Zmogljivosti“ Sedmega okvirnega programa, se bodo opredelila podrobna pravila glede financiranja z namenom zagotoviti obstoj učinkovitega dopolnjevanja med financiranjem raziskav s strani Skupnosti in drugimi nacionalnimi instrumenti in instrumenti Skupnosti, zlasti strukturnimi skladi.

Neposredni ukrepi

Skupnost bo opravljala dejavnosti, ki jih izvaja Skupno raziskovalno središče in so označene kot neposredni ukrepi.

---

(1)  Konvergenčne regije so regije, določene v členu 5 Uredbe (ES) št. 1083/2006. Sem spadajo regije s „konvergenčnim ciljem“, regije, upravičene do financiranja iz Kohezijskega sklada, in najbolj oddaljene regije.

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 15. aprila 2005 Evropskemu parlamentu in Svetu predložila predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o 7. okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007 – 2013) in predlog sklepa Sveta o 7. okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2007 –2011) (1). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 15. aprila 2005 Evropskemu parlamentu in Svetu predložila predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o 7. okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007 – 2013) in predlog sklepa Sveta o 7. okvirnem programu Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom) za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2007 –2011) (1).

| 2. | Predlog temelji na členu 166(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

2.

Predlog temelji na členu 166(1) Pogodbe ES.

| 3. | Ekonomsko-socialni odbor je mnenje podal 15. decembra 2005 (2). Odbor regij je mnenje podal 17. novembra 2005 (3). |
| --- | --- |

3.

Ekonomsko-socialni odbor je mnenje podal 15. decembra 2005 (2). Odbor regij je mnenje podal 17. novembra 2005 (3).

| 4. | Evropski parlament je mnenje glede predloga podal 15. junija 2006 (4). |
| --- | --- |

4.

Evropski parlament je mnenje glede predloga podal 15. junija 2006 (4).

| 5. | Svet je 25. septembra 2006 sprejel Skupno stališče o 7. okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007 – 2013), in sicer v skladu s členom 251 Pogodbe (5). |
| --- | --- |

5.

Svet je 25. septembra 2006 sprejel Skupno stališče o 7. okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007 – 2013), in sicer v skladu s členom 251 Pogodbe (5).

II.   OZADJE IN CILJ PREDLOGA

| (a) | Skupnost bo v skladu z naslovom XVIII Pogodbe ES (členi 163 – 173) izvajala dejavnosti na področju raziskav in tehnološkega razvoja. Predvsem:






  — | v skladu s členom 163(1) PES je cilj Skupnosti okrepiti znanstvene in tehnološke temelje industrije Skupnosti ter jo spodbujati, da postane bolj konkurenčna na mednarodni ravni ob spodbujanju vseh raziskovalnih dejavnosti, ki se zdijo potrebne zaradi drugih poglavij te pogodbe; |
| --- | --- | --- |

(a)

Skupnost bo v skladu z naslovom XVIII Pogodbe ES (členi 163 – 173) izvajala dejavnosti na področju raziskav in tehnološkega razvoja. Predvsem:

—

v skladu s členom 163(1) PES je cilj Skupnosti okrepiti znanstvene in tehnološke temelje industrije Skupnosti ter jo spodbujati, da postane bolj konkurenčna na mednarodni ravni ob spodbujanju vseh raziskovalnih dejavnosti, ki se zdijo potrebne zaradi drugih poglavij te pogodbe;

| — | v skladu s členom 165(1) PES Skupnost in države članice usklajujejo svoje dejavnosti na področju raziskav in tehnološkega razvoja, da bi zagotovile skladnost med politikami držav in politiko Skupnosti; |
| --- | --- |

—

v skladu s členom 165(1) PES Skupnost in države članice usklajujejo svoje dejavnosti na področju raziskav in tehnološkega razvoja, da bi zagotovile skladnost med politikami držav in politiko Skupnosti;

| — | v skladu s členom 166(1) PES je treba vse dejavnosti na področju raziskav in tehnološkega razvoja določiti v večletnem okvirnem programu (sedanji 6. okvirni program se izteče konec leta 2006). |
| --- | --- |

—

v skladu s členom 166(1) PES je treba vse dejavnosti na področju raziskav in tehnološkega razvoja določiti v večletnem okvirnem programu (sedanji 6. okvirni program se izteče konec leta 2006).

| (b) | Evropski svet je marca 2000 v Lizboni, junija 2000 v Santa Maria de Feiri in marca 2001 v Stockholmu sprejel sklepe, katerih cilj je bilo hitro oblikovanje Evropskega raziskovalnega in inovativnega prostora (ERA), da bi EU zaradi trajnostne gospodarske rasti, večjega števila delovnih mest in socialne kohezije do leta 2010 postala najbolj konkurenčna in dinamična na znanju temelječa družba na svetu. Ponovna oživitev lizbonske strategije iz leta 2005 in poročilo skupine neodvisnih strokovnjakov na visoki ravni, ki ji je predsedoval Esko Aho in so jo pooblastili evropski voditelji držav in vlad na srečanju v Hampton Courtu, sta potrdila veljavnost strategije za znanstvene raziskave, tehnološki razvoj in inovacije.
  Komisija je na podlagi tega predlagala, da bi imel 7. okvirni program, in sicer zaradi izpolnjevanja ciljev, opredeljenih v Pogodbi, in ob prispevanju k lizbonskemu procesu s tem, da pripomore k uresničevanju ERA in omogoči odprto usklajevanje zaradi izvajanja ustreznega sodelovanja pri znanstvenih in tehnoloških raziskovalnih dejavnostih tako na ravni držav kot na evropski ravni, naslednje nove značilnosti:






  — | osredotočenje na izbrano število tematskih prednostnih nalog, katerim lahko ukrepanje na ravni Skupnosti prinese največjo možno vrednost, pri čemer se lahko v nekaterih utemeljenih primerih podpre dolgoročni strateški raziskovalni program v okviru skupnih tehnoloških pobud; |
| --- | --- | --- |

(b)

Evropski svet je marca 2000 v Lizboni, junija 2000 v Santa Maria de Feiri in marca 2001 v Stockholmu sprejel sklepe, katerih cilj je bilo hitro oblikovanje Evropskega raziskovalnega in inovativnega prostora (ERA), da bi EU zaradi trajnostne gospodarske rasti, večjega števila delovnih mest in socialne kohezije do leta 2010 postala najbolj konkurenčna in dinamična na znanju temelječa družba na svetu. Ponovna oživitev lizbonske strategije iz leta 2005 in poročilo skupine neodvisnih strokovnjakov na visoki ravni, ki ji je predsedoval Esko Aho in so jo pooblastili evropski voditelji držav in vlad na srečanju v Hampton Courtu, sta potrdila veljavnost strategije za znanstvene raziskave, tehnološki razvoj in inovacije.

Komisija je na podlagi tega predlagala, da bi imel 7. okvirni program, in sicer zaradi izpolnjevanja ciljev, opredeljenih v Pogodbi, in ob prispevanju k lizbonskemu procesu s tem, da pripomore k uresničevanju ERA in omogoči odprto usklajevanje zaradi izvajanja ustreznega sodelovanja pri znanstvenih in tehnoloških raziskovalnih dejavnostih tako na ravni držav kot na evropski ravni, naslednje nove značilnosti:

—

osredotočenje na izbrano število tematskih prednostnih nalog, katerim lahko ukrepanje na ravni Skupnosti prinese največjo možno vrednost, pri čemer se lahko v nekaterih utemeljenih primerih podpre dolgoročni strateški raziskovalni program v okviru skupnih tehnoloških pobud;

| — | podpora raziskovanju novih področij znanja z osnovnimi raziskavami na pobudo raziskovalcev, ki jih izvajajo najodličnejše raziskovalne skupine v Evropi, ter z ustanovitvijo neodvisnega Evropskega raziskovalnega sveta; |
| --- | --- |

—

podpora raziskovanju novih področij znanja z osnovnimi raziskavami na pobudo raziskovalcev, ki jih izvajajo najodličnejše raziskovalne skupine v Evropi, ter z ustanovitvijo neodvisnega Evropskega raziskovalnega sveta;

| — | boljše izobraževanje in usposabljanje raziskovalcev, lažji dostop do priložnosti za raziskovanje ter večje priznavanje prispevka raziskovalcev k ciljem družbe, in sicer z okrepitvijo politike človeških virov v okviru okvirnega programa ob nadgradnji pozitivnih izkušenj z dejavnostmi „Marie Curie“ v okviru predhodnih okvirnih programov; |
| --- | --- |

—

boljše izobraževanje in usposabljanje raziskovalcev, lažji dostop do priložnosti za raziskovanje ter večje priznavanje prispevka raziskovalcev k ciljem družbe, in sicer z okrepitvijo politike človeških virov v okviru okvirnega programa ob nadgradnji pozitivnih izkušenj z dejavnostmi „Marie Curie“ v okviru predhodnih okvirnih programov;

| — | zagotovitev optimalne uporabe in razvoja evropskih raziskovalnih infrastruktur, krepitev inovacijskih zmogljivosti MSP in spodbujanje njihovih možnosti, da bi imela od raziskav večje koristi; podpora razvoju raziskovalno usmerjenih skupin; sprostitev potenciala v konvergenčnih in najbolj oddaljenih regijah EU; zbliževanje družbe in znanosti ter podpora usklajenemu razvoju raziskovalnih politik na ravni držav in Skupnosti; |
| --- | --- |

—

zagotovitev optimalne uporabe in razvoja evropskih raziskovalnih infrastruktur, krepitev inovacijskih zmogljivosti MSP in spodbujanje njihovih možnosti, da bi imela od raziskav večje koristi; podpora razvoju raziskovalno usmerjenih skupin; sprostitev potenciala v konvergenčnih in najbolj oddaljenih regijah EU; zbliževanje družbe in znanosti ter podpora usklajenemu razvoju raziskovalnih politik na ravni držav in Skupnosti;

| — | okrepitev pomena Skupnega raziskovalnega središča z zagotavljanjem na naročnika usmerjene znanstvene in tehnološke podpore za zasnovo, razvoj, izvajanje in spremljanje politik Skupnosti, pri čemer središče deluje kot neodvisno referenčno središče za znanost in tehnologijo v EU na področjih svojih posebnih pristojnosti; |
| --- | --- |

—

okrepitev pomena Skupnega raziskovalnega središča z zagotavljanjem na naročnika usmerjene znanstvene in tehnološke podpore za zasnovo, razvoj, izvajanje in spremljanje politik Skupnosti, pri čemer središče deluje kot neodvisno referenčno središče za znanost in tehnologijo v EU na področjih svojih posebnih pristojnosti;

| — | poenostavitev in racionalizacija izvedbenih ukrepov na podlagi izboljšanih postopkov odločanja. |
| --- | --- |

—

poenostavitev in racionalizacija izvedbenih ukrepov na podlagi izboljšanih postopkov odločanja.

III.   ANALIZA SKUPNEGA STALIŠČA

A.   Splošne ugotovitve

V skupnem stališču Sveta se v precejšnji meri odražata tako predlog Komisije kot mnenje Evropskega parlamenta, kar zadeva strukturo, znanstveno in tehnološko vsebino, način izvedbe okvirnega programa in finančna sredstva ter njihovo okvirno razdelitev.

Svet si je pri preučitvi predloga Komisije prizadeval, da bi ob upoštevanju njegove splošne usmeritve vključil kar največ sprememb Evropskega parlamenta, s čimer bi predlog v znatni meri odražal konsenz obeh zakonodajnih teles. Vodilna načela, ki jih je Svet zaradi tega upošteval, so bila med drugim:

| (1) | priznavanje vloge okvirnega programa kot instrumenta za doseganje pomembnih ciljev Skupnosti, ob upoštevanju, da veliko večino evropskih dejavnosti v zvezi z raziskovalnim delom in dejavnostmi tehnološkega razvoja financirajo države članice na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

(1)

priznavanje vloge okvirnega programa kot instrumenta za doseganje pomembnih ciljev Skupnosti, ob upoštevanju, da veliko večino evropskih dejavnosti v zvezi z raziskovalnim delom in dejavnostmi tehnološkega razvoja financirajo države članice na nacionalni ravni;

| (2) | potreba po osredotočenju raziskovalnih naporov Skupnosti zaradi omogočanja kritične mase strokovnega znanja in evropske dodane vrednosti ob zagotavljanju zadostnega in izčrpnega obravnavanja ustreznih snovi v okviru tem, izbranih za raziskovalne dejavnosti v Skupnosti; |
| --- | --- |

(2)

potreba po osredotočenju raziskovalnih naporov Skupnosti zaradi omogočanja kritične mase strokovnega znanja in evropske dodane vrednosti ob zagotavljanju zadostnega in izčrpnega obravnavanja ustreznih snovi v okviru tem, izbranih za raziskovalne dejavnosti v Skupnosti;

| (3) | potreba po dopolnitvi prizadevanj, osredotočenih na ključna tematska raziskovalna področja, z zagotavljanjem prožne podpore politikam Skupnosti in z omogočanjem odziva na nastajajoče znanstvene in tehnološke potrebe v hitro razvijajočem se raziskovalnem okolju ob določitvi ustreznih parametrov za takšno prožnost zaradi zagotovitve pravne jasnosti; |
| --- | --- |

(3)

potreba po dopolnitvi prizadevanj, osredotočenih na ključna tematska raziskovalna področja, z zagotavljanjem prožne podpore politikam Skupnosti in z omogočanjem odziva na nastajajoče znanstvene in tehnološke potrebe v hitro razvijajočem se raziskovalnem okolju ob določitvi ustreznih parametrov za takšno prožnost zaradi zagotovitve pravne jasnosti;

| (4) | potreba po izvajanju okvirnega programa z uporabo instrumentov, ki bi lahko omogočili kritično maso strokovnega znanja in evropsko dodano vrednost raziskovalnih dejavnosti ob zagotavljanju neoviranega prehoda s 6. okvirnega programa in ob zajamčenim možnostim sodelovanja v raziskovalnih dejavnostih Skupnosti vsem zainteresiranim stranem/subjektom, če ustrezajo merilu znanstvene odličnosti; |
| --- | --- |

(4)

potreba po izvajanju okvirnega programa z uporabo instrumentov, ki bi lahko omogočili kritično maso strokovnega znanja in evropsko dodano vrednost raziskovalnih dejavnosti ob zagotavljanju neoviranega prehoda s 6. okvirnega programa in ob zajamčenim možnostim sodelovanja v raziskovalnih dejavnostih Skupnosti vsem zainteresiranim stranem/subjektom, če ustrezajo merilu znanstvene odličnosti;

| (5) | potreba po večjem pomenu javno-zasebnih partnerstev na vseh ravneh, vključno z znatno večjo podporo raziskovalnemu in tehnološkemu razvoju v MSP ter dolgotrajnim strateškim raziskovalnim programom v vseh industrijskih sektorjih, kakor so med drugim opredeljeni v okviru evropskih tehnoloških platform ter, v nekaterih skrbno izbranih primerih, vzpostavitve skupnih tehnoloških pobud; |
| --- | --- |

(5)

potreba po večjem pomenu javno-zasebnih partnerstev na vseh ravneh, vključno z znatno večjo podporo raziskovalnemu in tehnološkemu razvoju v MSP ter dolgotrajnim strateškim raziskovalnim programom v vseh industrijskih sektorjih, kakor so med drugim opredeljeni v okviru evropskih tehnoloških platform ter, v nekaterih skrbno izbranih primerih, vzpostavitve skupnih tehnoloških pobud;

| (6) | potreba po jasnosti, zlasti z zagotavljanjem ustrezne ravni razčlenitve, kar zadeva znanstveno in tehnološko vsebino ter financiranje, ob upoštevanju, da je treba okvirni program izvajati s posebnimi programi, iz katerih izhaja podrobnejši način izvajanja glede na njihovo naravo. |
| --- | --- |

(6)

potreba po jasnosti, zlasti z zagotavljanjem ustrezne ravni razčlenitve, kar zadeva znanstveno in tehnološko vsebino ter financiranje, ob upoštevanju, da je treba okvirni program izvajati s posebnimi programi, iz katerih izhaja podrobnejši način izvajanja glede na njihovo naravo.

B.   Posebne ugotovitve

1.   Glavne spremembe predloga Komisije

(a)   Etična vprašanja

Glede etičnih vprašanj se je Svet strinjal z usmeritvijo, ki jo je Evropski parlament predlagal v mnenju iz prve obravnave: etična pravila v 7. raziskovalnem okvirnem programu, zlasti glede raziskav človeških izvornih celic, so sedaj jasno opredeljena v besedilu člena 6 sklepa o okvirnem programu. Poleg tega je Komisija pojasnila, da bo ohranila prakso, sprejeto med 6. okvirnim programom, v skladu s katero se dejavnost uničevanja človeških zarodkov, vključno zaradi pridobivanja izvornih celic, izključi iz finančne podpore Skupnosti v okviru okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj.

(b)   Znanstvena in tehnološka vsebina

i.   Sodelovanje

Ob ohranitvi bistva predloga Komisije glede znanstvene in tehnološke vsebine tematskih prednostnih nalog je Svet v luči sprememb Evropskega parlamenta jasneje opredelil in razširil obseg nekaterih od teh nalog, med drugim:

| — | število prednostnih nalog se je z devetih povečalo na deset, z oddelitvijo raziskav na področju varnosti od vesoljskih raziskav; |
| --- | --- |

—

število prednostnih nalog se je z devetih povečalo na deset, z oddelitvijo raziskav na področju varnosti od vesoljskih raziskav;

| — | posebna pozornost bo namenjena zagotavljanju učinkovitega usklajevanja med tematskimi področji in prednostnimi znanstvenimi področji, ki zadevajo več tém, na primer raziskave na področju gozdarstva, kulturne dediščine, pomorske znanosti in tehnologije; |
| --- | --- |

—

posebna pozornost bo namenjena zagotavljanju učinkovitega usklajevanja med tematskimi področji in prednostnimi znanstvenimi področji, ki zadevajo več tém, na primer raziskave na področju gozdarstva, kulturne dediščine, pomorske znanosti in tehnologije;

| — | v podporo raziskavam, katerih cilj je na danem področju in/ali v kombinaciji z drugimi ustreznimi področji in disciplinami odkrivati ali nadalje raziskovati nove znanstvene in tehnološke možnosti, se bodo prihodnje in nastajajoče tehnologije ter nepredvidene potrebe politike obravnavale odprto in prožno, in sicer ob posebni podpori predlogov za raziskave, ki so dani na lastno pobudo, vključno s skupnimi razpisi, zaradi spodbujanja novih zamisli in povsem novih načinov uporab ter zaradi raziskovanja novih možnosti v raziskovalnih programih, zlasti tistih, ki bi lahko pripeljali do možnosti pomembnih prodorov; |
| --- | --- |

—

v podporo raziskavam, katerih cilj je na danem področju in/ali v kombinaciji z drugimi ustreznimi področji in disciplinami odkrivati ali nadalje raziskovati nove znanstvene in tehnološke možnosti, se bodo prihodnje in nastajajoče tehnologije ter nepredvidene potrebe politike obravnavale odprto in prožno, in sicer ob posebni podpori predlogov za raziskave, ki so dani na lastno pobudo, vključno s skupnimi razpisi, zaradi spodbujanja novih zamisli in povsem novih načinov uporab ter zaradi raziskovanja novih možnosti v raziskovalnih programih, zlasti tistih, ki bi lahko pripeljali do možnosti pomembnih prodorov;

| — | prednostni nalogi bosta razširjanje in prenos znanja, da bi se industriji, načrtovalcem politike in družbi olajšala uporaba rezultatov, pri čemer bodo za temo „Varnost“ veljale ustrezne omejitve zaradi zaupne narave dejavnosti; |
| --- | --- |

—

prednostni nalogi bosta razširjanje in prenos znanja, da bi se industriji, načrtovalcem politike in družbi olajšala uporaba rezultatov, pri čemer bodo za temo „Varnost“ veljale ustrezne omejitve zaradi zaupne narave dejavnosti;

| — | posebna pozornost bo namenjena zagotovitvi zadostne udeležbe MSP. V ta namen in ob splošnem upoštevanju stališča Evropskega parlamenta naj bi se najmanj 15 % finančnih sredstev, razpoložljivih v okviru dela programa „Sodelovanje“, namenilo MSP. Čeprav je Svet priznal pomen evropskih tehnoloških platform, pa ni predlagal, da bi se jih neposredno financiralo, saj meni, da je za dosego tega cilja ustreznejši projektno zasnovan pristop; |
| --- | --- |

—

posebna pozornost bo namenjena zagotovitvi zadostne udeležbe MSP. V ta namen in ob splošnem upoštevanju stališča Evropskega parlamenta naj bi se najmanj 15 % finančnih sredstev, razpoložljivih v okviru dela programa „Sodelovanje“, namenilo MSP. Čeprav je Svet priznal pomen evropskih tehnoloških platform, pa ni predlagal, da bi se jih neposredno financiralo, saj meni, da je za dosego tega cilja ustreznejši projektno zasnovan pristop;

| — | glede skupnih tehnoloških pobud je Svet sprejel spremembo Evropskega parlamenta in dodal dodatna merila v zvezi z njihovim oblikovanjem. Narava takšnih pobud mora biti torej jasno opredeljena, zlasti kar zadeva vprašanja v zvezi s finančnimi obveznostmi, trajanje obveznosti udeležencev, pravila glede sklenitve in razveljavitve njihovih pogodb ter pravice intelektualne lastnine. Poleg tega si bo treba močno prizadevati, da bo zagotovljena preglednost njihovega delovanja in da bodo finančna sredstva Skupnosti v okviru skupnih tehnoloških pobud dodeljena v skladu z načeli odličnosti in konkurence; |
| --- | --- |

—

glede skupnih tehnoloških pobud je Svet sprejel spremembo Evropskega parlamenta in dodal dodatna merila v zvezi z njihovim oblikovanjem. Narava takšnih pobud mora biti torej jasno opredeljena, zlasti kar zadeva vprašanja v zvezi s finančnimi obveznostmi, trajanje obveznosti udeležencev, pravila glede sklenitve in razveljavitve njihovih pogodb ter pravice intelektualne lastnine. Poleg tega si bo treba močno prizadevati, da bo zagotovljena preglednost njihovega delovanja in da bodo finančna sredstva Skupnosti v okviru skupnih tehnoloških pobud dodeljena v skladu z načeli odličnosti in konkurence;

| — | pri prvem prednostnem področju (zdravje) je bil kot odziv na pomisleke Evropskega parlamenta sprejet širši okvir raziskovanja, v katerega so vključene raziskave na področju postgenomike; nova preventivna orodja za regenerativno medicino; novi pristopi oskrbe; modeliranje zapletenih sistemov; s starostjo povezana obolenja, vključno z demenco; hepatitis C ter možnosti novih in ponovno pojavljajočih se epidemij, kot je SARS; revmatična obolenja in kostno-mišične bolezni; vidiki paliativne medicine; varnost pacientov in boljša uporaba zdravil, vključno z vidiki farmakovigilance ter znanstveno preskušenih komplementarnih in alternativnih zdravil; raziskave sistemov zdravstvenega varstva, vključno s strategijami oskrbe na domu, ter ocenjevanja stroškov, učinkovitosti in koristi različnih posegov; raziskave načina življenja ter okoljskih dejavnikov in njihovih povezav z uporabo zdravil; |
| --- | --- |

—

pri prvem prednostnem področju (zdravje) je bil kot odziv na pomisleke Evropskega parlamenta sprejet širši okvir raziskovanja, v katerega so vključene raziskave na področju postgenomike; nova preventivna orodja za regenerativno medicino; novi pristopi oskrbe; modeliranje zapletenih sistemov; s starostjo povezana obolenja, vključno z demenco; hepatitis C ter možnosti novih in ponovno pojavljajočih se epidemij, kot je SARS; revmatična obolenja in kostno-mišične bolezni; vidiki paliativne medicine; varnost pacientov in boljša uporaba zdravil, vključno z vidiki farmakovigilance ter znanstveno preskušenih komplementarnih in alternativnih zdravil; raziskave sistemov zdravstvenega varstva, vključno s strategijami oskrbe na domu, ter ocenjevanja stroškov, učinkovitosti in koristi različnih posegov; raziskave načina življenja ter okoljskih dejavnikov in njihovih povezav z uporabo zdravil;

| — | pri drugem prednostnem področju (prehrana, kmetijstvo in biotehnologija) je bil cilj razširjen in zdaj vključuje okoljske izzive, ribogojstvo, obalna območja in odzive na posebne prehranske zahteve potrošnikov. Razširil se je obseg dejavnosti, tako da vključujejo bioinformatiko, trajnostno rabo biološke raznovrstnosti, zemeljske biološke vire, vključno z rodovitnostjo zemlje, zdravje rastlin, epidemiološke raziskave, bolezni, povezane z živalsko krmo in druge grožnje za trajnost in varnost proizvodnje hrane, vključno s podnebnimi spremembami; kot odziv na stališče Parlamenta je bila vloga ribištva bolj poudarjena; |
| --- | --- |

—

pri drugem prednostnem področju (prehrana, kmetijstvo in biotehnologija) je bil cilj razširjen in zdaj vključuje okoljske izzive, ribogojstvo, obalna območja in odzive na posebne prehranske zahteve potrošnikov. Razširil se je obseg dejavnosti, tako da vključujejo bioinformatiko, trajnostno rabo biološke raznovrstnosti, zemeljske biološke vire, vključno z rodovitnostjo zemlje, zdravje rastlin, epidemiološke raziskave, bolezni, povezane z živalsko krmo in druge grožnje za trajnost in varnost proizvodnje hrane, vključno s podnebnimi spremembami; kot odziv na stališče Parlamenta je bila vloga ribištva bolj poudarjena;

| — | tretje prednostno področje (informacijske in komunikacijske tehnologije): na podlagi sprememb, ki jih je predlagal Evropski parlament, je bilo to prednostno področje okrepljeno, vanj sta bili vključeni inovativnost in ustvarjalnosti na področju proizvodov, storitev in postopkov; zmanjšanje digitalnega razkoraka in socialne izključenosti; potrebe ljudi s posebnimi potrebami, vključno s starajočim se prebivalstvom; spodbujanje dostopnosti in preglednosti postopkov vodenja in razvoja; upravljanje RTR ter obveščanja o tem; inovativni proizvodi in storitve visoke vrednosti, ki temeljijo na IKT; raziskovalna dejavnost IKT, ki temelji na razvojnem modelu „odprte kode“; različni načini izkoriščanja in poslovnih modelov kot rezultatov raziskav na področju IKT; fotonika; prosta in odprtokodna programska oprema (FLOSS); vprašanja trajnosti na področju elektronike; izkoriščanje kvantnih učinkov; skladiščenje; matematika; naravno sodelovanje; izboljšano zagotavljanje zdravstvenega varstva; informacijski prostor za zdravje za upravljanje znanja; ekološki vidiki mobilnosti; dostop do interaktivnih digitalnih vsebin; |
| --- | --- |

—

tretje prednostno področje (informacijske in komunikacijske tehnologije): na podlagi sprememb, ki jih je predlagal Evropski parlament, je bilo to prednostno področje okrepljeno, vanj sta bili vključeni inovativnost in ustvarjalnosti na področju proizvodov, storitev in postopkov; zmanjšanje digitalnega razkoraka in socialne izključenosti; potrebe ljudi s posebnimi potrebami, vključno s starajočim se prebivalstvom; spodbujanje dostopnosti in preglednosti postopkov vodenja in razvoja; upravljanje RTR ter obveščanja o tem; inovativni proizvodi in storitve visoke vrednosti, ki temeljijo na IKT; raziskovalna dejavnost IKT, ki temelji na razvojnem modelu „odprte kode“; različni načini izkoriščanja in poslovnih modelov kot rezultatov raziskav na področju IKT; fotonika; prosta in odprtokodna programska oprema (FLOSS); vprašanja trajnosti na področju elektronike; izkoriščanje kvantnih učinkov; skladiščenje; matematika; naravno sodelovanje; izboljšano zagotavljanje zdravstvenega varstva; informacijski prostor za zdravje za upravljanje znanja; ekološki vidiki mobilnosti; dostop do interaktivnih digitalnih vsebin;

| — | dostopnost in dolgoročna uporaba znanstvenih virov in sredstev v večkulturnem okolju; usposobitev majhnih in srednje velikih organizacij in skupnosti; tradicionalne industrije ter optimizacija. Poleg tega so v nasprotju s prvotnim predlogom Komisije raziskave na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij postale sestavni del vseh dejavnosti v okviru tega prednostnega področja in niso več zgolj ena od posameznih dejavnosti v tem okviru. |
| --- | --- |

—

dostopnost in dolgoročna uporaba znanstvenih virov in sredstev v večkulturnem okolju; usposobitev majhnih in srednje velikih organizacij in skupnosti; tradicionalne industrije ter optimizacija. Poleg tega so v nasprotju s prvotnim predlogom Komisije raziskave na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij postale sestavni del vseh dejavnosti v okviru tega prednostnega področja in niso več zgolj ena od posameznih dejavnosti v tem okviru.

| — | pri četrtem prednostnem področju (nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije) je bila utemeljitev poglobljena, tako da vključuje proizvodnjo električne energije, energetiko, keramično industrijo in nanomedicino. Razširjen je bil obseg dejavnosti, ki zdaj vključuje proizvodnjo osnovnih materialov in komponent; nanometrske precizne komponente; spremljanje in zaznavanje; nanokompozite; geo in optične tehnologije; obutev in jeklarstvo; |
| --- | --- |

—

pri četrtem prednostnem področju (nanoznanosti, nanotehnologije, materiali in nove proizvodne tehnologije) je bila utemeljitev poglobljena, tako da vključuje proizvodnjo električne energije, energetiko, keramično industrijo in nanomedicino. Razširjen je bil obseg dejavnosti, ki zdaj vključuje proizvodnjo osnovnih materialov in komponent; nanometrske precizne komponente; spremljanje in zaznavanje; nanokompozite; geo in optične tehnologije; obutev in jeklarstvo;

| — | pri petem prednostnem področju (energija) so bile utemeljitev in dejavnosti okrepljene, vanj je zdaj vključeno odkrivanje ustreznih in pravočasnih rešitev za energetske sisteme zaradi omejenosti tradicionalnih zalog nafte in zemeljskega plina; cenovno dostopna energija za državljane in industrijo; sklicevanje na zeleni knjigi iz leta 2005 in 2006 (6), vodilno vlogo Evrope na področju številnih tehnologij za pridobivanje energije in energetsko učinkovitost v svetovnem merilu; pridobivanje električne energije iz odpadkov; proizvodnja goriv iz biomase in odpadkov; skladiščenje; distribucija in uporaba goriv brez ogljika, zlasti biogoriv za pridobivanje električne energije; visoko zmogljive in stroškovno učinkovite elektrarne in/ali obrati za proizvodnjo pare skoraj brez emisij, ki temeljijo zlasti na tehnologijah za podzemno skladiščenje; razvoj in predstavitev drugih tehnologij za konverzijo trdnih goriv, pri čemer nastajajo tudi sekundarni energetski nosilci ter tekoča in plinasta goriva; razvoj možnosti za shranjevanje energije; nadaljnje zmanjšanje končne in osnovne porabe energije za zgradbe in promet; uporaba tehnologij s področja novih in obnovljivih virov energije ter ukrepi in sredstva za upravljanje povpraševanja po energiji; znanstvena podpora za razvoj politike. Poleg tega se je v tej fazi zaradi omejenih sredstev zdelo primerno, da se poli-proizvodnja vključi v okvir dejavnosti „energetska učinkovitost in varčevanje z energijo“ in se ne obravnava kot ločena dejavnost, kakor je predlagal Evropski parlament. |
| --- | --- |

—

pri petem prednostnem področju (energija) so bile utemeljitev in dejavnosti okrepljene, vanj je zdaj vključeno odkrivanje ustreznih in pravočasnih rešitev za energetske sisteme zaradi omejenosti tradicionalnih zalog nafte in zemeljskega plina; cenovno dostopna energija za državljane in industrijo; sklicevanje na zeleni knjigi iz leta 2005 in 2006 (6), vodilno vlogo Evrope na področju številnih tehnologij za pridobivanje energije in energetsko učinkovitost v svetovnem merilu; pridobivanje električne energije iz odpadkov; proizvodnja goriv iz biomase in odpadkov; skladiščenje; distribucija in uporaba goriv brez ogljika, zlasti biogoriv za pridobivanje električne energije; visoko zmogljive in stroškovno učinkovite elektrarne in/ali obrati za proizvodnjo pare skoraj brez emisij, ki temeljijo zlasti na tehnologijah za podzemno skladiščenje; razvoj in predstavitev drugih tehnologij za konverzijo trdnih goriv, pri čemer nastajajo tudi sekundarni energetski nosilci ter tekoča in plinasta goriva; razvoj možnosti za shranjevanje energije; nadaljnje zmanjšanje končne in osnovne porabe energije za zgradbe in promet; uporaba tehnologij s področja novih in obnovljivih virov energije ter ukrepi in sredstva za upravljanje povpraševanja po energiji; znanstvena podpora za razvoj politike. Poleg tega se je v tej fazi zaradi omejenih sredstev zdelo primerno, da se poli-proizvodnja vključi v okvir dejavnosti „energetska učinkovitost in varčevanje z energijo“ in se ne obravnava kot ločena dejavnost, kakor je predlagal Evropski parlament.

| — | pri šestem prednostnem področju (okolje, vključno s podnebnimi spremembami) je Svet sledil pristopu Evropskega parlamenta in razširil cilj, ki zdaj vključuje podnebje in prilagajanje okoljskih pritiskov, ter poglobil utemeljitev, tako da vključuje gradnje in ribištvo, sklicevanja na Okvirno konvencijo ZN o spremembi podnebja (UNFCC), Konvencijo ZN o boju proti dezertifikaciji in Stockholmsko konvencijo o obstojnih organskih onesnaževalih ter tudi prispevek okoljskih tehnologij k trajnostni porabi in proizvodnji, naravni dediščini in večji konkurenčnosti ob hkratnem zagotavljanju bolj trajnostne prihodnosti za naslednje generacije. Obseg dejavnosti je bil jasneje določen, tako so bila vanj vključena polarna območja; globalni in regionalni medsebojni vplivi; ozračje, posledice dviganja morske gladine v obalnih območjih ter vplivi na posebno občutljiva območja; izboljšanje napovedovanja; suše, gozdni požari, zemeljski in snežni plazovi ter drugi izjemni pojavi kot del nesreč, povezanih s podnebjem; posledice nesreč, povezanih z geološkimi tveganji in podnebjem; izboljšanje strategij za obvladovanje, tudi v okviru pristopa za obvladovanje različnih tveganj; nadzor invazivnih tujih vrst, lagun; ohranjanje krajine; trajnostni proizvodi; varovanje, ohranjanje in poudarjanje kulturne dediščine, vključno s človeškim življenjskim prostorom; nadomestne preskusne strategije, v okviru katerih se za industrijske kemikalije uporabljajo zlasti metode, ki ne vključujejo preskusov na živalih; instrumenti tretjih strani za ocenjevanje; ocenjevanje, izkoriščanje in upravljanje naravnih virov in različne stopnje opazovanja; |
| --- | --- |

—

pri šestem prednostnem področju (okolje, vključno s podnebnimi spremembami) je Svet sledil pristopu Evropskega parlamenta in razširil cilj, ki zdaj vključuje podnebje in prilagajanje okoljskih pritiskov, ter poglobil utemeljitev, tako da vključuje gradnje in ribištvo, sklicevanja na Okvirno konvencijo ZN o spremembi podnebja (UNFCC), Konvencijo ZN o boju proti dezertifikaciji in Stockholmsko konvencijo o obstojnih organskih onesnaževalih ter tudi prispevek okoljskih tehnologij k trajnostni porabi in proizvodnji, naravni dediščini in večji konkurenčnosti ob hkratnem zagotavljanju bolj trajnostne prihodnosti za naslednje generacije. Obseg dejavnosti je bil jasneje določen, tako so bila vanj vključena polarna območja; globalni in regionalni medsebojni vplivi; ozračje, posledice dviganja morske gladine v obalnih območjih ter vplivi na posebno občutljiva območja; izboljšanje napovedovanja; suše, gozdni požari, zemeljski in snežni plazovi ter drugi izjemni pojavi kot del nesreč, povezanih s podnebjem; posledice nesreč, povezanih z geološkimi tveganji in podnebjem; izboljšanje strategij za obvladovanje, tudi v okviru pristopa za obvladovanje različnih tveganj; nadzor invazivnih tujih vrst, lagun; ohranjanje krajine; trajnostni proizvodi; varovanje, ohranjanje in poudarjanje kulturne dediščine, vključno s človeškim življenjskim prostorom; nadomestne preskusne strategije, v okviru katerih se za industrijske kemikalije uporabljajo zlasti metode, ki ne vključujejo preskusov na živalih; instrumenti tretjih strani za ocenjevanje; ocenjevanje, izkoriščanje in upravljanje naravnih virov in različne stopnje opazovanja;

| — | sedmo prednostno področje (promet, vključno z aeronavtiko) je bilo izpopolnjeno in vključuje koristi za vse državljane; pomen prometa za okolje; interoperabilnost in intermodalnost vodnega prometa; manjša vozila, primerna za različne uporabe; inovativno vzdrževanje; popravila in obnovo; dostopne kombinacije tehnologij; trajnostni kopenski promet; prometne aplikacije, kot so vodikove in gorivne celice, ob upoštevanju vidika stroškovne in energetske učinkovitosti; logistiko; načine prevoza z nižjimi ravnmi onesnaževanja; vzdrževanje infrastrukture in EGNOS; |
| --- | --- |

—

sedmo prednostno področje (promet, vključno z aeronavtiko) je bilo izpopolnjeno in vključuje koristi za vse državljane; pomen prometa za okolje; interoperabilnost in intermodalnost vodnega prometa; manjša vozila, primerna za različne uporabe; inovativno vzdrževanje; popravila in obnovo; dostopne kombinacije tehnologij; trajnostni kopenski promet; prometne aplikacije, kot so vodikove in gorivne celice, ob upoštevanju vidika stroškovne in energetske učinkovitosti; logistiko; načine prevoza z nižjimi ravnmi onesnaževanja; vzdrževanje infrastrukture in EGNOS;

| — | osmo prednostno področje (družbeno-ekonomske in humanistične znanosti) je bilo razširjeno, tako da vključuje demografske spremembe; oblikovanje ustreznih ukrepov na kulturnem, znanstvenem in tehnološkem področju ter na področju enakosti spolov; nematerialne dobrine; regionalno kohezijo; družbeno-ekonomski vpliv evropskih politik in zakonodaje; uskladitev poklicnega in družinskega življenja; vprašanja invalidnosti; neenakosti; etnično pripadnost in verski pluralizem; regije v razvoju; spodbujanje miru; prihodnji razvoj razširjene EU; vlogo civilne družbe in razširjanje znanja; |
| --- | --- |

—

osmo prednostno področje (družbeno-ekonomske in humanistične znanosti) je bilo razširjeno, tako da vključuje demografske spremembe; oblikovanje ustreznih ukrepov na kulturnem, znanstvenem in tehnološkem področju ter na področju enakosti spolov; nematerialne dobrine; regionalno kohezijo; družbeno-ekonomski vpliv evropskih politik in zakonodaje; uskladitev poklicnega in družinskega življenja; vprašanja invalidnosti; neenakosti; etnično pripadnost in verski pluralizem; regije v razvoju; spodbujanje miru; prihodnji razvoj razširjene EU; vlogo civilne družbe in razširjanje znanja;

| — | pri devetem prednostnem področju (vesolje) je bila utemeljitev poglobljena, vanjo je zdaj vključeno gozdarstvo; zdravje; stranski tehnološki učinki in nepogrešljivost vesoljskih aplikacij v visokotehnološki družbi; učinkovito izkoriščanje pridobitev iz vesoljskih dejavnosti ob usklajevanju s tehnologijo, ki se uporablja na kraju samem, vključno z letalsko tehnologijo; in stroškovno učinkovite odprave. Obseg dejavnosti je bil razširjen z namenom, da se vključi nadzor na kraju samem; podporo vključevanju in usklajevanju podatkov iz globalnega nadzorovanja okolja in varnosti (GMES) (tako satelitskih kot na kraju samem, skupaj s tistimi z zemlje, s plovil in z zrakoplovov); razvoj vesoljskih sistemov za preprečevanje in obvladovanje tveganj in vseh vrst izrednih dogodkov ob spodbujanju zbliževanja z nevesoljskimi sistemi; čim večji izkoristek znanstvene dodane vrednosti z medsebojnim dopolnjevanjem s pobudami ESA ali nacionalnih vesoljskih agencij na področju raziskovanja vesolja in lažji dostop do teh znanstvenih podatkov; usklajevanje prizadevanj za razvoj vesoljskih teleskopov in detektorjev ter za analiziranje podatkov v vesoljski znanosti; ter biomedicino; |
| --- | --- |

—

pri devetem prednostnem področju (vesolje) je bila utemeljitev poglobljena, vanjo je zdaj vključeno gozdarstvo; zdravje; stranski tehnološki učinki in nepogrešljivost vesoljskih aplikacij v visokotehnološki družbi; učinkovito izkoriščanje pridobitev iz vesoljskih dejavnosti ob usklajevanju s tehnologijo, ki se uporablja na kraju samem, vključno z letalsko tehnologijo; in stroškovno učinkovite odprave. Obseg dejavnosti je bil razširjen z namenom, da se vključi nadzor na kraju samem; podporo vključevanju in usklajevanju podatkov iz globalnega nadzorovanja okolja in varnosti (GMES) (tako satelitskih kot na kraju samem, skupaj s tistimi z zemlje, s plovil in z zrakoplovov); razvoj vesoljskih sistemov za preprečevanje in obvladovanje tveganj in vseh vrst izrednih dogodkov ob spodbujanju zbliževanja z nevesoljskimi sistemi; čim večji izkoristek znanstvene dodane vrednosti z medsebojnim dopolnjevanjem s pobudami ESA ali nacionalnih vesoljskih agencij na področju raziskovanja vesolja in lažji dostop do teh znanstvenih podatkov; usklajevanje prizadevanj za razvoj vesoljskih teleskopov in detektorjev ter za analiziranje podatkov v vesoljski znanosti; ter biomedicino;

| — | pri desetem prednostnem področju (varnost) je bil cilj izpopolnjen in zdaj vključuje naravne nesreče in zasebnost. Poglobljena utemeljitev vključuje podporo politiki Skupnosti na področju zdravja ter raziskave na področju varnosti, ki bodo okrepile evropske zmogljivosti v zvezi z nadzorom, širjenjem informacij in znanja o grožnjah in incidentih, obenem pa bo poudarek tudi na sistemih za boljšo oceno in nadzor razmer, in sicer ob izboljšani uporabi skupnih sistemov IKT v okviru različnih operacij. Obseg dejavnosti je bil razširjen z namenom, da se vključi metode za hitro prepoznavanje; vzpostavitev zaščite v primeru krize; zagotavljanje podpore raznim operacijam obvladovanja izrednih razmer in pregleda nad njimi; medsebojno povezljivost varnostnih sistemov; obveščevalno dejavnost, zbiranje podatkov in civilno varnost; ciljno naravnane raziskave, povezane s kulturno, družbeno, politično in gospodarsko razsežnostjo varnosti, vlogo človeških vrednot in oblikovanjem politike ter psihološkimi in socialnimi okoliščinami terorizma. |
| --- | --- |

—

pri desetem prednostnem področju (varnost) je bil cilj izpopolnjen in zdaj vključuje naravne nesreče in zasebnost. Poglobljena utemeljitev vključuje podporo politiki Skupnosti na področju zdravja ter raziskave na področju varnosti, ki bodo okrepile evropske zmogljivosti v zvezi z nadzorom, širjenjem informacij in znanja o grožnjah in incidentih, obenem pa bo poudarek tudi na sistemih za boljšo oceno in nadzor razmer, in sicer ob izboljšani uporabi skupnih sistemov IKT v okviru različnih operacij. Obseg dejavnosti je bil razširjen z namenom, da se vključi metode za hitro prepoznavanje; vzpostavitev zaščite v primeru krize; zagotavljanje podpore raznim operacijam obvladovanja izrednih razmer in pregleda nad njimi; medsebojno povezljivost varnostnih sistemov; obveščevalno dejavnost, zbiranje podatkov in civilno varnost; ciljno naravnane raziskave, povezane s kulturno, družbeno, politično in gospodarsko razsežnostjo varnosti, vlogo človeških vrednot in oblikovanjem politike ter psihološkimi in socialnimi okoliščinami terorizma.

ii.   Zamisli

Svet se pridružuje stališču Evropskega parlamenta, da je treba omogočiti hitro vzpostavitev Evropskega raziskovalnega sveta (ERC), sestavljenega iz neodvisnega znanstvenega sveta in v ta namen uvedene izvršilne strukture. Na podlagi sprememb EP je tudi nadalje razširil besedilo, da se zagotovi, da bo ERC upravljalo v ta namen zaposleno osebje; da bo v znanstvenem svetu zastopana raznolikost raziskovalnih področij in da bo imenovan za obdobje štirih let, z možnostjo enkratnega podaljšanja, in sicer na podlagi sistema kroženja; da bo znanstveni svet opredelil tudi splošno znanstveno strategijo, imel polno pristojnost za odločanje o vrstah raziskav, ki se bodo financirale, poleg tega pa bo sprejel kodeks ravnanja, ki bo med drugim obravnaval tudi preprečevanje navzkrižja interesov; da bodo upravni stroški in stroški za osebje ERC v skladu s preudarnim in stroškovno učinkovitim upravljanjem; da bo Komisija zagotavljala, da bo ERC deloval v skladu z načeli znanstvene odličnosti, samostojnosti, učinkovitosti in preglednosti, ter pripravila letno poročilo o delovanju ERC in uresničevanju ciljev ter to poročilo predložila Evropskemu parlamentu in Svetu; in da bo ERC lahko izvajal lastne strateške študije za pripravo operativnih dejavnosti in v njihovo podporo.

Vendar se je Svet v zvezi s strukturo ERC odločil za prožnejši pristop kot Evropski parlament. Odločitev o morebitni spremembi strukture ERC bo zato sprejeta šele po vmesni oceni okvirnega programa, predvideni najkasneje v letu 2010, v okviru katere se bo neodvisen pregled struktur ERC še posebno osredotočil na prednosti in pomanjkljivosti teh struktur, t.j. izvajalske agencije ali člena 171 Pogodbe, in sicer glede na merila znanstvene odličnosti, samostojnosti, učinkovitosti in preglednosti.

iii.   Ljudje

Svet je odobril veliko večino sprememb Evropskega parlamenta. V ta program je sedaj vključena nadgradnja, in sicer na podlagi izkušenj z dejavnostmi „Marie Curie“ pri predhodnih okvirnih programih ter njihovega učinka na Evropski raziskovalni prostor; mladini namenjeno usposabljanje; povečanje udeležbe raziskovalk; odprt in povsem nerazlikovalen evropski trg dela za raziskovalce; posebne ukrepe za spodbujanje mladih raziskovalcev in za podporo na začetku znanstvene poklicne poti ter ukrepe za zmanjšanje „bega možganov“; krepitev centrov odličnosti v Evropski uniji; medsebojno dopolnjevanje z drugimi politikami Skupnosti; in širjenje znanstvenih in splošnih znanj in spretnosti, tudi tistih, povezanih s prenosom tehnologije in podjetništvom.

iv.   Zmogljivosti

Medtem ko se v splošnem ohranja predlog Komisije, se je Svet odločil, da bo skladen razvoj politik vključil kot ločeno dejavnost v tem delu okvirnega programa in ne kot horizontalno dejavnost v okviru drugih dejavnosti iz programa „Zmogljivosti“.

Na podlagi sprememb Evropskega parlamenta je Svet dodatno pojasnil nekatere dejavnosti, in sicer:

| — | pri dejavnosti „raziskovalne infrastrukture“ se sedaj cilj nanaša na razvoj Evropskega raziskovalnega prostora. Obseg dejavnosti v zvezi z obstoječimi infrastrukturami je bil podrobneje določen zaradi vključitve dostopa do visoko učinkovitih raziskovalnih infrastruktur tudi za raziskovalce iz industrijskih panog in MSP; razvoj in rast globalne povezljivosti; odprte standarde interoperabilnosti. Glede novih infrastruktur naj bi se dejavnosti Skupnosti osredotočile predvsem na pripravljalne faze, saj bodo države članice ohranile glavno vlogo pri njihovem razvijanju in financiranju. Svet je razširil seznam meril za financiranje, ki zdaj vključuje prispevek k sposobnosti tehnološkega razvoja in prispevek k razvoju „v raziskave usmerjenih grozdov odličnosti“ ter možnost uporabe posojil EIB in strukturnih skladov; |
| --- | --- |

—

pri dejavnosti „raziskovalne infrastrukture“ se sedaj cilj nanaša na razvoj Evropskega raziskovalnega prostora. Obseg dejavnosti v zvezi z obstoječimi infrastrukturami je bil podrobneje določen zaradi vključitve dostopa do visoko učinkovitih raziskovalnih infrastruktur tudi za raziskovalce iz industrijskih panog in MSP; razvoj in rast globalne povezljivosti; odprte standarde interoperabilnosti. Glede novih infrastruktur naj bi se dejavnosti Skupnosti osredotočile predvsem na pripravljalne faze, saj bodo države članice ohranile glavno vlogo pri njihovem razvijanju in financiranju. Svet je razširil seznam meril za financiranje, ki zdaj vključuje prispevek k sposobnosti tehnološkega razvoja in prispevek k razvoju „v raziskave usmerjenih grozdov odličnosti“ ter možnost uporabe posojil EIB in strukturnih skladov;

| — | pri dejavnosti „raziskave v korist MSP“ je Svet sledil pristopu Evropskega parlamenta in vključil zapolnjevanje vrzeli med raziskavami in inovacijami; izboljšanje izkoriščanja raziskav; ponudnike raziskav; dopolnjevanje s programom za konkurenčnost in inovacije ter z drugimi programi Skupnosti; na podlagi spremembe Evropskega parlamenta je bila dodana podpora „državnim raziskovalnim štipendijam“ ob omejitvi tega predloga na pripravo predlogov za programe v okviru „raziskav v korist MSP“, saj je Svet menil, da se je treba jasno osredotočiti na podporo raziskovalnih projektov; |
| --- | --- |

—

pri dejavnosti „raziskave v korist MSP“ je Svet sledil pristopu Evropskega parlamenta in vključil zapolnjevanje vrzeli med raziskavami in inovacijami; izboljšanje izkoriščanja raziskav; ponudnike raziskav; dopolnjevanje s programom za konkurenčnost in inovacije ter z drugimi programi Skupnosti; na podlagi spremembe Evropskega parlamenta je bila dodana podpora „državnim raziskovalnim štipendijam“ ob omejitvi tega predloga na pripravo predlogov za programe v okviru „raziskav v korist MSP“, saj je Svet menil, da se je treba jasno osredotočiti na podporo raziskovalnih projektov;

| — | pri dejavnosti „regije znanja“ je Svet razširil področje uporabe, tako da vključuje omogočanje enostavnejšega združevanja v regionalne grozde, ki prispevajo k razvoju Evropskega raziskovalnega prostora; podporo nastajajočim regijam znanja; sodelovanje s strukturnimi skladi ter medsebojno dopolnjevanje z ustreznimi nacionalnimi in regionalnimi programi; |
| --- | --- |

—

pri dejavnosti „regije znanja“ je Svet razširil področje uporabe, tako da vključuje omogočanje enostavnejšega združevanja v regionalne grozde, ki prispevajo k razvoju Evropskega raziskovalnega prostora; podporo nastajajočim regijam znanja; sodelovanje s strukturnimi skladi ter medsebojno dopolnjevanje z ustreznimi nacionalnimi in regionalnimi programi;

| — | v okviru dejavnosti „raziskovalni potencial“ je bilo pojasnjeno, da dejavnosti vključujejo medsebojno dopolnjevanje s programom za konkurenčnost in inovacije, da bi spodbudili regionalno trženje RTR v sodelovanju z industrijo; |
| --- | --- |

—

v okviru dejavnosti „raziskovalni potencial“ je bilo pojasnjeno, da dejavnosti vključujejo medsebojno dopolnjevanje s programom za konkurenčnost in inovacije, da bi spodbudili regionalno trženje RTR v sodelovanju z industrijo;

| — | pri dejavnosti „znanost in družba“ je Svet razširil obseg dejavnosti, ki zdaj vključujejo ukrepe za večjo dostopnost znanstvenih publikacij posameznikom iz javnosti, ki želijo vpogled vanje; spodbujanje vloge žensk v raziskavah in znanstvenih organih odločanja; oblikovanje odprtega okolja, ki pri mladih vzbuja znanstveno vedoželjnost; spodbujanje celovitega sodelovanja mladih v znanosti; izboljšano medsebojno komunikacijo in vzajemno razumevanje med znanstveno skupnostjo in širšo javnostjo; boljšo predstavitev znanstvenega dela; podporo znanstvenim publikacijam; |
| --- | --- |

—

pri dejavnosti „znanost in družba“ je Svet razširil obseg dejavnosti, ki zdaj vključujejo ukrepe za večjo dostopnost znanstvenih publikacij posameznikom iz javnosti, ki želijo vpogled vanje; spodbujanje vloge žensk v raziskavah in znanstvenih organih odločanja; oblikovanje odprtega okolja, ki pri mladih vzbuja znanstveno vedoželjnost; spodbujanje celovitega sodelovanja mladih v znanosti; izboljšano medsebojno komunikacijo in vzajemno razumevanje med znanstveno skupnostjo in širšo javnostjo; boljšo predstavitev znanstvenega dela; podporo znanstvenim publikacijam;

| — | v okviru „dejavnosti mednarodnega sodelovanja“ je Svet določil, da bodo dejavnosti, ki jih trenutno izvaja INTAS in bodo zaključene do konca leta 2006, zajete tako v tem programu kot v posebnih programih „Sodelovanje“ in „Ljudje“. Razširil je tudi cilj, ki zdaj vključuje spodbujanje stikov s partnerji v tretjih državah z namenom omogočiti lažji dostop do raziskav, ki se izvajajo drugje po svetu, dejavnosti pa bodo vključevale tudi posebne ukrepe sodelovanja v skupnem interesu. |
| --- | --- |

—

v okviru „dejavnosti mednarodnega sodelovanja“ je Svet določil, da bodo dejavnosti, ki jih trenutno izvaja INTAS in bodo zaključene do konca leta 2006, zajete tako v tem programu kot v posebnih programih „Sodelovanje“ in „Ljudje“. Razširil je tudi cilj, ki zdaj vključuje spodbujanje stikov s partnerji v tretjih državah z namenom omogočiti lažji dostop do raziskav, ki se izvajajo drugje po svetu, dejavnosti pa bodo vključevale tudi posebne ukrepe sodelovanja v skupnem interesu.

v.   Nejedrske dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča

Svet je podal utemeljitev za vključitev usklajevanja dejavnosti iz tega dela z raziskavami v okviru naslova „Teme“ v posebnem programu „Sodelovanje“, da bi se izognili prekrivanju in podvajanju. Razširjen je bil obseg dejavnosti, ki zdaj vključujejo znanstveno/tehnično podporo razvoju postopkov ocenjevanja in obvladovanja tveganja kot orodja za postopke odločanja na evropski ravni; strokovno znanje in osrednjo vlogo pri raziskovalnih dejavnostih globalnega nadzorovanja okolja in varnosti (GMES) ter pri razvoju novih aplikacij na tem področju; ter razvoj in potrjevanje alternativnih strategij, zlasti metod, ki ne vključujejo živali, na vseh pomembnih področjih raziskovanja.

(c)   Skupni znesek in porazdelitev sredstev

Po sklenitvi Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (7) je bilo treba znižati prvotno predlagana sredstva za 7. okvirni program v višini 72.726 milijonov EUR ter hkrati ohraniti prednostne naloge in ustrezno kritično maso. Svet je v skladu z mnenjem Evropskega parlamenta sledil spremenjenemu predlogu Komisije, kjer je naveden najvišji skupni znesek v višini 50.521 milijonov EUR. Vendar pa je Svet predlagal, da se porazdelitev tega zneska prilagodi na naslednji način:

| — | pri delu „Sodelovanje“ je Svet upošteval spremembe Evropskega parlamenta in povečal sredstva za tematska področja, ki imajo velik potencial za izboljšanje evropske konkurenčnosti, zlasti kar zadeva prvo (zdravje), peto (energija) in osmo prednostno področje (družbeno-ekonomske in humanistične znanosti), vendar ne za vse v enakem obsegu. Svet se je po razdelitvi teme„vesolje in varnost“ na dve ločeni prednostni področji odločil za varnost nameniti 80 milijonov EUR manj kot za vesolje, saj meni, da pristojnost Skupnosti na tem področju ostaja zelo omejena; |
| --- | --- |

—

pri delu „Sodelovanje“ je Svet upošteval spremembe Evropskega parlamenta in povečal sredstva za tematska področja, ki imajo velik potencial za izboljšanje evropske konkurenčnosti, zlasti kar zadeva prvo (zdravje), peto (energija) in osmo prednostno področje (družbeno-ekonomske in humanistične znanosti), vendar ne za vse v enakem obsegu. Svet se je po razdelitvi teme„vesolje in varnost“ na dve ločeni prednostni področji odločil za varnost nameniti 80 milijonov EUR manj kot za vesolje, saj meni, da pristojnost Skupnosti na tem področju ostaja zelo omejena;

| — | pri delu „Zmogljivosti“ je Svet sledil pristopu Evropskega parlamenta, da se predlagana sredstva za „raziskovalne infrastrukture“ znižajo, v zameno pa se znatno poveča financiranje „raziskav v korist MSP“. Kljub temu Svet meni, da so dejavnosti iz dela „Zmogljivosti“ pomemben sestavni del okvirnega programa, saj nudijo podporo ključnim vidikom evropskih raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti; zato so bila sredstva zanje znižana bistveno manj, kot je predvidel Evropski parlament; |
| --- | --- |

—

pri delu „Zmogljivosti“ je Svet sledil pristopu Evropskega parlamenta, da se predlagana sredstva za „raziskovalne infrastrukture“ znižajo, v zameno pa se znatno poveča financiranje „raziskav v korist MSP“. Kljub temu Svet meni, da so dejavnosti iz dela „Zmogljivosti“ pomemben sestavni del okvirnega programa, saj nudijo podporo ključnim vidikom evropskih raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti; zato so bila sredstva zanje znižana bistveno manj, kot je predvidel Evropski parlament;

| — | kar zadeva programa „Zamisli“ in „Ljudje“, je Svet ohranil sredstva, ki jih je predlagala Komisija, in torej ni sledil spremembam Evropskega parlamenta, ki je povečal financiranje za oba navedena dela okvirnega programa, in sicer na račun programa „Zmogljivosti“. |
| --- | --- |

—

kar zadeva programa „Zamisli“ in „Ljudje“, je Svet ohranil sredstva, ki jih je predlagala Komisija, in torej ni sledil spremembam Evropskega parlamenta, ki je povečal financiranje za oba navedena dela okvirnega programa, in sicer na račun programa „Zmogljivosti“.

2.   Stališče Sveta glede sprememb Evropskega parlamenta

Skupno stališče Sveta vsebuje številne spremembe Evropskega parlamenta (232 od 326 predlaganih sprememb), in sicer v celoti, vsebinsko ali delno, včasih v spremenjeni obliki ali na drugem mestu, pogosto pa v obliki, ki jo je predlagala Komisija v svojem spremenjenem predlogu, kakor je opisano zgoraj.

| (a) | Skupno stališče Sveta vsebuje naslednje spremembe v celoti ali vsebinsko:






  — | 1, 3, 4, 11, 12, 14, 15, 18, 24, 26, 32, 35, 39, 43, 44, 47, 52, 58, 59, 66, 76, 88, 93, 95, 97, 121, 126, 130, 132, 137, 142, 146, 148, 149, 153, 162, 173, 174, 180, 181, 182, 183, 189, 190, 192, 193, 198, 201, 209, 214, 215, 216, 221, 224, 225, 226, 227, 230, 231, 232, 233, 234, 235, 236, 237, 243, 245, 246, 251, 256, 262, 264, 266, 273, 284, 288, 289, 294, 295, 296, 297, 302, 303, 304, 309, 324; |
| --- | --- | --- |

(a)

Skupno stališče Sveta vsebuje naslednje spremembe v celoti ali vsebinsko:

—

1, 3, 4, 11, 12, 14, 15, 18, 24, 26, 32, 35, 39, 43, 44, 47, 52, 58, 59, 66, 76, 88, 93, 95, 97, 121, 126, 130, 132, 137, 142, 146, 148, 149, 153, 162, 173, 174, 180, 181, 182, 183, 189, 190, 192, 193, 198, 201, 209, 214, 215, 216, 221, 224, 225, 226, 227, 230, 231, 232, 233, 234, 235, 236, 237, 243, 245, 246, 251, 256, 262, 264, 266, 273, 284, 288, 289, 294, 295, 296, 297, 302, 303, 304, 309, 324;

| (b) | Svet je načelno ali deloma vključil naslednje spremembe:






  — | 2, 5, 6, 16, 17, 19, 20, 25, 27, 30, 31, 33, 34, 40, 42, 45, 46, 50, 53, 60, 63, 67, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 89, 90, 94, 96, 98, 99, 101, 104, 106, 107, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 119, 120, 122, 123, 124, 125, 127, 128, 129, 131, 136, 138, 140, 141, 154, 155, 156, 157, 158, 159, 160, 163, 165, 166, 167, 168, 169, 170, 171, 172, 175, 177, 178, 179, 184, 185, 186, 187, 188, 195, 196, 197, 199, 200, 202, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 210, 211, 213, 222, 223, 228, 238, 239, 240, 241, 242, 244, 248, 253, 255, 257, 268, 269, 272, 274, 275, 276, 278, 280, 286, 287, 291, 293, 298, 299, 300, 313, 315, 334, 350, 351, 359, 361, 362; |
| --- | --- | --- |

(b)

Svet je načelno ali deloma vključil naslednje spremembe:

—

2, 5, 6, 16, 17, 19, 20, 25, 27, 30, 31, 33, 34, 40, 42, 45, 46, 50, 53, 60, 63, 67, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 89, 90, 94, 96, 98, 99, 101, 104, 106, 107, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 119, 120, 122, 123, 124, 125, 127, 128, 129, 131, 136, 138, 140, 141, 154, 155, 156, 157, 158, 159, 160, 163, 165, 166, 167, 168, 169, 170, 171, 172, 175, 177, 178, 179, 184, 185, 186, 187, 188, 195, 196, 197, 199, 200, 202, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 210, 211, 213, 222, 223, 228, 238, 239, 240, 241, 242, 244, 248, 253, 255, 257, 268, 269, 272, 274, 275, 276, 278, 280, 286, 287, 291, 293, 298, 299, 300, 313, 315, 334, 350, 351, 359, 361, 362;

| (c) | Svet se je strinjal z mnenjem Komisije in ni vključil naslednjih sprememb:






  — | 7, 8, 9, 10, 13, 21, 22, 23, 28, 29, 36, 37, 38, 41, 48, 49, 51, 54, 55, 56, 57, 61, 62, 64, 65, 74, 83, 91, 92, 100, 102, 103, 105, 108, 116, 117, 118, 133, 134, 135, 139, 143, 144, 145, 147, 150, 151, 152, 161, 164, 176, 191, 194, 212, 217, 218, 219, 220, 229, 247, 249, 250, 252, 254, 258, 259, 260, 261, 263, 265, 267, 270, 271, 277, 279, 281, 282, 283, 285, 290, 292, 301, 305, 306, 307, 308, 310, 311, 312, 314, 320, 347, 349, 360. |
| --- | --- | --- |

(c)

Svet se je strinjal z mnenjem Komisije in ni vključil naslednjih sprememb:

—

7, 8, 9, 10, 13, 21, 22, 23, 28, 29, 36, 37, 38, 41, 48, 49, 51, 54, 55, 56, 57, 61, 62, 64, 65, 74, 83, 91, 92, 100, 102, 103, 105, 108, 116, 117, 118, 133, 134, 135, 139, 143, 144, 145, 147, 150, 151, 152, 161, 164, 176, 191, 194, 212, 217, 218, 219, 220, 229, 247, 249, 250, 252, 254, 258, 259, 260, 261, 263, 265, 267, 270, 271, 277, 279, 281, 282, 283, 285, 290, 292, 301, 305, 306, 307, 308, 310, 311, 312, 314, 320, 347, 349, 360.

IV.   SKLEP

Pri oblikovanju skupnega stališča je Svet v celoti upošteval predlog Komisije in mnenje Evropskega parlamenta s prve obravnave. Znatno število sprememb je bilo v celoti ali deloma vključeno v skupno stališče z namenom, da se upošteva množica pomislekov Evropskega parlamenta. Svet je prepričan, da je skupno stališče ustrezno uravnoteženo besedilo, in pričakuje konstruktivne razprave z Evropskim parlamentom, ki bodo omogočile hitro sprejetje 7. okvirnega programa ter ukrepov za njegovo izvedbo (tj. pravil za sodelovanje in posebnih programov).

---

(1)  Dok. 8087/05 RECH 80 ATO 45 COMPET 68 CODEC 266 — COM(2005) 119 konč.

(2)  UL C 65, 17.3.2006, str. 9.

(3)  UL C 115, 16.5.2006, str. 20.

(4)  Dok. P6_TA-PROV(2006)0265.

(5)  Svet je dosegel tudi politično soglasje glede besedila sklepa Sveta o 7. okvirnem programu Evropske skupnosti za jedrsko energijo (Euratom) za dejavnosti na področju jedrskih raziskav in usposabljanja (2007–2011) Ta sklep bo dokončno sprejet hkrati z dokončnim sprejetjem Sklepa ES o okvirnem programu. Osnutek je bil poslan v vednost Evropskemu parlamentu.

(6)  Zelena knjiga o energetski učinkovitosti iz leta 2005 (COM (2005)265), Zelena knjiga o evropski strategiji za trajnostno, konkurenčno in varno energijo iz leta 2006 (COM (2006)105).

(7)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

---

| 12.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 301/51 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

CE 301/51

---

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 28/2006,

ki ga je sprejel Svet dne 23. oktobra 2006

z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja

(2006/C 301 E/02)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 179(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi izboljšali učinkovitost zunanje pomoči Skupnosti, je bil predlagan nov okvir, ki ureja načrtovanje in zagotavljanje pomoči. Uredba Sveta (ES) št. 1085/2006 (2) vzpostavlja Instrument za predpristopno pomoč za pomoč Skupnosti državam kandidatkam in potencialnim državam kandidatkam. Uredba (ES) št. [...] (3) vzpostavlja splošne določbe o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (ENPI). Uredba Sveta (ES) št. [...] (4) vzpostavlja instrument za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom. Uredba (ES) št. [...] (5) vzpostavlja instrument za stabilnost. Uredba (ES) št. [...] (6) vzpostavlja instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti. Uredba (ES) št. [...] (7) vzpostavlja instrument financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu. Uredba Sveta (ES) št. 1257/96 (8) zadeva humanitarno pomoč. Ta uredba vzpostavlja instrument za financiranje razvojnega sodelovanja, ki zagotavlja neposredno pomoč politiki Skupnosti na področju razvojnega sodelovanja. |
| --- | --- |

(1)

Da bi izboljšali učinkovitost zunanje pomoči Skupnosti, je bil predlagan nov okvir, ki ureja načrtovanje in zagotavljanje pomoči. Uredba Sveta (ES) št. 1085/2006 (2) vzpostavlja Instrument za predpristopno pomoč za pomoč Skupnosti državam kandidatkam in potencialnim državam kandidatkam. Uredba (ES) št. [...] (3) vzpostavlja splošne določbe o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (ENPI). Uredba Sveta (ES) št. [...] (4) vzpostavlja instrument za financiranje sodelovanja z industrializiranimi državami in ozemlji ter drugimi državami in ozemlji z visokim dohodkom. Uredba (ES) št. [...] (5) vzpostavlja instrument za stabilnost. Uredba (ES) št. [...] (6) vzpostavlja instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti. Uredba (ES) št. [...] (7) vzpostavlja instrument financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu. Uredba Sveta (ES) št. 1257/96 (8) zadeva humanitarno pomoč. Ta uredba vzpostavlja instrument za financiranje razvojnega sodelovanja, ki zagotavlja neposredno pomoč politiki Skupnosti na področju razvojnega sodelovanja.

| (2) | Skupnost izvaja politiko razvojnega sodelovanja, ki je namenjena uresničitvi ciljev zmanjševanja revščine, trajnostnega gospodarskega in socialnega razvoja ter skladnega in postopnega vključevanja držav v razvoju v svetovno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(2)

Skupnost izvaja politiko razvojnega sodelovanja, ki je namenjena uresničitvi ciljev zmanjševanja revščine, trajnostnega gospodarskega in socialnega razvoja ter skladnega in postopnega vključevanja držav v razvoju v svetovno gospodarstvo.

| (3) | Skupnost izvaja politiko sodelovanja, ki pospešuje sodelovanje, oblikovanje partnerstev in skupnih podjetij med udeleženci iz gospodarstva v Skupnosti ter partnerskih državah in regijah ter spodbuja dialog med političnimi, gospodarskimi in socialnimi partnerji v ustreznih sektorjih. |
| --- | --- |

(3)

Skupnost izvaja politiko sodelovanja, ki pospešuje sodelovanje, oblikovanje partnerstev in skupnih podjetij med udeleženci iz gospodarstva v Skupnosti ter partnerskih državah in regijah ter spodbuja dialog med političnimi, gospodarskimi in socialnimi partnerji v ustreznih sektorjih.

| (4) | Razvojni cilji tisočletja, na primer izkoreninjenje skrajne revščine in lakote, kakor jih je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela 8. septembra 2000, in glavni razvojni cilji in načela, ki so jih Skupnost in njene države članice odobrile v okviru Združenih narodov (ZN) in drugih pristojnih mednarodnih organizacij na področju razvojnega sodelovanja, vodijo politiko razvojnega sodelovanja in mednarodno dejavnost Skupnosti. |
| --- | --- |

(4)

Razvojni cilji tisočletja, na primer izkoreninjenje skrajne revščine in lakote, kakor jih je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela 8. septembra 2000, in glavni razvojni cilji in načela, ki so jih Skupnost in njene države članice odobrile v okviru Združenih narodov (ZN) in drugih pristojnih mednarodnih organizacij na področju razvojnega sodelovanja, vodijo politiko razvojnega sodelovanja in mednarodno dejavnost Skupnosti.

| (5) | Za skladnost razvojne politike je pomembno, da politike Skupnosti, ki zadevajo druga področja poleg razvoja, pripomorejo k prizadevanjem držav v razvoju pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja v skladu s členom 178 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti. |
| --- | --- |

(5)

Za skladnost razvojne politike je pomembno, da politike Skupnosti, ki zadevajo druga področja poleg razvoja, pripomorejo k prizadevanjem držav v razvoju pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja v skladu s členom 178 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

| (6) | Politično okolje, ki zagotavlja mir in stabilnost, spoštovanje človekovih pravic, temeljnih svoboščin, demokratičnih načel, načela pravne države, dobro javno upravljanje in enakost med spoloma, predstavlja osnovo za dolgoročen razvoj. |
| --- | --- |

(6)

Politično okolje, ki zagotavlja mir in stabilnost, spoštovanje človekovih pravic, temeljnih svoboščin, demokratičnih načel, načela pravne države, dobro javno upravljanje in enakost med spoloma, predstavlja osnovo za dolgoročen razvoj.

| (7) | Preudarne in trajnostne gospodarske politike so predpogoj za razvoj. |
| --- | --- |

(7)

Preudarne in trajnostne gospodarske politike so predpogoj za razvoj.

| (8) | Članice Svetovne trgovinske organizacije (STO) so se na četrti ministrski konferenci v Dohi zavezale, da bodo vključile trgovino v razvojne strategije ter v zvezi z njo zagotovile tehnično podporo in podporo pri izgradnji zmogljivosti ter potrebne ukrepe za olajšanje prenosa tehnologije s pomočjo in za namene trgovine, okrepile odnos med neposrednimi tujimi naložbami in trgovino, medsebojni odnos med trgovino in okoljem ter pomagale državam v razvoju, da se vključijo v nova trgovinska pogajanja in pri izvajanju rezultatov teh pogajanj. |
| --- | --- |

(8)

Članice Svetovne trgovinske organizacije (STO) so se na četrti ministrski konferenci v Dohi zavezale, da bodo vključile trgovino v razvojne strategije ter v zvezi z njo zagotovile tehnično podporo in podporo pri izgradnji zmogljivosti ter potrebne ukrepe za olajšanje prenosa tehnologije s pomočjo in za namene trgovine, okrepile odnos med neposrednimi tujimi naložbami in trgovino, medsebojni odnos med trgovino in okoljem ter pomagale državam v razvoju, da se vključijo v nova trgovinska pogajanja in pri izvajanju rezultatov teh pogajanj.

| (9) | Skupna izjava Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije o razvojni politiki Evropske unije „Evropsko soglasje“ (9) z dne 20. decembra 2005 z vsemi svojimi poznejšimi spremembami predstavlja splošni okvir za ukrepe Skupnosti na področju razvoja. Ta naj bi usmerjal načrtovanje in izvajanje strategij razvojne pomoči in sodelovanja. |
| --- | --- |

(9)

Skupna izjava Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije o razvojni politiki Evropske unije „Evropsko soglasje“ (9) z dne 20. decembra 2005 z vsemi svojimi poznejšimi spremembami predstavlja splošni okvir za ukrepe Skupnosti na področju razvoja. Ta naj bi usmerjal načrtovanje in izvajanje strategij razvojne pomoči in sodelovanja.

| (10) | Razvojno sodelovanje bi bilo treba izvajati s pomočjo geografskih in tematskih programov. Geografski programi bi morali podpirati razvoj držav in regij v Latinski Ameriki, Aziji, Srednji Aziji, na Bližnjem vzhodu in v Južni Afriki ter krepiti sodelovanje z njimi. |
| --- | --- |

(10)

Razvojno sodelovanje bi bilo treba izvajati s pomočjo geografskih in tematskih programov. Geografski programi bi morali podpirati razvoj držav in regij v Latinski Ameriki, Aziji, Srednji Aziji, na Bližnjem vzhodu in v Južni Afriki ter krepiti sodelovanje z njimi.

| (11) | Skupnost in njene države članice so z nekaterimi od teh partnerskih držav in regij sklenile sporazume o partnerstvu in sodelovanju, da bi s tem znatno prispevale k dolgoročnemu razvoju partnerskih držav in blaginji njihovega prebivalstva. Bistveni temelji, na katerih so osnovani ti sporazumi o partnerstvu in sodelovanju so skupne in splošne vrednote o spoštovanju in spodbujanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin, demokratična načela in pravna država. V tem kontekstu bi se morala pozornost nameniti tudi pravici do dostojnega dela in pravicam invalidov. Redni in poglobljeni dvostranski odnosi med Skupnostjo in partnerskimi državami ter utrditev večstranskih institucij sta pomembna dejavnika, ki znatno prispevata k ravnovesju in razvoju svetovnega gospodarstva ter krepita vlogo in mesto Skupnosti ter partnerskih držav in regij v svetu. |
| --- | --- |

(11)

Skupnost in njene države članice so z nekaterimi od teh partnerskih držav in regij sklenile sporazume o partnerstvu in sodelovanju, da bi s tem znatno prispevale k dolgoročnemu razvoju partnerskih držav in blaginji njihovega prebivalstva. Bistveni temelji, na katerih so osnovani ti sporazumi o partnerstvu in sodelovanju so skupne in splošne vrednote o spoštovanju in spodbujanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin, demokratična načela in pravna država. V tem kontekstu bi se morala pozornost nameniti tudi pravici do dostojnega dela in pravicam invalidov. Redni in poglobljeni dvostranski odnosi med Skupnostjo in partnerskimi državami ter utrditev večstranskih institucij sta pomembna dejavnika, ki znatno prispevata k ravnovesju in razvoju svetovnega gospodarstva ter krepita vlogo in mesto Skupnosti ter partnerskih držav in regij v svetu.

| (12) | Medtem ko naj bi tematski programi v prvi vrsti podpirali države v razvoju, bi morale biti do njih upravičene, pod pogoji, ki so navedeni v tej uredbi, tudi dve državi upravičenki ter čezmorske države in ozemlja (ČDO), ki zaradi svojih lastnosti ne izpolnjujejo zahtev, da bi jih Odbor za razvojno pomoč Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD/DAC) opredelil kot prejemnike uradne razvojne pomoči (ODA), in ki jih zajema prva alinea drugega pododstavka člena 2(4). Skupnost bi morala financirati tematske programe v državah, ozemljih in regijah, ki so upravičeni do pomoči v okviru geografskega programa iz te uredbe, pomoči v okviru Uredbe (ES) št. [...] ali do geografskega sodelovanja v okviru Evropskega razvojnega sklada (ERS). Sklep Sveta 2001/822/ES z dne 27. novembra 2001 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav) (10), ki se uporablja do 31. decembra 2011, določa pogoje za upravičenost ČDO do tematskih dejavnosti v okviru razvojne pomoči, ki se financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije in ki jih ta uredba ne spreminja. |
| --- | --- |

(12)

Medtem ko naj bi tematski programi v prvi vrsti podpirali države v razvoju, bi morale biti do njih upravičene, pod pogoji, ki so navedeni v tej uredbi, tudi dve državi upravičenki ter čezmorske države in ozemlja (ČDO), ki zaradi svojih lastnosti ne izpolnjujejo zahtev, da bi jih Odbor za razvojno pomoč Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD/DAC) opredelil kot prejemnike uradne razvojne pomoči (ODA), in ki jih zajema prva alinea drugega pododstavka člena 2(4). Skupnost bi morala financirati tematske programe v državah, ozemljih in regijah, ki so upravičeni do pomoči v okviru geografskega programa iz te uredbe, pomoči v okviru Uredbe (ES) št. [...] ali do geografskega sodelovanja v okviru Evropskega razvojnega sklada (ERS). Sklep Sveta 2001/822/ES z dne 27. novembra 2001 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav) (10), ki se uporablja do 31. decembra 2011, določa pogoje za upravičenost ČDO do tematskih dejavnosti v okviru razvojne pomoči, ki se financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije in ki jih ta uredba ne spreminja.

| (13) | Tematski programi bi morali zagotoviti posebno dodano vrednost in dopolniti programe geografske narave, ki predstavljajo glavni okvir sodelovanja Skupnosti s tretjimi državami. Razvojno sodelovanje, ki se izvaja s pomočjo tematskih programov, naj bi dopolnjevalo geografske programe iz te uredbe in Uredbe (ES) št. [...] in sodelovanje v okviru ERS. Tematski programi vključujejo posebna področja dejavnosti v interesu skupine partnerskih držav, neopredeljenih z geografskega vidika, dejavnosti sodelovanja, namenjene različnim regijam ali skupinam partnerskih držav, ali mednarodne ukrepe brez posebne geografske podlage. Pomembno vlogo imajo tudi pri razvoju politik Skupnosti z zunanjega vidika ter za zagotavljanje sektorske usklajenosti in prepoznavnosti. |
| --- | --- |

(13)

Tematski programi bi morali zagotoviti posebno dodano vrednost in dopolniti programe geografske narave, ki predstavljajo glavni okvir sodelovanja Skupnosti s tretjimi državami. Razvojno sodelovanje, ki se izvaja s pomočjo tematskih programov, naj bi dopolnjevalo geografske programe iz te uredbe in Uredbe (ES) št. [...] in sodelovanje v okviru ERS. Tematski programi vključujejo posebna področja dejavnosti v interesu skupine partnerskih držav, neopredeljenih z geografskega vidika, dejavnosti sodelovanja, namenjene različnim regijam ali skupinam partnerskih držav, ali mednarodne ukrepe brez posebne geografske podlage. Pomembno vlogo imajo tudi pri razvoju politik Skupnosti z zunanjega vidika ter za zagotavljanje sektorske usklajenosti in prepoznavnosti.

| (14) | Tematski programi naj bi podpirali ukrepe na področju človekovega in družbenega razvoja, okolja in trajnostnega upravljanja z naravnimi viri, vključno z energijo, nedržavnih akterjev in lokalnih oblasti, varnosti preskrbe s hrano ter migracij in azila. Vsebina tematskih programov je bila pripravljena na podlagi ustreznih sporočil Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(14)

Tematski programi naj bi podpirali ukrepe na področju človekovega in družbenega razvoja, okolja in trajnostnega upravljanja z naravnimi viri, vključno z energijo, nedržavnih akterjev in lokalnih oblasti, varnosti preskrbe s hrano ter migracij in azila. Vsebina tematskih programov je bila pripravljena na podlagi ustreznih sporočil Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (15) | Tematski program o okolju in trajnostno upravljanje z viri, vključno z energijo, bi med drugim moral spodbujati mednarodno okoljsko upravljanje ter okoljske in energetske politike Skupnosti v tujini. |
| --- | --- |

(15)

Tematski program o okolju in trajnostno upravljanje z viri, vključno z energijo, bi med drugim moral spodbujati mednarodno okoljsko upravljanje ter okoljske in energetske politike Skupnosti v tujini.

| (16) | Tematski program o migracijah in azilu bi moral prispevati k uresničevanju cilja, ki je določen v sklepih predsedstva Evropskega sveta iz Bruslja z dne 15. in 16. decembra 2005, in sicer povečati finančno pomoč Skupnosti glede odnosov s tretjimi državami na področjih, ki zadevajo ali so povezana z migracijami. |
| --- | --- |

(16)

Tematski program o migracijah in azilu bi moral prispevati k uresničevanju cilja, ki je določen v sklepih predsedstva Evropskega sveta iz Bruslja z dne 15. in 16. decembra 2005, in sicer povečati finančno pomoč Skupnosti glede odnosov s tretjimi državami na področjih, ki zadevajo ali so povezana z migracijami.

| (17) | Politika Skupnosti v zvezi z varnostjo preskrbe s hrano se razvija v podporo široko zasnovanim strategijam varnosti preskrbe s hrano na nacionalni, regionalni in globalni ravni, tako da pomoč v hrani omejuje na humanitarno pomoč in pomoč v primerih hudega pomanjkanja hrane ter preprečuje moteče vplive na lokalno proizvodnjo in trge, pri tem pa mora upoštevati posebne razmere v državah z nestabilno strukturo, ki so močno odvisne od podpore varnosti preskrbe s hrano, ter tako preprečiti prehitro zmanjšanje pomoči Skupnosti tem državam. |
| --- | --- |

(17)

Politika Skupnosti v zvezi z varnostjo preskrbe s hrano se razvija v podporo široko zasnovanim strategijam varnosti preskrbe s hrano na nacionalni, regionalni in globalni ravni, tako da pomoč v hrani omejuje na humanitarno pomoč in pomoč v primerih hudega pomanjkanja hrane ter preprečuje moteče vplive na lokalno proizvodnjo in trge, pri tem pa mora upoštevati posebne razmere v državah z nestabilno strukturo, ki so močno odvisne od podpore varnosti preskrbe s hrano, ter tako preprečiti prehitro zmanjšanje pomoči Skupnosti tem državam.

| (18) | V skladu s sklepi predsedstva z dne 24. maja 2005 bi bilo treba podpirati ukrepe za izboljšanje reproduktivnega in spolnega zdravja v državah v razvoju ter za zaščito s tem povezanih pravic; zagotoviti bi bilo treba finančno pomoč in ustrezno strokovno znanje, da bi spodbudili celovit pristop k reproduktivnemu in spolnemu zdravju ter s tem povezanim pravicam in njihovo priznanje, kakor je opredeljeno v Akcijskem programu Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju (ICPD), vključno z varnim materinstvom in splošnim dostopom do vsestranskega spektra varne in zanesljive zdravstvene nege in storitev na področju zdrave reprodukcije in spolnosti. Pri izvajanju dejavnosti sodelovanja je treba, kjer je to ustrezno, strogo upoštevati sklepe, sprejete na ICPD. |
| --- | --- |

(18)

V skladu s sklepi predsedstva z dne 24. maja 2005 bi bilo treba podpirati ukrepe za izboljšanje reproduktivnega in spolnega zdravja v državah v razvoju ter za zaščito s tem povezanih pravic; zagotoviti bi bilo treba finančno pomoč in ustrezno strokovno znanje, da bi spodbudili celovit pristop k reproduktivnemu in spolnemu zdravju ter s tem povezanim pravicam in njihovo priznanje, kakor je opredeljeno v Akcijskem programu Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju (ICPD), vključno z varnim materinstvom in splošnim dostopom do vsestranskega spektra varne in zanesljive zdravstvene nege in storitev na področju zdrave reprodukcije in spolnosti. Pri izvajanju dejavnosti sodelovanja je treba, kjer je to ustrezno, strogo upoštevati sklepe, sprejete na ICPD.

| (19) | Na podlagi Uredbe (ES) št. 266/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. februarja 2006 o uvedbi spremljevalnih ukrepov za države pogodbenice Protokola o sladkorju, ki jih prizadeva reforma ureditve EU za sladkor (11), bi bilo treba zagotoviti pomoč tudi državam AKP, ki so pogodbenice Protokola o sladkorju in jih zadeva reforma skupne ureditve trga za sladkor, ter tako podpreti proces prilaganja v teh državah. |
| --- | --- |

(19)

Na podlagi Uredbe (ES) št. 266/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. februarja 2006 o uvedbi spremljevalnih ukrepov za države pogodbenice Protokola o sladkorju, ki jih prizadeva reforma ureditve EU za sladkor (11), bi bilo treba zagotoviti pomoč tudi državam AKP, ki so pogodbenice Protokola o sladkorju in jih zadeva reforma skupne ureditve trga za sladkor, ter tako podpreti proces prilaganja v teh državah.

| (20) | Pri izvajanju razvojne politike Skupnosti so učinkovitejša pomoč, boljše dopolnjevanje, približevanje in bolj usklajeni postopki, tako med Skupnostjo in njenimi državami članicami, kakor tudi v odnosih z drugimi donatorji in akterji razvoja, bistvenega pomena za zagotavljanje usklajenosti in ustreznosti pomoči, hkrati pa znižujejo stroške partnerskih držav, kar potrjuje Pariška deklaracija o učinkovitosti pomoči, sprejeta v okviru Foruma na visoki ravni o učinkovitosti pomoči dne 2. marca 2005. |
| --- | --- |

(20)

Pri izvajanju razvojne politike Skupnosti so učinkovitejša pomoč, boljše dopolnjevanje, približevanje in bolj usklajeni postopki, tako med Skupnostjo in njenimi državami članicami, kakor tudi v odnosih z drugimi donatorji in akterji razvoja, bistvenega pomena za zagotavljanje usklajenosti in ustreznosti pomoči, hkrati pa znižujejo stroške partnerskih držav, kar potrjuje Pariška deklaracija o učinkovitosti pomoči, sprejeta v okviru Foruma na visoki ravni o učinkovitosti pomoči dne 2. marca 2005.

| (21) | Da bi dosegli cilje iz te uredbe, je treba zasledovati diferenciran pristop glede na kontekst in potrebe, ki bo v podporo partnerskim državam ali regijam s posebnimi, po meri izdelanimi programi, zasnovanimi na njim lastnih potrebah, strategijah, prednostnih nalogah in sredstvih. |
| --- | --- |

(21)

Da bi dosegli cilje iz te uredbe, je treba zasledovati diferenciran pristop glede na kontekst in potrebe, ki bo v podporo partnerskim državam ali regijam s posebnimi, po meri izdelanimi programi, zasnovanimi na njim lastnih potrebah, strategijah, prednostnih nalogah in sredstvih.

| (22) | Prevzem odgovornosti za razvojne strategije s strani partnerskih držav je ključ do uspeha razvojnih politik in s tega vidika je treba spodbujati čim širšo vključenost vseh delov družbe, vključno z invalidi in drugimi ranljivimi skupinami. Da bi zagotovili učinkovitost in preglednost ter spodbudili države, naj prevzamejo odgovornost, bi se morale strategije sodelovanja in postopki izvajanja pomoči donatorjev čim bolj ujemati s strategijami in postopki partnerskih držav. |
| --- | --- |

(22)

Prevzem odgovornosti za razvojne strategije s strani partnerskih držav je ključ do uspeha razvojnih politik in s tega vidika je treba spodbujati čim širšo vključenost vseh delov družbe, vključno z invalidi in drugimi ranljivimi skupinami. Da bi zagotovili učinkovitost in preglednost ter spodbudili države, naj prevzamejo odgovornost, bi se morale strategije sodelovanja in postopki izvajanja pomoči donatorjev čim bolj ujemati s strategijami in postopki partnerskih držav.

| (23) | Ker je treba zagotoviti učinkovito povezovanje humanitarne pomoči in dolgoročne razvojne pomoči, se ukrepi, upravičeni do financiranja v skladu z Uredbo (ES) št. [...], načeloma ne bi smeli financirati v okviru te uredbe, razen če je treba zagotoviti kontinuiteto sodelovanja od kriznih razmer do stabilnih pogojev za razvoj. |
| --- | --- |

(23)

Ker je treba zagotoviti učinkovito povezovanje humanitarne pomoči in dolgoročne razvojne pomoči, se ukrepi, upravičeni do financiranja v skladu z Uredbo (ES) št. [...], načeloma ne bi smeli financirati v okviru te uredbe, razen če je treba zagotoviti kontinuiteto sodelovanja od kriznih razmer do stabilnih pogojev za razvoj.

| (24) | Sproščanje pomoči v skladu z najboljšimi praksami OECD/DAC je ključni element za večjo dodano vrednost pomoči in pri krepitvi lokalnih zmogljivosti. Pravila sodelovanja pri javnih razpisih in pridobivanju donacij ter pravila glede porekla zalog bi bilo treba določiti v skladu z najnovejšim razvojem dogodkov v zvezi s sproščanjem pomoči. |
| --- | --- |

(24)

Sproščanje pomoči v skladu z najboljšimi praksami OECD/DAC je ključni element za večjo dodano vrednost pomoči in pri krepitvi lokalnih zmogljivosti. Pravila sodelovanja pri javnih razpisih in pridobivanju donacij ter pravila glede porekla zalog bi bilo treba določiti v skladu z najnovejšim razvojem dogodkov v zvezi s sproščanjem pomoči.

| (25) | Pomoč bi bilo treba upravljati v skladu s pravili za zunanjo pomoč, navedenimi v Uredbi Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (12), s primernimi določbami za zaščito finančnih interesov Skupnosti. Nadalje bi se bilo treba prizadevati za izboljšanje razvojnega sodelovanja, da bi dosegli ustrezno ravnovesje med dodeljenimi finančnimi sredstvi in absorbcijsko sposobnostjo ter zmanjšali vrednost neporavnanih obveznosti. |
| --- | --- |

(25)

Pomoč bi bilo treba upravljati v skladu s pravili za zunanjo pomoč, navedenimi v Uredbi Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (12), s primernimi določbami za zaščito finančnih interesov Skupnosti. Nadalje bi se bilo treba prizadevati za izboljšanje razvojnega sodelovanja, da bi dosegli ustrezno ravnovesje med dodeljenimi finančnimi sredstvi in absorbcijsko sposobnostjo ter zmanjšali vrednost neporavnanih obveznosti.

| (26) | Ta uredba določa finančna sredstva za obdobje 2007–2013, ki predstavljajo prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim Parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (13). |
| --- | --- |

(26)

Ta uredba določa finančna sredstva za obdobje 2007–2013, ki predstavljajo prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim Parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (13).

| (27) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (14). Programski dokumenti in nekateri specifični ukrepi bi morali biti sprejeti v skladu z upravljanim postopkomv odboru. |
| --- | --- |

(27)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (14). Programski dokumenti in nekateri specifični ukrepi bi morali biti sprejeti v skladu z upravljanim postopkomv odboru.

| (28) | Ker cilja te uredbe, in sicer predlaganega sodelovanja z državami, ozemlji in regijami v razvoju, ki niso države članice Skupnosti in niso upravičene do pomoči Skupnosti v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1085/2006 ali Uredbo (ES) št. [...], države članice zaradi obsega ukrepanja ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(28)

Ker cilja te uredbe, in sicer predlaganega sodelovanja z državami, ozemlji in regijami v razvoju, ki niso države članice Skupnosti in niso upravičene do pomoči Skupnosti v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1085/2006 ali Uredbo (ES) št. [...], države članice zaradi obsega ukrepanja ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

| (29) | Ta uredba zahteva razveljavitev obstoječega niza uredb glede preoblikovanja instrumentov zunanjepolitičnega ukrepanja, predvsem na področju razvojnega sodelovanja — |
| --- | --- |

(29)

Ta uredba zahteva razveljavitev obstoječega niza uredb glede preoblikovanja instrumentov zunanjepolitičnega ukrepanja, predvsem na področju razvojnega sodelovanja —

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Splošni namen in področje uporabe

1.   Skupnost financira ukrepe za podporo sodelovanju z državami, ozemlji in regijami v razvoju, vključenimi na seznam prejemnikov pomoči Odbora za razvojno pomoč Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD/DAC) in naštetimi v Prilogi I (v nadaljevanju „partnerske države in regije“). Komisija spreminja Prilogo I v skladu z rednimi pregledi seznama prejemnikov pomoči s strani OECD/DAC in o tem obvešča Evropski parlament in Svet.

2.   Skupnost financira tematske programe v državah, ozemljih in regijah, ki so upravičeni do pomoči v okviru geografskega programa iz členov 5 do 10 te uredbe, pomoči na podlagi Uredbe (ES) št. [...] ali do geografskega sodelovanja v okviru Evropskega razvojnega sklada (ERS).

3.   Za namene te uredbe je regija opredeljena kot geografska enota, ki obsega več kot eno državo v razvoju.

NASLOV I

CILJI IN SPLOŠNA NAČELA

Člen 2

Cilji

1.   Poglavitni in osnovni cilj sodelovanja v okviru te uredbe je izkoreninjenje revščine v partnerskih državah in regijah v okviru trajnostnega razvoja, vključno z doseganjem razvojnih ciljev tisočletja, ter spodbujanje demokracije, dobrega javnega upravljanja, spoštovanja človekovih pravic in pravne države. V okviru sodelovanja s partnerskimi državami in regijami se skladno s tem ciljem:

| — | utrjujejo in podpirajo demokracija, pravna država, človekove pravice in temeljne svoboščine, dobro javno upravljanje, enakost med spoloma in sorodna načela mednarodnega prava; |
| --- | --- |

—

utrjujejo in podpirajo demokracija, pravna država, človekove pravice in temeljne svoboščine, dobro javno upravljanje, enakost med spoloma in sorodna načela mednarodnega prava;

| — | spodbuja trajnostni razvoj — vključno s političnimi, gospodarskimi, socialnimi in okoljskimi vidiki — v partnerskih državah in regijah, še zlasti tistih, ki so v najbolj neugodnem položaju; |
| --- | --- |

—

spodbuja trajnostni razvoj — vključno s političnimi, gospodarskimi, socialnimi in okoljskimi vidiki — v partnerskih državah in regijah, še zlasti tistih, ki so v najbolj neugodnem položaju;

| — | spodbuja njihovo nemoteno in postopno vključevanje v svetovno gospodarstvo; |
| --- | --- |

—

spodbuja njihovo nemoteno in postopno vključevanje v svetovno gospodarstvo;

| — | nudi pomoč pri oblikovanju mednarodnih ukrepov za ohranitev in izboljšanje kakovosti okolja in trajnostnega upravljanja z globalnimi naravnimi viri, da se zagotovi trajnostni razvoj, vključno z vprašanji podnebnih sprememb in izgube biotske raznovrstnosti; in |
| --- | --- |

—

nudi pomoč pri oblikovanju mednarodnih ukrepov za ohranitev in izboljšanje kakovosti okolja in trajnostnega upravljanja z globalnimi naravnimi viri, da se zagotovi trajnostni razvoj, vključno z vprašanji podnebnih sprememb in izgube biotske raznovrstnosti; in

| — | krepi odnos med Skupnostjo ter partnerskimi državami in regijami. |
| --- | --- |

—

krepi odnos med Skupnostjo ter partnerskimi državami in regijami.

2.   Sodelovanje Skupnosti v okviru te uredbe je skladno z zavezami in cilji na področju razvojnega sodelovanja, ki jih je Skupnost potrdila v okviru Združenih narodov (ZN) in drugih pristojnih mednarodnih organizacij na področju razvojnega sodelovanja.

3.   Kakor je določeno v naslovu XX Pogodbe, zagotavlja razvojna politika Skupnosti pravni okvir za sodelovanje s partnerskimi državami in regijami. Zgoraj navedena Skupna izjava Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije o razvojni politiki Evropske unije „Evropsko soglasje“ z dne 20. decembra 2005 z vsemi svojimi poznejšimi spremembami predstavlja splošni okvir, smernice in izhodišče za usmerjanje izvajanja sodelovanja Skupnosti s partnerskimi državami in regijami v skladu s to uredbo.

4.   Ukrepi iz člena 1(1) so zasnovani tako, da izpolnjujejo merila za uradno razvojno pomoč (ODA), ki jo je uvedel OECD/DAC.

Programi iz člena 1(2) so zasnovani tako, da izpolnjujejo merila za uradno razvojno pomoč, ki jih oblikuje OECD/DAC, razen če:

| — | lastnosti upravičencev zahtevajo drugače ali |
| --- | --- |

—

lastnosti upravičencev zahtevajo drugače ali

| — | se s programom izvaja svetovna pobuda, prednostna naloga politike Skupnosti ali mednarodna obveznost ali zavezanost Skupnosti iz člena 11(2), in ukrep ne more izpolniti takšnega merila. |
| --- | --- |

—

se s programom izvaja svetovna pobuda, prednostna naloga politike Skupnosti ali mednarodna obveznost ali zavezanost Skupnosti iz člena 11(2), in ukrep ne more izpolniti takšnega merila.

Najmanj 90 % izdatkov, predvidenih v okviru tematskih programov, se nameni skladu z merili za uradno razvojno pomoč, ki jih oblikuje OECD/DAC, brez poseganja v prvo alineo drugega pododstavka člena 2(4).

5.   Pomoč Skupnosti v skladu s to uredbo se ne uporablja za financiranje nabav orožja ali streliva ter vojaških ali obrambnih operacij.

6.   Ukrepi, predvideni v Uredbi (ES) št. [...]in zlasti členu 4 navedene uredbe, ki so upravičeni do financiranja v skladu z navedeno uredbo, se načeloma ne financirajo v okviru te uredbe, razen če je treba zagotoviti kontinuiteto sodelovanja od kriznih razmer do stabilnih pogojev za razvoj.

Brez poseganja v potrebo po zagotavljanju kontinuitete sodelovanja od kriznih razmer do stabilnih pogojev za razvoj se ukrepi, ki so zajeti in upravičeni do financiranja v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1257/96 z dne 20. junija 1996 o humanitarni pomoči (15), ne financirajo v okviru te uredbe.

Člen 3

Splošna načela

1.   Skupnost temelji na vrednotah demokracije, pravne države, spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter si s pomočjo dialoga in sodelovanja prizadeva za razvoj in krepitev zavezanosti tem vrednotam v partnerskih državah in regijah.

2.   Pri izvajanju te uredbe se sledi diferenciranemu pristopu glede na kontekst in potrebe, tako da je partnerskim državam ali regijam zagotovljeno posebno, po meri izdelano sodelovanje, zasnovano na njim lastnih potrebah, strategijah, prednostnih nalogah in sredstvih.

Pri splošnem dodeljevanju sredstev se prednostno obravnavajo najmanj razvite države in države z nizkim dohodkom, da bi se dosegli razvojni cilji tisočletja. Ustrezna pozornost je namenjena podpori razvoju za dobrobit držav s srednje visokim dohodkom, zlasti držav z nižjim srednjim dohodkom, ki se večinoma soočajo s podobnimi problemi kot države z nizkim dohodkom.

3.   V vseh programih se izvede poenotenje naslednjih medsebojno povezanih zadev: spodbujanja človekovih pravic, enakosti med spoloma, demokracije, dobrega javnega upravljanja, otrokovih pravic in pravic avtohtonega prebivalstva, trajnostnega razvoja okolja in boja proti HIV/aidsu. Posebna pozornost se poleg tega posveti krepitvi pravne države, izboljšanju dostopa do pravnega varstva in podpiranju civilne družbe ter spodbujanju dialoga, sodelovanja, sprave in izgradnje institucij.

4.   Skupnost v okviru vseh politik, ki bi lahko imele posledice za partnerske države in regije, upošteva cilje iz naslova XX Pogodbe in iz člena 2 te uredbe. Poleg tega si Skupnost pri ukrepih, ki se financirajo v okviru te uredbe, prizadeva zagotoviti skladnost z drugimi področji zunanjepolitičnega delovanja. Ta usklajenost se zagotavlja pri določanju politik, strateškem načrtovanju ter oblikovanju in izvajanju ukrepov.

5.   Skupnost in države članice izboljšajo koordinacijo in dopolnjevanje svojih politik razvojnega sodelovanja tako, da se na prednostne naloge partnerskih držav in regij odzovejo na državni in regionalni ravni. Politika Skupnosti na področju razvojnega sodelovanja dopolnjuje politike držav članic.

6.   Komisija in države članice si prizadevajo za redno in pogosto izmenjavo informacij, tudi z drugimi donatorji, ter spodbujajo boljšo koordinacijo in dopolnjevanje donatorjev s prizadevanjem za skupno večletno načrtovanje, ki temelji na strategijah za zmanjševanje revščine ali enakovrednih strategijah partnerskih držav in lastnih proračunskih postopkih partnerskih držav, s skupnimi mehanizmi izvajanja, ki vključujejo skupne analize, s skupnimi misijami na ravni vseh donatorjev ter z uporabo dogovorov o sofinanciranju.

7.   V okviru svojih pristojnosti Skupnost in države članice spodbujajo večstranski pristop do globalnih izzivov in krepijo sodelovanje z večstranskimi in regionalnimi organizacijami in organi, kot so mednarodne finančne institucije, agencije, skladi in programi ZN, ter z drugimi dvostranskimi donatorji.

8.   Skupnost spodbuja učinkovito sodelovanje s partnerskimi državami in regijami v skladu z mednarodno najboljšo prakso. Spodbuja:

| (a) | razvojni proces, ki ga izvaja in za katerega je odgovorna partnerska država. Skupnost svojo pomoč vse bolj usklajuje z nacionalnimi razvojnimi strategijami, reformnimi politikami in postopki partnerskih držav. Skupnost prispeva h krepitvi procesa vzajemne odgovornosti med partnerskimi vladami in donatorji ter spodbuja strokovno usposabljanje in zaposlovanje na lokalni ravni; |
| --- | --- |

(a)

razvojni proces, ki ga izvaja in za katerega je odgovorna partnerska država. Skupnost svojo pomoč vse bolj usklajuje z nacionalnimi razvojnimi strategijami, reformnimi politikami in postopki partnerskih držav. Skupnost prispeva h krepitvi procesa vzajemne odgovornosti med partnerskimi vladami in donatorji ter spodbuja strokovno usposabljanje in zaposlovanje na lokalni ravni;

| (b) | za sodelovanje odprte pristope k razvoju in široko udeležbo vseh delov družbe pri razvojnem procesu in nacionalnem dialogu, vključno s političnim dialogom; |
| --- | --- |

(b)

za sodelovanje odprte pristope k razvoju in široko udeležbo vseh delov družbe pri razvojnem procesu in nacionalnem dialogu, vključno s političnim dialogom;

| (c) | učinkovite načine in instrumente sodelovanja, kakor so opredeljeni v členu 25, skladne z najboljšimi praksami OECD/DAC, ki so prilagojeni posebnim okoliščinam posamezne partnerske države ali regije, s posebnim poudarkom na pristopih, ki temeljijo na programu, zagotavljanju predvidljivega financiranja pomoči, razvoju in uporabi nacionalnih sistemov ter pristopih k razvoju, ki temeljijo na rezultatih in vključujejo, kjer je to primerno, cilje in kazalce, povezane z razvojnimi cilji tisočletja. |
| --- | --- |

(c)

učinkovite načine in instrumente sodelovanja, kakor so opredeljeni v členu 25, skladne z najboljšimi praksami OECD/DAC, ki so prilagojeni posebnim okoliščinam posamezne partnerske države ali regije, s posebnim poudarkom na pristopih, ki temeljijo na programu, zagotavljanju predvidljivega financiranja pomoči, razvoju in uporabi nacionalnih sistemov ter pristopih k razvoju, ki temeljijo na rezultatih in vključujejo, kjer je to primerno, cilje in kazalce, povezane z razvojnimi cilji tisočletja.

| (d) | večji učinek politik in načrtovanja programov, in sicer s koordinacijo in usklajevanjem donatorjev, da se omeji prekrivanje in podvajanje, izboljša dopolnjevanje in podprejo spodbude na ravni vseh donatorjev. Koordinacija se v partnerskih državah in regijah izvaja z uporabo dogovorjenih smernic in načel najboljših praks v zvezi s koordinacijo in učinkovitostjo pomoči; |
| --- | --- |

(d)

večji učinek politik in načrtovanja programov, in sicer s koordinacijo in usklajevanjem donatorjev, da se omeji prekrivanje in podvajanje, izboljša dopolnjevanje in podprejo spodbude na ravni vseh donatorjev. Koordinacija se v partnerskih državah in regijah izvaja z uporabo dogovorjenih smernic in načel najboljših praks v zvezi s koordinacijo in učinkovitostjo pomoči;

| (e) | obris razvojnih ciljev tisočletja v strateških dokumentih države v njenem večletnem programiranju. |
| --- | --- |

(e)

obris razvojnih ciljev tisočletja v strateških dokumentih države v njenem večletnem programiranju.

9.   Komisija obvesti Evropski parlament in ima z njim redno izmenjavo mnenj.

10.   Komisija si prizadeva za redno izmenjavo informacij s civilno družbo.

NASLOV II

GEOGRAFSKI IN TEMATSKI PROGRAMI

Člen 4

Izvajanje pomoči Skupnosti

Pomoč Skupnosti se v skladu s splošnim namenom in področjem uporabe, cilji in splošnimi načeli te uredbe izvaja v okviru geografskih in tematskih programov, kakor so določeni v členih 5 do 16 in programa, določenega v členu 17.

Člen 5

Geografski programi

1.   Geografski program zajema ustrezna področja dejavnosti sodelovanja s partnerskimi državami in regijami, določenimi na geografski podlagi.

2.   V skladu s skupnim namenom in področjem uporabe, cilji in splošnimi načeli te uredbe pomoč Skupnosti državam Latinske Amerike, Azije, Srednje Azije in Bližnjega vzhoda, kakor so določene v Prilogi I, in tudi Južni Afriki zajema ukrepe v okviru naslednjih področij sodelovanja:

| (a) | podpora izvajanju politik, namenjenih zmanjševanju revščine in uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

(a)

podpora izvajanju politik, namenjenih zmanjševanju revščine in uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja;

Razvoj človeških virov

| (b) | obravnava osnovnih potreb prebivalstva s posebnim poudarkom na osnovnem izobraževanju in zdravju, zlasti z:
  Zdravje:






  (i) | večjim dostopom do zdravstvenih storitev in zagotavljanjem le teh za skupine prebivalstva z nižjim dohodkom in za marginalizirane skupine, vključno z ženskami in otroci, za osebe, ki pripadajo skupinam, podvržene diskriminaciji zaradi etnične, verske pripadnosti ali katerikoli drugi diskriminaciji, za invalidne osebe, s posebnim poudarkom na s tem povezanimi razvojnimi cilji tisočletja, in sicer zmanjšanju smrtnosti otrok, izboljšanju zdravja mater in otrok ter reproduktivnega in spolnega zdravja, ter na pravicah iz agende Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju (ICPD) iz Kaira, ki je obravnavala bolezni revščine, zlasti HIV/AIDS, tuberkulozo in malarijo; |
| --- | --- | --- |

(b)

obravnava osnovnih potreb prebivalstva s posebnim poudarkom na osnovnem izobraževanju in zdravju, zlasti z:

Zdravje:

(i)

večjim dostopom do zdravstvenih storitev in zagotavljanjem le teh za skupine prebivalstva z nižjim dohodkom in za marginalizirane skupine, vključno z ženskami in otroci, za osebe, ki pripadajo skupinam, podvržene diskriminaciji zaradi etnične, verske pripadnosti ali katerikoli drugi diskriminaciji, za invalidne osebe, s posebnim poudarkom na s tem povezanimi razvojnimi cilji tisočletja, in sicer zmanjšanju smrtnosti otrok, izboljšanju zdravja mater in otrok ter reproduktivnega in spolnega zdravja, ter na pravicah iz agende Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju (ICPD) iz Kaira, ki je obravnavala bolezni revščine, zlasti HIV/AIDS, tuberkulozo in malarijo;

| (ii) | okrepitvijo zdravstvenih sistemov za preprečevanje kriz v zvezi s človeškimi viri v zdravstvenem sektorju; |
| --- | --- |

(ii)

okrepitvijo zdravstvenih sistemov za preprečevanje kriz v zvezi s človeškimi viri v zdravstvenem sektorju;

| (iii) | okrepitvijo zmogljivosti, zlasti na področjih, kot so javno zdravje, raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

(iii)

okrepitvijo zmogljivosti, zlasti na področjih, kot so javno zdravje, raziskave in razvoj;

Izobraževanje:

| (iv) | določanjem prednostnih nalog na področju osnovnega izobraževanja za zagotavljanje kakovostnega osnovnega izobraževanja, ki mu sledi poklicno usposabljanje, in za zmanjšanje neenakosti glede dostopa do izobraževanja; spodbujanjem obveznega in brezplačnega izobraževanja do 15. leta starosti kot načinom bojevanja proti vsem oblikam otroškega dela; |
| --- | --- |

(iv)

določanjem prednostnih nalog na področju osnovnega izobraževanja za zagotavljanje kakovostnega osnovnega izobraževanja, ki mu sledi poklicno usposabljanje, in za zmanjšanje neenakosti glede dostopa do izobraževanja; spodbujanjem obveznega in brezplačnega izobraževanja do 15. leta starosti kot načinom bojevanja proti vsem oblikam otroškega dela;

| (v) | prizadevanjem za zagotovitev osnovnega izobraževanja za vse do leta 2015 in za odstranitev razlik med spoloma v izobraževanju; |
| --- | --- |

(v)

prizadevanjem za zagotovitev osnovnega izobraževanja za vse do leta 2015 in za odstranitev razlik med spoloma v izobraževanju;

| (vi) | spodbujanjem poklicnega usposabljanja, visokošolskega izobraževanja, vseživljenjskega učenja, sodelovanja na področju kulture, znanosti in tehnologije, akademskih in kulturnih izmenjav ter krepitvijo vzajemnega razumevanja med partnerskimi državami in regijami ter Skupnostjo; |
| --- | --- |

(vi)

spodbujanjem poklicnega usposabljanja, visokošolskega izobraževanja, vseživljenjskega učenja, sodelovanja na področju kulture, znanosti in tehnologije, akademskih in kulturnih izmenjav ter krepitvijo vzajemnega razumevanja med partnerskimi državami in regijami ter Skupnostjo;

Socialna kohezija in zaposlovanje:

| (c) | spodbujanje socialne kohezije, ki je prednostna politika v okviru odnosov med Skupnostjo in partnerskimi državami, s posebnim poudarkom na dostojnem delu ter socialnih in davčnih politikah, pri čemer gre za boj proti revščini, neenakosti, brezposelnosti ter izključenosti ranljivih in marginaliziranih skupin; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje socialne kohezije, ki je prednostna politika v okviru odnosov med Skupnostjo in partnerskimi državami, s posebnim poudarkom na dostojnem delu ter socialnih in davčnih politikah, pri čemer gre za boj proti revščini, neenakosti, brezposelnosti ter izključenosti ranljivih in marginaliziranih skupin;

| (d) | boj proti vsem oblikam diskriminacije zaradi pripadnosti določeni skupini ter spodbujanje in zaščita enakosti spolov, pravic avtohtonega prebivalstva in otrok, vključno s podpiranjem izvajanja Konvencije ZN o otrokovih pravicah, ter ukrepi za reševanje problemov, s katerimi se soočajo otroci, ki živijo na ulici, in otroci, podvrženi oblikam dela, ki so nevarne in/ali ovirajo redno izobraževanje; |
| --- | --- |

(d)

boj proti vsem oblikam diskriminacije zaradi pripadnosti določeni skupini ter spodbujanje in zaščita enakosti spolov, pravic avtohtonega prebivalstva in otrok, vključno s podpiranjem izvajanja Konvencije ZN o otrokovih pravicah, ter ukrepi za reševanje problemov, s katerimi se soočajo otroci, ki živijo na ulici, in otroci, podvrženi oblikam dela, ki so nevarne in/ali ovirajo redno izobraževanje;

| (e) | krepitev institucionalnega okvira za spodbujanje in lažje ustanavljanje malih in srednje velikih podjetij z namenom pospešiti ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

(e)

krepitev institucionalnega okvira za spodbujanje in lažje ustanavljanje malih in srednje velikih podjetij z namenom pospešiti ustvarjanje delovnih mest;

Upravljanje, demokracija, človekove pravice in podpora institucionalnim reformam:

| (f) | spodbujanje in zaščita temeljnih svoboščin in človekovih pravic, krepitev demokracije, pravne države, dostopa do pravnega varstva in dobrega javnega upravljanja, vključno z ukrepi za boj proti korupciji, ki med drugim lahko zajemajo, niso pa na njih omejeni, izgradnjo zmogljivosti in krepitvijo institucionalnega in zakonodajnega okvira, zlasti na področjih nacionalne uprave, oblikovanja in izvajanja politik ter preglednega upravljanja javnih financ in nacionalnih virov; |
| --- | --- |

(f)

spodbujanje in zaščita temeljnih svoboščin in človekovih pravic, krepitev demokracije, pravne države, dostopa do pravnega varstva in dobrega javnega upravljanja, vključno z ukrepi za boj proti korupciji, ki med drugim lahko zajemajo, niso pa na njih omejeni, izgradnjo zmogljivosti in krepitvijo institucionalnega in zakonodajnega okvira, zlasti na področjih nacionalne uprave, oblikovanja in izvajanja politik ter preglednega upravljanja javnih financ in nacionalnih virov;

| (g) | podpiranje aktivne civilne družbe, vključno z organizacijami civilne družbe, ki predstavljajo ljudi, ki živijo v revščini, ter spodbujanje civilnega dialoga, sodelovanja in sprave ter izgradnje institucij; |
| --- | --- |

(g)

podpiranje aktivne civilne družbe, vključno z organizacijami civilne družbe, ki predstavljajo ljudi, ki živijo v revščini, ter spodbujanje civilnega dialoga, sodelovanja in sprave ter izgradnje institucij;

| (h) | pospeševanje sodelovanja in politične reforme na področju varnosti in pravosodja, zlasti kar zadeva azil in migracije, boj proti prepovedanim drogam in drugim vrstam nedovoljenega trgovanja, vključno s trgovino z ljudmi, korupciji in pranju denarja; |
| --- | --- |

(h)

pospeševanje sodelovanja in politične reforme na področju varnosti in pravosodja, zlasti kar zadeva azil in migracije, boj proti prepovedanim drogam in drugim vrstam nedovoljenega trgovanja, vključno s trgovino z ljudmi, korupciji in pranju denarja;

| (i) | pospeševanje sodelovanja s partnerskimi državami in politične reforme na področju migracij in azila ter podpora spodbudam za razvoj zmogljivosti, da se zagotovi oblikovanje in izvajanje migracijskih politik, ki spodbujajo razvoj, za odpravo temeljnih vzrokov za migracije; |
| --- | --- |

(i)

pospeševanje sodelovanja s partnerskimi državami in politične reforme na področju migracij in azila ter podpora spodbudam za razvoj zmogljivosti, da se zagotovi oblikovanje in izvajanje migracijskih politik, ki spodbujajo razvoj, za odpravo temeljnih vzrokov za migracije;

| (j) | podpora smotrnemu multilateralizmu, zlasti s spoštovanjem in učinkovitim izvajanjem mednarodnega prava in večstranskih sporazumov, ki so povezani s področjem razvoja; |
| --- | --- |

(j)

podpora smotrnemu multilateralizmu, zlasti s spoštovanjem in učinkovitim izvajanjem mednarodnega prava in večstranskih sporazumov, ki so povezani s področjem razvoja;

Trgovina in regionalna integracija:

| (k) | pomoč partnerskim državam in regijam na področju trgovine, naložb in regionalne integracije, vključno s tehnično pomočjo in krepitvijo zmogljivosti za oblikovanje in izvajanje trdnih trgovinskih politik, spodbujanjem ugodnejšega poslovnega okolja, preudarnih gospodarskih in finančnih politik ter razvoja zasebnega sektorja, da bi partnerske države in regije imele koristi od vključevanja v svetovno gospodarstvo ter da bi se spodbudila socialna pravičnost in rast za dobrobit revnih; |
| --- | --- |

(k)

pomoč partnerskim državam in regijam na področju trgovine, naložb in regionalne integracije, vključno s tehnično pomočjo in krepitvijo zmogljivosti za oblikovanje in izvajanje trdnih trgovinskih politik, spodbujanjem ugodnejšega poslovnega okolja, preudarnih gospodarskih in finančnih politik ter razvoja zasebnega sektorja, da bi partnerske države in regije imele koristi od vključevanja v svetovno gospodarstvo ter da bi se spodbudila socialna pravičnost in rast za dobrobit revnih;

| (l) | spodbujanje pristopa k Svetovni trgovinski organizaciji (STO) in izvajanja sporazumov STO s tehnično pomočjo in izgradnjo zmogljivosti, zlasti izvajanje Sporazuma o trgovinskih vidikih intelektualne lastnine (Sporazum TRIPS), predvsem na področju javnega zdravja; |
| --- | --- |

(l)

spodbujanje pristopa k Svetovni trgovinski organizaciji (STO) in izvajanja sporazumov STO s tehnično pomočjo in izgradnjo zmogljivosti, zlasti izvajanje Sporazuma o trgovinskih vidikih intelektualne lastnine (Sporazum TRIPS), predvsem na področju javnega zdravja;

| (m) | spodbujanje gospodarskega in trgovinskega sodelovanja ter krepitev investicijskih odnosov med Skupnostjo ter partnerskimi državami in regijami, skupno z ukrepi za spodbujanje in zagotavljanje, da zasebni akterji, vključno z lokalnimi in evropskimi podjetji, prispevajo k družbeno odgovornemu in trajnostnemu gospodarskemu razvoju, tudi s spoštovanjem temeljnih delovnih standardov Mednarodne organizacije dela (ILO), in ukrepi za spodbujanje krepitve lokalnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

(m)

spodbujanje gospodarskega in trgovinskega sodelovanja ter krepitev investicijskih odnosov med Skupnostjo ter partnerskimi državami in regijami, skupno z ukrepi za spodbujanje in zagotavljanje, da zasebni akterji, vključno z lokalnimi in evropskimi podjetji, prispevajo k družbeno odgovornemu in trajnostnemu gospodarskemu razvoju, tudi s spoštovanjem temeljnih delovnih standardov Mednarodne organizacije dela (ILO), in ukrepi za spodbujanje krepitve lokalnih zmogljivosti;

Okolje in trajnostni razvoj naravnih virov:

| (n) | spodbujanje trajnostnega razvoja z varstvom okolja in trajnostnim gospodarjenjem z naravnimi viri, vključno z varstvom biotske raznovrstnosti in gozdov, tudi z dejavnostmi za ohranjanje gozdov in trajnostno gospodarjenje z njimi, in sicer z dejavno udeležbo lokalnih skupnosti in prebivalstva, ki je odvisno od gozdov; |
| --- | --- |

(n)

spodbujanje trajnostnega razvoja z varstvom okolja in trajnostnim gospodarjenjem z naravnimi viri, vključno z varstvom biotske raznovrstnosti in gozdov, tudi z dejavnostmi za ohranjanje gozdov in trajnostno gospodarjenje z njimi, in sicer z dejavno udeležbo lokalnih skupnosti in prebivalstva, ki je odvisno od gozdov;

| (o) | spodbujanje izboljšav urbanega okolja, |
| --- | --- |

(o)

spodbujanje izboljšav urbanega okolja,

| (p) | spodbujanje trajnostnih vzorcev proizvodnje in potrošnje, ter varnega in trajnostnega ravnanja s kemikalijami in odpadki ob upoštevanju njihovih učinkov na zdravje; |
| --- | --- |

(p)

spodbujanje trajnostnih vzorcev proizvodnje in potrošnje, ter varnega in trajnostnega ravnanja s kemikalijami in odpadki ob upoštevanju njihovih učinkov na zdravje;

| (q) | zagotavljanje spoštovanja in podpiranje izvajanja mednarodnih okoljskih sporazumov, kakor so Konvencija o biotski raznovrstnosti, Konvencija ZN o dezertifikaciji in Okvirna konvencija ZN o spremembi podnebja ter njihovih protokolv in vseh poznejših sprememb, v skladu z akcijskim načrtom EU o podnebnih spremembah; |
| --- | --- |

(q)

zagotavljanje spoštovanja in podpiranje izvajanja mednarodnih okoljskih sporazumov, kakor so Konvencija o biotski raznovrstnosti, Konvencija ZN o dezertifikaciji in Okvirna konvencija ZN o spremembi podnebja ter njihovih protokolv in vseh poznejših sprememb, v skladu z akcijskim načrtom EU o podnebnih spremembah;

| (r) | razvoj zmogljivosti za pripravljenost na izredne razmere in preprečevanje naravnih nesreč; |
| --- | --- |

(r)

razvoj zmogljivosti za pripravljenost na izredne razmere in preprečevanje naravnih nesreč;

Voda in energija:

| (s) | podpiranje trajnostnega integriranega upravljanja vodnih virov s posebnim poudarkom na splošnem dostopu do varne pitne vode in sanitarne opreme v skladu z razvojnimi cilji tisočletja ter trajnostni in učinkoviti uporabi vodnih virov, vključno za kmetijske in industrijske namene; |
| --- | --- |

(s)

podpiranje trajnostnega integriranega upravljanja vodnih virov s posebnim poudarkom na splošnem dostopu do varne pitne vode in sanitarne opreme v skladu z razvojnimi cilji tisočletja ter trajnostni in učinkoviti uporabi vodnih virov, vključno za kmetijske in industrijske namene;

| (t) | spodbujanje večje uporabe trajnostnih energetskih tehnologij; |
| --- | --- |

(t)

spodbujanje večje uporabe trajnostnih energetskih tehnologij;

Infrastruktura, komunikacije in promet:

| (u) | prispevanje k razvoju gospodarske infrastrukture, vključno s podporo regionalni integraciji ter spodbujanje večje uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij; |
| --- | --- |

(u)

prispevanje k razvoju gospodarske infrastrukture, vključno s podporo regionalni integraciji ter spodbujanje večje uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij;

Podeželski razvoj, prostorsko načrtovanje, kmetijstvo in varnost preskrbe s hrano:

| (v) | podpiranje trajnostnega podeželskega razvoja, vključno z decentralizacijo in podelitvijo pooblastil, zlasti za zagotavljanje varnosti preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

(v)

podpiranje trajnostnega podeželskega razvoja, vključno z decentralizacijo in podelitvijo pooblastil, zlasti za zagotavljanje varnosti preskrbe s hrano;

Razmere po krizah in nestabilne države:

| (w) | srednjeročna in dolgoročna obnova in sanacija regij in držav, ki jih prizadenejo spopadi, nesreče, ki jih povzroči človek, in naravne nesreče, kar zajema podporo ukrepom v zvezi z odstranjevanjem min, ukrepom demobilizacije in ponovnega vključevanja v družbo, obenem pa se zagotovi kontinuiteta pomoči, sanacije in razvoja v skladu s členom 2(6), ob upoštevanju pristojnosti Skupnosti in njenih držav članic; |
| --- | --- |

(w)

srednjeročna in dolgoročna obnova in sanacija regij in držav, ki jih prizadenejo spopadi, nesreče, ki jih povzroči človek, in naravne nesreče, kar zajema podporo ukrepom v zvezi z odstranjevanjem min, ukrepom demobilizacije in ponovnega vključevanja v družbo, obenem pa se zagotovi kontinuiteta pomoči, sanacije in razvoja v skladu s členom 2(6), ob upoštevanju pristojnosti Skupnosti in njenih držav članic;

| (x) | izvajanje srednjeročnih in dolgoročnih dejavnosti, katerih cilj je samozadostnost in vključitev ali ponovna vključitev oseb, ki so bile prisiljene zapustiti svoje domove ob čemer je treba zagotovitvi celovit in usklajen pristop na področjih humanitarne pomoči, sanacije, pomoči osebam, ki so bile prisiljene zapustiti svoje domove, in razvojnega sodelovanja. Ukrepanje Skupnosti omogoča lažji prehod iz izrednih razmer v fazo razvoja s spodbujanjem družbeno-ekonomskega vključevanja ali ponovnega vključevanja prizadetih oseb, ter spodbujanjem oblikovanja ali krepitve demokratičnih struktur in vloge prebivalstva v razvojnem procesu; |
| --- | --- |

(x)

izvajanje srednjeročnih in dolgoročnih dejavnosti, katerih cilj je samozadostnost in vključitev ali ponovna vključitev oseb, ki so bile prisiljene zapustiti svoje domove ob čemer je treba zagotovitvi celovit in usklajen pristop na področjih humanitarne pomoči, sanacije, pomoči osebam, ki so bile prisiljene zapustiti svoje domove, in razvojnega sodelovanja. Ukrepanje Skupnosti omogoča lažji prehod iz izrednih razmer v fazo razvoja s spodbujanjem družbeno-ekonomskega vključevanja ali ponovnega vključevanja prizadetih oseb, ter spodbujanjem oblikovanja ali krepitve demokratičnih struktur in vloge prebivalstva v razvojnem procesu;

| (y) | podpiranje zagotavljanja osnovnih storitev in izgradnja legitimnih, učinkovitih in prožnih javnih institucij v nestabilnih ali neuspešnih državah; |
| --- | --- |

(y)

podpiranje zagotavljanja osnovnih storitev in izgradnja legitimnih, učinkovitih in prožnih javnih institucij v nestabilnih ali neuspešnih državah;

| (z) | obravnava razvojnih izzivov, ki so skupni Skupnosti in njenim partnerjem, zlasti podpore sektorskemu dialogu in izvajanju dvostranskih sporazumov, ter vseh drugih področij dejavnosti, skladnih s področjem uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(z)

obravnava razvojnih izzivov, ki so skupni Skupnosti in njenim partnerjem, zlasti podpore sektorskemu dialogu in izvajanju dvostranskih sporazumov, ter vseh drugih področij dejavnosti, skladnih s področjem uporabe te uredbe.

Člen 6

Latinska Amerika

Pomoč Skupnosti Latinski Ameriki podpira ukrepe, skladne s členom 5 ter s splošnim namenom in področjem uporabe, cilji in splošnimi načeli te uredbe. Dodatna pozornost je namenjena naslednjim področjem sodelovanja, ki odražajo posebne razmere v Latinski Ameriki:

| (a) | spodbujanju socialne kohezije, ki je skupen cilj in prednostna politika v okviru odnosov med Skupnostjo in Latinsko Ameriko, pri čemer gre za boj proti revščini, neenakosti in izključenosti. Posebna pozornost se nameni socialnemu varstvu in davčnim politikam, produktivnim naložbam za večje število in boljšo kakovost delovnih mest, politikam za boj proti diskriminaciji ter proizvodnji in uporabi prepovedanih drog in prometu z njimi, izboljšavami osnovnih socialnih storitev, zlasti na področju zdravja in izobraževanja; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanju socialne kohezije, ki je skupen cilj in prednostna politika v okviru odnosov med Skupnostjo in Latinsko Ameriko, pri čemer gre za boj proti revščini, neenakosti in izključenosti. Posebna pozornost se nameni socialnemu varstvu in davčnim politikam, produktivnim naložbam za večje število in boljšo kakovost delovnih mest, politikam za boj proti diskriminaciji ter proizvodnji in uporabi prepovedanih drog in prometu z njimi, izboljšavami osnovnih socialnih storitev, zlasti na področju zdravja in izobraževanja;

| (b) | spodbujanju večje regionalne integracije, vključno s podporo različnim procesom regionalne integracije in povezovanju omrežnih infrastruktur, ob čemer se zagotovi dopolnjevanje z dejavnostmi, ki jih podpirajo Evropska investicijska banka (EIB) in druge institucije; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanju večje regionalne integracije, vključno s podporo različnim procesom regionalne integracije in povezovanju omrežnih infrastruktur, ob čemer se zagotovi dopolnjevanje z dejavnostmi, ki jih podpirajo Evropska investicijska banka (EIB) in druge institucije;

| (c) | podpori krepitvi dobrega javnega upravljanja in javnih institucij ter varstva človekovih pravic, vključno z otrokovimi pravicami in pravicami avtohtonega prebivalstva; |
| --- | --- |

(c)

podpori krepitvi dobrega javnega upravljanja in javnih institucij ter varstva človekovih pravic, vključno z otrokovimi pravicami in pravicami avtohtonega prebivalstva;

| (d) | podpori oblikovanju skupnega območja visokošolskega izobraževanja EU-Latinska Amerika; |
| --- | --- |

(d)

podpori oblikovanju skupnega območja visokošolskega izobraževanja EU-Latinska Amerika;

| (e) | spodbujanju trajnostnega razvoja v vseh njegovih razsežnostih s posebnim poudarkom na varstvu gozdov in biotske raznovrstnosti. |
| --- | --- |

(e)

spodbujanju trajnostnega razvoja v vseh njegovih razsežnostih s posebnim poudarkom na varstvu gozdov in biotske raznovrstnosti.

Člen 7

Azija

Pomoč Skupnosti Aziji podpira ukrepe, skladne s členom 5 ter s splošnim namenom in področjem uporabe, cilji in splošnimi načeli te uredbe. Dodatna pozornost je namenjena naslednjim področjem sodelovanja, ki odražajo posebne razmere v Aziji:

| (a) | uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja na področju zdravja, vključno s HIV/AIDS, in izobraževanja, med drugim s političnim dialogom za sektorsko reformo; |
| --- | --- |

(a)

uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja na področju zdravja, vključno s HIV/AIDS, in izobraževanja, med drugim s političnim dialogom za sektorsko reformo;

| (b) | obravnavi vprašanj v zvezi z upravljanjem, zlasti v nestabilnih državah, kot pomoč pri vzpostavljanju legitimnih, učinkovitih in prožnih javnih institucij ter dejavne in organizirane civilne družbe ter za krepitev in varstvo človekovih pravic, vključno z otrokovimi pravicami; |
| --- | --- |

(b)

obravnavi vprašanj v zvezi z upravljanjem, zlasti v nestabilnih državah, kot pomoč pri vzpostavljanju legitimnih, učinkovitih in prožnih javnih institucij ter dejavne in organizirane civilne družbe ter za krepitev in varstvo človekovih pravic, vključno z otrokovimi pravicami;

| (c) | spodbujanju večje regionalne integracije in sodelovanja s podporo različnim procesom regionalne integracije in dialoga; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanju večje regionalne integracije in sodelovanja s podporo različnim procesom regionalne integracije in dialoga;

| (d) | prispevanju k nadzoru nad epidemijami in zoonozami ter k sanaciji prizadetih sektorjev; |
| --- | --- |

(d)

prispevanju k nadzoru nad epidemijami in zoonozami ter k sanaciji prizadetih sektorjev;

| (e) | spodbujanju trajnostnega razvoja v vseh njegovih razsežnostih s posebnim poudarkom na varstvu gozdov in biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

(e)

spodbujanju trajnostnega razvoja v vseh njegovih razsežnostih s posebnim poudarkom na varstvu gozdov in biotske raznovrstnosti;

| (f) | boju proti proizvodnji in uporabi prepovedanih drog in prometu z njimi ter drugim vrstam nedovoljenega trgovanja. |
| --- | --- |

(f)

boju proti proizvodnji in uporabi prepovedanih drog in prometu z njimi ter drugim vrstam nedovoljenega trgovanja.

Člen 8

Srednja Azija

Pomoč Skupnosti Srednji Aziji podpira ukrepe, skladne s členom 5 ter s splošnim namenom in področjem uporabe, cilji in splošnimi načeli te uredbe. Dodatna pozornost je namenjena naslednjim področjem sodelovanja, ki odražajo posebne razmere v Srednji Aziji:

| (a) | spodbujanju ustavnih reform ter zakonskega, upravnega in ureditvenega približevanja s Skupnostjo, vključno s krepitvijo nacionalnih institucij in organov, odgovornih za učinkovito izvajanje politik na področjih, zajetih v sporazumih o partnerstvu in sodelovanju, kot so volilna telesa, parlamenti, reforma javne uprave in upravljanje javnih financ; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanju ustavnih reform ter zakonskega, upravnega in ureditvenega približevanja s Skupnostjo, vključno s krepitvijo nacionalnih institucij in organov, odgovornih za učinkovito izvajanje politik na področjih, zajetih v sporazumih o partnerstvu in sodelovanju, kot so volilna telesa, parlamenti, reforma javne uprave in upravljanje javnih financ;

| (b) | spodbujanju razvoja tržnega gospodarstva in vključevanja partnerskih držav v STO, obenem pa obravnavi socialnih vidikov tranzicije; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanju razvoja tržnega gospodarstva in vključevanja partnerskih držav v STO, obenem pa obravnavi socialnih vidikov tranzicije;

| (c) | podpori učinkovitemu upravljanju meja in čezmejnemu sodelovanju, da se spodbudi trajnostni gospodarski, družbeni in okoljski razvoj v obmejnih regijah; |
| --- | --- |

(c)

podpori učinkovitemu upravljanju meja in čezmejnemu sodelovanju, da se spodbudi trajnostni gospodarski, družbeni in okoljski razvoj v obmejnih regijah;

| (d) | boju proti proizvodnji in uporabi prepovedanih drog in prometu z njimi ter drugim vrstam nedovoljenega trgovanja; |
| --- | --- |

(d)

boju proti proizvodnji in uporabi prepovedanih drog in prometu z njimi ter drugim vrstam nedovoljenega trgovanja;

| (e) | boju proti HIV/AIDS; |
| --- | --- |

(e)

boju proti HIV/AIDS;

| (f) | spodbujanju regionalnega sodelovanja, dialoga in vključevanja, tudi z državami, ki jih zajemajo Uredba (ES) št. [...] in drugi instrumenti Skupnosti, zlasti spodbujanju sodelovanja na področju okolja — predvsem v zvezi z vodo in sanitarno opremo — izobraževanja, energije in prometa, vključno z zaščito in varnostjo mednarodne oskrbe z energijo in prevoza, povezovanjem, omrežji in njihovimi upravljavci, obnovljivimi viri energije, energetsko učinkovitostjo. |
| --- | --- |

(f)

spodbujanju regionalnega sodelovanja, dialoga in vključevanja, tudi z državami, ki jih zajemajo Uredba (ES) št. [...] in drugi instrumenti Skupnosti, zlasti spodbujanju sodelovanja na področju okolja — predvsem v zvezi z vodo in sanitarno opremo — izobraževanja, energije in prometa, vključno z zaščito in varnostjo mednarodne oskrbe z energijo in prevoza, povezovanjem, omrežji in njihovimi upravljavci, obnovljivimi viri energije, energetsko učinkovitostjo.

Člen 9

Bližnji vzhod

Pomoč Skupnosti Bližnjemu vzhodu podpira ukrepe, skladne s členom 5 ter s splošnim namenom in področjem uporabe, cilji in splošnimi načeli te uredbe. Dodatna pozornost je namenjena naslednjim področjem sodelovanja, ki odražajo posebne razmere na Bližnjem vzhodu:

| (a) | spodbujanju socialne kohezije za zagotovitev socialne enakosti, predvsem v odnosu do uporabe domačih nacionalnih virov, in za zagotovitev politične enakosti, zlasti s spodbujanjem človekovih pravic, vključno z enakostjo med spoloma; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanju socialne kohezije za zagotovitev socialne enakosti, predvsem v odnosu do uporabe domačih nacionalnih virov, in za zagotovitev politične enakosti, zlasti s spodbujanjem človekovih pravic, vključno z enakostjo med spoloma;

| (b) | spodbujanju gospodarske diverzifikacije, razvoja tržnega gospodarstva in vključevanja partnerskih držav v STO; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanju gospodarske diverzifikacije, razvoja tržnega gospodarstva in vključevanja partnerskih držav v STO;

| (c) | spodbujanju regionalnega sodelovanja, dialoga in vključevanja, tudi z državami, ki jih zajemajo Uredba (ES) št. [...] in drugi instrumenti Skupnost, in sicer s podporo prizadevanjem za vključevanje znotraj regije, na primer na področju gospodarstva, energije, prevoza in beguncev; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanju regionalnega sodelovanja, dialoga in vključevanja, tudi z državami, ki jih zajemajo Uredba (ES) št. [...] in drugi instrumenti Skupnost, in sicer s podporo prizadevanjem za vključevanje znotraj regije, na primer na področju gospodarstva, energije, prevoza in beguncev;

| (d) | podpori sklepanju mednarodnih sporazumov in učinkovitemu izvajanju mednarodnega prava, zlasti resolucij in večstranskih konvencij ZN; |
| --- | --- |

(d)

podpori sklepanju mednarodnih sporazumov in učinkovitemu izvajanju mednarodnega prava, zlasti resolucij in večstranskih konvencij ZN;

| (e) | obravnavi vprašanj v zvezi z upravljanjem, zlasti v nestabilnih državah, da se pomaga vzpostaviti legitimne, učinkovite in prožne javne institucije ter dejavne in organizirane civilne družbe ter da se okrepi varstvo človekovih pravic, vključno z otrokovimi pravicami. |
| --- | --- |

(e)

obravnavi vprašanj v zvezi z upravljanjem, zlasti v nestabilnih državah, da se pomaga vzpostaviti legitimne, učinkovite in prožne javne institucije ter dejavne in organizirane civilne družbe ter da se okrepi varstvo človekovih pravic, vključno z otrokovimi pravicami.

Člen 10

Južna Afrika

Pomoč Skupnosti Južni Afriki podpira ukrepe, skladne s členom 5 ter s splošnim namenom in področjem uporabe, cilji in splošnimi načeli te uredbe. Dodatna pozornost je namenjena naslednjim področjem sodelovanja, ki odražajo posebne razmere v Južni Afriki:

| (a) | podpiranju utrjevanja demokratične družbe, dobrega upravljanja in pravne države ter prispevanju k regionalni in kontinentalni stabilnosti in integraciji; |
| --- | --- |

(a)

podpiranju utrjevanja demokratične družbe, dobrega upravljanja in pravne države ter prispevanju k regionalni in kontinentalni stabilnosti in integraciji;

| (b) | zagotavljanju podpore prizadevanjem za prilagoditev, ki bo v regiji potrebna zaradi vzpostavitve prostotrgovinskih območij v okviru Sporazuma o trgovini, razvoju in sodelovanju med Skupnostjo in Južno Afriko (16) ter drugih regionalnih dogovorov; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanju podpore prizadevanjem za prilagoditev, ki bo v regiji potrebna zaradi vzpostavitve prostotrgovinskih območij v okviru Sporazuma o trgovini, razvoju in sodelovanju med Skupnostjo in Južno Afriko (16) ter drugih regionalnih dogovorov;

| (c) | podpori boju proti revščini, neenakosti in izključenosti, tudi z obravnavo osnovnih potreb skupnosti, ki so bile v preteklosti v neugodnem položaju; |
| --- | --- |

(c)

podpori boju proti revščini, neenakosti in izključenosti, tudi z obravnavo osnovnih potreb skupnosti, ki so bile v preteklosti v neugodnem položaju;

| (d) | obravnavi pandemije HIV/AIDS in njenih posledic za južnoafriško družbo. |
| --- | --- |

(d)

obravnavi pandemije HIV/AIDS in njenih posledic za južnoafriško družbo.

Člen 11

Tematski programi

1.   Tematski program dopolnjuje programe iz členov 5 do 10 in vključuje posebno področje dejavnosti v interesu skupine partnerskih držav, neopredeljenih z geografskega vidika, dejavnosti sodelovanja, namenjene različnim regijam ali skupinam partnerskih držav, ali mednarodni ukrep brez posebne geografske podlage.

2.   Ukrepi, ki se izvajajo v okviru tematskih programov, v skladu s splošnim namenom in področjem uporabe, cilji in splošnimi načeli te uredbe prispevajo dodano vrednost ukrepom, financiranim v okviru geografskih programov, ter jih dopolnjujejo in so z njimi usklajeni. Za te ukrepe veljajo naslednja načela:

| (a) | ciljev politike Skupnosti ni mogoče ustrezno ali učinkovito doseči v okviru geografskih programov in tematski program se izvaja s strani ali prek posredniške organizacije, na primer nevladnih organizacij, drugih nedržavnih akterjev, mednarodnih organizacij ali večstranskih mehanizmov. To vključuje svetovne pobude v podporo razvojnim ciljem tisočletja, trajnostnemu razvoju ali globalnim javnim dobrinam ter ukrepe v državah članicah in pristopnih državah, in sicer z odstopanjem od člena 24, kakor je predvideno v ustreznem tematskem programu.
  in/ali |
| --- | --- |

(a)

ciljev politike Skupnosti ni mogoče ustrezno ali učinkovito doseči v okviru geografskih programov in tematski program se izvaja s strani ali prek posredniške organizacije, na primer nevladnih organizacij, drugih nedržavnih akterjev, mednarodnih organizacij ali večstranskih mehanizmov. To vključuje svetovne pobude v podporo razvojnim ciljem tisočletja, trajnostnemu razvoju ali globalnim javnim dobrinam ter ukrepe v državah članicah in pristopnih državah, in sicer z odstopanjem od člena 24, kakor je predvideno v ustreznem tematskem programu.

in/ali

| (b) | ukrepi imajo značaj:






  — | ukrepov, ki zadevajo več regij in/ali več področij, vključno s pilotnimi projekti in inovativnimi politikami; |
| --- | --- | --- |

(b)

ukrepi imajo značaj:

—

ukrepov, ki zadevajo več regij in/ali več področij, vključno s pilotnimi projekti in inovativnimi politikami;

| — | ukrepanja v primerih, če se s partnersko(-imi) vlado(-ami) ne doseže dogovor glede ukrepa; |
| --- | --- |

—

ukrepanja v primerih, če se s partnersko(-imi) vlado(-ami) ne doseže dogovor glede ukrepa;

| — | ukrepov, ki ustrezajo namenu posebnega tematskega programa in so odziv na prednostno nalogo politike Skupnosti oziroma mednarodno obveznost ali zavezo Skupnosti; |
| --- | --- |

—

ukrepov, ki ustrezajo namenu posebnega tematskega programa in so odziv na prednostno nalogo politike Skupnosti oziroma mednarodno obveznost ali zavezo Skupnosti;

| — | kjer je to ustrezno, ukrepanja v primerih, da geografski program ne obstaja ali je bil prekinjen. |
| --- | --- |

—

kjer je to ustrezno, ukrepanja v primerih, da geografski program ne obstaja ali je bil prekinjen.

Člen 12

Investiranje v ljudi

1.   Cilj pomoči Skupnosti v okviru tematskega programa „Investiranje v ljudi“ je podpirati ukrepe na področjih, ki neposredno vplivajo na življenjski standard in dobrobit ljudi, kakor je opredeljeno spodaj, poudarek pa je na najrevnejših in najmanj razvitih državah ter delih prebivalstva, ki so v najbolj neugodnem položaju.

2.   Za doseganje cilja iz odstavka 1 in v skladu s členom 11 program vključuje naslednja področja dejavnosti:

| (a) | Zdravje za vse:






  (i) | boj proti boleznim revščine, usmerjen k najbolj razširjenim nalezljivim boleznim, kot so določene v Evropskem akcijskem programu za boj proti HIV/AIDS, malariji in tuberkulozi, zlasti:






  — | povečati dostopnost ključnih farmacevtskih izdelkov in diagnostičnih pripomočkov za tri bolezni v skladu z določbami Sporazuma TRIPS, kot je pojasnjeno v Deklaraciji iz Dohe o Sporazumu TRIPS in javnem zdravju; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Zdravje za vse:

(i)

boj proti boleznim revščine, usmerjen k najbolj razširjenim nalezljivim boleznim, kot so določene v Evropskem akcijskem programu za boj proti HIV/AIDS, malariji in tuberkulozi, zlasti:

—

povečati dostopnost ključnih farmacevtskih izdelkov in diagnostičnih pripomočkov za tri bolezni v skladu z določbami Sporazuma TRIPS, kot je pojasnjeno v Deklaraciji iz Dohe o Sporazumu TRIPS in javnem zdravju;

| — | spodbuditi javne in zasebne naložbe v raziskave in razvoj novih načinov zdravljenja in novih zdravil, zlasti cepiv, mikrobicidov in inovativnih postopkov zdravljenja; |
| --- | --- |

—

spodbuditi javne in zasebne naložbe v raziskave in razvoj novih načinov zdravljenja in novih zdravil, zlasti cepiv, mikrobicidov in inovativnih postopkov zdravljenja;

| — | v smislu zmanjšanja revščine podpirati globalne pobude, ki zadevajo najbolj razširjene nalezljive bolezni in med katere spada tudi Svetovni sklad za boj proti aidsu, tuberkulozi in malariji; |
| --- | --- |

—

v smislu zmanjšanja revščine podpirati globalne pobude, ki zadevajo najbolj razširjene nalezljive bolezni in med katere spada tudi Svetovni sklad za boj proti aidsu, tuberkulozi in malariji;

| (ii) | v skladu z načeli, dogovorjenimi na ICPD in ICPD + 5, podpora ukrepom za izboljšanje reproduktivnega in spolnega zdravja v državah v razvoju ter za zaščito pravice žensk, moških in mladoletnikov do dobrega reproduktivnega zdravja in zdrave spolnosti ter zagotavljanje finančne pomoči in ustreznega strokovnega znanja, da bi spodbudili celovit pristop k reproduktivnemu in spolnemu zdravju ter s temi povezanimi pravicami in njihovo uveljavitev, kakor je opredeljeno v Akcijskem programu ICPD, vključno z varnim materinstvom in splošnim dostopom do vsestranskega spektra varne in zanesljive zdravstvene nege in storitev, blaga, izobraževanja in informacij, vključno z informacijami o vseh vrstah programov za načrtovanje družine, na področju zdrave reprodukcije in spolnosti; med te ukrepe sodi tudi:






  — | zmanjšanje stopenj umrljivosti in obolenj mater, pri čemer se posebej obravnava države in skupine prebivalstva, kjer sta ti najvišji; |
| --- | --- | --- |

(ii)

v skladu z načeli, dogovorjenimi na ICPD in ICPD + 5, podpora ukrepom za izboljšanje reproduktivnega in spolnega zdravja v državah v razvoju ter za zaščito pravice žensk, moških in mladoletnikov do dobrega reproduktivnega zdravja in zdrave spolnosti ter zagotavljanje finančne pomoči in ustreznega strokovnega znanja, da bi spodbudili celovit pristop k reproduktivnemu in spolnemu zdravju ter s temi povezanimi pravicami in njihovo uveljavitev, kakor je opredeljeno v Akcijskem programu ICPD, vključno z varnim materinstvom in splošnim dostopom do vsestranskega spektra varne in zanesljive zdravstvene nege in storitev, blaga, izobraževanja in informacij, vključno z informacijami o vseh vrstah programov za načrtovanje družine, na področju zdrave reprodukcije in spolnosti; med te ukrepe sodi tudi:

—

zmanjšanje stopenj umrljivosti in obolenj mater, pri čemer se posebej obravnava države in skupine prebivalstva, kjer sta ti najvišji;

| (iii) | izboljšanje pravičnega dostopa do ponudnikov zdravstvenega varstva, proizvodov in zdravstvenih storitev s podporo:






  — | posredovanja za reševanje krize na področju človeških virov v zdravstvu; |
| --- | --- | --- |

(iii)

izboljšanje pravičnega dostopa do ponudnikov zdravstvenega varstva, proizvodov in zdravstvenih storitev s podporo:

—

posredovanja za reševanje krize na področju človeških virov v zdravstvu;

| — | zdravstvenega informacijskega sistema, v okviru katerega se lahko zbirajo, merijo in analizirajo razčlenjeni podatki o storilnosti, za zagotavljanje boljših rezultatov na področju zdravja in razvoja ter trajnosti sistemov oskrbe; |
| --- | --- |

—

zdravstvenega informacijskega sistema, v okviru katerega se lahko zbirajo, merijo in analizirajo razčlenjeni podatki o storilnosti, za zagotavljanje boljših rezultatov na področju zdravja in razvoja ter trajnosti sistemov oskrbe;

| — | izboljšavi cepiv in širitvi zaščite po cepljenju ter spodbujanju razširjenosti in dostopnosti obstoječih ali novih cepiv; |
| --- | --- |

—

izboljšavi cepiv in širitvi zaščite po cepljenju ter spodbujanju razširjenosti in dostopnosti obstoječih ali novih cepiv;

| — | pravičnega mehanizma za financiranje nepristranskega dostopa do zdravstvenega varstva. |
| --- | --- |

—

pravičnega mehanizma za financiranje nepristranskega dostopa do zdravstvenega varstva.

| (iv) | ohranjanje uravnoteženega pristopa med preprečevanjem, zdravljenjem in nego, pri čemer je preprečevanje na prvem mestu, ob priznavanju dejstva, da je to še bolj učinkovito v povezavi z zdravljenjem in nego. |
| --- | --- |

(iv)

ohranjanje uravnoteženega pristopa med preprečevanjem, zdravljenjem in nego, pri čemer je preprečevanje na prvem mestu, ob priznavanju dejstva, da je to še bolj učinkovito v povezavi z zdravljenjem in nego.

| (b) | Izobraževanje, znanje in spretnosti:






  (i) | posebna pozornost ukrepom, sprejetim v okviru razvojnih ciljev tisočletja za zagotovitev osnovnega izobraževanja za vse do leta 2015 in okvira za ukrepe iz Dakarja „Izobraževanje za vse“; |
| --- | --- | --- |

(b)

Izobraževanje, znanje in spretnosti:

(i)

posebna pozornost ukrepom, sprejetim v okviru razvojnih ciljev tisočletja za zagotovitev osnovnega izobraževanja za vse do leta 2015 in okvira za ukrepe iz Dakarja „Izobraževanje za vse“;

| (ii) | osnovno-, srednje- in visokošolsko izobraževanje ter poklicno izobraževanje in usposabljanje za izboljšanje dostopa do izobraževanja za vse otroke, postopoma pa tudi za ženske in moške vseh starosti, da se izboljšajo znanje in spretnosti ter povečajo možnosti zaposlitve na trgu dela, kar bi dolgoročno ugodno vplivalo na aktivno državljanstvo in osebno izpolnitev; |
| --- | --- |

(ii)

osnovno-, srednje- in visokošolsko izobraževanje ter poklicno izobraževanje in usposabljanje za izboljšanje dostopa do izobraževanja za vse otroke, postopoma pa tudi za ženske in moške vseh starosti, da se izboljšajo znanje in spretnosti ter povečajo možnosti zaposlitve na trgu dela, kar bi dolgoročno ugodno vplivalo na aktivno državljanstvo in osebno izpolnitev;

| (iii) | spodbujanje visoko kakovostnega osnovnega izobraževanja s posebnim poudarkom na dostopu do izobraževalnih programov za dekleta, otroke na območjih, ki so jih prizadeli konflikti, ter otroke iz marginaliziranih in ranljivih družbenih skupin; spodbujanje obveznega in brezplačnega izobraževanja do 15. leta starosti kot načinom bojevanja proti vsem oblikam otroškega dela;; |
| --- | --- |

(iii)

spodbujanje visoko kakovostnega osnovnega izobraževanja s posebnim poudarkom na dostopu do izobraževalnih programov za dekleta, otroke na območjih, ki so jih prizadeli konflikti, ter otroke iz marginaliziranih in ranljivih družbenih skupin; spodbujanje obveznega in brezplačnega izobraževanja do 15. leta starosti kot načinom bojevanja proti vsem oblikam otroškega dela;;

| (iv) | razvoj načinov za merjenje učnih rezultatov, da bi tako bolje ocenili kakovost izobraževanja, zlasti sposobnosti pisanja, računanja ter osnovnih življenjskih znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

(iv)

razvoj načinov za merjenje učnih rezultatov, da bi tako bolje ocenili kakovost izobraževanja, zlasti sposobnosti pisanja, računanja ter osnovnih življenjskih znanj in spretnosti;

| (v) | spodbujanje usklajevanja in prilagajanja med donatorji za spodbujanje vsesplošnega, obveznega, brezplačnega in visoko kakovostnega izobraževanja s pomočjo mednarodnih ali večdržavnih pobud; |
| --- | --- |

(v)

spodbujanje usklajevanja in prilagajanja med donatorji za spodbujanje vsesplošnega, obveznega, brezplačnega in visoko kakovostnega izobraževanja s pomočjo mednarodnih ali večdržavnih pobud;

| (vi) | podpora vključujoči družbi, temelječi na znanju, in prispevek k premostitvi digitalnega razkoraka ter vrzeli v znanju in informacijah; |
| --- | --- |

(vi)

podpora vključujoči družbi, temelječi na znanju, in prispevek k premostitvi digitalnega razkoraka ter vrzeli v znanju in informacijah;

| (vii) | izboljšanje znanja in inovacij z znanostjo in tehnologijo ter razvoj in dostop do elektronskih komunikacijskih omrežij, da se izboljšata družbeno-ekonomska rast in trajnostni razvoj v povezavi z mednarodno razsežnostjo raziskovalne politike EU. |
| --- | --- |

(vii)

izboljšanje znanja in inovacij z znanostjo in tehnologijo ter razvoj in dostop do elektronskih komunikacijskih omrežij, da se izboljšata družbeno-ekonomska rast in trajnostni razvoj v povezavi z mednarodno razsežnostjo raziskovalne politike EU.

| (c) | Enakost spolov:






  (i) | spodbujanje enakosti spolov in pravic žensk, izvajanje globalnih zavez, podrobno opisanih v Pekinški izjavi in Izhodiščih za ukrepanje ter v Konvenciji ZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk; dejavnosti zajemajo:






  — | podporne programe, ki prispevajo k doseganju ciljev Pekinških izhodišč za ukrepanje, s posebnim poudarkom na enakosti spolov na področju upravljanja ter politične in družbene zastopanosti in drugih ukrepov za krepitev vloge žensk; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

Enakost spolov:

(i)

spodbujanje enakosti spolov in pravic žensk, izvajanje globalnih zavez, podrobno opisanih v Pekinški izjavi in Izhodiščih za ukrepanje ter v Konvenciji ZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk; dejavnosti zajemajo:

—

podporne programe, ki prispevajo k doseganju ciljev Pekinških izhodišč za ukrepanje, s posebnim poudarkom na enakosti spolov na področju upravljanja ter politične in družbene zastopanosti in drugih ukrepov za krepitev vloge žensk;

| — | krepitev institucionalne in operativne zmogljivosti glavnih zainteresiranih strani, organizacij civilne družbe, ženskih organizacij in mrež pri njihovih prizadevanjih za spodbujanje enakosti spolov ter ekonomske in družbene neodvisnosti, vključno s povezovanjem v mreže na osi sever-jug in jug-jug in zagovorništvom; |
| --- | --- |

—

krepitev institucionalne in operativne zmogljivosti glavnih zainteresiranih strani, organizacij civilne družbe, ženskih organizacij in mrež pri njihovih prizadevanjih za spodbujanje enakosti spolov ter ekonomske in družbene neodvisnosti, vključno s povezovanjem v mreže na osi sever-jug in jug-jug in zagovorništvom;

| — | vključitev vidika enakosti spolov v spremljanje in večanje zmogljivosti na področju statistike, in sicer s podporo razvoju in razširjanju podatkov in kazalcev, razčlenjenih glede na spol, ter podatkov in kazalcev, ki zadevajo enakost spolov; |
| --- | --- |

—

vključitev vidika enakosti spolov v spremljanje in večanje zmogljivosti na področju statistike, in sicer s podporo razvoju in razširjanju podatkov in kazalcev, razčlenjenih glede na spol, ter podatkov in kazalcev, ki zadevajo enakost spolov;

| — | znižanje stopnje nepismenosti odraslih, s posebnim poudarkom na opismenjevanju žensk; |
| --- | --- |

—

znižanje stopnje nepismenosti odraslih, s posebnim poudarkom na opismenjevanju žensk;

| — | ukrepe zoper nasilje nad ženskami. |
| --- | --- |

—

ukrepe zoper nasilje nad ženskami.

| (d) | Drugi vidiki človekovega in družbenega razvoja






  (i) | Kultura:






  — | spodbujanje medkulturnega dialoga, kulturne raznolikosti, spoštovanja enakega dostojanstva vseh kultur; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

Drugi vidiki človekovega in družbenega razvoja

(i)

Kultura:

—

spodbujanje medkulturnega dialoga, kulturne raznolikosti, spoštovanja enakega dostojanstva vseh kultur;

| — | krepitev mednarodnega sodelovanja, da bi spodbudili prispevek kulturnih panog h gospodarski rasti v državah v razvoju, ki bi tako lahko v celoti izkoristile svoje zmožnosti za boj proti revščini, vključno z reševanjem vprašanj, kot so dostop na trg in pravice intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

—

krepitev mednarodnega sodelovanja, da bi spodbudili prispevek kulturnih panog h gospodarski rasti v državah v razvoju, ki bi tako lahko v celoti izkoristile svoje zmožnosti za boj proti revščini, vključno z reševanjem vprašanj, kot so dostop na trg in pravice intelektualne lastnine;

| — | spodbujanje spoštovanja družbenih, kulturnih in duhovnih vrednot avtohtonega prebivalstva in manjšin da se poveča enakost in pravičnost v večnacionalnih družbah v skladu s splošnimi človekovimi pravicami, do katerih je vsakdo upravičen, vključno z avtohtonim prebivalstvom in osebam, ki so del manjšine; |
| --- | --- |

—

spodbujanje spoštovanja družbenih, kulturnih in duhovnih vrednot avtohtonega prebivalstva in manjšin da se poveča enakost in pravičnost v večnacionalnih družbah v skladu s splošnimi človekovimi pravicami, do katerih je vsakdo upravičen, vključno z avtohtonim prebivalstvom in osebam, ki so del manjšine;

| — | podpora kulturi kot obetavnemu gospodarskemu področju za razvoj in rast. |
| --- | --- |

—

podpora kulturi kot obetavnemu gospodarskemu področju za razvoj in rast.

| (ii) | Zaposlovanje in socialna kohezija:






  — | spodbujanje celostnega socialnega in gospodarskega pristopa, vključno s spodbujanjem produktivnega zaposlovanja, dostojnega dela za vse, socialne kohezije, razvoja človeških virov, pravičnosti, socialne zaščite in z načrtovanjem zaposlovanja ter krepitvijo kakovosti delovnih mest v neformalnem sektorju ter pooblaščanjem delovnih združenj v skladu z načeli ustreznih konvencij ILO in mednarodnimi zavezami Skupnosti na teh področjih; |
| --- | --- | --- |

(ii)

Zaposlovanje in socialna kohezija:

—

spodbujanje celostnega socialnega in gospodarskega pristopa, vključno s spodbujanjem produktivnega zaposlovanja, dostojnega dela za vse, socialne kohezije, razvoja človeških virov, pravičnosti, socialne zaščite in z načrtovanjem zaposlovanja ter krepitvijo kakovosti delovnih mest v neformalnem sektorju ter pooblaščanjem delovnih združenj v skladu z načeli ustreznih konvencij ILO in mednarodnimi zavezami Skupnosti na teh področjih;

| — | spodbujanje programa „dostojno delo za vse“ kot vsesplošnega cilja, tudi s pomočjo svetovnih in drugih večdržavnih pobud za izvajanje poglavitnih mednarodno sprejetih delovnih standardov Mednarodne organizacije dela, ocene vpliva trgovine na dostojno delo, trajnostnih in primernih mehanizmov za pravično financiranje, učinkovitega delovanja — in širše uporabe — sistemov socialne zaščite; |
| --- | --- |

—

spodbujanje programa „dostojno delo za vse“ kot vsesplošnega cilja, tudi s pomočjo svetovnih in drugih večdržavnih pobud za izvajanje poglavitnih mednarodno sprejetih delovnih standardov Mednarodne organizacije dela, ocene vpliva trgovine na dostojno delo, trajnostnih in primernih mehanizmov za pravično financiranje, učinkovitega delovanja — in širše uporabe — sistemov socialne zaščite;

| — | podpora pobudam za spodbujanje boljših delovnih pogojev ter prilagajanja liberalizaciji trgovine, vključno z vidiki zaposlovanja v razvojnih politikah, z namenom razširjanja evropskih družbenih vrednot; |
| --- | --- |

—

podpora pobudam za spodbujanje boljših delovnih pogojev ter prilagajanja liberalizaciji trgovine, vključno z vidiki zaposlovanja v razvojnih politikah, z namenom razširjanja evropskih družbenih vrednot;

| — | pomagati pri spodbujanju pozitivne socialne razsežnosti globalizacije in izkušenj EU. |
| --- | --- |

—

pomagati pri spodbujanju pozitivne socialne razsežnosti globalizacije in izkušenj EU.

| (iii) | Mladina in otroci:






  — | boj proti vsem oblikam dela otrok, trgovanju z otroki in nasiljem nad njimi ter spodbujanje politik, ki upoštevajo posebno občutljivost in potenciale mladine in otrok, zaščito njihovih pravic in interesov, izobrazbo, zdravje in vire preživetja, začeti pa je treba z njihovim vključevanjem in usposobljenostjo; |
| --- | --- | --- |

(iii)

Mladina in otroci:

—

boj proti vsem oblikam dela otrok, trgovanju z otroki in nasiljem nad njimi ter spodbujanje politik, ki upoštevajo posebno občutljivost in potenciale mladine in otrok, zaščito njihovih pravic in interesov, izobrazbo, zdravje in vire preživetja, začeti pa je treba z njihovim vključevanjem in usposobljenostjo;

| — | spodbujati države v razvoju, da okrepijo svoje zmogljivosti in pozornost namenijo oblikovanju politik, ki koristijo mladim in otrokom; |
| --- | --- |

—

spodbujati države v razvoju, da okrepijo svoje zmogljivosti in pozornost namenijo oblikovanju politik, ki koristijo mladim in otrokom;

| — | zavzemati se za konkretne strategije in ukrepe za reševanje posebnih problemov in izzivov, ki zadevajo mladino in otroke, pri čemer je treba vedno delovati njim v korist. Zagotoviti je treba udeležbo otrok in mladine; |
| --- | --- |

—

zavzemati se za konkretne strategije in ukrepe za reševanje posebnih problemov in izzivov, ki zadevajo mladino in otroke, pri čemer je treba vedno delovati njim v korist. Zagotoviti je treba udeležbo otrok in mladine;

| — | Skupnost v vlogi glavnega donatorja uradne razvojne pomoči med mednarodnimi institucijami večstranske donatorje pozove, naj se pri oblikovanju politik neomajno zavzamejo za odpravo najhujših oblik dela otrok, zlasti z nevarnimi oblikami dela z namenom, da se spodbuja učinkovita odprava vseh oblikah dela otrok, bojevati proti trgovanju z otroki in nasiljem nad njimi ter krepiti vlogo otrok in mladih kot akterjev pri razvoju. |
| --- | --- |

—

Skupnost v vlogi glavnega donatorja uradne razvojne pomoči med mednarodnimi institucijami večstranske donatorje pozove, naj se pri oblikovanju politik neomajno zavzamejo za odpravo najhujših oblik dela otrok, zlasti z nevarnimi oblikami dela z namenom, da se spodbuja učinkovita odprava vseh oblikah dela otrok, bojevati proti trgovanju z otroki in nasiljem nad njimi ter krepiti vlogo otrok in mladih kot akterjev pri razvoju.

Člen 13

Okolje in trajnostno upravljanje z naravnimi viri, vključno z energijo

1.   Cilj tematskega programa o okolju in trajnostnem upravljanju z naravnimi viri, vključno z vodo in energijo, je vključiti okoljevarstvene zahteve v okvir razvojne politike in drugih zunanjih politik Skupnosti ter pomoč pri spodbujanju okoljskih in energetskih politik Skupnosti v tujini, ki so v skupnem interesu Skupnosti ter partnerskih držav in regij.

2.   Za doseganje cilja iz odstavka 1 in v skladu s členom 11 program vključuje naslednja področja dejavnosti:

| (a) | pospešeno delovanje pri nudenju pomoči državam v razvoju, da bi se dosegli razvojni cilji tisočletja glede trajnostnega razvoja okolja, in sicer s povečanjem zmogljivosti vključevanja okoljskih vidikov v državah v razvoju, s podporo akterjem civilne družbe, lokalnim oblastem in posvetovalnim platformam, s spremljanjem in ocenjevanjem stanja okolja, z razvijanjem inovativnih pristopov ter združevanjem za izmenjavo izkušenj in krepitev sodelovanja s ključnimi državami na teh področjih; |
| --- | --- |

(a)

pospešeno delovanje pri nudenju pomoči državam v razvoju, da bi se dosegli razvojni cilji tisočletja glede trajnostnega razvoja okolja, in sicer s povečanjem zmogljivosti vključevanja okoljskih vidikov v državah v razvoju, s podporo akterjem civilne družbe, lokalnim oblastem in posvetovalnim platformam, s spremljanjem in ocenjevanjem stanja okolja, z razvijanjem inovativnih pristopov ter združevanjem za izmenjavo izkušenj in krepitev sodelovanja s ključnimi državami na teh področjih;

| (b) | spodbujanje izvajanja pobud Skupnosti in dogovorjenih obvez na mednarodni in regionalni ravni in/ali njihovega čezmejnega značaja s podporo trajnostnemu razvoju, vključno z dejavnostmi za obravnavo sedanjih in prihodnjih vprašanj podnebnih sprememb, biotske raznovrstnosti, dezertifikacije, gozdov, degradacije tal, ribolovnih in morskih virov, spoštovanja okoljskih predpisov (za proizvode in proizvodne postopke), preudarnega upravljanja s kemikalijami in odpadki, boja proti onesnaževanju, trajnostnih načinov proizvodnje in porabe ter migracij v povezavi z okoljem. To vključuje tudi prizadevanja za spodbujanje dobrega upravljanja gozdov in boja proti nezakoniti sečnji, zlasti s pomočjo zakonodaje FLEGT, ter inovativnih dejavnosti za ohranjanje gozdov in trajnostno gospodarjenje z njimi, pri čemer dejavno sodelujejo lokalne skupnosti in prebivalstvo, ki je odvisno od gozdov.
  Kar zadeva vodo, bo cilj tematskega programa oblikovanje okvira za dolgoročno zaščito vodnih virov in vzpodbujanje trajnostne rabe vode s podporo usklajevanju politik; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje izvajanja pobud Skupnosti in dogovorjenih obvez na mednarodni in regionalni ravni in/ali njihovega čezmejnega značaja s podporo trajnostnemu razvoju, vključno z dejavnostmi za obravnavo sedanjih in prihodnjih vprašanj podnebnih sprememb, biotske raznovrstnosti, dezertifikacije, gozdov, degradacije tal, ribolovnih in morskih virov, spoštovanja okoljskih predpisov (za proizvode in proizvodne postopke), preudarnega upravljanja s kemikalijami in odpadki, boja proti onesnaževanju, trajnostnih načinov proizvodnje in porabe ter migracij v povezavi z okoljem. To vključuje tudi prizadevanja za spodbujanje dobrega upravljanja gozdov in boja proti nezakoniti sečnji, zlasti s pomočjo zakonodaje FLEGT, ter inovativnih dejavnosti za ohranjanje gozdov in trajnostno gospodarjenje z njimi, pri čemer dejavno sodelujejo lokalne skupnosti in prebivalstvo, ki je odvisno od gozdov.

Kar zadeva vodo, bo cilj tematskega programa oblikovanje okvira za dolgoročno zaščito vodnih virov in vzpodbujanje trajnostne rabe vode s podporo usklajevanju politik;

| (c) | večje vključevanje okoljskih ciljev s podporo metodološkemu delu, krepitvijo strokovnega znanja na okoljskem področju, ki se bo uporabilo v okviru dejavnosti politike ter pri ukrepih za integracijo in inovacije v Skupnosti, in spodbujanjem skladnosti; |
| --- | --- |

(c)

večje vključevanje okoljskih ciljev s podporo metodološkemu delu, krepitvijo strokovnega znanja na okoljskem področju, ki se bo uporabilo v okviru dejavnosti politike ter pri ukrepih za integracijo in inovacije v Skupnosti, in spodbujanjem skladnosti;

| (d) | krepitev okoljskega upravljanja ter podpora razvoju mednarodne politike s prizadevanjem za usklajevanje med okoljskim in drugimi stebri mednarodnega upravljanja za trajnostni razvoj ter s podporo spremljanju in ocenjevanju stanja okolja na regionalni in mednarodni ravni, zagotavljanjem dodatne pomoči sekretariatom večstranskih okoljskih sporazumov, spodbujanjem učinkovitih ukrepov za spoštovanje in izvajanje večstranskih okoljskih sporazumov, tudi s krepitvijo zmogljivosti, podporo mednarodnim organizacijam in procesom, podporo civilni družbi in političnim možganskim trustom ter izboljšanjem učinkovitosti mednarodnih pogajanj; |
| --- | --- |

(d)

krepitev okoljskega upravljanja ter podpora razvoju mednarodne politike s prizadevanjem za usklajevanje med okoljskim in drugimi stebri mednarodnega upravljanja za trajnostni razvoj ter s podporo spremljanju in ocenjevanju stanja okolja na regionalni in mednarodni ravni, zagotavljanjem dodatne pomoči sekretariatom večstranskih okoljskih sporazumov, spodbujanjem učinkovitih ukrepov za spoštovanje in izvajanje večstranskih okoljskih sporazumov, tudi s krepitvijo zmogljivosti, podporo mednarodnim organizacijam in procesom, podporo civilni družbi in političnim možganskim trustom ter izboljšanjem učinkovitosti mednarodnih pogajanj;

| (e) | podpora možnostim trajnostne rabe energije v partnerskih državah in regijah z vključevanjem trajnostne energije v razvojne načrte in strategije, razvijanjem institucionalne podpore in tehnične pomoči, oblikovanjem ugodnega zakonodajnega in političnega okvira, ki bi privabil nova podjetja in vlagatelje v obnovljive vire energije, krepitvijo vloge energije kot sredstva za ustvarjanje dohodka za revne, spodbujanjem inovativnih finančnih pristopov ter krepitvijo regionalnega sodelovanja med vladnimi in nevladnimi organizacijami in zasebnim sektorjem z zgoraj navedenih področij. Strateški ukrepi Skupnosti bodo namenjeni zlasti spodbujanju uporabe obnovljivih virov energije, večje energetske učinkovitosti in oblikovanju ustreznega pravnega okvira na področju energije v zadevnih državah in regijah ter prehoda z zelo škodljivih energetskih virov na manj škodljive. |
| --- | --- |

(e)

podpora možnostim trajnostne rabe energije v partnerskih državah in regijah z vključevanjem trajnostne energije v razvojne načrte in strategije, razvijanjem institucionalne podpore in tehnične pomoči, oblikovanjem ugodnega zakonodajnega in političnega okvira, ki bi privabil nova podjetja in vlagatelje v obnovljive vire energije, krepitvijo vloge energije kot sredstva za ustvarjanje dohodka za revne, spodbujanjem inovativnih finančnih pristopov ter krepitvijo regionalnega sodelovanja med vladnimi in nevladnimi organizacijami in zasebnim sektorjem z zgoraj navedenih področij. Strateški ukrepi Skupnosti bodo namenjeni zlasti spodbujanju uporabe obnovljivih virov energije, večje energetske učinkovitosti in oblikovanju ustreznega pravnega okvira na področju energije v zadevnih državah in regijah ter prehoda z zelo škodljivih energetskih virov na manj škodljive.

Člen 14

Nedržavni akterji in lokalne oblasti v razvojnem procesu

1.   Cilj tematskega programa o nedržavnih akterjih in lokalnih oblasteh v razvojnem procesu je sofinanciranje pobud, ki jih na področju razvoja sprožijo in/ali izvajajo organizacije civilne družbe in lokalne oblasti in ki izvirajo iz Skupnosti in partnerskih držav. Najmanj 85 % sredstev, predvidenih v okviru tega tematskega programa, se nameni nedržavnim akterjem. Program se izvaja v skladu s cilji te uredbe in je namenjen krepitvi zmogljivosti nedržavnih akterjev in lokalnih oblasti pri oblikovanju politike, tako da se:

| (a) | spodbudi družbeno okolje, ki omogoča vključevanje in je usposobljeno, z namenom






  (i) | doprinesti koristi prebivalcem izven dosega osnovnih storitev in virov, ki so izključeni iz procesa oblikovanja politike, |
| --- | --- | --- |

(a)

spodbudi družbeno okolje, ki omogoča vključevanje in je usposobljeno, z namenom

(i)

doprinesti koristi prebivalcem izven dosega osnovnih storitev in virov, ki so izključeni iz procesa oblikovanja politike,

| (ii) | okrepiti zmogljivosti organizacij civilne družbe in lokalnih oblasti v partnerskih državah, s čimer bi olajšali njihovo sodelovanje pri opredeljevanju in izvajanju strategij zmanjševanja revščine in trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

(ii)

okrepiti zmogljivosti organizacij civilne družbe in lokalnih oblasti v partnerskih državah, s čimer bi olajšali njihovo sodelovanje pri opredeljevanju in izvajanju strategij zmanjševanja revščine in trajnostnega razvoja,

| (iii) | olajšati medsebojno delovanje državnih in nedržavnih akterjev v različnih kontekstih ter podpreti večjo vlogo lokalnih oblasti v procesu decentralizacije; |
| --- | --- |

(iii)

olajšati medsebojno delovanje državnih in nedržavnih akterjev v različnih kontekstih ter podpreti večjo vlogo lokalnih oblasti v procesu decentralizacije;

| (b) | poviša raven ozaveščenosti evropskega državljana glede razvojnih vprašanj in udejanji aktivna podpora javnosti v Skupnosti in pristopnih državah strategijam zmanjševanja revščine in trajnostnega razvoja v partnerskih državah, pravičnejšim odnosom med razvitimi državami in državami v razvoju ter da se v ta namen okrepi vloga civilne družbe in lokalnih oblasti; |
| --- | --- |

(b)

poviša raven ozaveščenosti evropskega državljana glede razvojnih vprašanj in udejanji aktivna podpora javnosti v Skupnosti in pristopnih državah strategijam zmanjševanja revščine in trajnostnega razvoja v partnerskih državah, pravičnejšim odnosom med razvitimi državami in državami v razvoju ter da se v ta namen okrepi vloga civilne družbe in lokalnih oblasti;

| (c) | doseže učinkovitejše sodelovanje, spodbudijo sinergije in olajša strukturiran dialog med mrežami civilne družbe in združenji lokalnih oblasti znotraj njihovih organizacij in z institucijami Skupnosti. |
| --- | --- |

(c)

doseže učinkovitejše sodelovanje, spodbudijo sinergije in olajša strukturiran dialog med mrežami civilne družbe in združenji lokalnih oblasti znotraj njihovih organizacij in z institucijami Skupnosti.

2.   Za doseganje cilja iz odstavka 1 in v skladu s členom 11 program vključuje naslednja področja dejavnosti:

| (a) | posredovanja v državah in regijah v razvoju, ki






  (i) | krepijo razvoj in procese sodelovanja ter vključevanje vseh akterjev, zlasti ranljivih in marginaliziranih skupin; |
| --- | --- | --- |

(a)

posredovanja v državah in regijah v razvoju, ki

(i)

krepijo razvoj in procese sodelovanja ter vključevanje vseh akterjev, zlasti ranljivih in marginaliziranih skupin;

| (ii) | podpirajo procese razvoja zmogljivosti zadevnih akterjev na državni, regionalni ali lokalni ravni; |
| --- | --- |

(ii)

podpirajo procese razvoja zmogljivosti zadevnih akterjev na državni, regionalni ali lokalni ravni;

| (iii) | spodbujajo procese medsebojnega razumevanja; |
| --- | --- |

(iii)

spodbujajo procese medsebojnega razumevanja;

| (iv) | lajšajo dejavno udeležbo državljanov v razvojnih procesih in pri krepitvi njihovih zmogljivosti za ukrepanje; |
| --- | --- |

(iv)

lajšajo dejavno udeležbo državljanov v razvojnih procesih in pri krepitvi njihovih zmogljivosti za ukrepanje;

| (b) | dvig javne zavesti glede razvojnih vprašanj in spodbujanje izobraževanja za razvoj v Evropski uniji in pristopnih državah, da se razvojna politika zasidra v evropskih družbah, da se v EU in pristopnih državah udejanji večja podpora javnosti ukrepom proti revščini in pravičnejšim odnosom med razvitimi državami in državami v razvoju, da se v EU dvigne zavest glede vprašanj in težav, s katerimi se soočajo države v razvoju in njihovi prebivalci ter da se spodbudi socialna razsežnost globalizacije; |
| --- | --- |

(b)

dvig javne zavesti glede razvojnih vprašanj in spodbujanje izobraževanja za razvoj v Evropski uniji in pristopnih državah, da se razvojna politika zasidra v evropskih družbah, da se v EU in pristopnih državah udejanji večja podpora javnosti ukrepom proti revščini in pravičnejšim odnosom med razvitimi državami in državami v razvoju, da se v EU dvigne zavest glede vprašanj in težav, s katerimi se soočajo države v razvoju in njihovi prebivalci ter da se spodbudi socialna razsežnost globalizacije;

| (c) | koordinacija in komunikacija med civilno družbo in mrežami lokalnih oblasti, znotraj njihovih organizacij in med različnimi tipi interesnih skupin, dejavnih v okviru evropskih in svetovnih javnih razprav o razvoju. |
| --- | --- |

(c)

koordinacija in komunikacija med civilno družbo in mrežami lokalnih oblasti, znotraj njihovih organizacij in med različnimi tipi interesnih skupin, dejavnih v okviru evropskih in svetovnih javnih razprav o razvoju.

3.   Pomoč lokalnim oblastem v partnerskih državah se običajno izvaja v okviru nacionalnih strateških dokumentov, razen če ti ne zagotavljajo ustrezne podpore, zlasti v razmerah, kot so težavna partnerstva, nestabilne države in pokonfliktne situacije.

V okviru pomoči lokalnim oblastem in njihovim združenjem se pri izračunu sofinanciranja s strani Skupnosti upošteva njihov prispevek v zmogljivostih.

Člen 15

Varnost preskrbe s hrano

1.   Cilj tematskega programa o varnosti preskrbe s hrano je izboljšati varnost preskrbe s hrano v korist najrevnejših in najbolj ranljivih ter prispevati k doseganju razvojnih ciljev tisočletja v zvezi z revščino in lakoto, in sicer z vrsto ukrepov za zagotavljanje vsesplošne skladnosti, dopolnjevanja in kontinuitete posredovanj Skupnosti, tudi na področju prehoda od pomoči do razvoja.

2.   Za doseganje cilja iz odstavka 1 in v skladu s členom 11 program vključuje naslednja področja dejavnosti:

| (a) | prispevanje k zagotavljanju mednarodnih javnih dobrin, zlasti raziskav in tehnoloških inovacij, ki jih spodbudijo zahteve v korist revnim, kakor tudi razvoj zmogljivosti ter znanstveno in tehnično sodelovanje in združevanje na osi jug-jug in jug-sever; |
| --- | --- |

(a)

prispevanje k zagotavljanju mednarodnih javnih dobrin, zlasti raziskav in tehnoloških inovacij, ki jih spodbudijo zahteve v korist revnim, kakor tudi razvoj zmogljivosti ter znanstveno in tehnično sodelovanje in združevanje na osi jug-jug in jug-sever;

| (b) | podpora globalnim, kontinentalnim in regionalnim programom, ki zlasti:






  (i) | podpirajo obveščanje in zgodnje opozarjanje v zvezi z varnostjo preskrbe s hrano, |
| --- | --- | --- |

(b)

podpora globalnim, kontinentalnim in regionalnim programom, ki zlasti:

(i)

podpirajo obveščanje in zgodnje opozarjanje v zvezi z varnostjo preskrbe s hrano,

| (ii) | podpirajo varnost preskrbe s hrano na posebnih področjih, kot je kmetijstvo, vključno z oblikovanjem regionalnih kmetijskih politik in dostopom do zemlje, kmetijskim trgovanjem ter upravljanjem z naravnimi viri, |
| --- | --- |

(ii)

podpirajo varnost preskrbe s hrano na posebnih področjih, kot je kmetijstvo, vključno z oblikovanjem regionalnih kmetijskih politik in dostopom do zemlje, kmetijskim trgovanjem ter upravljanjem z naravnimi viri,

| (iii) | kratko-, srednje- in dolgoročno spodbujajo, krepijo in dopolnjujejo nacionalne strategije varnosti preskrbe s hrano in zmanjševanja revščine, ter |
| --- | --- |

(iii)

kratko-, srednje- in dolgoročno spodbujajo, krepijo in dopolnjujejo nacionalne strategije varnosti preskrbe s hrano in zmanjševanja revščine, ter

| (iv) | podpirajo povezovanje v mreže političnih strokovnjakov in nedržavnih akterjev, da bi pospešili svetovno agendo o varnosti preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

(iv)

podpirajo povezovanje v mreže političnih strokovnjakov in nedržavnih akterjev, da bi pospešili svetovno agendo o varnosti preskrbe s hrano;

| (c) | zagovarjanje in pospeševanje agende o varnosti preskrbe s hrano. Skupnost si v okviru mednarodnih razprav še naprej prizadeva za reševanje glavnih vprašanj v zvezi z varnostjo preskrbe s hrano in spodbuja harmonizacijo, usklajevanje in prilagajanje politik ter načinov zagotavljanja pomoči s strani razvojnih partnerjev in donatorjev. Posebej je treba okrepiti spodbujanje vloge civilne družbe pri zadevah v zvezi z varnostjo preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

(c)

zagovarjanje in pospeševanje agende o varnosti preskrbe s hrano. Skupnost si v okviru mednarodnih razprav še naprej prizadeva za reševanje glavnih vprašanj v zvezi z varnostjo preskrbe s hrano in spodbuja harmonizacijo, usklajevanje in prilagajanje politik ter načinov zagotavljanja pomoči s strani razvojnih partnerjev in donatorjev. Posebej je treba okrepiti spodbujanje vloge civilne družbe pri zadevah v zvezi z varnostjo preskrbe s hrano;

| (d) | obravnavanje negotovosti v zvezi s preskrbo s hrano v izjemnih razmerah v državah v tranziciji in nestabilnih državah, pri čemer se v okviru programa osrednja vloga nameni usklajevaju pomoči, sanacije in razvoja. Tematski program:






  (i) | podpira posredovanja, ki naj bi zaščitila, ohranila in obnovila proizvodna in socialna sredstva, pomembna za varnost preskrbe s hrano, olajšala gospodarsko vključevanje in dolgoročno sanacijo, ter |
| --- | --- | --- |

(d)

obravnavanje negotovosti v zvezi s preskrbo s hrano v izjemnih razmerah v državah v tranziciji in nestabilnih državah, pri čemer se v okviru programa osrednja vloga nameni usklajevaju pomoči, sanacije in razvoja. Tematski program:

(i)

podpira posredovanja, ki naj bi zaščitila, ohranila in obnovila proizvodna in socialna sredstva, pomembna za varnost preskrbe s hrano, olajšala gospodarsko vključevanje in dolgoročno sanacijo, ter

| (ii) | podpira preprečevanje kriz in krizno upravljanje z namenom obravnave izpostavljenosti pretresom in krepitve sposobnosti okrevanja pri ljudeh; |
| --- | --- |

(ii)

podpira preprečevanje kriz in krizno upravljanje z namenom obravnave izpostavljenosti pretresom in krepitve sposobnosti okrevanja pri ljudeh;

| (e) | razvoj inovativnih politik, strategij in pristopov na področju varnosti preskrbe s hrano ter krepitev možnosti za njihovo pomnoževanje in razširjanje na osi jug-jug. Področja, na katerih se posreduje, so med drugimi lahko kmetijstvo, vključno z zemljiško reformo in zemljiško politiko, trajnostno upravljanje z naravnimi viri in dostop do njih, varnost preskrbe s hrano v povezavi z razvojem podeželja in lokalnim razvojem, vključno z infrastrukturo, prehrana, demografija in delo, migracije, zdravje in izobraževanje. Zagotovi se usklajenost in dopolnjevanje z drugimi programi Skupnosti na teh področjih. |
| --- | --- |

(e)

razvoj inovativnih politik, strategij in pristopov na področju varnosti preskrbe s hrano ter krepitev možnosti za njihovo pomnoževanje in razširjanje na osi jug-jug. Področja, na katerih se posreduje, so med drugimi lahko kmetijstvo, vključno z zemljiško reformo in zemljiško politiko, trajnostno upravljanje z naravnimi viri in dostop do njih, varnost preskrbe s hrano v povezavi z razvojem podeželja in lokalnim razvojem, vključno z infrastrukturo, prehrana, demografija in delo, migracije, zdravje in izobraževanje. Zagotovi se usklajenost in dopolnjevanje z drugimi programi Skupnosti na teh področjih.

Člen 16

Migracije in azil

1.   Cilj tematskega programa o sodelovanju s tretjimi državami na področju migracij in azila je te države podpreti pri njihovih prizadevanjih za zagotovitev boljšega obvladovanja migracijskih tokov v vseh njihovih razsežnostih. Tematski program se ukvarja predvsem z migracijami v Skupnost, kljub temu pa upošteva tudi pomembne migracijske tokove na osi jug-jug.

2.   Za doseganje cilja iz odstavka 1 in v skladu s členom 11 program vključuje naslednja področja dejavnosti:

| (a) | pospeševanje povezav med migracijami in razvojem, zlasti s spodbujanjem diaspor, da prispevajo k razvoju v njihovi matični državi, in s poudarjanjem pomembnosti vračanja migrantov; preprečevanje „bega možganov“ in spodbujanje kroženja usposobljenih migrantov; omogočanje lažjih finančnih transferjev s strani migrantov v njihovo matično državo; podpiranje prostovoljnega vračanja migrantov in njihovega ponovnega vključevanja v družbo ter razvoja zmogljivosti za upravljanje migracij; spodbujanje prizadevanj za razvoj zmogljivosti v pomoč državam pri oblikovanju migracijskih politik, ki spodbujajo razvoj, in pri njihovih zmožnostih za skupno obvladovanje migracijskih tokov; |
| --- | --- |

(a)

pospeševanje povezav med migracijami in razvojem, zlasti s spodbujanjem diaspor, da prispevajo k razvoju v njihovi matični državi, in s poudarjanjem pomembnosti vračanja migrantov; preprečevanje „bega možganov“ in spodbujanje kroženja usposobljenih migrantov; omogočanje lažjih finančnih transferjev s strani migrantov v njihovo matično državo; podpiranje prostovoljnega vračanja migrantov in njihovega ponovnega vključevanja v družbo ter razvoja zmogljivosti za upravljanje migracij; spodbujanje prizadevanj za razvoj zmogljivosti v pomoč državam pri oblikovanju migracijskih politik, ki spodbujajo razvoj, in pri njihovih zmožnostih za skupno obvladovanje migracijskih tokov;

| (b) | spodbujanje dobro vodenih delovnih migracij, zlasti s pomočjo obveščanja o zakonitih migracijah in pogojih za vstop na ozemlje držav članic Skupnosti in bivanje na tem ozemlju; obveščanje o možnostih delovnih migracij in potrebah v državah članicah ter o kvalifikacijah kandidatov za migracijo iz tretjih držav; podpora usposabljanju kandidatov za zakonito migracijo pred odhodom; spodbujanje opredelitve in izvajanja zakonodajnih okvirov za delavce migrante v tretjih državah; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje dobro vodenih delovnih migracij, zlasti s pomočjo obveščanja o zakonitih migracijah in pogojih za vstop na ozemlje držav članic Skupnosti in bivanje na tem ozemlju; obveščanje o možnostih delovnih migracij in potrebah v državah članicah ter o kvalifikacijah kandidatov za migracijo iz tretjih držav; podpora usposabljanju kandidatov za zakonito migracijo pred odhodom; spodbujanje opredelitve in izvajanja zakonodajnih okvirov za delavce migrante v tretjih državah;

| (c) | boj proti nezakonitemu priseljevanju in lajšanje ponovnega sprejema nezakonitih priseljencev, tudi med tretjimi državami, še zlasti pa boj proti tihotapljenju ljudi in trgovini z ljudmi; odvračanje od nezakonitega priseljevanja in dvig zavesti glede nevarnosti, povezanih s tem; izboljšanje zmogljivosti na področju upravljanja meja, vizumov in potnih listin, vključno z varnostjo dokumentov in uvedbo biometričnih podatkov ter odkrivanjem ponarejenih dokumentov; učinkovito izvajanje sporazumov o ponovnem sprejemu, sklenjenih s Skupnostjo, in obveznosti, ki izhajajo iz mednarodnih sporazumov; pomoč tretjim državam pri obvladovanju nezakonitega priseljevanja in pri usklajevanju njihovih politik; |
| --- | --- |

(c)

boj proti nezakonitemu priseljevanju in lajšanje ponovnega sprejema nezakonitih priseljencev, tudi med tretjimi državami, še zlasti pa boj proti tihotapljenju ljudi in trgovini z ljudmi; odvračanje od nezakonitega priseljevanja in dvig zavesti glede nevarnosti, povezanih s tem; izboljšanje zmogljivosti na področju upravljanja meja, vizumov in potnih listin, vključno z varnostjo dokumentov in uvedbo biometričnih podatkov ter odkrivanjem ponarejenih dokumentov; učinkovito izvajanje sporazumov o ponovnem sprejemu, sklenjenih s Skupnostjo, in obveznosti, ki izhajajo iz mednarodnih sporazumov; pomoč tretjim državam pri obvladovanju nezakonitega priseljevanja in pri usklajevanju njihovih politik;

| (d) | zaščita migrantov, vključno z najbolj občutljivimi, npr. ženskami in otroki, pred izkoriščanjem in izključenostjo s pomočjo ukrepov, kot je oblikovanje zakonodaje tretjih držav na področju migracij; podpiranje integracije in nediskriminacije ter ukrepov za zaščito migrantov pred rasizmom in ksenofobijo; preprečevanje tihotapljenja ljudi in trgovine z njimi in vseh oblik suženjstva ter boj proti temu; |
| --- | --- |

(d)

zaščita migrantov, vključno z najbolj občutljivimi, npr. ženskami in otroki, pred izkoriščanjem in izključenostjo s pomočjo ukrepov, kot je oblikovanje zakonodaje tretjih držav na področju migracij; podpiranje integracije in nediskriminacije ter ukrepov za zaščito migrantov pred rasizmom in ksenofobijo; preprečevanje tihotapljenja ljudi in trgovine z njimi in vseh oblik suženjstva ter boj proti temu;

| (e) | spodbujanje azila in mednarodne zaščite, tudi z regionalnimi programi zaščite, zlasti v okviru krepitve institucionalnih zmogljivosti; spodbujanje registracije prosilcev za azil in beguncev; spodbujanje mednarodnih standardov in instrumentov za zaščito beguncev; podpiranje izboljšave pogojev sprejema in vključevanja v lokalno življenje ter prizadevanje za trajne rešitve. |
| --- | --- |

(e)

spodbujanje azila in mednarodne zaščite, tudi z regionalnimi programi zaščite, zlasti v okviru krepitve institucionalnih zmogljivosti; spodbujanje registracije prosilcev za azil in beguncev; spodbujanje mednarodnih standardov in instrumentov za zaščito beguncev; podpiranje izboljšave pogojev sprejema in vključevanja v lokalno življenje ter prizadevanje za trajne rešitve.

Člen 17

Države AKP, ki so pogodbenice Protokola o sladkorju

1.   Države AKP iz Priloge III, ki so pogodbenice Protokola o sladkorju in na katere vpliva reforma Skupnosti na področju pridelave sladkorja, so upravičene do ugodnosti iz programa spremljevalnih ukrepov. Namen pomoči Skupnosti tem državam je podpreti njihov proces prilagajanja, saj se zaradi reforme skupne ureditve trga za sladkor soočajo z novimi pogoji na trgu sladkorja. V okviru pomoči Skupnosti se upoštevajo strategije prilagajanja držav, posebna pozornost pa je namenjena naslednjim področjem sodelovanja:

| (a) | izboljšanju konkurenčnosti sektorja sladkorja in sladkornega trsa, če je to trajnostni proces, ob upoštevanju položaja različnih interesnih skupin v sektorju; |
| --- | --- |

(a)

izboljšanju konkurenčnosti sektorja sladkorja in sladkornega trsa, če je to trajnostni proces, ob upoštevanju položaja različnih interesnih skupin v sektorju;

| (b) | spodbujanju diverzifikacije gospodarstva na območjih, ki so odvisna od sladkorja; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanju diverzifikacije gospodarstva na območjih, ki so odvisna od sladkorja;

| (c) | spopadanju s širšimi posledicami, ki jih povzroča proces prilagajanja, po možnosti, vendar ne izključno, povezanimi s službami za zaposlovanje in socialnega varstva, rabo zemljišč in obnovo okolja, energetiko, raziskavami in inovacijami ter makroekonomsko stabilnostjo. |
| --- | --- |

(c)

spopadanju s širšimi posledicami, ki jih povzroča proces prilagajanja, po možnosti, vendar ne izključno, povezanimi s službami za zaposlovanje in socialnega varstva, rabo zemljišč in obnovo okolja, energetiko, raziskavami in inovacijami ter makroekonomsko stabilnostjo.

2.   Komisija v okviru zneska iz Priloge IV določi najvišji znesek, ki bo na voljo vsaki državi pogodbenici Protokola o sladkorju za financiranje ukrepov iz odstavka 1 na podlagi potreb posamezne države, ki izhajajo zlasti iz posledic reforme sektorja sladkorja v zadevni državi in iz pomena sektorja sladkorja za gospodarstvo. Določitev meril za dodeljevanje temelji na podlagi podatkov iz obdobij pred letom 2004.

Komisija v skladu s postopkom iz člena 35(2) določi dodatna navodila v zvezi z razdelitvijo skupnega zneska upravičenim državam.

NASLOV III

NAČRTOVANJE PROGRAMOV IN RAZPOREJANJE SREDSTEV

Člen 18

Splošni okvir načrtovanja programov in razporejanja sredstev

1.   Komisija pri geografskih programih v skladu s členom 19 za vsako od partnerskih držav in regij izdela strateški dokument in večletni okvirni program ter v skladu s členom 22 za vsako od njih sprejme letni program ukrepov.

Pri tematskih programih Komisija v skladu s členom 20 izdela tematske strateške dokumente in sprejme programe ukrepov v skladu s členom 22.

Podpora Skupnosti je v izjemnih okoliščinah lahko tudi v obliki posebnih ukrepov, ki niso predvideni v strateških dokumentih ali večletnih okvirnih programih, kakor je določeno v členu 23.

2.   Komisija v okviru vsakega geografskega programa določi okvirno večletno dodelitev sredstev s pomočjo standardnih, objektivnih in preglednih meril za dodelitev sredstev, utemeljenih s potrebami in uspešnostjo zadevne partnerske države ali regije, in ob upoštevanju posebnih težav, s katerimi se srečujejo države ali regije, ki so v krizi, izpostavljene konfliktom ali naravnim nesrečam, hkrati pa tudi specifičnosti različnih programov.

Merila v zvezi s potrebami vključujejo prebivalstvo, dohodek na prebivalca in razširjenost revščine, porazdelitev dohodka in raven socialnega razvoja. Merila v zvezi z uspešnostjo pa vključujejo napredek na politični, gospodarski in socialni ravni, napredek na področju dobrega javnega upravljanja in učinkovite uporabe pomoči ter zlasti način, kako določena država uporablja omejena sredstva za razvoj, začenši z lastnimi sredstvi.

3.   Komisija lahko za okrepitev sodelovanja med najbolj oddaljenimi regijami EU ter sosednjimi partnerskimi državami in regijami določi posebna finančna sredstva.

Člen 19

Geografski strateški dokumenti in večletni okvirni programi

1.   Pri pripravi in izvajanju strateških dokumentov se upoštevajo načela o učinkovitosti pomoči: nacionalna lastna odgovornost, partnerstvo, koordinacija, usklajevanje, približevanje sistemom držav prejemnic oz. regionalnim sistemom in usmerjenost k doseganju rezultatov, kakor je določeno v členu 3(5) do (8).

2.   Strateški dokumenti veljajo največ za obdobje veljavnosti te uredbe, njihov namen pa je zagotoviti skladen okvir sodelovanja med Skupnostjo in zadevno partnersko državo ali regijo v skladu s splošnim namenom in področjem uporabe, cilji, načeli in predpisano politiko ter Prilogo IV te uredbe. Večletni okvirni programi temeljijo na strateških dokumentih.

Strateški dokumenti so predmet vmesnega pregleda ali po potrebi ad hoc pregledov, pri katerih se uporabljajo načela in postopki, določeni v sporazumih o partnerstvu in sodelovanju, sklenjenih s partnerskimi državami ali regijami;

3.   Strateški dokumenti se načeloma oblikujejo na podlagi dialoga s partnerskimi državami in regijami, kar vključuje civilno družbo ter regionalne in lokalne oblasti, tako da se zagotovi ustrezna odgovornost zadevne države ali regije za proces ter spodbudi podpora nacionalnim razvojnim strategijam, predvsem strategijam zmanjševanja revščine.

4.   Večletni okvirni programi se na podlagi strateških dokumentov oblikujejo za vsako od partnerskih držav in regij. Po možnosti so določeni v sporazumu z zadevno državo ali regijo.

Večletni okvirni programi določajo prednostna področja za financiranje s strani Skupnosti, posebne cilje, pričakovane rezultate in kazalnike učinkovitosti.

Programi določajo tudi okvirna finančna sredstva, in sicer v celoti ter za vsako prednostno področje; če je primerno, se ta dodelijo v določenem razponu. Te dodelitve so v skladu z okvirno razporeditvijo sredstev iz Priloge IV.

Programi se po potrebi prilagajajo, pri čemer se upoštevajo vmesni ali ad hoc pregledi strateških dokumentov.

Večletna okvirna sredstva se lahko glede na rezultate pregledov povečajo ali zmanjšajo, predvsem ob upoštevanju posebnih potreb, kot se porajajo v razmerah po krizi ali ob izjemnih ali nezadovoljivih dosežkih.

5.   V okoliščinah, kot so krize, razmere po konfliktih ali grožnje demokraciji, pravni državi, človekovim pravicam in temeljnim svoboščinam, se lahko uporabi poseben hitri postopek za izvedbo ad hoc pregleda strategije sodelovanja države ali regije. V okviru takšnega pregleda se lahko državi ali regiji predlaga strategija za spodbujanje prehoda k dolgoročnemu sodelovanju in razvoju.

6.   Strategija v skladu s členom 2(6) zagotovi, da so ukrepi, sprejeti v okviru te uredbe, skladni in se ne podvajajo z ukrepi, ki so upravičeni do financiranja v okviru drugih instrumentov Skupnosti, zlasti z Uredbo (ES) št. [...] in Uredbo (ES) št. 1257/96. Kadar kriza ali razmere po krizi neposredno zadevajo ali prizadenejo partnerske države ali skupine partnerskih držav, se pri večletnih okvirnih programih še posebej poudari okrepitev usklajevanja pomoči, sanacije in razvoja, da se tako zagotovi prehod iz izrednih razmer v fazo razvoja; v programih za države in regije, ki so redno izpostavljene naravnim nesrečam, pa se predvidi pripravljenost na nesreče, njihovo preprečevanje in reševanje posledic takšnih nesreč.

7.   Komisija lahko z namenom spodbuditve regionalnega sodelovanja pri sprejemanju letnih programov ukrepov, navedenih v členu 22, ali posebnih ukrepov iz člena 23 pri dejavnostih sodelovanja iz tega poglavja določi, da so projekti ali programi regionalnega ali čezmejnega značaja, ki se izvajajo v sodelovanju z državami iz Priloge V, upravičeni v skladu s prvim pododstavkom člena 2(4). V ta namen se lahko oblikujejo določbe v strateških dokumentih in večletnih okvirnih programih iz tega člena in člena 20.

8.   Komisija in države članice se v zgodnji fazi postopka načrtovanja programov posvetujejo med seboj ter z drugimi donatorji in akterji razvoja, vključno s predstavniki civilne družbe ter regionalnimi in lokalnimi oblastmi, da se tako spodbudi dopolnjevanje njihovih dejavnosti sodelovanja.

Člen 20

Strateški dokumenti za tematske programe

1.   Tematski strateški dokumenti se oblikujejo največ za obdobje veljavnosti te uredbe. Določajo strategijo Skupnosti glede zadevne teme, prednostnih nalog Skupnosti, mednarodnega položaja in dejavnosti glavnih partnerjev. Skladni so s splošnim namenom in področjem uporabe, cilji in načeli ter predpisano politiko in Prilogo IV te uredbe.

Tematski strateški dokumenti določajo prednostna področja za financiranje s strani Skupnosti, posebne cilje, pričakovane rezultate in kazalnike učinkovitosti.

Tematski strateški dokumenti določajo tudi okvirna finančna sredstva, in sicer v celoti ter za vsako prednostno področje; če je primerno, se ta dodelijo v določenem razponu.

Tematski strateški dokumenti so predmet vmesnih ali po potrebi ad hoc pregledov.

2.   Komisija in države članice se v zgodnji fazi postopka načrtovanja programov posvetujejo med seboj ter z drugimi donatorji in akterji razvoja, vključno s predstavniki civilne družbe in lokalnimi oblastmi, da se tako spodbudi dopolnjevanje njihovih dejavnosti sodelovanja.

3.   Določijo se sredstva in prednostne naloge za ukrepanje v okviru sodelovanja pri globalnih pobudah.

Člen 21

Sprejetje strateških dokumentov in večletnih okvirnih programov

Strateške dokumente in večletne okvirne programe iz členov 19 in 20 ter njihove morebitne preglede, navedene v členu 19(2) in členu 20(1), kakor tudi spremljevalne ukrepe iz člena 17 sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 35(2).

NASLOV IV

IZVAJANJE

Člen 22

Sprejetje letnih programov ukrepov

1.   Komisija sprejme letne programe ukrepov, oblikovane na podlagi strateških dokumentov in večletnih okvirnih programov, navedenih v členih 19 in 20.

Izjemoma — na primer, če program ukrepov še ni bil sprejet — lahko Komisija na podlagi strateških dokumentov in večletnih okvirnih programov iz členov 19 in 20 sprejme ukrepe, ki jih letni programi ukrepov ne vsebujejo, in sicer po istih pravilih in na iste načine, kot veljajo za programe ukrepov.

2.   Letni programi ukrepov določajo zastavljene cilje, področja posredovanja, pričakovane rezultate, načine upravljanja in skupni znesek predvidenega financiranja. Vsebujejo opis ukrepov, ki jih je treba financirati, podatke o finančnih zneskih, dodeljenih za posamezen ukrep, in okvirni časovni razpored njihovega izvajanja. Cilji so izmerljivi ter časovno opredeljeni.

3.   Letne programe ukrepov sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 35(2).

4.   Na ravni projektov se izvaja ustrezno okoljsko preverjanje, vključno s presojo vplivov na okolje za okolju škodljive projekte, zlasti nove infrastrukturne projekte večjega obsega. Kjer je to ustrezno, se pri izvajanju sektorskih programov uporabijo strateške okoljske presoje. Zagotovi se udeležba zainteresiranih skupin pri okoljskih presojah in dostop javnosti do njihovih rezultatov.

Člen 23

Sprejetje posebnih ukrepov, ki niso predvideni v strateških dokumentih in večletnih okvirnih programih

1.   Po potrebi ali ob nepredvidenih dogodkih, ki so povezani z naravnimi nesrečami, civilnimi spori ali krizami in ki se ne morejo financirati v okviru Uredbe (ES) št. [...] ali Uredbe (ES) št. 1257/96, Komisija sprejme posebne ukrepe, ki niso predvideni v strateških dokumentih in večletnih okvirnih programih (v nadaljevanju „posebni ukrepi“).

Posebni ukrepi lahko financirajo tudi ukrepe, s katerimi se olajša prehod od nujne pomoči na dolgoročne razvojne dejavnosti, vključno z dejavnostmi za učinkovitejšo pripravo prebivalstva na ponavljajoče se krize.

2.   Posebni ukrepi določajo zastavljene cilje, področja posredovanja, pričakovane rezultate, načine upravljanja in skupni znesek predvidenega financiranja. Vsebujejo opis ukrepov, ki jih je treba financirati, podatke o finančnih zneskih, dodeljenih za posamezen ukrep, in okvirni časovni razpored njihovega izvajanja. Vsebujejo tudi opredelitev vrste kazalcev učinkovitosti, ki jih bo treba spremljati pri izvajanju posebnih ukrepov.

3.   Kadar stroški takšnih ukrepov presežejo 10 000 000 EUR, jih Komisija sprejme v skladu s postopkom iz člena 35(2). Če so stroški posebnih ukrepov pod 10 000 000 EUR, Komisija ukrepe v roku enega meseca po sprejetju sklepa predloži v informacijo državam članicam in Evropskemu parlamentu.

4.   Spremembe posebnih ukrepov, kot so tehnične prilagoditve, podaljšanje obdobja izvajanja, prerazporeditev sredstev znotraj predvidenega proračuna ali zvišanje oz. znižanje proračuna za manj kot 20 % začetnega proračuna, se lahko izvajajo brez uporabe postopka iz člena 35(2), če takšne spremembe ne vplivajo na začetne cilje, določene v sklepu Komisije. O vseh tovrstnih tehničnih prilagoditvah se v roku enega meseca obvesti Evropski parlament in države članice.

Člen 24

Upravičenost

1.   Brez poseganja v člen 31 so do financiranja po tej uredbi v okviru izvajanja letnih programov ukrepov iz člena 22 ali posebnih ukrepov iz člena 23 med drugim upravičeni:

| (a) | partnerske države in regije ter njihove institucije; |
| --- | --- |

(a)

partnerske države in regije ter njihove institucije;

| (b) | decentralizirane enote partnerskih držav, kot so občine, province, departmaji in regije; |
| --- | --- |

(b)

decentralizirane enote partnerskih držav, kot so občine, province, departmaji in regije;

| (c) | mešani organi, ki so jih ustanovile partnerske države in regije ter Skupnost; |
| --- | --- |

(c)

mešani organi, ki so jih ustanovile partnerske države in regije ter Skupnost;

| (d) | mednarodne organizacije, vključno z regionalnimi organizacijami, organi, službami ali misijami ZN, mednarodne in regionalne finančne institucije in razvojne banke, če prispevajo k ciljem te uredbe; |
| --- | --- |

(d)

mednarodne organizacije, vključno z regionalnimi organizacijami, organi, službami ali misijami ZN, mednarodne in regionalne finančne institucije in razvojne banke, če prispevajo k ciljem te uredbe;

| (e) | institucije in organi Skupnosti, izključno v okviru izvajanja podpornih ukrepov iz člena 26; |
| --- | --- |

(e)

institucije in organi Skupnosti, izključno v okviru izvajanja podpornih ukrepov iz člena 26;

| (f) | agencije EU; |
| --- | --- |

(f)

agencije EU;

| (g) | pa tudi naslednji subjekti in telesa držav članic, partnerskih držav in regij ali katere koli druge tretje države v skladu s pravili o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti, določenimi v členu 31, če prispevajo k ciljem te uredbe:






  (i) | javna ali paradržavna telesa, lokalne oblasti in njihovi konzorciji ali predstavniška združenja; |
| --- | --- | --- |

(g)

pa tudi naslednji subjekti in telesa držav članic, partnerskih držav in regij ali katere koli druge tretje države v skladu s pravili o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti, določenimi v členu 31, če prispevajo k ciljem te uredbe:

(i)

javna ali paradržavna telesa, lokalne oblasti in njihovi konzorciji ali predstavniška združenja;

| (ii) | družbe, podjetja ter druge zasebne organizacije in gospodarski subjekti; |
| --- | --- |

(ii)

družbe, podjetja ter druge zasebne organizacije in gospodarski subjekti;

| (iii) | finančne institucije, ki dodeljujejo, spodbujajo in financirajo zasebne naložbe v partnerskih državah in regijah; |
| --- | --- |

(iii)

finančne institucije, ki dodeljujejo, spodbujajo in financirajo zasebne naložbe v partnerskih državah in regijah;

| (iv) | nedržavni akterji, kakor so opredeljeni v odstavku 2; |
| --- | --- |

(iv)

nedržavni akterji, kakor so opredeljeni v odstavku 2;

| (v) | fizične osebe. |
| --- | --- |

(v)

fizične osebe.

2.   Nedržavni nepridobitni akterji, ki lahko prejmejo finančno podporo iz te uredbe, delujejo pa neodvisno in odgovorno, so predvsem: nevladne organizacije, organizacije avtohtonih prebivalcev, organizacije nacionalnih in/ali narodnostnih manjšin, lokalna trgovska združenja in lokalne skupine državljanov, zadruge, sindikati, predstavniške organizacije ekonomskih in socialnih interesov, organizacije za boj proti korupciji in goljufijam ter spodbujanje dobrega upravljanja, organizacije, ki se borijo za državljanske pravice in proti diskriminaciji, lokalne organizacije (vključno z mrežami), ki delujejo na področju decentraliziranega regionalnega sodelovanja in povezovanja, potrošniške organizacije, ženske in mladinske organizacije, izobraževalne, kulturne, raziskovalne in znanstvene organizacije, univerze, cerkve in verska združenja ali skupnosti, mediji ter vsa nevladna združenja in neodvisne fundacije, vključno z neodvisnimi političnimi fundacijami, ki lahko prispevajo k uresničevanju ciljev iz te uredbe.

Člen 25

Oblike financiranja

1.   Financiranje Skupnosti ima lahko eno od naslednjih oblik:

| (a) | projekti in programi; |
| --- | --- |

(a)

projekti in programi;

| (b) | proračunske podpore, kadar je upravljanje z javnimi sredstvi partnerske države dovolj pregledno, zanesljivo in učinkovito ter kadar partnerska država vzpostavi natančno določene sektorske ali makroekonomske politike, ki jih pozitivno ocenijo njeni glavni donatorji, vključno z mednarodnimi finančnimi institucijami, kadar je to primerno. Komisija dosledno uporablja pristop, ki temelji na rezultatih in kazalnikih učinkovitosti, ter jasno določi in spremlja njegovo pogojenost ter podporna prizadevanja partnerskih držav, da bi razvila parlamentarni nadzor in zmogljivosti revizije ter povečala preglednost in javni dostop do informacij. Pogoj za izplačilo proračunske podpore je zadovoljiv napredek v zvezi z doseganjem ciljev v smislu učinka in rezultatov; |
| --- | --- |

(b)

proračunske podpore, kadar je upravljanje z javnimi sredstvi partnerske države dovolj pregledno, zanesljivo in učinkovito ter kadar partnerska država vzpostavi natančno določene sektorske ali makroekonomske politike, ki jih pozitivno ocenijo njeni glavni donatorji, vključno z mednarodnimi finančnimi institucijami, kadar je to primerno. Komisija dosledno uporablja pristop, ki temelji na rezultatih in kazalnikih učinkovitosti, ter jasno določi in spremlja njegovo pogojenost ter podporna prizadevanja partnerskih držav, da bi razvila parlamentarni nadzor in zmogljivosti revizije ter povečala preglednost in javni dostop do informacij. Pogoj za izplačilo proračunske podpore je zadovoljiv napredek v zvezi z doseganjem ciljev v smislu učinka in rezultatov;

| (c) | sektorske podpore; |
| --- | --- |

(c)

sektorske podpore;

| (d) | v izjemnih primerih sektorski ali splošni podporni programi za uvoz, ki imajo lahko obliko:






  (i) | sektorskih programov za uvoz v naravi, |
| --- | --- | --- |

(d)

v izjemnih primerih sektorski ali splošni podporni programi za uvoz, ki imajo lahko obliko:

(i)

sektorskih programov za uvoz v naravi,

| (ii) | sektorskih programov za uvoz v obliki deviznih prispevkov za financiranje uvoza v zadevnem sektorju ali |
| --- | --- |

(ii)

sektorskih programov za uvoz v obliki deviznih prispevkov za financiranje uvoza v zadevnem sektorju ali

| (iii) | splošnih programov za uvoz v obliki deviznih prispevkov za financiranje splošnega uvoza širokega obsega proizvodov; |
| --- | --- |

(iii)

splošnih programov za uvoz v obliki deviznih prispevkov za financiranje splošnega uvoza širokega obsega proizvodov;

| (e) | sredstva, ki jih imajo na razpolago EIB ali drugi finančni posredniki, na podlagi programov Komisije za dodeljevanje posojil (predvsem v podporo naložbam in razvoju zasebnega sektorja), tveganega kapitala (predvsem v obliki podrejenih ali pogojnih posojil) ali drugih manjših začasnih udeležb pri podjetniškem kapitalu, pa tudi za prispevek k jamstvenim skladom pod pogoji iz člena 32, dokler je finančno tveganje Skupnosti omejeno na ta sredstva; |
| --- | --- |

(e)

sredstva, ki jih imajo na razpolago EIB ali drugi finančni posredniki, na podlagi programov Komisije za dodeljevanje posojil (predvsem v podporo naložbam in razvoju zasebnega sektorja), tveganega kapitala (predvsem v obliki podrejenih ali pogojnih posojil) ali drugih manjših začasnih udeležb pri podjetniškem kapitalu, pa tudi za prispevek k jamstvenim skladom pod pogoji iz člena 32, dokler je finančno tveganje Skupnosti omejeno na ta sredstva;

| (f) | subvencioniranje obrestnih mer, predvsem za posojila na področju okolja; |
| --- | --- |

(f)

subvencioniranje obrestnih mer, predvsem za posojila na področju okolja;

| (g) | odpis dolga v okviru mednarodno dogovorjenih programov za odpis dolga; |
| --- | --- |

(g)

odpis dolga v okviru mednarodno dogovorjenih programov za odpis dolga;

| (h) | donacije za financiranje ukrepov, ki jih predstavijo subjekti iz člena 24(1)(b), (c), (d), (f) in (g)(i) do (v); |
| --- | --- |

(h)

donacije za financiranje ukrepov, ki jih predstavijo subjekti iz člena 24(1)(b), (c), (d), (f) in (g)(i) do (v);

| (i) | donacije za financiranje stroškov delovanja subjektov iz člena 24(1)(b), (c), (d), (f) in (g)(i), (iii) in (iv); |
| --- | --- |

(i)

donacije za financiranje stroškov delovanja subjektov iz člena 24(1)(b), (c), (d), (f) in (g)(i), (iii) in (iv);

| (j) | financiranje programov združevanja javnih ustanov, lokalnih oblasti, javnih nacionalnih organov in zasebnih pravnih subjektov, ki imajo vlogo javnih služb držav članic ter partnerskih držav in regij; |
| --- | --- |

(j)

financiranje programov združevanja javnih ustanov, lokalnih oblasti, javnih nacionalnih organov in zasebnih pravnih subjektov, ki imajo vlogo javnih služb držav članic ter partnerskih držav in regij;

| (k) | prispevki v mednarodne sklade, ki jih upravljajo predvsem mednarodne ali regionalne organizacije; |
| --- | --- |

(k)

prispevki v mednarodne sklade, ki jih upravljajo predvsem mednarodne ali regionalne organizacije;

| (l) | prispevki v nacionalne sklade, ki so jih za spodbujanje skupnega financiranja več donatorjev ustanovile partnerske države ali regije, ali v sklade, ki jih za izvajanje skupnih ukrepov ustanovi eden ali več donatorjev; |
| --- | --- |

(l)

prispevki v nacionalne sklade, ki so jih za spodbujanje skupnega financiranja več donatorjev ustanovile partnerske države ali regije, ali v sklade, ki jih za izvajanje skupnih ukrepov ustanovi eden ali več donatorjev;

| (m) | kapitalski vložki v mednarodne finančne institucije in regionalne razvojne banke; |
| --- | --- |

(m)

kapitalski vložki v mednarodne finančne institucije in regionalne razvojne banke;

| (n) | človeški in materialni viri, ki so potrebni za učinkovito upravljanje in nadzor partnerskih držav in regij nad projekti in programi. |
| --- | --- |

(n)

človeški in materialni viri, ki so potrebni za učinkovito upravljanje in nadzor partnerskih držav in regij nad projekti in programi.

2.   Pomoč Skupnosti se ne uporablja za plačevanje davkov, carin ali stroškov v državah upravičenkah.

Člen 26

Podporni ukrepi

1.   Financiranje Skupnosti lahko pokriva odhodke, namenjene ukrepom za pripravo, spremljanje, nadzor, revizijo in ocenjevanje, ki so neposredno potrebni za izvajanje te uredbe in uresničitev njenih ciljev, npr. odhodke za študije, sestanke, ukrepe obveščanja, osveščanja, usposabljanja in objavljanja, odhodke, povezane z računalniškimi omrežji za izmenjavo informacij, kot tudi vse druge odhodke za upravno in tehnično pomoč, ki je potrebna za vodenje programov. Obsega tudi odhodke za upravno podporo, ki pri upravljanju finančnih ukrepov iz te uredbe nastanejo pri delegacijah Komisije.

2.   Vsi ti podporni ukrepi niso nujno zajeti v večletnih okvirnih programih in se torej lahko financirajo zunaj strateških dokumentov in večletnih okvirnih programov. Financirajo pa se lahko tudi v skladu z večletnimi okvirnimi programi.

Podporne ukrepe, ki jih ne zajemajo večletni okvirni programi, v skladu s členom 23(3) in (4) sprejme Komisija.

Člen 27

Sofinanciranje

1.   Ukrepi so upravičeni do sofinanciranja med drugim iz naslednjih virov:

| (a) | držav članic in njihovih regionalnih in lokalnih oblasti ter zlasti njihovih javnih in paradržavnih agencij; |
| --- | --- |

(a)

držav članic in njihovih regionalnih in lokalnih oblasti ter zlasti njihovih javnih in paradržavnih agencij;

| (b) | drugih držav donatork, predvsem iz njihovih javnih in paradržavnih agencij; |
| --- | --- |

(b)

drugih držav donatork, predvsem iz njihovih javnih in paradržavnih agencij;

| (c) | mednarodnih, tudi regionalnih organizacij, predvsem iz mednarodnih in regionalnih finančnih institucij; |
| --- | --- |

(c)

mednarodnih, tudi regionalnih organizacij, predvsem iz mednarodnih in regionalnih finančnih institucij;

| (d) | družb, podjetij in drugih zasebnih organizacij in gospodarskih subjektov ter drugih nedržavnih akterjev; |
| --- | --- |

(d)

družb, podjetij in drugih zasebnih organizacij in gospodarskih subjektov ter drugih nedržavnih akterjev;

| (e) | partnerskih držav in regij, prejemnic sredstev. |
| --- | --- |

(e)

partnerskih držav in regij, prejemnic sredstev.

2.   Pri vzporednem sofinanciranju se projekt ali program razdeli na več jasno opredeljivih elementov, od katerih vsakega financirajo različni partnerji, kar zagotavlja sofinanciranje, katerega končni namen je vseskozi določljiv.

Pri skupnem sofinanciranju se celotni stroški projekta ali programa razdelijo med partnerje, s tem pa se zagotovi takšna združitev sofinanciranja in sredstev, ki onemogoča opredelitev vira financiranja posebne dejavnosti v okviru projekta ali programa.

3.   Pri skupnem sofinanciranju lahko Komisija za izvajanje skupnih ukrepov sprejema in upravlja sredstva v imenu organov iz odstavka 1(a), (b) in (c). Takšna sredstva se v skladu s členom 18 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 obravnavajo kot namenski prejemki.

Člen 28

Načini upravljanja

1.   Ukrepi, ki se financirajo v okviru te uredbe, se izvajajo v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002.

2.   Komisija lahko naloge javnega organa, predvsem naloge izvajanja proračuna, v primeru sofinanciranja in drugih upravičenih primerih dodeli organom, navedenim v členu 54(2)(c) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002.

3.   V primeru decentraliziranega upravljanja se lahko Komisija odloči za uporabo postopkov oddaje javnih naročil ali dodeljevanja donacij partnerske države ali regije, prejemnice sredstev, potem ko preveri, da spoštujejo ustrezna merila iz Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002, in sicer pod pogojem, da:

| — | postopki partnerske države ali regije, prejemnice sredstev, upoštevajo načela preglednosti, sorazmernosti, enake obravnave in nediskriminacije ter preprečujejo vsakršno navzkrižje interesov; |
| --- | --- |

—

postopki partnerske države ali regije, prejemnice sredstev, upoštevajo načela preglednosti, sorazmernosti, enake obravnave in nediskriminacije ter preprečujejo vsakršno navzkrižje interesov;

| — | se partnerska država ali regija, prejemnica sredstev, obveže, da bo redno preverjala, ali se ukrepi, ki se financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije, pravilno izvajajo, da bo sprejela primerne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter da bo po potrebi začela s sodnim pregonom za izterjavo nepravilno plačanih sredstev. |
| --- | --- |

—

se partnerska država ali regija, prejemnica sredstev, obveže, da bo redno preverjala, ali se ukrepi, ki se financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije, pravilno izvajajo, da bo sprejela primerne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter da bo po potrebi začela s sodnim pregonom za izterjavo nepravilno plačanih sredstev.

Člen 29

Proračunske obveznosti

1.   Proračunske obveznosti se izvajajo na podlagi sklepov, ki jih je Komisija sprejela v skladu s členi 22(1), 23(1) in 26(1).

2.   Financiranje Skupnosti ima med drugim naslednje pravne oblike:

| — | sporazumi o financiranju; |
| --- | --- |

—

sporazumi o financiranju;

| — | sporazumi o donacijah; |
| --- | --- |

—

sporazumi o donacijah;

| — | pogodbe o javnih naročilih; |
| --- | --- |

—

pogodbe o javnih naročilih;

| — | pogodbe o delu. |
| --- | --- |

—

pogodbe o delu.

Člen 30

Zaščita finančnih interesov Skupnosti

1.   Vsakršen sporazum, ki izhaja iz te uredbe, vsebuje določbe, ki zagotavljajo zaščito finančnih interesov Skupnosti, zlasti v zvezi z nepravilnostmi, goljufijami, podkupovanjem in drugimi nezakonitimi dejanji, v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (17), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (18) in Uredbo (ES) št. 1073/1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (19).

2.   Ti sporazumi izrecno predvidevajo pravico Komisije in Računskega sodišča do izvajanja revizij, vključno z revizijami dokumentov, ali revizij na kraju samem pri vseh izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Skupnosti. Komisijo tudi izrecno pooblaščajo za izvajanje nadzora in pregledov na kraju samem v skladu z določbami Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96.

3.   Vsaka pogodba, ki izhaja iz izvajanja pomoči, Komisiji in Računskemu sodišču med izvajanjem pogodb in po njem zagotavlja izvajanje pravice iz odstavka 2.

Člen 31

Postopki javnih naročil, postopki dodeljevanja donacij, pravila o poreklu

1.   Postopkov dodeljevanja javnih naročil ali pogodb o donacijah, financiranih v skladu s to uredbo, se lahko udeležijo vse fizične osebe, ki so državljani države članice Skupnosti, uradne države kandidatke, ki jo je priznala Evropska skupnost, ali države članice Evropskega gospodarskega prostora in vse pravne osebe s sedežem v eni izmed teh držav.

Postopkov dodeljevanja javnih naročil ali pogodb o donacijah, financiranih v okviru geografskega programa, kakor je določen v členih 5 do 10, se lahko udeležijo vse fizične osebe, ki so državljani držav v razvoju, upravičenih na podlagi Priloge I, in vse pravne osebe s sedežem v teh državah.

Postopkov dodeljevanja javnih naročil ali pogodb o donacijah, financiranih v okviru tematskega programa, kakor je določen v členih 11 do 16, in programa iz člena 17, se lahko poleg fizičnih in pravnih oseb, ki so že upravičene na podlagi tematskega programa ali programa iz člena 17, udeležijo vse fizične osebe, ki so državljani držav v razvoju, kakor so opredeljene na seznamu OECD/DAC in v Prilogi II, ter pravne osebe s sedežem v teh državah. Komisija objavi in posodablja Prilogo II v skladu z rednimi pregledi seznama prejemnikov pomoči s strani OECD/DAC in o tem obvešča Svet.

2.   Udeležba pri dodeljevanju javnih naročil ali pogodb o donacijah, financiranih v skladu s to uredbo, je odprta tudi za vse fizične osebe, ki so državljani drugih držav, razen tistih iz odstavka 1, oziroma za pravne osebe, ki imajo sedež v kateri koli izmed teh držav, če je bil na podlagi vzajemnosti vzpostavljen dostop do zunanje pomoči teh držav.

Vzajemni dostop se odobri, če taka država pod enakimi pogoji odobri upravičenost državam članicam in zadevni državi prejemnici.

Vzajemni dostop se vzpostavi s pomočjo posebne odločitve v zvezi z zadevno državo ali zadevno regionalno skupino držav. Taka odločitev se sprejme v skladu s postopkom iz člena 35(2), velja pa najmanj za obdobje enega leta.

Odobritev vzajemnega dostopa temelji na primerjavi med Skupnostjo in ostalimi donatorji ter se izvede na sektorski ravni, kakor je opredeljeno s kategorijami OECD/DAC, ali na ravni države, ne glede na to, ali gre za državo donatorko ali državo prejemnico. Odločitev za odobritev te vzajemnosti državi donatorki temelji na preglednosti, skladnosti in sorazmernosti pomoči, ki jo priskrbi ta donator, vključno z njeno kakovostjo in količino. Z državami prejemnicami se posvetuje v okviru postopka, opisanega v tem odstavku.

Vzajemni dostop v najmanj razvitih državah, kakor jih je opredelil OECD/DAC, se samodejno odobri članicam OECD/DAC.

3.   Postopkov dodeljevanja javnih naročil ali pogodb o donacijah, financiranih z instrumentom Skupnosti, se lahko udeležijo mednarodne organizacije.

4.   V zvezi s cilji ukrepov, ki se izvedejo, zgoraj navedeno ne posega v sodelovanje kategorij organizacij, ki so upravičene že po naravi oziroma glede na njihovo lokacijo.

5.   Strokovnjaki imajo lahko katero koli državljanstvo, kar ne posega v kakovostne in finančne zahteve, določene v pravilih za javna naročila Skupnosti.

6.   Vse blago in materiali, ki se nabavijo v okviru pogodbe, financirane po tej uredbi, so po poreklu iz Skupnosti ali iz države, ki je upravičena v skladu z odstavkoma 1 in 2. Za namene te uredbe je pojem „poreklo“ opredeljen v ustrezni zakonodaji Skupnosti o pravilih o poreklu v carinske namene.

7.   Komisija lahko v ustrezno utemeljenih primerih pooblasti udeležbo fizičnih in pravnih oseb iz držav, ki so tradicionalno gospodarsko, trgovsko ali geografsko povezane s sosednjimi državami ali drugimi tretjimi državami, in uporabo zalog in materialov z drugačnim poreklom.

8.   Komisija lahko v ustrezno utemeljenih izjemnih primerih odobri udeležbo fizičnih oseb, ki so državljani drugih držav, razen tistih iz odstavkov 1 in 2, oziroma pravnih oseb, ki imajo v teh državah sedež, ali uporabo zalog in materialov z drugačnim poreklom, kot je navedeno v odstavku 6.

Odstopanja se lahko utemeljijo v izredno nujnih primerih, če izdelki in storitve na trgih zadevnih držav niso dostopni ali če pravila o upravičenosti onemogočijo uresničitev projekta, programa ali dejavnosti oz. ga/jo prekomerno otežijo.

9.   Kadar finančna sredstva Skupnosti pokrivajo dejavnost, ki se izvaja prek mednarodne organizacije, se ustreznih pogodbenih postopkov lahko udeležijo vse fizične in pravne osebe, ki so upravičene v skladu z odstavkoma 1 in 2, pa tudi vse fizične in pravne osebe, ki so upravičene v skladu s pravili take organizacije, pri čemer je treba zagotoviti enako obravnavo za vse donatorje. Enaka pravila se uporabljajo za zaloge, materiale in strokovnjake.

Kadar finančna sredstva Skupnosti zajemajo dejavnost, ki jo sofinancira tretja država pod pogojem vzajemnosti, kakor je opredeljen v odstavku 2, ali regionalna organizacija ali država članica, se ustreznih pogodbenih postopkov lahko udeležijo vse fizične ali pravne osebe, ki so upravičene v skladu z odstavki 1, 2 in 3, in tudi vse fizične ali pravne osebe, ki izpolnjujejo pogoje na podlagi pravil te tretje države, regionalne organizacije ali države članice. Enaka pravila se uporabljajo za zaloge, materiale in strokovnjake.

10.   Za namene pomoči, ki jo neposredno posredujejo nedržavni akterji v okviru tematskega programa, določenega v členu 14, se določbe iz odstavka 1 ne uporabljajo za merila upravičenosti, ki veljajo za izbiro upravičencev do donacij.

Upravičenci do teh donacij se držijo pravil iz tega člena, kadar izvajanje pomoči zahteva oddajo javnih naročil.

11.   Da bi pospešili izkoreninjenje revščine s spodbujanjem lokalnih zmogljivosti, trgov in nakupov, se posebej preučijo lokalna in regionalna javna naročila v partnerskih državah.

Ponudniki, ki so se jim dodelile pogodbe, upoštevajo temeljne mednarodno sprejete delovne standarde, npr. temeljne delovne standarde ILO, konvencij o svobodi združevanja in pravici do kolektivnega pogajanja, odpravi prisilnega in obveznega dela, odpravi diskriminacije glede na zaposlitev in poklic ter odpravi dela otrok.

Dostop držav v razvoju do pomoči Skupnosti se omogoči prek kakršne koli tehnične pomoči, ki se šteje za primerno.

Člen 32

Sredstva, s katerimi razpolaga Evropska investicijska banka ali drugi finančni posredniki

1.   S sredstvi iz člena 25(1)(e) upravljajo finančni posredniki, EIB ali katera koli druga banka ali organizacija, ki ima za to potrebne zmogljivosti.

2.   Komisija od primera do primera sprejme določbe za izvajanje odstavka 1 glede delitve tveganj, plačila posrednika, zadolženega za izvajanje, porabe in izterjatve dobička iz sklada ter glede pogojev za zaključek poslovanja.

Člen 33

Ocenjevanje

1.   Komisija redno spremlja in pregleduje svoje programe ter ocenjuje rezultate izvajanja geografskih in tematskih politik in programov ter sektorskih politik, pa tudi učinkovitost načrtovanja programov z neodvisnimi zunanjimi ocenjevanji, kjer je to primerno, ter tako preveri, ali so bili cilji izpolnjeni, in izdela priporočila za izboljšanje prihodnjih dejavnosti. Ustrezno se bodo upoštevali predlogi Evropskega parlamenta ali Sveta v zvezi z neodvisnimi zunanjimi ocenjevanji. Posebna pozornost se posveti socialnemu sektorju in napredku pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja.

2.   Poročila o oceni Komisija predloži v informacijo Evropskemu parlamentu in odboru iz člena 35. Države članice lahko zahtevajo obravnavo posebnih ocen v odboru iz člena 35(3). Ti rezultati se kot povratna informacija upoštevajo pri zasnovi programov in dodeljevanju sredstev.

3.   Komisija vključi v fazo ocenjevanja pomoči Skupnosti, predvidene s to uredbo, vse ustrezne interesne skupine, vključno z nedržavnimi akterji ali lokalnimi oblastmi.

NASLOV V

KONČNE DOLOČBE

Člen 34

Letno poročilo

1.   Komisija pregleda napredek pri izvajanju ukrepov, sprejetih v skladu s to uredbo, ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo o izvajanju in rezultatih ter — kolikor je to mogoče — glavnih izidih in učinkih pomoči. Poročilo se prav tako predloži Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

2.   Letno poročilo vsebuje podatke za preteklo leto o financiranih ukrepih, rezultatih nadzornih in ocenjevalnih dejavnosti, udeležbi ustreznih partnerjev ter izvajanju proračuna v zvezi z obveznostmi in plačili, razčlenjenimi po državah, regijah in področjih sodelovanja. Ocenijo se rezultati pomoči, pri čemer se v največji možni meri upoštevajo specifični in merljivi kazalniki vloge pomoči pri uresničevanju ciljev te uredbe. Posebna pozornost se posveti socialnemu sektorju in napredku pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja.

Člen 35

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa. Rok iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je 30 dni.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

4.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

5.   Opazovalec EIB sodeluje pri delu odbora, kadar ta obravnava vprašanja, ki zadevajo to banko.

Člen 36

Udeležba tretje države, ki ni upravičena po tej uredbi

Brez poseganja v člen 3(5) lahko Komisija za zagotovitev medsebojne povezanosti in učinkovitosti pomoči Skupnosti pri sprejetju programov ukrepov iz člena 22 ali posebnih ukrepov iz člena 23 odloči, da so lahko države, ozemlja in regije, ki so upravičeni do pomoči Skupnosti v okviru Uredbe (ES) št. 1085/2006 ali Uredbe (ES) št. [...] in ERS, upravičeni do ukrepov iz te uredbe, če ima izvajani geografski ali tematski projekt ali program globalni, regionalni ali čezmejni pomen. Ta možnost financiranja se lahko predvidi v strateških dokumentih in večletnih okvirnih programih iz členov 19 in 20. Določbe o upravičenosti iz člena 10 in določbe o udeležbi pri postopkih javnih naročil in dodeljevanja donacij ter pravilih o poreklu iz člena 31 se prilagodijo tako, da se omogoči udeležba teh držav, ozemelj in regij.

Člen 37

Ukinitev pomoči

Če katera od partnerskih držav ne upošteva načel iz člena 3(1) in če posvetovanja s to partnersko državo ne privedejo do rešitve, ki bi bila sprejemljiva za obe strani, ali če se posvetovanja zavrnejo ali v izredno nujnih primerih, lahko Svet brez poseganja v določbe o ukinitvi pomoči iz sporazumov o partnerstvu in sodelovanju, sklenjenih s partnerskimi državami in regijami, na predlog Komisije s kvalificirano večino sprejme primerne ukrepe v zvezi s katero koli pomočjo, ki jo je partnerska država prejela na podlagi te uredbe. Ti ukrepi lahko vključujejo popolno ali delno ukinitev pomoči.

Člen 38

Finančne določbe

1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje te uredbe v obdobju 2007–2013 je 16 897 000 000 EUR.

2.   Okvirni zneski, ki se dodelijo vsakemu programu iz členov 5 do 10 ter 11 do 16 in 17, so določeni v Prilogi IV. Ti zneski veljajo za obdobje 2007–2013.

3.   Letna odobrena sredstva odobri proračunski organ v mejah večletnega finančnega okvira.

4.   Okvirni znesek 465 000 000 EUR je bil vključen v skupni znesek za tematske programe za financiranje dejavnosti, ki koristijo državam ENPI.

Člen 39

Razveljavitve

1.   Ta uredba razveljavlja naslednje uredbe:

| (a) | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2110/2005 z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (20); |
| --- | --- |

(a)

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2110/2005 z dne 14. decembra 2005 o dostopu do zunanje pomoči Skupnosti (20);

| (b) | Uredba (ES) št. 806/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o spodbujanju enakosti spolov pri razvojnem sodelovanju (21); |
| --- | --- |

(b)

Uredba (ES) št. 806/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o spodbujanju enakosti spolov pri razvojnem sodelovanju (21);

| (c) | Uredba (ES) št. 491/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o uvedbi programa za finančno in tehnično pomoč tretjim državam na področjih migracije in azila (AENEAS) (22); |
| --- | --- |

(c)

Uredba (ES) št. 491/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o uvedbi programa za finančno in tehnično pomoč tretjim državam na področjih migracije in azila (AENEAS) (22);

| (d) | Uredba (ES) št. 1568/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2003 o pomoči za boj proti boleznim revščine (HIV/AIDS, tuberkuloza in malarija) v državah v razvoju (23); |
| --- | --- |

(d)

Uredba (ES) št. 1568/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2003 o pomoči za boj proti boleznim revščine (HIV/AIDS, tuberkuloza in malarija) v državah v razvoju (23);

| (e) | Uredba (ES) št. 1567/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2003 o podpori politikam in ukrepanju na področju reproduktivnega zdravja in zdrave spolnosti ter s tem povezanimi pravicami v državah v razvoju (24); |
| --- | --- |

(e)

Uredba (ES) št. 1567/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2003 o podpori politikam in ukrepanju na področju reproduktivnega zdravja in zdrave spolnosti ter s tem povezanimi pravicami v državah v razvoju (24);

| (f) | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2130/2001 z dne 29. oktobra 2001 o ukrepih za pomoč osebam, ki so prisiljene zapustiti svoje domove v azijskih in latinskoameriških državah v razvoju (25); |
| --- | --- |

(f)

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2130/2001 z dne 29. oktobra 2001 o ukrepih za pomoč osebam, ki so prisiljene zapustiti svoje domove v azijskih in latinskoameriških državah v razvoju (25);

| (g) | Uredba (ES) št. 2494/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. novembra 2000 o ukrepih za spodbujanje ohranjanja tropskih gozdov in drugih gozdov v državah v razvoju ter trajnostnega gospodarjenja z njimi (26); |
| --- | --- |

(g)

Uredba (ES) št. 2494/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. novembra 2000 o ukrepih za spodbujanje ohranjanja tropskih gozdov in drugih gozdov v državah v razvoju ter trajnostnega gospodarjenja z njimi (26);

| (h) | Uredba (ES) št. 2493/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. novembra 2000 o ukrepih za pospeševanje polnega vključevanja okoljskih vidikov v razvojni proces držav v razvoju (27); |
| --- | --- |

(h)

Uredba (ES) št. 2493/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. novembra 2000 o ukrepih za pospeševanje polnega vključevanja okoljskih vidikov v razvojni proces držav v razvoju (27);

| (i) | Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1726/2000 z dne 29. junija 2000 o razvojnem sodelovanju z Južno Afriko (28); |
| --- | --- |

(i)

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1726/2000 z dne 29. junija 2000 o razvojnem sodelovanju z Južno Afriko (28);

| (j) | Uredba Sveta (ES) št. 1659/98 z dne 17. julija 1998 o decentraliziranem sodelovanju (29); |
| --- | --- |

(j)

Uredba Sveta (ES) št. 1659/98 z dne 17. julija 1998 o decentraliziranem sodelovanju (29);

| (k) | Uredba Sveta (ES) št. 1658/98 z dne 17. julija 1998 o sofinanciranju ukrepov z evropskimi nevladnimi razvojnimi agencijami (NVO) na področjih v interesu držav v razvoju (30); |
| --- | --- |

(k)

Uredba Sveta (ES) št. 1658/98 z dne 17. julija 1998 o sofinanciranju ukrepov z evropskimi nevladnimi razvojnimi agencijami (NVO) na področjih v interesu držav v razvoju (30);

| (l) | Uredba Sveta (ES) št. 1292/96 z dne 27. junija 1996 o politiki pomoči v hrani in upravljanju pomoči v hrani ter o posebnih aktivnostih v podporo varnosti preskrbe s hrano (31); |
| --- | --- |

(l)

Uredba Sveta (ES) št. 1292/96 z dne 27. junija 1996 o politiki pomoči v hrani in upravljanju pomoči v hrani ter o posebnih aktivnostih v podporo varnosti preskrbe s hrano (31);

| (m) | Uredba Sveta (EGS) št. 443/92 z dne 25. februarja 1992 o finančni in tehnični pomoči državam v razvoju v Aziji in Latinski Ameriki ter o sodelovanju z njimi (32). |
| --- | --- |

(m)

Uredba Sveta (EGS) št. 443/92 z dne 25. februarja 1992 o finančni in tehnični pomoči državam v razvoju v Aziji in Latinski Ameriki ter o sodelovanju z njimi (32).

2.   Razveljavljene uredbe se še naprej uporabljajo pri pravnih aktih in obveznostih za proračunska leta pred letom 2007. Vsako sklicevanje na razveljavljene uredbe se šteje za sklicevanje na to uredbo.

Člen 40

Pregled

Komisija najpozneje do 31. decembra 2010 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o oceni izvajanja te uredbe v prvih treh letih, po potrebi skupaj z zakonodajnim predlogom o uvedbi potrebnih sprememb, vključno s finančno razdelitvijo iz Priloge IV.

Člen 41

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, ...

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 23. oktobra 2006 in stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu). Sklep Sveta z dne ... (še ni objavljen v uradnem listu).

1

(2)  UL L 210, 31.7.2006, str. 82.

2

(3)  UL L ...

3

(4)  UL L ...

4

(5)  UL L ...

5

(6)  UL L ...

6

(7)  UL L ...

7

(8)  UL L 163, 2.7.1996, str. 1.

8

(9)  UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

9

(10)  UL L 314, 30.11.2001, str. 1.

10

(11)  UL L 50, 21.2.2006, str. 1.

11

(12)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

12

(13)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

13

(14)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

14

(15)  UL L 163, 2.7.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

15

(16)  Sporazum o trgovini, razvoju in sodelovanju med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Južna Afrika na drugi strani (UL L 311, 4.12.1999, str. 3).

16

(17)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

17

(18)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

18

(19)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

19

(20)  UL L 344, 27.12.2005, str. 1.

20

(21)  UL L 143, 30.4.2004, str. 40.

21

(22)  UL L 80, 18.3.2004, str. 1.

22

(23)  UL L 224, 6.9.2003, str. 7. Uredba, kakor je spremenjena z Uredbo (ES) št. 2110/2005.

23

(24)  UL L 224, 6.9.2003, str. 1. Uredba, kakor je spremenjena z Uredbo (ES) št. 2110/2005.

24

(25)  UL L 287, 31.10.2001, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2110/2005.

25

(26)  UL L 288, 15.11.2000, str. 6. Uredba, kakor je spremenjena z Uredbo (ES) št. 2110/2005.

26

(27)  UL L 288, 15.11.2000, str. 1. Uredba, kakor je spremenjena z Uredbo (ES) št. 2110/2005.

27

(28)  UL L 198, 4.8.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2110/2005.

28

(29)  UL L 213, 30.7.1998, str. 6. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 625/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 99, 3.4.2004, str. 1).

29

(30)  UL L 213, 30.7.1998, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2110/2005.

30

(31)  UL L 166, 5.7.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1726/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 234, 1.9.2001, str. 10).

31

(32)  UL L 52, 27.2.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2112/2005 (UL L 344, 27.12.2005, str. 23).

32

---

PRILOGA I

DRŽAVE, UPRAVIČENE PO ČLENU 1(1)

Latinska Amerika

| 1. | Argentina |
| --- | --- |

1.

Argentina

| 2. | Bolivija |
| --- | --- |

2.

Bolivija

| 3. | Brazilija |
| --- | --- |

3.

Brazilija

| 4. | Čile |
| --- | --- |

4.

Čile

| 5. | Kolumbija |
| --- | --- |

5.

Kolumbija

| 6. | Kostarika |
| --- | --- |

6.

Kostarika

| 7. | Kuba |
| --- | --- |

7.

Kuba

| 8. | Ekvador |
| --- | --- |

8.

Ekvador

| 9. | Salvador |
| --- | --- |

9.

Salvador

| 10. | Gvatemala |
| --- | --- |

10.

Gvatemala

| 11. | Honduras |
| --- | --- |

11.

Honduras

| 12. | Mehika |
| --- | --- |

12.

Mehika

| 13. | Nikaragva |
| --- | --- |

13.

Nikaragva

| 14. | Panama |
| --- | --- |

14.

Panama

| 15. | Paragvaj |
| --- | --- |

15.

Paragvaj

| 16. | Peru |
| --- | --- |

16.

Peru

| 17. | Urugvaj |
| --- | --- |

17.

Urugvaj

| 18. | Venezuela |
| --- | --- |

18.

Venezuela

Azija

| 19. | Afganistan |
| --- | --- |

19.

Afganistan

| 20. | Bangladeš |
| --- | --- |

20.

Bangladeš

| 21. | Butan |
| --- | --- |

21.

Butan

| 22. | Kambodža |
| --- | --- |

22.

Kambodža

| 23. | Kitajska |
| --- | --- |

23.

Kitajska

| 24. | Indija |
| --- | --- |

24.

Indija

| 25. | Indonezija |
| --- | --- |

25.

Indonezija

| 26. | Demokratična ljudska republika Koreja |
| --- | --- |

26.

Demokratična ljudska republika Koreja

| 27. | Laos |
| --- | --- |

27.

Laos

| 28. | Malezija |
| --- | --- |

28.

Malezija

| 29. | Maldivi |
| --- | --- |

29.

Maldivi

| 30. | Mongolija |
| --- | --- |

30.

Mongolija

| 31. | Mjanmar/Burma |
| --- | --- |

31.

Mjanmar/Burma

| 32. | Nepal |
| --- | --- |

32.

Nepal

| 33. | Pakistan |
| --- | --- |

33.

Pakistan

| 34. | Filipini |
| --- | --- |

34.

Filipini

| 35. | Šrilanka |
| --- | --- |

35.

Šrilanka

| 36. | Tajska |
| --- | --- |

36.

Tajska

| 37. | Vietnam |
| --- | --- |

37.

Vietnam

Srednja Azija

| 38. | Kazahstan |
| --- | --- |

38.

Kazahstan

| 39. | Kirgiška republika |
| --- | --- |

39.

Kirgiška republika

| 40. | Tadžikistan |
| --- | --- |

40.

Tadžikistan

| 41. | Turkmenistan |
| --- | --- |

41.

Turkmenistan

| 42. | Uzbekistan |
| --- | --- |

42.

Uzbekistan

Bližnji vzhod

| 43. | Iran |
| --- | --- |

43.

Iran

| 44. | Irak |
| --- | --- |

44.

Irak

| 45. | Oman |
| --- | --- |

45.

Oman

| 46. | Saudova Arabija |
| --- | --- |

46.

Saudova Arabija

| 47. | Jemen |
| --- | --- |

47.

Jemen

Južna Afrika

| 48. | Južna Afrika |
| --- | --- |

48.

Južna Afrika

---

PRILOGA II

SEZNAM PREJEMNIKOV URADNE RAZVOJNE POMOČI, KI GA JE PRIPRAVIL OECD/DAC

Veljaven od leta 2006 za poročanje o letih 2005, 2006 in 2007

| Najmanj razvite države | Druge države z nizkim dohodkom
  (BND na prebivalca < 825 USD leta 2004) | Države in ozemlja z nižjim srednjim dohodkom
  (BND na prebivalca 826–3 255 USD leta 2004) | Države in ozemlja z višjim srednjim dohodkom
  (BND na prebivalca 3 256–10 065 USD leta 2004) |
| --- | --- | --- | --- |
| Afganistan
  Angola
  Bangladeš
  Benin
  Butan
  Burkina Faso
  Burundi
  Kambodža
  Zelenortski otoki
  Srednjeafriška republika
  Čad
  Komori
  Demokratična republika Kongo
  Džibuti
  Ekvatorialna Gvineja
  Eritreja
  Etiopija
  Gambija
  Gvineja
  Gvineja Bissau
  Haiti
  Kiribati
  Laos
  Lesoto
  Liberija
  Madagaskar
  Malavi
  Maldivi
  Mali
  Mavretanija
  Mozambik
  Mjanmar
  Nepal
  Niger
  Ruanda
  Samoa
  Sao Tome in Principe
  Senegal
  Sierra Leone
  Salomonovi otoki
  Somalija
  Sudan
  Tanzanija
  Vzhodni Timor
  Togo
  Tuvalu
  Uganda
  Vanuatu
  Jemen
  Zambija | Kamerun
  Republika Kongo
  Slonokoščena obala
  Gana
  Indija
  Kenija
  Demokratična ljudska republika Koreja
  Kirgiška republika
  Moldavija
  Mongolija
  Nikaragva
  Nigerija
  Pakistan
  Papua Nova Gvineja
  Tadžikistan
  Uzbekistan
  Vietnam
  Zimbabve | Albanija
  Alžirija
  Armenija
  Azerbajdžan
  Belorusija
  Bolivija
  Bosna in Hercegovina
  Brazilija
  Kitajska
  Kolumbija
  Kuba
  Dominikanska republika
  Ekvador
  Egipt
  Salvador
  Fidži
  Gruzija
  Gvatemala
  Gvajana
  Honduras
  Indonezija
  Iran
  Irak
  Jamajka
  Jordanija
  Kazahstan
  Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija
  Republika Marshallovi otoki
  Federativne države Mikronezije
  Maroko
  Namibija
  Niue
  Palestinska upravna področja
  Paragvaj
  Peru
  Filipini
  Srbija in Črna gora
  Šrilanka
  Surinam
  Svazi
  Sirija
  Tajska
  - Tokelau
  Tonga
  Tunizija
  Turkmenistan
  Ukrajina
  - Wallis in Futuna | * Angvila
  Antigva in Barbuda
  Argentina
  Barbados
  Belize
  Bocvana
  Čile
  Cookovi otoki
  Kostarika
  Hrvaška
  Dominika
  Gabon
  Grenada
  Libanon
  Libija
  Malezija
  Mauritius
  - Mayotte
  Mehika
  - Montserrat
  Nauru
  Oman
  Palau
  Panama
  Saudova Arabija (1).
  Sejšeli
  Južna Afrika
  - St. Helena
  St. Kitts-Nevis
  St. Lucia
  St. Vincent in Grenadine
  Trinidad in Tobago
  Turčija
  - Otoki Turks in Caicos
  Urugvaj
  Venezuela |
| * | Ozemlje. |

Najmanj razvite države

Druge države z nizkim dohodkom

(BND na prebivalca < 825 USD leta 2004)

Države in ozemlja z nižjim srednjim dohodkom

(BND na prebivalca 826–3 255 USD leta 2004)

Države in ozemlja z višjim srednjim dohodkom

(BND na prebivalca 3 256–10 065 USD leta 2004)

Afganistan

Angola

Bangladeš

Benin

Butan

Burkina Faso

Burundi

Kambodža

Zelenortski otoki

Srednjeafriška republika

Čad

Komori

Demokratična republika Kongo

Džibuti

Ekvatorialna Gvineja

Eritreja

Etiopija

Gambija

Gvineja

Gvineja Bissau

Haiti

Kiribati

Laos

Lesoto

Liberija

Madagaskar

Malavi

Maldivi

Mali

Mavretanija

Mozambik

Mjanmar

Nepal

Niger

Ruanda

Samoa

Sao Tome in Principe

Senegal

Sierra Leone

Salomonovi otoki

Somalija

Sudan

Tanzanija

Vzhodni Timor

Togo

Tuvalu

Uganda

Vanuatu

Jemen

Zambija

Kamerun

Republika Kongo

Slonokoščena obala

Gana

Indija

Kenija

Demokratična ljudska republika Koreja

Kirgiška republika

Moldavija

Mongolija

Nikaragva

Nigerija

Pakistan

Papua Nova Gvineja

Tadžikistan

Uzbekistan

Vietnam

Zimbabve

Albanija

Alžirija

Armenija

Azerbajdžan

Belorusija

Bolivija

Bosna in Hercegovina

Brazilija

Kitajska

Kolumbija

Kuba

Dominikanska republika

Ekvador

Egipt

Salvador

Fidži

Gruzija

Gvatemala

Gvajana

Honduras

Indonezija

Iran

Irak

Jamajka

Jordanija

Kazahstan

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

Republika Marshallovi otoki

Federativne države Mikronezije

Maroko

Namibija

Niue

Palestinska upravna področja

Paragvaj

Peru

Filipini

Srbija in Črna gora

Šrilanka

Surinam

Svazi

Sirija

Tajska

- Tokelau

Tonga

Tunizija

Turkmenistan

Ukrajina

- Wallis in Futuna

- Angvila

Antigva in Barbuda

Argentina

Barbados

Belize

Bocvana

Čile

Cookovi otoki

Kostarika

Hrvaška

Dominika

Gabon

Grenada

Libanon

Libija

Malezija

Mauritius

- Mayotte

Mehika

- Montserrat

Nauru

Oman

Palau

Panama

Saudova Arabija (1).

Sejšeli

Južna Afrika

- St. Helena

St. Kitts-Nevis

St. Lucia

St. Vincent in Grenadine

Trinidad in Tobago

Turčija

- Otoki Turks in Caicos

Urugvaj

Venezuela

*

Ozemlje.

---

(1)  Saudova Arabija je leta 2004 prekoračila mejno vrednost, ki velja za države z visokim dohodkom. V skladu s pravili OECD/DAC za revizijo tega seznama bo z njega odstranjena leta 2008, če v letih 2005 in 2006 ostane država z visokim dohodkom. Njeni neto prejemki uradne razvojne pomoči od članic OECD/DAC so bili leta 2003 9,9 milijonov USD in leta 2004 9,0 milijonov USD (predhodna ocena).

---

PRILOGA III

DRŽAVE AKP, KI SO POGODBENICE PROTOKOLA O SLADKORJU

| 1. | Barbados |
| --- | --- |

1.

Barbados

| 2. | Belize |
| --- | --- |

2.

Belize

| 3. | Gvajana |
| --- | --- |

3.

Gvajana

| 4. | Jamajka |
| --- | --- |

4.

Jamajka

| 5. | Saint Kitts in Nevis |
| --- | --- |

5.

Saint Kitts in Nevis

| 6. | Trinidad in Tobago |
| --- | --- |

6.

Trinidad in Tobago

| 7. | Fidži |
| --- | --- |

7.

Fidži

| 8. | Republika Kongo |
| --- | --- |

8.

Republika Kongo

| 9. | Slonokoščena obala |
| --- | --- |

9.

Slonokoščena obala

| 10. | Kenija |
| --- | --- |

10.

Kenija

| 11. | Madagaskar |
| --- | --- |

11.

Madagaskar

| 12. | Malavi |
| --- | --- |

12.

Malavi

| 13. | Mauritius |
| --- | --- |

13.

Mauritius

| 14. | Mozambik |
| --- | --- |

14.

Mozambik

| 15. | Svazi |
| --- | --- |

15.

Svazi

| 16. | Tanzanija |
| --- | --- |

16.

Tanzanija

| 17. | Zambija |
| --- | --- |

17.

Zambija

| 18. | Zimbabve |
| --- | --- |

18.

Zimbabve

---

PRILOGA IV

OKVIRNA FINANČNA SREDSTVA ZA OBDOBJE 2007–2013 (V MILIJONIH EUR)

| Skupaj | 16 897 |
| --- | --- |
| Geografski programi: | 10 057 |
| Latinska Amerika | 2 690 |
| Azija | 5 187 |
| Srednja Azija | 719 |
| Bližnji vzhod | 481 |
| Južna Afrika | 980 |
| Tematski programi: | 5 596 |
| Investiranje v ljudi | 1 060 |
| Okolje in trajnostno upravljanje z naravnimi viri | 804 |
| Nedržavni akterji in lokalne oblasti v razvojnem procesu | 1 639 |
| Varnost preskrbe s hrano | 1 709 |
| Migracije in azil | 384 |
| Države AKP, ki so pogodbenice Protokola o sladkorju | 1 244 |

Skupaj

16 897

Geografski programi:

10 057

Latinska Amerika

2 690

Azija

5 187

Srednja Azija

719

Bližnji vzhod

481

Južna Afrika

980

Tematski programi:

5 596

Investiranje v ljudi

1 060

Okolje in trajnostno upravljanje z naravnimi viri

804

Nedržavni akterji in lokalne oblasti v razvojnem procesu

1 639

Varnost preskrbe s hrano

1 709

Migracije in azil

384

Države AKP, ki so pogodbenice Protokola o sladkorju

1 244

---

PRILOGA V

DRŽAVE IN OZEMLJA, KI NISO DRŽAVE IN OZEMLJA V RAZVOJU

| 1. | Avstralija |
| --- | --- |

1.

Avstralija

| 2. | Bahrajn |
| --- | --- |

2.

Bahrajn

| 3. | Brunej |
| --- | --- |

3.

Brunej

| 4. | Kanada |
| --- | --- |

4.

Kanada

| 5. | Kitajski Tajpej |
| --- | --- |

5.

Kitajski Tajpej

| 6. | Hongkong |
| --- | --- |

6.

Hongkong

| 7. | Japonska |
| --- | --- |

7.

Japonska

| 8. | Južna Koreja |
| --- | --- |

8.

Južna Koreja

| 9. | Macao |
| --- | --- |

9.

Macao

| 10. | Nova Zelandija |
| --- | --- |

10.

Nova Zelandija

| 11. | Kuvajt |
| --- | --- |

11.

Kuvajt

| 12. | Katar |
| --- | --- |

12.

Katar

| 13. | Singapur |
| --- | --- |

13.

Singapur

| 14. | Združeni arabski emirati |
| --- | --- |

14.

Združeni arabski emirati

| 15. | Združene države Amerike |
| --- | --- |

15.

Združene države Amerike

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

Komisija je 29. septembra 2004 predstavila predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o oblikovanju instrumenta za financiranje razvojnega in gospodarskega sodelovanja. Predlog je temeljil na členih 179(1) in 181a(2) Pogodbe ES.

Evropski parlament je svoje mnenje podal na prvi obravnavi 18. maja 2006.

Svet je skupno stališče sprejel v skladu s členom 251 Pogodbe ES dne 23. oktobra 2006.

II.   CILJ

V skladu s členom 179 Pogodbe ES je cilj predlagane uredbe financiranje ukrepov, ki so namenjeni podpori sodelovanju z državami, ozemlji in regijami v razvoju, naštetimi v Prilogi Uredbe, ter financiranje tematskih programov v državah, regijah in ozemljih, ki so upravičeni do pomoči v okviru geografskega programa Uredbe, pomoči v okviru evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta ali do geografskega sodelovanja v okviru Evropskega razvojnega sklada.

III.   ANALIZA SKUPNEGA STALIŠČA

Splošno

Prvotni predlog Komisije je zajemal splošne cilje iz naslova XX in naslova XXI Pogodbe ES. Torej je podpiral tako razvojno politiko kot tudi vse oblike sodelovanja z državami v razvoju, državami v tranziciji in industrijskimi državami. Predlog ni postavljal nikakršnih omejitev glede področij sodelovanja in pomoči Skupnosti.

Evropski parlament je na prvi obravnavi sprejel številne predloge sprememb prvotnega predloga Komisije, da bi se njegovo področje uporabe omejilo na države v razvoju, predlog pa bi tako temeljil na eni sami določbi Pogodbe (člen 179). Evropski parlament je tudi želel predlagano uredbo preoblikovati v postopkovni instrument ter se zavzemal za prednostne politike, ki bi bile oblikovane v ločenih uredbah, sprejetih v postopku soodločanja.

Preoblikovanje predlagane uredbe v postopkovni instrument, zaradi česar bi bili potrebni novi predlogi Komisije, za Svet in Komisijo ni bilo sprejemljivo, saj sta oba menila, da bi bil takšen pristop neskladen z izraženim ciljem poenostavitve strukture zunanjih instrumentov Skupnosti za financiranje. Svet, Evropski parlament in Komisija so po intenzivnih razpravah konec junija 2006 dosegli soglasje o strukturi predlagane uredbe v okviru splošnega dogovora glede svežnja zunanjih instrumentov za financiranje.

Na podlagi tega soglasja se je od prvotnega predloga Komisije ločil predlog uredbe o sodelovanju z industrijskimi državami.

Skupno stališče, ki je odraz tega soglasja med vsemi zadevnimi institucijami, sedaj predvideva Uredbo o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, ki temelji le na členu 179 Pogodbe ES, ter hkrati odgovarja na številne pomisleke, ki jih je Evropski parlament izrazil v predlogih sprememb s prve obravnave.

V nadaljevanju so opisane vsebinske spremembe.

Uvodne izjave

Število uvodnih izjav se je povečalo in njihova vsebina razširila, da bi se uskladile s spremembami, vnesenimi v samo Uredbo.

Pravna podlaga

V skladu s soglasjem, doseženim med Svetom, Evropskim parlamentom in Komisijo glede celotne strukture zunanjih instrumentov za financiranje, se je prvotni predlog Komisije za instrument za financiranje razvojnega in gospodarskega sodelovanja skrčil in omejil na instrument za financiranje razvojnega sodelovanja. Zaradi te spremembe se je lahko črtalo sklicevanje na člen 181a(2) Pogodbe ES in Uredba osnovala le na členu 179(1).

Področje uporabe, cilji in splošna načela (Členi 1 do 3)

Člen 1 Skupnega stališča določa, da je splošni namen Uredbe financiranje ukrepov za podporo sodelovanju z nekaterimi državami, ozemlji in regijami v razvoju ter financiranje tematskih programov v državah, regijah in ozemljih, ki so upravičeni do pomoči v okviru geografskega programa Uredbe, pomoči v okviru evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta ali do geografskega sodelovanja v okviru Evropskega razvojnega sklada.

Člen 2 določa cilje geografskega in tematskega sodelovanja s partnerskimi državami in regijami. Prav tako predvideva, da se ukrepi, namenjeni sodelovanju v okviru geografskih programov, zasnujejo tako, da so v celoti upravičeni do uradne razvojne pomoči. Tudi tematski programi so zasnovani tako, da izpolnjujejo merila za uradno razvojno pomoč, ob upoštevanju nekaterih ustrezno utemeljenih in količinsko opredeljenih izjem.

Člen 3 vsebuje splošna načela, ki veljajo za vse ukrepe in programe iz Uredbe. Ta načela temeljijo na naslovu XX Pogodbe ES, Izjavi o razvojni politiki ter različnih mednarodno sprejetih načelih in zavezah, vključno glede učinkovitosti pomoči.

Geografski in tematski programi (Členi 4 do 17)

Podobno kot Evropski parlament v mnenju s prve obravnave je tudi Svet izrazil zaskrbljenost nad pomanjkanjem politične vsebine v prvotnem predlogu Komisije. V členu 3 prvotnega predloga Komisije je bilo navedeno zgolj to, da bi se morali ukrepi financirati v okviru geografskih ali tematskih programov, ki bi jih pripravila Komisija in hkrati določila tudi njihov geografski obseg. Svet pa se je odločil zavzeti drugačen pristop, da bi ohranil svoja zakonodajna pooblastila. Namesto omejitve prvotnega predloga Komisije na postopkovni instrument, zaradi česar bi morala Komisija uporabiti svojo pravico do pobude in predstaviti predloge za dodatne ureditve politik, je po mnenju Sveta ustrezneje uvesti politično vsebino v določbe Uredbe. Zato členi 5 do 10 Skupnega stališča določajo politiko za geografske programe, členi 11 do 16 pa vsebino tematskih programov.

Člen 5 je horizontalna določba, ki določa načela, ki veljajo za vse geografske programe. Zato v skladu s splošnim namenom in področjem uporabe, cilji ter splošnimi načeli te uredbe geografsko sodelovanje z državami v razvoju v Latinski Ameriki, Aziji, Srednji Aziji in na Bližnjem vzhodu ter z Južno Afriko zajema ukrepe v okviru področij, kot so izkoreninjenje revščine in uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja, ali področij, ki so v Izjavi o razvojni politiki določena kot področja ukrepanja Skupnosti, vključno s področji, kot so razvoj človeških virov; socialna kohezija in zaposlovanje; upravljanje, demokracija, človekove pravice in podpora institucionalnim reformam; trgovina in regionalna integracija; okolje in trajnostni razvoj naravnih virov; voda in energija; infrastruktura, komunikacije in promet; podeželski razvoj, prostorsko načrtovanje, kmetijstvo in varnost preskrbe s hrano; ter razmere po krizah in nestabilne države.

Členi 6 do 10 določajo področja sodelovanja z vsakim posameznim geografskim območjem, ki so skladna z ukrepi iz člena 5 in jih dopolnjujejo. Ta posebna dodatna področja sodelovanja omogočajo prikrojen pristop, ki v celoti upošteva značilnosti posameznega geografskega območja. Vsebina teh določb v veliki meri temelji na obstoječih uredbah.

Podoben pristop se je uporabil tudi pri tematskih programih. Člen 11 določa načela, ki veljajo za vse tematske programe. V sledečih določbah so podrobno opredeljene posebne vsebine različnih tematskih programov: Investiranje v ljudi (Člen 12), Okolje in trajnostno upravljanje z naravnimi viri, vključno z energijo (Člen 13), Nedržavni akterji in lokalne oblasti v razvojnem procesu (Člen 14), Varnost preskrbe s hrano (Člen 15), ter Migracije in azil (Člen 16).

Vsebina teh tematskih določb v veliki meri temelji na obstoječih tematskih uredbah, vendar nanje ni omejena. Vsebina se je prilagodila spreminjajočim se potrebam in realnostim, upošteva Izjavo o razvojni politiki in odraža vrsto sporočil, ki jih je januarja 2006 predstavila Komisija.

Nazadnje se je na podlagi Uredbe (ES) št. 266/2006 v členu 17 predvidela pomoč Skupnosti državam AKP, pogodbenicam Protokola o sladkorju, ki je namenjena podpori njihovemu prilagajanju zaradi reforme skupne ureditve trga za sladkor.

Finančne določbe (Člen 38 in Priloga IV)

Skupno stališče v členu 38 določa referenčni finančni znesek za izvajanje Uredbe v obdobju 2007–2013. Okvirni zneski, ki se dodelijo vsakemu programu, so določeni v Prilogi IV, ki je sestavni del Uredbe. Splošno stališče v okviru skupnega zneska za tematske programe namenja tudi okvirni znesek za financiranje dejavnosti, od katere imajo koristi države upravičenke do evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta.

Vključitev te okvirne finančne razdelitve predstavlja odziv Sveta na pomisleke, ki sta jih izrazila tako Svet kot Evropski parlament, tj. potreba po večji vključenosti obeh institucij v dodeljevanje sredstev.

Pregled, začetek veljavnosti in uporaba (Člen 40 in 41)

Skupno stališče določa, da uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013. Poleg tega je v členu 40 določeno, da mora Komisija najpozneje do 31. decembra 2010 Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o oceni izvajanja te uredbe, vključno z okvirno finančno razdelitvijo iz Priloge IV.

IV.   SKLEP

Po mnenju Sveta Skupno stališče, ki je rezultat obsežnih priprav in pogajanj vse od leta 2005 in ki ga Komisija podpira, odgovarja na pomisleke Evropskega parlamenta.

Zaradi pogostih in intenzivnih stikov in izmenjav mnenj med ustreznimi predsedstvi Sveta in ključnimi akterji Evropskega parlamenta so se stališča teh dveh institucij med postopkom bistveno zbližala. To zbližanje je privedlo do kompromisnih rešitev, ki se odražajo v Skupnem stališču in odgovarjajo na vsa odprta vprašanja.

Skupno stališče si tako prizadeva vzpostaviti izvedljiv in učinkovit instrument za financiranje razvojnega sodelovanja Skupnosti, ki predstavlja primerno ravnotežje med potrebo po poenostavitvi obstoječih instrumentov in spoštovanjem pooblastil obeh zakonodajnih teles.

---

| 12.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 301/85 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

CE 301/85

---

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 29/2006,

ki ga je sprejel Svet dne 14. novembra 2006

z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o predložitvi statističnih podatkov o iztovoru ribiških proizvodov v državah članicah in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1382/91

(Besedilo velja za EGP)

(2006/C 301 E/03)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 285(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (EGS) št. 1382/91 z dne 21. maja 1991 o predložitvi podatkov o iztovoru ribiških proizvodov v državah članicah (2) zahteva, da države članice predložijo podatke o količini in povprečnih cenah ribiških proizvodov, iztovorjenih na njihovem ozemlju. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (EGS) št. 1382/91 z dne 21. maja 1991 o predložitvi podatkov o iztovoru ribiških proizvodov v državah članicah (2) zahteva, da države članice predložijo podatke o količini in povprečnih cenah ribiških proizvodov, iztovorjenih na njihovem ozemlju.

| (2) | Izkušnje so pokazale, da letna namesto mesečne predložitve podatkov ne bi imela negativnega vpliva na analize trga za ribiške proizvode in druge ekonomske analize. |
| --- | --- |

(2)

Izkušnje so pokazale, da letna namesto mesečne predložitve podatkov ne bi imela negativnega vpliva na analize trga za ribiške proizvode in druge ekonomske analize.

| (3) | Analize bi bile boljše, če bi bili podatki razčlenjeni po državah zastave iztovarjajočih ribiških plovil. |
| --- | --- |

(3)

Analize bi bile boljše, če bi bili podatki razčlenjeni po državah zastave iztovarjajočih ribiških plovil.

| (4) | Uredba (EGS) št. 1382/91 določa omejitev glede dovoljenega obsega vzorčenja pri zbiranju in urejanju podatkov, ki preveč obremenjuje določene nacionalne organe. Za izboljšanje in poenostavitev sistema predložitve podatkov bi bilo navedeno uredbo primerno nadomestiti z novim instrumentom. Uredbo (EGS) št. 1382/91 bi bilo treba zato razveljaviti. |
| --- | --- |

(4)

Uredba (EGS) št. 1382/91 določa omejitev glede dovoljenega obsega vzorčenja pri zbiranju in urejanju podatkov, ki preveč obremenjuje določene nacionalne organe. Za izboljšanje in poenostavitev sistema predložitve podatkov bi bilo navedeno uredbo primerno nadomestiti z novim instrumentom. Uredbo (EGS) št. 1382/91 bi bilo treba zato razveljaviti.

| (5) | Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve skupnega pravnega okvira za sistematično pripravo statističnih podatkov Skupnosti v zvezi z iztovorom ribiških proizvodov v državah članicah, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker te cilje lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(5)

Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve skupnega pravnega okvira za sistematično pripravo statističnih podatkov Skupnosti v zvezi z iztovorom ribiških proizvodov v državah članicah, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker te cilje lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

| (6) | Uredba Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti (3) zagotavlja referenčni okvir za statistične podatke na področju ribištva. Zahteva zlasti skladnost z načeli nepristranskosti, zanesljivosti, relevantnosti, stroškovne učinkovitosti, statistične zaupnosti in preglednosti. |
| --- | --- |

(6)

Uredba Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti (3) zagotavlja referenčni okvir za statistične podatke na področju ribištva. Zahteva zlasti skladnost z načeli nepristranskosti, zanesljivosti, relevantnosti, stroškovne učinkovitosti, statistične zaupnosti in preglednosti.

| (7) | Pomembno je zagotoviti enotno uporabo te uredbe in v ta namen predvideti postopek Skupnosti, s pomočjo katerega se v ustreznem časovnem okviru določijo izvedbene ureditve in pripravijo potrebne tehnične prilagoditve. |
| --- | --- |

(7)

Pomembno je zagotoviti enotno uporabo te uredbe in v ta namen predvideti postopek Skupnosti, s pomočjo katerega se v ustreznem časovnem okviru določijo izvedbene ureditve in pripravijo potrebne tehnične prilagoditve.

| (8) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (4). |
| --- | --- |

(8)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (4).

| (9) | Ker so statistični podatki o iztovoru ribiških proizvodov bistveno orodje za vodenje Skupne ribiške politike, je za odobritev prehodnih obdobij državam članicam v zvezi z izvajanjem te uredbe in odstopanj, s katerimi se jim dovoli, da iz predloženih nacionalnih statističnih podatkov izključijo statistične podatke, ki zajemajo določen sektor ribiške industrije, primerno predvideti možnost, da se uporabi upravljalni postopek iz Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(9)

Ker so statistični podatki o iztovoru ribiških proizvodov bistveno orodje za vodenje Skupne ribiške politike, je za odobritev prehodnih obdobij državam članicam v zvezi z izvajanjem te uredbe in odstopanj, s katerimi se jim dovoli, da iz predloženih nacionalnih statističnih podatkov izključijo statistične podatke, ki zajemajo določen sektor ribiške industrije, primerno predvideti možnost, da se uporabi upravljalni postopek iz Sklepa 1999/468/ES.

| (10) | Po drugi strani pa bi bilo Komisiji treba podeliti pooblastila za določitev pogojev, pod katerimi naj se sprejemajo tehnične prilagoditve prilog. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih elementov te uredbe, bi jih bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES — |
| --- | --- |

(10)

Po drugi strani pa bi bilo Komisiji treba podeliti pooblastila za določitev pogojev, pod katerimi naj se sprejemajo tehnične prilagoditve prilog. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih elementov te uredbe, bi jih bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES —

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| 1) | „ribiška plovila Skupnosti“ so ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo države članice in so registrirana v Skupnosti; |
| --- | --- |

1)

„ribiška plovila Skupnosti“ so ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo države članice in so registrirana v Skupnosti;

| 2) | „ribiška plovila EFTA“ so ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo države EFTA ali so registrirana v državi EFTA; |
| --- | --- |

2)

„ribiška plovila EFTA“ so ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo države EFTA ali so registrirana v državi EFTA;

| 3) | „vrednost enote“ pomeni:






  (a) | vrednost pri prvi prodaji iztovorjenih ribiških proizvodov (v nacionalni valuti), deljena z iztovorjeno količino (v tonah), ali |
| --- | --- | --- |

3)

„vrednost enote“ pomeni:

(a)

vrednost pri prvi prodaji iztovorjenih ribiških proizvodov (v nacionalni valuti), deljena z iztovorjeno količino (v tonah), ali

| (b) | za ribiške proizvode, ki se ne prodajo takoj, povprečna cena na tono v nacionalni valuti, ocenjena z uporabo primerne metode. |
| --- | --- |

(b)

za ribiške proizvode, ki se ne prodajo takoj, povprečna cena na tono v nacionalni valuti, ocenjena z uporabo primerne metode.

Člen 2

Obveznosti držav članic

1.   Vsako leto vsaka država članica Komisiji predloži statistične podatke o ribiških proizvodih, ki so jih na njenem ozemlju iztovorila ribiška plovila Skupnosti in EFTA (v nadaljevanju „statistični podatki“).

2.   Za namene te uredbe se kot iztovorjeni na ozemlju države članice poročevalke štejejo naslednji ribiški proizvodi:

| (a) | proizvodi, ki jih ribiška plovila ali drugi deli ribiškega ladjevja iztovorijo v nacionalnih pristaniščih Skupnosti; |
| --- | --- |

(a)

proizvodi, ki jih ribiška plovila ali drugi deli ribiškega ladjevja iztovorijo v nacionalnih pristaniščih Skupnosti;

| (b) | proizvodi, ki jih iztovorijo ribiška plovila države članice poročevalke v pristaniščih, ki niso pristanišča Skupnosti, in so vključeni v obrazec T2M iz Priloge 43 k Uredbi Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o Carinskem zakoniku Skupnosti (5). |
| --- | --- |

(b)

proizvodi, ki jih iztovorijo ribiška plovila države članice poročevalke v pristaniščih, ki niso pristanišča Skupnosti, in so vključeni v obrazec T2M iz Priloge 43 k Uredbi Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o Carinskem zakoniku Skupnosti (5).

Člen 3

Zbiranje statističnih podatkov

1.   Statistični podatki zajemajo celoten iztovor na nacionalnem ozemlju znotraj Skupnosti.

2.   Tehnike vzorčenja se lahko uporabijo takrat, ko bi zbiranje izčrpnih podatkov zaradi strukturnih značilnosti določenega sektorja ribištva države članice nacionalnim organom povzročilo težave, ki bi bile nesorazmerne s pomembnostjo sektorja.

Člen 4

Statistični podatki

Statistični podatki se nanašajo na celotno količino in vrednosti enot ribiških proizvodov, iztovorjenih v referenčnem koledarskem letu.

Spremenljivke, za katere je treba predložiti statistične podatke, njihove opredelitve in ustrezne nomenklature, so navedene v prilogah II, III, in IV.

Člen 5

Predložitev statističnih podatkov

Države članice predložijo statistične podatke Komisiji na letni osnovi v obliki, določeni v Prilogi I, in pri tem uporabijo oznake, določene v prilogah II, III in IV.

Statistični podatki se predložijo v šestih mesecih od konca referenčnega koledarskega leta.

Člen 6

Metodologija

1.   Do ... (6) vsaka država članica Komisiji predloži podrobno metodološko poročilo z opisom načina zbiranja podatkov in urejanja statistik. To poročilo zajema podrobnosti vseh tehnik vzorčenja in ovrednotenje kakovosti pripravljenih ocen.

2.   Komisija preuči poročila in svoje zaključke predstavi ustrezni delovni skupini Stalnega odbora za kmetijsko statistiko (v nadaljevanju „Odbor“), ustanovljenega s členom 1 Sklepa Sveta 72/279/EGS (7).

3.   Države članice Komisijo obvestijo o kakršni koli spremembi informacij iz odstavka 1 v treh mesecih od vnosa te spremembe. Prav tako Komisiji sporočijo podrobnosti o kakršnih koli pomembnih spremembah uporabljanih metod zbiranja podatkov.

Člen 7

Prehodna obdobja

V skladu s postopkom iz člena 11(2) se lahko državam članicam odobrijo prehodna obdobja za izvajanje te uredbe, ki ne trajajo več kot tri leta od dneva začetka veljavnosti te uredbe.

Člen 8

Odstopanja

1.   Če bi vključitev statistik določenega sektorja ribiške industrije države članice povzročila nacionalnim organom težave, ki bi bile nesorazmerne s pomembnostjo tega sektorja, se lahko odobri odstopanje v skladu s postopkom iz člena 11(2), ki taki državi članici dovoljuje, da iz predloženih nacionalnih statističnih podatkov izključi statistične podatke, ki zajemajo ta sektor.

2.   Če država članica zahteva odstopanje v skladu z odstavkom 1, predloži Komisiji kot podporo svoji zahtevi poročilo o težavah, s katerimi se sooča pri uporabi te uredbe za ves iztovor na njenem ozemlju.

Člen 9

Posodabljanje prilog

Ukrepi za tehnično prilagajanje prilog se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(3).

Člen 10

Ocenjevanje

Komisija do ... (8) in nato vsaka tri leta predloži Evropskemu parlamentu in Svetu ocenjevalno poročilo o statističnih podatkih, zbranih v skladu s to uredbo, zlasti o njihovi pomembnosti in kakovosti. V poročilu se razčleni tudi stroškovna učinkovitost sistema, ki se uporablja za zbiranje in obdelavo statističnih podatkov, in predstavi preverjene prakse za zmanjšanje obsega dela držav članic ter izboljšanje uporabnosti in kakovosti statističnih podatkov.

Člen 11

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja regulativni postopek s pregledom iz člena 5a(1) do (4) in člena 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 12

Razveljavitev

Uredba (EGS) št. 1382/91 se razveljavi.

Člen 13

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Skupno stališče Sveta z dne 14. novembra 2006 in Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL L 133, 28.5.1991, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

2

(3)  UL L 52, 22.2.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

3

(4)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

4

(5)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 402/2006 (UL L 70, 9.3.2006, str. 35).

5

(6)  12 mesecev po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

6

(7)  UL L 179, 7.8.1972, str. 1.

7

(8)  Tri leta po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

8

---

PRILOGA I

OBLIKA PREDLOŽENIH STATISTIČNIH PODATKOV

Oblika statistične podatkovne datoteke

Statistični podatki se predložijo v datoteki, v kateri vsak zapis vsebuje spodaj določena polja. Ta polja so ločena z vejico („,“).

| Polje | Opomba | Priloga |
| --- | --- | --- |
| Referenčno leto | 4-mestno število (npr. 2003) | |
| Država poročevalka | koda alpha-3 | Priloga II |
| Vrste ali skupina vrst | mednarodna koda alpha-3 (1) | - |
| Država zastave | koda alpha-3 | Priloga II |
| Opis | | Priloga III |
| Predvidena uporaba | | Priloga IV |
| Količina | iztovor v tonah (zaokroženo na eno decimalko) | |
| Vrednost enote | v domači valuti na tono | |

Polje

Opomba

Priloga

Referenčno leto

4-mestno število (npr. 2003)

Država poročevalka

koda alpha-3

Priloga II

Vrste ali skupina vrst

mednarodna koda alpha-3 (1)

-

Država zastave

koda alpha-3

Priloga II

Opis

Priloga III

Predvidena uporaba

Priloga IV

Količina

iztovor v tonah (zaokroženo na eno decimalko)

Vrednost enote

v domači valuti na tono

Količina iztovora, manjša od 50 kg, se zapiše kot „0,0“.

---

(1)  Celotni seznam mednarodnih vrstnih kod alpha-3 je na voljo v datoteki ASFIS organizacije FAO (http://www.fao.org/fi/statist/fisoft/asfis/asfis.asp).

---

PRILOGA II

SEZNAM KOD DRŽAV

| Država | Koda |
| --- | --- |
| Belgija | BEL |
| Češka | CZE |
| Danska | DNK |
| Nemčija | DEU |
| Estonija | EST |
| Grčija | GRC |
| Španija | ESP |
| Francija | FRA |
| Irska | IRL |
| Italija | ITA |
| Ciper | CYP |
| Latvija | LVA |
| Litva | LTU |
| Luksemburg | LUX |
| Madžarska | HUN |
| Malta | MLT |
| Nizozemska | NLD |
| Avstrija | AUT |
| Poljska | POL |
| Portugalska | PRT |
| Slovenija | SVN |
| Slovaška | SVK |
| Finska | FIN |
| Švedska | SWE |
| Združeno kraljestvo | GBR |
| Islandija | ISL |
| Norveška | NOR |
| Druge | OTH |

Država

Koda

Belgija

BEL

Češka

CZE

Danska

DNK

Nemčija

DEU

Estonija

EST

Grčija

GRC

Španija

ESP

Francija

FRA

Irska

IRL

Italija

ITA

Ciper

CYP

Latvija

LVA

Litva

LTU

Luksemburg

LUX

Madžarska

HUN

Malta

MLT

Nizozemska

NLD

Avstrija

AUT

Poljska

POL

Portugalska

PRT

Slovenija

SVN

Slovaška

SVK

Finska

FIN

Švedska

SWE

Združeno kraljestvo

GBR

Islandija

ISL

Norveška

NOR

Druge

OTH

---

PRILOGA III

SEZNAM OPISNIH KOD

Del A

Seznam

| Opis | Koda |
| --- | --- |
| Sveže (ni določeno) | 10 |
| Sveže (cele) | 11 |
| Sveže (brez drobovja) | 12 |
| Sveže (repi/zadki) | 13 |
| Sveže (fileji) | 14 |
| Sveže (brez drobovja in brez glave) | 16 |
| Sveže (žive) | 18 |
| Sveže (drugo) | 19 |
| Zamrznjene (ni določeno) | 20 |
| Zamrznjene (cele) | 21 |
| Zamrznjene (brez drobovja) | 22 |
| Zamrznjene (repi/zadki) | 23 |
| Zamrznjene (fileji) | 24 |
| Zamrznjene (ne fileji) | 25 |
| Zamrznjene (brez drobovja in brez glave) | 26 |
| Zamrznjene (očiščene) | 27 |
| Zamrznjene (neočiščene) | 28 |
| Zamrznjene (drugo) | 29 |
| Nasoljene (ni določeno) | 30 |
| Nasoljene (cele) | 31 |
| Nasoljene (brez drobovja) | 32 |
| Nasoljene (fileji) | 34 |
| Nasoljene (brez drobovja in brez glave) | 36 |
| Nasoljene (drugo) | 39 |
| Dimljene | 40 |
| Kuhane | 50 |
| Kuhane (zamrznjene in pakirane) | 60 |
| Posušene (ni določeno) | 70 |
| Posušene (cele) | 71 |
| Posušene (brez drobovja) | 72 |
| Posušene (fileji) | 74 |
| Posušene (brez drobovja in brez glave) | 76 |
| Posušene (odrte) | 77 |
| Posušene (drugo) | 79 |
| Cele (ni določeno) | 91 |
| Klešče | 80 |
| Jajca | 85 |
| Opis neznan | 99 |

Opis

Koda

Sveže (ni določeno)

10

Sveže (cele)

11

Sveže (brez drobovja)

12

Sveže (repi/zadki)

13

Sveže (fileji)

14

Sveže (brez drobovja in brez glave)

16

Sveže (žive)

18

Sveže (drugo)

19

Zamrznjene (ni določeno)

20

Zamrznjene (cele)

21

Zamrznjene (brez drobovja)

22

Zamrznjene (repi/zadki)

23

Zamrznjene (fileji)

24

Zamrznjene (ne fileji)

25

Zamrznjene (brez drobovja in brez glave)

26

Zamrznjene (očiščene)

27

Zamrznjene (neočiščene)

28

Zamrznjene (drugo)

29

Nasoljene (ni določeno)

30

Nasoljene (cele)

31

Nasoljene (brez drobovja)

32

Nasoljene (fileji)

34

Nasoljene (brez drobovja in brez glave)

36

Nasoljene (drugo)

39

Dimljene

40

Kuhane

50

Kuhane (zamrznjene in pakirane)

60

Posušene (ni določeno)

70

Posušene (cele)

71

Posušene (brez drobovja)

72

Posušene (fileji)

74

Posušene (brez drobovja in brez glave)

76

Posušene (odrte)

77

Posušene (drugo)

79

Cele (ni določeno)

91

Klešče

80

Jajca

85

Opis neznan

99

Del B

Opombe

| 1. | Fileji: kosi mesa, ki se odrežejo s trupa ribe vzporedno s hrbtenico in so z desne ali leve polovice ribe, glava, drobovje, plavuti (hrbtna, podrepna, repna, trebušni, prsni) in kosti (vretenca ali hrbtenica, trebušne ali rebrne, škržni loki itd.) pa morajo biti odstranjeni in polovici ne smeta biti povezani, na primer na trebušni ali hrbtni strani. |
| --- | --- |

1.

Fileji: kosi mesa, ki se odrežejo s trupa ribe vzporedno s hrbtenico in so z desne ali leve polovice ribe, glava, drobovje, plavuti (hrbtna, podrepna, repna, trebušni, prsni) in kosti (vretenca ali hrbtenica, trebušne ali rebrne, škržni loki itd.) pa morajo biti odstranjeni in polovici ne smeta biti povezani, na primer na trebušni ali hrbtni strani.

| 2. | Cela riba: riba z drobovjem. |
| --- | --- |

2.

Cela riba: riba z drobovjem.

| 3. | Očiščeni: lignji, ki se jim odstranijo lovke, glava in notranji organi. |
| --- | --- |

3.

Očiščeni: lignji, ki se jim odstranijo lovke, glava in notranji organi.

| 4. | Zamrznjene ribe: ribe, ki so bile zamrznjene tako, da se ohrani njihova kakovost, in sicer z znižanjem povprečne temperature na -18 oC ali manj, ter se shranjujejo pri temperaturi -18 oC ali manj. |
| --- | --- |

4.

Zamrznjene ribe: ribe, ki so bile zamrznjene tako, da se ohrani njihova kakovost, in sicer z znižanjem povprečne temperature na -18 oC ali manj, ter se shranjujejo pri temperaturi -18 oC ali manj.

| 5. | Sveže ribe: ribe, ki niso konzervirane, nasoljene, zamrznjene ali kakor koli drugače obdelane, razen hlajene. Večinoma so cele ali brez drobovja. |
| --- | --- |

5.

Sveže ribe: ribe, ki niso konzervirane, nasoljene, zamrznjene ali kakor koli drugače obdelane, razen hlajene. Večinoma so cele ali brez drobovja.

| 6. | Nasoljene ribe: ribe, ki so pogosto brez drobovja in brez glave, v soli ali slanici. |
| --- | --- |

6.

Nasoljene ribe: ribe, ki so pogosto brez drobovja in brez glave, v soli ali slanici.

---

PRILOGA IV

SEZNAM KOD ZA PREDVIDENO UPORABO RIBIŠKIH PROIZVODOV

Del A

Seznam

| Namembni kraj | Koda | Narava predloženih podatkov |
| --- | --- | --- |
| Prehrana ljudi | 1 | obvezni |
| Industrijska uporaba | 2 | obvezni |
| Umaknjeno s trga | 3 | neobvezni |
| Vaba | 4 | neobvezni |
| Živalska krma | 5 | neobvezni |
| Odpadki | 6 | neobvezni |
| Predvidena uporaba neznana | 9 | neobvezni |

Namembni kraj

Koda

Narava predloženih podatkov

Prehrana ljudi

1

obvezni

Industrijska uporaba

2

obvezni

Umaknjeno s trga

3

neobvezni

Vaba

4

neobvezni

Živalska krma

5

neobvezni

Odpadki

6

neobvezni

Predvidena uporaba neznana

9

neobvezni

Del B

Opombe

| 1. | Prehrana ljudi: vsi ribiški proizvodi, ki se prodajo pri prvi prodaji za prehrano ljudi ali ki se za prehrano ljudi iztovorijo po pogodbi ali drugem sporazumu. Izvzete so količine, namenjene prehrani ljudi, ki pa se ob prvi prodaji zaradi tržnih pogojev, higienskih predpisov ali podobnih razlogov umaknejo s trga za prehrano ljudi. |
| --- | --- |

1.

Prehrana ljudi: vsi ribiški proizvodi, ki se prodajo pri prvi prodaji za prehrano ljudi ali ki se za prehrano ljudi iztovorijo po pogodbi ali drugem sporazumu. Izvzete so količine, namenjene prehrani ljudi, ki pa se ob prvi prodaji zaradi tržnih pogojev, higienskih predpisov ali podobnih razlogov umaknejo s trga za prehrano ljudi.

| 2. | Industrijska uporaba: vsi ribiški proizvodi, iztovorjeni posebej za predelavo v moko in olje za prehrano živali, in količine, ki se ob prvi prodaji ne prodajo za prehrano ljudi, čeprav so bile sprva temu namenjene. |
| --- | --- |

2.

Industrijska uporaba: vsi ribiški proizvodi, iztovorjeni posebej za predelavo v moko in olje za prehrano živali, in količine, ki se ob prvi prodaji ne prodajo za prehrano ljudi, čeprav so bile sprva temu namenjene.

| 3. | Umaknjeno s trga: količine, prvotno namenjene prehrani ljudi, ki pa se ob prvi prodaji zaradi tržnih pogojev, higienskih predpisov ali podobnih razlogov umaknejo s trga. |
| --- | --- |

3.

Umaknjeno s trga: količine, prvotno namenjene prehrani ljudi, ki pa se ob prvi prodaji zaradi tržnih pogojev, higienskih predpisov ali podobnih razlogov umaknejo s trga.

| 4. | Vaba: količine svežih rib, namenjenih vabam in drugim ribolovnim dejavnostim. Primer so vabe za ribolov tunov z ribiškimi palicami. |
| --- | --- |

4.

Vaba: količine svežih rib, namenjenih vabam in drugim ribolovnim dejavnostim. Primer so vabe za ribolov tunov z ribiškimi palicami.

| 5. | Živalska krma: količine svežih rib, namenjenih za neposredno prehrano živali. Izključene so količine, namenjene predelavi v ribjo moko in olje. |
| --- | --- |

5.

Živalska krma: količine svežih rib, namenjenih za neposredno prehrano živali. Izključene so količine, namenjene predelavi v ribjo moko in olje.

| 6. | Odpadki: ribe ali njihovi deli, ki jih je treba zaradi njihovega stanja pred iztovorom uničiti. |
| --- | --- |

6.

Odpadki: ribe ali njihovi deli, ki jih je treba zaradi njihovega stanja pred iztovorom uničiti.

| 7. | Predvidena uporaba neznana: količine rib, ki jih ni možno uvrstiti v nobeno od zgoraj navedenih kategorij. |
| --- | --- |

7.

Predvidena uporaba neznana: količine rib, ki jih ni možno uvrstiti v nobeno od zgoraj navedenih kategorij.

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 11. novembra 2005 sprejela predlog (1), da bi nadomestila obstoječo uredbo (EGS) št. 1382/91 glede statistike o ribiških proizvodih in tako zboljšala uporabo zbranih podatkov, obenem pa razbremenila države članice. Pripravljalna telesa Sveta so pod vodstvom več predsedstev predlog preučila in o njem razpravljala. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 11. novembra 2005 sprejela predlog (1), da bi nadomestila obstoječo uredbo (EGS) št. 1382/91 glede statistike o ribiških proizvodih in tako zboljšala uporabo zbranih podatkov, obenem pa razbremenila države članice. Pripravljalna telesa Sveta so pod vodstvom več predsedstev predlog preučila in o njem razpravljala.

| 2. | Evropski parlament je mnenje sprejel v prvi obravnavi 15. junija 2006. |
| --- | --- |

2.

Evropski parlament je mnenje sprejel v prvi obravnavi 15. junija 2006.

| 3. | Svet je v skladu s členom 251 Pogodbe ES z dne 14. novembra 2006 sprejel skupno stališče. |
| --- | --- |

3.

Svet je v skladu s členom 251 Pogodbe ES z dne 14. novembra 2006 sprejel skupno stališče.

II.   CILJ

Cilj osnutka uredbe je zagotoviti, da države članice predložijo usklajene podatke o količini in vrednosti iztovora ribiških proizvodov na njihovem ozemlju ter tako omogočijo analize trga z ribiškimi proizvodi in splošnejše gospodarske analize razmer v ribištvu.

III.   ANALIZA SKUPNEGA STALIŠČA

1.   Splošno ozadje

Soglasje glede te zadeve se je doseglo na prvi obravnavi junija 2006 (PE-CONS 3628/06).

Svet je 17. julija 2006 sprejel Sklep 2006/512/ES o spremembah Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil in vključitvi novega postopka, imenovanega „regulativni postopek s pregledom“ (člen 5a).

Novi postopek v odboru je treba uporabiti v primeru sprejetja ukrepov splošnega obsega za spreminjanje nebistvenih določb temeljnega akta, sprejetega v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, vključno s črtanjem nekaterih takšnih določb ali z dodajanjem novih nebistvenih določb.

2.   Prilagoditve, ki jih je uvedel Svet

Osnutek uredbe se za sprejetje ukrepov v zvezi s tehničnimi prilagoditvami prilog sklicuje na upravljalni postopek. Ker pa so ti ukrepi splošnega obsega in naj bi spreminjali nebistvene določbe uredbe, bi jih bilo treba sprejeti v skladu z novim regulativnim postopkom s pregledom, kakor to določa člen 5a Sklepa 1999/468/ES.

Glede na nujnost zadeve bi morala Parlament in Svet to uredbo sprejeti do decembra 2006.

3.   Komisija je sprejela skupno stališče Sveta.

---

(1)  KOM(2005) 566 končno

---

| 12.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 301/94 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

CE 301/94

---

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 30/2006,

ki ga je sprejel Svet dne 14. novembra 2006

z namenom sprejetja Odločbe št. .../2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o Evropskem letu medkulturnega dialoga (2008)

(2006/C 301 E/04)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prve alinee člena 151(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti daje Skupnosti nalogo, da vzpostavlja vse tesnejšo zvezo med evropskimi narodi in da prispeva k razcvetu kultur držav članic ob spoštovanju nacionalne in regionalne raznolikosti ter s poudarkom na njihovi skupni kulturni dediščini. |
| --- | --- |

(1)

Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti daje Skupnosti nalogo, da vzpostavlja vse tesnejšo zvezo med evropskimi narodi in da prispeva k razcvetu kultur držav članic ob spoštovanju nacionalne in regionalne raznolikosti ter s poudarkom na njihovi skupni kulturni dediščini.

| (2) | Skupni učinek zaporednih širitev Evropske unije (EU), naraščajoče mobilnosti, ki izhaja iz enotnega trga, starih in novih migracijskih tokov, vse pomembnejših izmenjav z ostalim svetom preko trgovine, izobraževanja, prostega časa in na splošno globalizacije, povečuje povezanost med evropskimi državljani in vsemi, ki živijo v EU, ter različnimi kulturami, jeziki, narodnimi skupnostmi in verami v Evropi in drugod. |
| --- | --- |

(2)

Skupni učinek zaporednih širitev Evropske unije (EU), naraščajoče mobilnosti, ki izhaja iz enotnega trga, starih in novih migracijskih tokov, vse pomembnejših izmenjav z ostalim svetom preko trgovine, izobraževanja, prostega časa in na splošno globalizacije, povečuje povezanost med evropskimi državljani in vsemi, ki živijo v EU, ter različnimi kulturami, jeziki, narodnimi skupnostmi in verami v Evropi in drugod.

| (3) | Evropski državljani in vsi, ki začasno ali stalno živijo v EU, bi torej morali imeti možnost sodelovati v medkulturnem dialogu in v celoti razviti svoje zmožnosti v raznoliki, pluralistični, dinamični in na solidarnosti temelječi družbi ne le v Evropi, ampak tudi po svetu. |
| --- | --- |

(3)

Evropski državljani in vsi, ki začasno ali stalno živijo v EU, bi torej morali imeti možnost sodelovati v medkulturnem dialogu in v celoti razviti svoje zmožnosti v raznoliki, pluralistični, dinamični in na solidarnosti temelječi družbi ne le v Evropi, ampak tudi po svetu.

| (4) | Pomembno je, da se v samem središču evropskega projekta zagotovi sredstva za medkulturni dialog in dialog med državljani z namenom krepitve spoštovanja kulturne raznolikosti in spopadanja s kompleksno stvarnostjo v naših družbah ter s sobivanjem različnih kulturnih identitet in prepričanj. Hkrati je pomembno, da se poudari prispevek različnih kultur k dediščini in načinu življenja držav članic in se prizna, da sta kultura in medkulturni dialog ključnega pomena za to, da se naučimo, kako živeti ubrano drug z drugim. |
| --- | --- |

(4)

Pomembno je, da se v samem središču evropskega projekta zagotovi sredstva za medkulturni dialog in dialog med državljani z namenom krepitve spoštovanja kulturne raznolikosti in spopadanja s kompleksno stvarnostjo v naših družbah ter s sobivanjem različnih kulturnih identitet in prepričanj. Hkrati je pomembno, da se poudari prispevek različnih kultur k dediščini in načinu življenja držav članic in se prizna, da sta kultura in medkulturni dialog ključnega pomena za to, da se naučimo, kako živeti ubrano drug z drugim.

| (5) | Na ta način medkulturni dialog prispeva k uresničevanju več strateških prednostnih nalog EU, zlasti tako, da:






  — | spoštuje in spodbuja kulturno raznolikost v Evropi, izboljšuje sobivanje ter spodbuja dejavno evropsko državljanstvo, odprto v svet in osnovano na skupnih vrednotah EU; |
| --- | --- | --- |

(5)

Na ta način medkulturni dialog prispeva k uresničevanju več strateških prednostnih nalog EU, zlasti tako, da:

—

spoštuje in spodbuja kulturno raznolikost v Evropi, izboljšuje sobivanje ter spodbuja dejavno evropsko državljanstvo, odprto v svet in osnovano na skupnih vrednotah EU;

| — | prispeva k zagotavljanju enakih možnosti in nediskriminacije v EU z vključevanjem prenovljene Lizbonske strategije, za katero na znanju temelječe gospodarstvo potrebuje ljudi, zmožne prilagajanja spremembam in izkoriščanja vseh možnih virov inovacij za povečanje blaginje; |
| --- | --- |

—

prispeva k zagotavljanju enakih možnosti in nediskriminacije v EU z vključevanjem prenovljene Lizbonske strategije, za katero na znanju temelječe gospodarstvo potrebuje ljudi, zmožne prilagajanja spremembam in izkoriščanja vseh možnih virov inovacij za povečanje blaginje;

| — | poudarja kulturno in izobraževalno razsežnost prenovljene Lizbonske strategije in tako v EU spodbuja kulturno in ustvarjalno gospodarstvo, ki pospešuje rast in ustvarja delovna mesta; |
| --- | --- |

—

poudarja kulturno in izobraževalno razsežnost prenovljene Lizbonske strategije in tako v EU spodbuja kulturno in ustvarjalno gospodarstvo, ki pospešuje rast in ustvarja delovna mesta;

| — | spodbuja predanost EU k solidarnosti, socialni pravičnosti, razvoju socialno-tržnega gospodarstva, sodelovanju in okrepljeni povezanosti ob spoštovanju njenih skupnih vrednot; |
| --- | --- |

—

spodbuja predanost EU k solidarnosti, socialni pravičnosti, razvoju socialno-tržnega gospodarstva, sodelovanju in okrepljeni povezanosti ob spoštovanju njenih skupnih vrednot;

| — | omogoča EU, da postane njen glas v svetu močnejši in da vzpostavi učinkovita partnerstva z državami v svoji soseščini, s čimer širi območje stabilnosti, demokracije in skupne blaginje prek meja EU ter s tem veča blaginjo in varnost evropskih državljanov in vseh, ki živijo v EU. |
| --- | --- |

—

omogoča EU, da postane njen glas v svetu močnejši in da vzpostavi učinkovita partnerstva z državami v svoji soseščini, s čimer širi območje stabilnosti, demokracije in skupne blaginje prek meja EU ter s tem veča blaginjo in varnost evropskih državljanov in vseh, ki živijo v EU.

| (6) | Medkulturni dialog predstavlja pomembno razsežnost različnih politik in instrumentov Skupnosti na področjih strukturnih skladov, izobraževanja, vseživljenjskega učenja, mladih, kulture, državljanstva in športa, enakosti spolov, zaposlovanja in socialnih zadev, boja proti diskriminaciji in socialni izključenosti, boja proti rasizmu in ksenofobiji, politike azila in integracije priseljencev, človekovih pravic in trajnostnega razvoja, avdiovizualne politike in raziskav. |
| --- | --- |

(6)

Medkulturni dialog predstavlja pomembno razsežnost različnih politik in instrumentov Skupnosti na področjih strukturnih skladov, izobraževanja, vseživljenjskega učenja, mladih, kulture, državljanstva in športa, enakosti spolov, zaposlovanja in socialnih zadev, boja proti diskriminaciji in socialni izključenosti, boja proti rasizmu in ksenofobiji, politike azila in integracije priseljencev, človekovih pravic in trajnostnega razvoja, avdiovizualne politike in raziskav.

| (7) | Predstavlja tudi vse pomembnejši dejavnik v zunanjih odnosih EU, zlasti v zvezi s pristopom in državami kandidatkami, državami Zahodnega Balkana, državami kandidatkami za pridružitvene sporazume z EU in partnerskimi državami evropske sosedske politike ter drugimi tretjimi državami, zlasti državami v razvoju. |
| --- | --- |

(7)

Predstavlja tudi vse pomembnejši dejavnik v zunanjih odnosih EU, zlasti v zvezi s pristopom in državami kandidatkami, državami Zahodnega Balkana, državami kandidatkami za pridružitvene sporazume z EU in partnerskimi državami evropske sosedske politike ter drugimi tretjimi državami, zlasti državami v razvoju.

| (8) | Oblikovanje medkulturnega dialoga, zlasti prek strukturiranega sodelovanja s civilno družbo, temelji na izkušnjah in pobudah Skupnosti, zato je bistvenega pomena, da se spodbuja sodelovanje vseh državljanov, enakopravno tako moških kot žensk, vseh držav članic in celotne evropske družbe. S tem se prispeva k oblikovanju evropske identitete, saj upošteva raznolikost in različne vidike pripadnosti skupnosti. |
| --- | --- |

(8)

Oblikovanje medkulturnega dialoga, zlasti prek strukturiranega sodelovanja s civilno družbo, temelji na izkušnjah in pobudah Skupnosti, zato je bistvenega pomena, da se spodbuja sodelovanje vseh državljanov, enakopravno tako moških kot žensk, vseh držav članic in celotne evropske družbe. S tem se prispeva k oblikovanju evropske identitete, saj upošteva raznolikost in različne vidike pripadnosti skupnosti.

| (9) | Za namene te odločbe se oznaka „dejavno evropsko državljanstvo“ ne bi smelo nanašati samo na državljane EU, kakor so opredeljeni v členu 17 Pogodbe ES, ampak na vse posameznike, ki začasno ali stalno živijo v EU. |
| --- | --- |

(9)

Za namene te odločbe se oznaka „dejavno evropsko državljanstvo“ ne bi smelo nanašati samo na državljane EU, kakor so opredeljeni v členu 17 Pogodbe ES, ampak na vse posameznike, ki začasno ali stalno živijo v EU.

| (10) | Skupne vrednote EU so določene v členu 6 Pogodbe o Evropski uniji. |
| --- | --- |

(10)

Skupne vrednote EU so določene v členu 6 Pogodbe o Evropski uniji.

| (11) | Bistveno je zagotoviti dopolnjevanje in horizontalni pristop v vsej Skupnosti, nacionalne, regionalne in lokalne ukrepe s poudarjeno razsežnostjo medkulturnega dialoga, saj se bo s pomočjo Evropskega leta medkulturnega dialoga okrepila njihova vidnost in usklajenost. Načrtovanje teh ukrepov, tako na ravni Skupnosti kot na nacionalni ravni bo po potrebi upoštevalo izkušnje, pridobljene pri ukrepih v okviru Evropskega leta enakih možnosti za vse (2007). |
| --- | --- |

(11)

Bistveno je zagotoviti dopolnjevanje in horizontalni pristop v vsej Skupnosti, nacionalne, regionalne in lokalne ukrepe s poudarjeno razsežnostjo medkulturnega dialoga, saj se bo s pomočjo Evropskega leta medkulturnega dialoga okrepila njihova vidnost in usklajenost. Načrtovanje teh ukrepov, tako na ravni Skupnosti kot na nacionalni ravni bo po potrebi upoštevalo izkušnje, pridobljene pri ukrepih v okviru Evropskega leta enakih možnosti za vse (2007).

| (12) | Evropsko leto medkulturnega dialoga bi moralo prispevati tudi k vključevanju medkulturnega dialoga kot horizontalne trans-sektorske prednostne naloge v politike, ukrepe in programe Skupnosti ter k opredelitvi in izmenjavi najboljših praks pri njegovem spodbujanju. Vidno priznavanje najboljših praks in projektov na področju medkulturnega dialoga bo spodbudilo interesne skupine in razširilo zamisel v civilni družbi. |
| --- | --- |

(12)

Evropsko leto medkulturnega dialoga bi moralo prispevati tudi k vključevanju medkulturnega dialoga kot horizontalne trans-sektorske prednostne naloge v politike, ukrepe in programe Skupnosti ter k opredelitvi in izmenjavi najboljših praks pri njegovem spodbujanju. Vidno priznavanje najboljših praks in projektov na področju medkulturnega dialoga bo spodbudilo interesne skupine in razširilo zamisel v civilni družbi.

| (13) | Po potrebi bi se lahko razvilo sodelovanje z drugimi mednarodnimi institucijami, kot sta Svet Evrope in Unesco, zlasti zaradi njihovih izkušenj in znanja pri spodbujanju medkulturnega dialoga. |
| --- | --- |

(13)

Po potrebi bi se lahko razvilo sodelovanje z drugimi mednarodnimi institucijami, kot sta Svet Evrope in Unesco, zlasti zaradi njihovih izkušenj in znanja pri spodbujanju medkulturnega dialoga.

| (14) | Obenem bo tudi treba zagotoviti dopolnjevanje med Evropskim letom medkulturnega dialoga in vsemi zunanjimi vidiki spodbujanja pobud za medkulturni dialog, pripravljenih v ustreznih okvirih, tudi s tistimi državami EFTA, ki so podpisnice Sporazuma EGP, državami Zahodnega Balkana in partnerskimi državami evropske sosedske politike. Zagotoviti bo treba tudi dopolnjevanje z vsemi drugimi pobudami za sodelovanje s tretjimi državami, zlasti z državami v razvoju, kar je pomembno za cilje Evropskega leta medkulturnega dialoga. |
| --- | --- |

(14)

Obenem bo tudi treba zagotoviti dopolnjevanje med Evropskim letom medkulturnega dialoga in vsemi zunanjimi vidiki spodbujanja pobud za medkulturni dialog, pripravljenih v ustreznih okvirih, tudi s tistimi državami EFTA, ki so podpisnice Sporazuma EGP, državami Zahodnega Balkana in partnerskimi državami evropske sosedske politike. Zagotoviti bo treba tudi dopolnjevanje z vsemi drugimi pobudami za sodelovanje s tretjimi državami, zlasti z državami v razvoju, kar je pomembno za cilje Evropskega leta medkulturnega dialoga.

| (15) | Ukrepi medkulturnega dialoga, ki se bodo razvili v okviru ustreznih instrumentov za zunanje odnose, bi morali med drugim izražati skupni interes v povezavi z izmenjavo izkušenj in vrednot s tretjimi državami in bi morale spodbujati poznavanje, spoštovanje in razumevanje kultur. |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi medkulturnega dialoga, ki se bodo razvili v okviru ustreznih instrumentov za zunanje odnose, bi morali med drugim izražati skupni interes v povezavi z izmenjavo izkušenj in vrednot s tretjimi državami in bi morale spodbujati poznavanje, spoštovanje in razumevanje kultur.

| (16) | Ta odločba je naslovljena na države članice. Vsekakor pa bi morale države kandidatke neposredno sodelovati pri ukrepih Evropskega leta medkulturnega dialoga preko pobud za spodbujanje medkulturnega dialoga, ki bi se razvijale v ustreznih okvirih sodelovanja in dialoga, zlasti v okviru dialoga civilne družbe med EU in temi državami (4). |
| --- | --- |

(16)

Ta odločba je naslovljena na države članice. Vsekakor pa bi morale države kandidatke neposredno sodelovati pri ukrepih Evropskega leta medkulturnega dialoga preko pobud za spodbujanje medkulturnega dialoga, ki bi se razvijale v ustreznih okvirih sodelovanja in dialoga, zlasti v okviru dialoga civilne družbe med EU in temi državami (4).

| (17) | Ta odločba določa finančna sredstva za celotno obdobje trajanja ukrepa in predstavlja v letnem proračunskem postopku prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (5). |
| --- | --- |

(17)

Ta odločba določa finančna sredstva za celotno obdobje trajanja ukrepa in predstavlja v letnem proračunskem postopku prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (5).

| (18) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te odločbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6). Za vrsto in obseg predvidenega ukrepa se zdi primeren posvetovalni odbor. |
| --- | --- |

(18)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te odločbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6). Za vrsto in obseg predvidenega ukrepa se zdi primeren posvetovalni odbor.

| (19) | Ker cilja te odločbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi potrebe po večstranskih partnerstvih in nadnacionalnih izmenjavah na ravni Skupnosti, lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta odločba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev — |
| --- | --- |

(19)

Ker cilja te odločbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi potrebe po večstranskih partnerstvih in nadnacionalnih izmenjavah na ravni Skupnosti, lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta odločba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev —

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Leto 2008 se razglasi za „Evropsko leto medkulturnega dialoga“, ki prispeva k oblikovanju izražanja in pomena trajnostnega procesa medkulturnega dialoga, ki se bo nadaljeval še po tem letu.

Člen 2

Cilji

1.   Splošni cilji Evropskega leta medkulturnega dialoga so prispevati k:

| — | spodbujanju medkulturnega dialoga kot procesa, ki krepi sposobnost vseh tistih, ki živijo v EU, da delujejo v bolj odprtem, a tudi bolj kompleksnem kulturnem okolju, kjer v različnih državah članicah kakor tudi znotraj vsake posamezne države članice soobstajajo različne kulturne identitete in prepričanja; |
| --- | --- |

—

spodbujanju medkulturnega dialoga kot procesa, ki krepi sposobnost vseh tistih, ki živijo v EU, da delujejo v bolj odprtem, a tudi bolj kompleksnem kulturnem okolju, kjer v različnih državah članicah kakor tudi znotraj vsake posamezne države članice soobstajajo različne kulturne identitete in prepričanja;

| — | poudarjanju medkulturnega dialoga kot priložnosti prispevati k raznoliki in dinamični družbi in koristiti priložnosti, ki jih ta ponuja, ne samo v Evropi, ampak tudi v svetu; |
| --- | --- |

—

poudarjanju medkulturnega dialoga kot priložnosti prispevati k raznoliki in dinamični družbi in koristiti priložnosti, ki jih ta ponuja, ne samo v Evropi, ampak tudi v svetu;

| — | ozaveščanju vseh, ki živijo v EU, zlasti mladih, o pomembnosti razvoja dejavnega in v svet odprtega evropskega državljanstva, ki spoštuje kulturno raznolikost in je osnovano na skupnih vrednotah v EU, kakor so določene v členu 6 Pogodbe EU in v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije; |
| --- | --- |

—

ozaveščanju vseh, ki živijo v EU, zlasti mladih, o pomembnosti razvoja dejavnega in v svet odprtega evropskega državljanstva, ki spoštuje kulturno raznolikost in je osnovano na skupnih vrednotah v EU, kakor so določene v členu 6 Pogodbe EU in v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije;

| — | poudarjanju prispevka različnih kultur in izražanja kulturne raznolikosti k dediščini in načinom življenja v državah članicah. |
| --- | --- |

—

poudarjanju prispevka različnih kultur in izražanja kulturne raznolikosti k dediščini in načinom življenja v državah članicah.

2.   Posebni cilji Evropskega leta medkulturnega dialoga so:

| — | iskati večjo ozaveščenost vseh, ki živijo v EU, zlasti mladih, o pomembnosti vključevanja v medkulturni dialog v vsakdanjem življenju; |
| --- | --- |

—

iskati večjo ozaveščenost vseh, ki živijo v EU, zlasti mladih, o pomembnosti vključevanja v medkulturni dialog v vsakdanjem življenju;

| — | opredeliti in izmenjati najboljše prakse pri spodbujanju medkulturnega dialoga v EU ter jim omogočiti, da so vidno evropsko priznane, zlasti med mladimi in otroki; |
| --- | --- |

—

opredeliti in izmenjati najboljše prakse pri spodbujanju medkulturnega dialoga v EU ter jim omogočiti, da so vidno evropsko priznane, zlasti med mladimi in otroki;

| — | spodbujati pomembno vlogo izobraževanja pri poučevanju o raznolikosti, spodbujati razumevanje drugih kultur ter razvijati spretnosti, znanja in najboljše socialne prakse ter poudariti osrednjo vlogo medijev pri spodbujanju načela enakosti in medsebojnega razumevanja; |
| --- | --- |

—

spodbujati pomembno vlogo izobraževanja pri poučevanju o raznolikosti, spodbujati razumevanje drugih kultur ter razvijati spretnosti, znanja in najboljše socialne prakse ter poudariti osrednjo vlogo medijev pri spodbujanju načela enakosti in medsebojnega razumevanja;

| — | povečati vidnost in usklajenost ter spodbujati vse programe in ukrepe Skupnosti, ki prispevajo k medkulturnemu dialogu, in zagotavljati njihovo trajnost; |
| --- | --- |

—

povečati vidnost in usklajenost ter spodbujati vse programe in ukrepe Skupnosti, ki prispevajo k medkulturnemu dialogu, in zagotavljati njihovo trajnost;

| — | prispevati k raziskovanju novih pristopov k medkulturnemu dialogu, ki zajema sodelovanje med številnimi interesnimi skupinami iz različnih sektorjev. |
| --- | --- |

—

prispevati k raziskovanju novih pristopov k medkulturnemu dialogu, ki zajema sodelovanje med številnimi interesnimi skupinami iz različnih sektorjev.

Člen 3

Vsebina ukrepov

Ukrepi, sprejeti za doseganje ciljev, določenih v členu 2, so podani v Prilogi.

Vključujejo izvajanje naslednjih dejavnosti ali dodelitev podpore zanje:

| (a) | prireditve in pobude na evropski ravni, s ciljem spodbujati medkulturni dialog z neposrednim vključevanjem ali drugimi načini doseganja čim večjega števila ljudi ter s poudarjanjem dosežkov in izkušenj na temo Evropskega leta medkulturnega dialoga; |
| --- | --- |

(a)

prireditve in pobude na evropski ravni, s ciljem spodbujati medkulturni dialog z neposrednim vključevanjem ali drugimi načini doseganja čim večjega števila ljudi ter s poudarjanjem dosežkov in izkušenj na temo Evropskega leta medkulturnega dialoga;

| (b) | prireditve in pobude na nacionalni in regionalni ravni s poudarjeno evropsko razsežnostjo, s ciljem spodbujati cilje Evropskega leta medkulturnega dialoga z neposrednim vključevanjem ali drugimi načini doseganja čim večjega števila ljudi, s posebnim poudarkom na ukrepih v zvezi z državljansko vzgojo in učenjem sprejemanja drugih ljudi in njihove različnosti; |
| --- | --- |

(b)

prireditve in pobude na nacionalni in regionalni ravni s poudarjeno evropsko razsežnostjo, s ciljem spodbujati cilje Evropskega leta medkulturnega dialoga z neposrednim vključevanjem ali drugimi načini doseganja čim večjega števila ljudi, s posebnim poudarkom na ukrepih v zvezi z državljansko vzgojo in učenjem sprejemanja drugih ljudi in njihove različnosti;

| (c) | informacijske in promocijske kampanje, zlasti v sodelovanju z mediji in organizacijami civilne družbe, na ravni Skupnosti in na nacionalni ravni za razširjanje ključnih sporočil o ciljih Evropskega leta medkulturnega dialoga in priznavanje najboljših praks, zlasti med mladimi in otroki; |
| --- | --- |

(c)

informacijske in promocijske kampanje, zlasti v sodelovanju z mediji in organizacijami civilne družbe, na ravni Skupnosti in na nacionalni ravni za razširjanje ključnih sporočil o ciljih Evropskega leta medkulturnega dialoga in priznavanje najboljših praks, zlasti med mladimi in otroki;

| (d) | raziskave in študije na ravni Skupnosti ali na nacionalni ravni in posvetovanja z nadnacionalnimi omrežji in interesnimi skupinami civilne družbe, da se oceni in poroča o pripravi, učinkovitosti in vplivu Evropskega leta medkulturnega dialoga in s tem vzpostavi temelj za njegovo dolgoročno spremljanje. |
| --- | --- |

(d)

raziskave in študije na ravni Skupnosti ali na nacionalni ravni in posvetovanja z nadnacionalnimi omrežji in interesnimi skupinami civilne družbe, da se oceni in poroča o pripravi, učinkovitosti in vplivu Evropskega leta medkulturnega dialoga in s tem vzpostavi temelj za njegovo dolgoročno spremljanje.

Člen 4

Sodelovanje držav članic

Vsaka država članica določi nacionalni usklajevalni organ ali enakovreden upravni organ, pristojen za organizacijo udeležbe te države članice pri Evropskem letu medkulturnega dialoga. Komisijo obvesti o določitvi v enem mesecu od sprejetja te odločbe.

Vsaka država članica zagotovi, da zgoraj navedeni organ na ustrezen način vključuje različne strani, ki se udeležujejo medkulturnega dialoga na nacionalni, regionalni in lokalni ravni.

Zgoraj navedeni organ zagotovi na nacionalni ravni usklajevanje ukrepov v zvezi z Evropskim letom medkulturnega dialoga.

Člen 5

Izvajanje

1.   Ukrepi, potrebni za izvajanje te odločbe, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 6(2).

2.   Posebna pozornost je namenjena sodelovanju z Evropskimi institucijami, zlasti z Evropskim parlamentom.

Člen 6

Odbor

1.   Komisiji pomaga odbor.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

3.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

4.   Nacionalne predstavnike Odbora po možnosti imenuje nacionalni usklajevalni organ iz člena 4.

Člen 7

Finančne določbe

1.   Ukrepi, ki so na ravni celotne Skupnosti iz dela A Priloge, so lahko subvencionirani iz splošnega proračuna Evropske unije v višini do 80 % njihovih celotnih stroškov.

2.   Ukrepi iz dela B Priloge so lahko subvencionirani iz splošnega proračuna Evropske unije v višini do 50 % njihovih celotnih stroškov skladno s postopkom iz člena 8.

3.   Ukrepi, ki so na ravni celotne Skupnosti iz dela C Priloge, so podlaga za javno naročilo ali dodelitev donacij, financiranih iz splošnega proračuna Evropske unije.

Člen 8

Predložitev vlog in postopek izbire

1.   Odločitve o dodelitvi donacij sprejme Komisija skladno s postopkom iz člena 6(2). Komisija zagotovi uravnoteženo in pravično razdelitev med državami članicami in med različnimi področji zadevnih dejavnosti, ob tem pa upošteva kakovost predlaganih projektov.

2.   Vloge za donacijo, podane v okviru člena 7(3) Komisiji predloži organ iz člena 4.

Člen 9

Mednarodne organizacije

Komisija lahko za namene Evropskega leta medkulturnega dialoga sodeluje z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, zlasti s Svetom Evrope in Unescom, s posebno pozornostjo posvečeno zagotovitvi vidnosti sodelovanja EU.

Člen 10

Vloga Komisije

1.   Komisija zagotavlja skladnost med ukrepi, določenimi v tej odločbi, ter drugimi ukrepi in pobudami Skupnosti.

2.   Komisija si prizadeva, da so države kandidatke udeležene v Evropskemu letu medkulturnega dialoga, in sicer na osnovi njihovega sodelovanja v številnih programih Skupnosti, vključno z razsežnostjo medkulturnega dialoga in z razvijanjem posebnih pobud v ustreznih okvirih, zlasti v okviru dialoga civilne družbe med EU in državami kandidatkami.

3.   Komisija zagotovi dopolnjevanje med ukrepi, sprejetimi za doseganje ciljev Evropskega leta medkulturnega dialoga, in pobudami, ki se bodo verjetno razvile v ustreznih okvirih sodelovanja in dialoga s tistimi državami EFTA, ki so podpisnice Sporazuma EGP, državami Zahodnega Balkana in partnerskimi državami evropske sosedske politike.

4.   Komisija zagotovi tudi dopolnjevanje z vsemi drugimi pobudami za sodelovanje s tretjimi državami, zlasti z državami v razvoju, kar je pomembno za cilje medkulturnega dialoga Evropskega leta.

Člen 11

Proračun

Finančna sredstva za izvajanje te odločbe za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2008 so 10 000 000 EUR. Pripravljalni ukrep se omeji na 30 % celotnega proračuna.

Letna odobrena proračunska sredstva v mejah finančnega okvira odobri proračunski organ.

Člen 12

Zaščita finančnih interesov Skupnosti

1.   Komisija zagotavlja, da so med izvajanjem ukrepov, financiranih v okviru te odločbe, finančni interesi Skupnosti zaščiteni z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in katerim koli drugim nezakonitim dejavnostim, z izvajanjem učinkovitih pregledov in z izterjavo neutemeljeno plačanih zneskov, v primeru odkritja nepravilnosti pa z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (7), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledu in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (8) in Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (9).

2.   Pri ukrepih Skupnosti, financiranih v okviru te odločbe, pomeni nepravilnost, iz člena 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95, vsako kršenje določb zakonodaje Skupnosti in vsako neizpolnjevanje pogodbenih obveznosti, ki je posledica dejanja ali opustitve s strani gospodarskega subjekta, ki je ali bi lahko škodljivo vplivalo na splošni proračun Evropske unije ali proračune, ki jih upravljajo Skupnosti, zaradi neupravičenih izdatkov.

3.   Komisija zmanjša, začasno prekine ali izterja izplačilo finančne pomoči, dodeljene za ukrep, če ugotovi nepravilnosti, zlasti nespoštovanje določb te odločbe, posamezne odločbe ali pogodbe o dodelitvi zadevne finančne podpore, ali če se izkaže, da se je ukrep bistveno spremenil, ne da bi se prosilo za odobritev Komisije in sprememba ni skladna z naravo ali izvedbenimi pogoji ukrepa.

4.   Če se roki ne upoštevajo ali če izvajanje ukrepa upravičuje le del dodeljene finančne pomoči, Komisija od upravičenca zahteva, da v določenem roku predloži svoje pripombe. Če upravičenec ne predloži zadovoljivega odgovora, lahko Komisija ukine preostalo finančno pomoč in zahteva vračilo že plačanih zneskov.

5.   Vsako neupravičeno izplačilo je vrnjeno Komisiji. Zneskom, ki niso vrnjeni pravočasno, se prištejejo zamudne obresti pod pogoji, določenimi v Uredbi Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (10).

Člen 13

Nadzor

1.   Upravičenec predstavi tehnična in finančna poročila o napredovanju del za vsak ukrep, financiran v okviru te odločbe. V treh mesecih od zaključka ukrepa se predloži tudi končno poročilo. Obliko in vsebino poročil določi Komisija.

2.   Upravičenec do finančne pomoči pet let od prejema zadnjega plačila za kateri koli ukrep hrani za Komisijo vsa dokazila o izdatkih za ukrep.

3.   Komisija sprejme vse potrebne ukrepe, da se preveri, ali se financirani ukrepi izvajajo pravilno in ob upoštevanju določb te odločbe in Uredbe (ES,Euratom) št. 1605/2002.

Člen 14

Spremljanje in ocenjevanje

Komisija najkasneje do 31. decembra 2009 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o izvedbi, rezultatih in celotni oceni ukrepov, določenih v členu 3, ki postane podlaga za prihodnje politike, ukrepe in dejavnosti EU na tem področju.

Člen 15

Začetek veljavnosti

Ta odločba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 16

Naslovniki

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, ...

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 185, 8.8.2006, str. 42.

1

(2)  UL C 206, 29.8.2006, str. 44.

2

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2006 in Sklep Sveta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  Glej sporočilo Komisije z dne 29. junija 2005 Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o dialogu civilnih družb med EU in državami kandidatkami.

4

(5)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

5

(6)  UL L 184, 17.7.1999. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

6

(7)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

7

(8)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

8

(9)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

9

(10)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

10

---

PRILOGA

UKREPI IZ ČLENA 3

A.   Sofinanciranje ukrepov na ravni skupnosti

Določeno število emblematičnih dejavnosti v evropskem merilu, katerih namen je ozaveščanje zlasti mladih o ciljih Evropskega leta medkulturnega dialoga, lahko prejme pomoč Skupnosti v višini do 80 % celotnih stroškov.

Ti ukrepi lahko vključujejo določene prireditve, tudi prireditev Skupnosti ob otvoritvi in zaključku Evropskega leta medkulturnega dialoga, organizirano v sodelovanju z državami članicami, ki bodo predsedovale Uniji leta 2008.

Okvirno bo tem ukrepom namenjenih približno 30 % celotnih dodeljenih proračunskih sredstev.

B.   Sofinanciranje ukrepov na nacionalni ravni

Ukrepi na nacionalni ravni s poudarjeno evropsko razsežnostjo lahko prejmejo pomoč Skupnosti v višini do 50 % celotnih stroškov.

Te ukrepi se lahko nanašajo predvsem na sofinanciranje ene nacionalne pobude na državo članico.

Okvirno bo tem ukrepom namenjenih približno 30 % celotnih dodeljenih proračunskih sredstev.

C.   Ukrepi na ravni skupnosti

| 1 | Informacijski in promocijski ukrepi, ki vključujejo:






  (a) | informacijsko kampanjo, usklajeno na ravni Skupnosti in oblikovano v državah članicah, ki gradi na najboljših praksah medkulturnega dialoga na vseh ravneh; |
| --- | --- | --- |

1

Informacijski in promocijski ukrepi, ki vključujejo:

(a)

informacijsko kampanjo, usklajeno na ravni Skupnosti in oblikovano v državah članicah, ki gradi na najboljših praksah medkulturnega dialoga na vseh ravneh;

| (b) | sodelovanje z zasebnim sektorjem, mediji, izobraževalnimi ustanovami in drugimi partnerji iz civilne družbe za razširjanje informacij o Evropskem letu medkulturnega dialoga; |
| --- | --- |

(b)

sodelovanje z zasebnim sektorjem, mediji, izobraževalnimi ustanovami in drugimi partnerji iz civilne družbe za razširjanje informacij o Evropskem letu medkulturnega dialoga;

| (c) | zasnovo loga in sloganov za uporabo v povezavi s katerimi koli dejavnostmi, povezanimi z Evropskim letom medkulturnega dialoga, in oblikovanje promocijskih orodij, ki bodo na voljo vsepovsod v Skupnosti; |
| --- | --- |

(c)

zasnovo loga in sloganov za uporabo v povezavi s katerimi koli dejavnostmi, povezanimi z Evropskim letom medkulturnega dialoga, in oblikovanje promocijskih orodij, ki bodo na voljo vsepovsod v Skupnosti;

| (d) | ustrezne ukrepe za objavljanje rezultatov in okrepljeno vidnost programov, ukrepov in pobud Skupnosti, ki prispevajo k ciljem Evropskega leta medkulturnega dialoga ter zagotoviti upoštevanje najboljših praks na evropski ravni, zlasti med mladimi in otroki; |
| --- | --- |

(d)

ustrezne ukrepe za objavljanje rezultatov in okrepljeno vidnost programov, ukrepov in pobud Skupnosti, ki prispevajo k ciljem Evropskega leta medkulturnega dialoga ter zagotoviti upoštevanje najboljših praks na evropski ravni, zlasti med mladimi in otroki;

| (e) | širjenje učnega gradiva in orodij, ki so namenjena predvsem izobraževalnim ustanovam, spodbujanje izmenjav na področju kulturne raznolikosti in medkulturnega dialoga; |
| --- | --- |

(e)

širjenje učnega gradiva in orodij, ki so namenjena predvsem izobraževalnim ustanovam, spodbujanje izmenjav na področju kulturne raznolikosti in medkulturnega dialoga;

| (f) | uvedbo spletnega portala, da bi bili ukrepi na področju medkulturnega dialoga dostopni javnosti in bi vodile nosilce projektov medkulturnega dialoga prek različnih ustreznih programov in ukrepov Skupnosti. |
| --- | --- |

(f)

uvedbo spletnega portala, da bi bili ukrepi na področju medkulturnega dialoga dostopni javnosti in bi vodile nosilce projektov medkulturnega dialoga prek različnih ustreznih programov in ukrepov Skupnosti.

| 2. | Drugi ukrepi:
  Raziskave in študije na ravni Skupnosti in posvetovanja z nadnacionalnimi omrežji in interesnimi skupinami civilne družbe, da se oceni pripravo na Evropsko leto medkulturnega dialoga in se o njej poroča ter s tem vzpostavi temelj za njegovo dolgoročno spremljanje. |
| --- | --- |

2.

Drugi ukrepi:

Raziskave in študije na ravni Skupnosti in posvetovanja z nadnacionalnimi omrežji in interesnimi skupinami civilne družbe, da se oceni pripravo na Evropsko leto medkulturnega dialoga in se o njej poroča ter s tem vzpostavi temelj za njegovo dolgoročno spremljanje.

| 3. | Financiranje se bo na splošno izvajalo v obliki neposrednega nakupa blaga in storitev s pomočjo odprtih in/ali omejenih razpisov za ponudbe. Lahko bi se izvedlo tudi v obliki donacij.
  Celotna proračunska sredstva dodeljena naslovu C ne presegajo 40 % celotnega proračuna. |
| --- | --- |

3.

Financiranje se bo na splošno izvajalo v obliki neposrednega nakupa blaga in storitev s pomočjo odprtih in/ali omejenih razpisov za ponudbe. Lahko bi se izvedlo tudi v obliki donacij.

Celotna proračunska sredstva dodeljena naslovu C ne presegajo 40 % celotnega proračuna.

D.   Ukrepi, ki prejmejo nefinančno pomoč skupnosti

Skupnost bo odobrila nefinančno pomoč, vključno s pisno odobritvijo za uporabo loga, ko bo oblikovan, in drugega gradiva, povezanega z Evropskim letom medkulturnega dialoga, za pobude javnih ali zasebnih organizacij, če slednje Komisiji lahko zagotovijo, da se bodo zadevne pobude izvedle v letu 2008 in lahko znatno prispevajo k izvedbi ciljev Evropskega leta medkulturnega dialoga. Pobude, organizirane v tretjih državah v povezavi ali v sodelovanju z Evropskim letom medkulturnega dialoga, ki v okviru Evropskega leta ne dobijo finančne podpore, lahko prav tako dobijo nefinančno podporo Skupnosti in uporabljajo logo in druga gradiva, povezana z Evropskim letom medkulturnega dialoga.

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 6. oktobra 2005 Evropskemu parlamentu in Svetu predložila predlog odločbe, ki temelji na členu 151 Pogodbe ES, o določitvi leta 2008 za Evropsko leto medkulturnega dialoga. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 6. oktobra 2005 Evropskemu parlamentu in Svetu predložila predlog odločbe, ki temelji na členu 151 Pogodbe ES, o določitvi leta 2008 za Evropsko leto medkulturnega dialoga.

| 2. | Evropski ekonomsko-socialni odbor je 20. aprila 2006 predložil mnenje, Odbor regij pa je mnenje podal 27. aprila 2006. |
| --- | --- |

2.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 20. aprila 2006 predložil mnenje, Odbor regij pa je mnenje podal 27. aprila 2006.

| 3. | Evropski parlament je mnenje predložil v prvi obravnavi 1. junija 2006. |
| --- | --- |

3.

Evropski parlament je mnenje predložil v prvi obravnavi 1. junija 2006.

| 4. | Komisija je 7. septembra 2006 predložila spremenjeni predlog. |
| --- | --- |

4.

Komisija je 7. septembra 2006 predložila spremenjeni predlog.

| 5. | Z dne 14. novembra 2006 je Svet sprejel skupno stališče v skladu s členom 251(2) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

5.

Z dne 14. novembra 2006 je Svet sprejel skupno stališče v skladu s členom 251(2) Pogodbe ES.

II.   CILJ

Namen predloga je imenovati leto 2008 za Evropsko leto medkulturnega dialoga. Medkulturni dialog je tesno povezan s temeljnim ciljem oblikovanja Evrope, namreč zbližati narode Evrope, zato bo Evropsko leto, namenjeno medkulturnemu dialogu, predstavljalo edinstven način ozaveščanja za utrditev te prednostne naloge in vključevanje državljanov.

Splošni cilji Evropskega leta so prispevati k:

| — | spodbujanju medkulturnega dialoga kot procesa, ki krepi sposobnost vseh tistih, ki živijo v EU, da delujejo v bolj odprtem, a tudi bolj kompleksnem kulturnem okolju, kjer v različnih državah članicah in znotraj vsake posamezne države članice soobstajajo različne kulturne identitete in prepričanja, |
| --- | --- |

—

spodbujanju medkulturnega dialoga kot procesa, ki krepi sposobnost vseh tistih, ki živijo v EU, da delujejo v bolj odprtem, a tudi bolj kompleksnem kulturnem okolju, kjer v različnih državah članicah in znotraj vsake posamezne države članice soobstajajo različne kulturne identitete in prepričanja,

| — | poudarjanju medkulturnega dialoga kot priložnosti za prispevanje k raznoliki in dinamični družbi in izkoriščanju priložnosti, ki jih ta ponuja, ne samo v Evropi, ampak tudi v svetu, |
| --- | --- |

—

poudarjanju medkulturnega dialoga kot priložnosti za prispevanje k raznoliki in dinamični družbi in izkoriščanju priložnosti, ki jih ta ponuja, ne samo v Evropi, ampak tudi v svetu,

| — | ozaveščanju vseh, ki živijo v EU, zlasti mladih, o pomembnosti razvoja dejavnega in v svet odprtega evropskega državljanstva, ki spoštuje kulturno raznolikost in je osnovano na skupnih vrednotah v EU, kot je določeno v členu 6 Pogodbe o EU in v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ozaveščanju vseh, ki živijo v EU, zlasti mladih, o pomembnosti razvoja dejavnega in v svet odprtega evropskega državljanstva, ki spoštuje kulturno raznolikost in je osnovano na skupnih vrednotah v EU, kot je določeno v členu 6 Pogodbe o EU in v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | poudarjanju prispevka različnih kultur in izrazov kulturne raznolikosti k dediščini in načinom življenja v državah članicah. |
| --- | --- |

—

poudarjanju prispevka različnih kultur in izrazov kulturne raznolikosti k dediščini in načinom življenja v državah članicah.

Dejavnosti Evropskega leta se bodo razvile v skladu s tremi vrstami ukrepov:

| — | sofinanciranje (do 80 % celotnih stroškov) ukrepov na ravni skupnosti z namenom ozaveščanja o ciljih Evropskega leta, zlasti med mladimi; |
| --- | --- |

—

sofinanciranje (do 80 % celotnih stroškov) ukrepov na ravni skupnosti z namenom ozaveščanja o ciljih Evropskega leta, zlasti med mladimi;

| — | sofinanciranje (do 50 % celotnih stroškov) ukrepov na nacionalni ravni z močno evropsko razsežnostjo; |
| --- | --- |

—

sofinanciranje (do 50 % celotnih stroškov) ukrepov na nacionalni ravni z močno evropsko razsežnostjo;

| — | ukrepi na ravni Skupnosti, vključno z informacijskimi in promocijskimi dejavnostmi ter raziskave, študije in posvetovanja z nadnacionalnimi omrežji in interesnimi skupinami civilne družbe, da se oceni pripravo na Evropsko leto in njegov vpliv. |
| --- | --- |

—

ukrepi na ravni Skupnosti, vključno z informacijskimi in promocijskimi dejavnostmi ter raziskave, študije in posvetovanja z nadnacionalnimi omrežji in interesnimi skupinami civilne družbe, da se oceni pripravo na Evropsko leto in njegov vpliv.

Proračun Evropskega leta je 10 milijonov eurov.

III.   ANALIZA SKUPNEGA STALIŠČA

1.   Splošne pripombe

Skupno stališče Sveta ohranja glavne dele izvornega predloga Komisije in je popolnoma v skladu s spremenjenim predlogom Komisije.

2.   Spremembe Evropskega parlamenta

Svet si je v skupnem stališču prizadeval upoštevati pomisleke in prednostne naloge Evropskega parlamenta in je lahko sprejel večino sprememb Parlamenta. Od 46 sprememb, o katerih je glasoval EP, je Svet v celoti, deloma ali načeloma sprejel 33 sprememb.

Med Svetom, Evropskim parlamentom in Komisijo so v času tristranskih sestankov potekali številni neuradni stiki, da bi se čim prej doseglo soglasje z EP. Svet je upošteval glavne pomisleke EP in je seznanjen, da bi bilo besedilo skupnega stališča lahko sprejemljivo za EP.

Poleg številnih sprememb, ki izboljšujejo oblikovanje odločbe ali vključujejo sklicevanja na ustrezne politike ali postopke, je Svet v celoti ali deloma vključil naslednje spremembe in s tem uvedel bistvene spremembe glede izvajanja Evropskega leta:

spremembi 4 in 5 poudarjata kulturno in izobraževalno razsežnost obnovljene Lizbonske strategije ter potrebo po prispevkih k zagotavljanju enakih možnosti in nediskriminacije znotraj Evropske unije;

spremembi 8 in 9 se nanašata na enakost med spoloma;

sprememba 29 poudarja povezave med Evropskim letom medkulturnega dialoga in Evropskim letom enakih možnosti za vse (2007);

spremembi 11 in 34 izrecno omenjata sodelovanje s Svetom Evrope in UNESCO v okviru Evropskega leta;

namen sprememb 14, 21 in 36 je zagotovitev kontinuitete in dolgoročnega nadaljnjega spremljanja Evropskega leta;

spremembi 15 in 25 vnašata sklicevanje na versko raznovrstnost;

spremembi 19 in 39 poudarjata pomen izobraževanja pri spodbujanju medkulturnega dialoga;

spremembi 20 in 41 govorita o priznavanju najboljših praks;

spremembi 27 in 30 poudarjata regionalno in lokalno raven;

spremembi 28 in 42 poudarjata potrebo po posvetovanju z mednarodnimi mrežami in civilno družbo;

sprememba 32 govori o sodelovanju z drugimi institucijami, predvsem z Evropskim parlamentom.

Glede dodelitve finančnih virov je Svet skušal najti uravnotežen kompromis glede finančnih virov, namenjenih informacijskim in promocijskim kampanjam (sprememba 37), z omejitvijo 40 % splošnega proračuna, namenjenega ukrepom na ravni Skupnosti (informacijske in promocijske dejavnosti in drugi ukrepi) in približno 30 % proračuna za sofinanciranje dejavnosti na ravni Skupnosti in na nacionalni ravni. Vključena je bila tudi sprememba 35 o omejitvi pripravljalnih ukrepov na 30 % proračuna.

IV.   ZAKLJUČEK

Svet meni, da je skupno stališče kot celota popolnoma v skladu s cilji spremenjenega predloga Komisije. Svet tudi meni, da je upošteval cilje, za katere si je Evropski parlament prizadeval v svojih spremembah predloga Komisije, in v bližnji prihodnosti pričakuje soglasje Parlamenta, da bi odločbo tako lahko kmalu sprejeli.

---

| 12.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 301/103 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

CE 301/103

---

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 31/2006,

ki ga je sprejel Svet dne 14. novembra 2006

z namenom sprejetja Sklepa št. .../2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o uvedbi programa ukrepov Skupnosti na področju potrošniške politike (2007–2013)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/C 301 E/05)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 153 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Skupnost lahko z ukrepi na področju varstva potrošnikov prispeva k varovanju zdravja, varnosti ter ekonomskih in pravnih interesov državljanov. |
| --- | --- |

(1)

Skupnost lahko z ukrepi na področju varstva potrošnikov prispeva k varovanju zdravja, varnosti ter ekonomskih in pravnih interesov državljanov.

| (2) | Zato je primerno, da se uvede program ukrepov Skupnosti na področju potrošniške politike, ki bo nadomestil Sklep št. 20/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. decembra 2003 o uvedbi splošnega okvira za financiranje ukrepov Skupnosti v podporo potrošniški politiki v letih 2004 do 2007 (4). Ta sklep bi bilo zato treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(2)

Zato je primerno, da se uvede program ukrepov Skupnosti na področju potrošniške politike, ki bo nadomestil Sklep št. 20/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. decembra 2003 o uvedbi splošnega okvira za financiranje ukrepov Skupnosti v podporo potrošniški politiki v letih 2004 do 2007 (4). Ta sklep bi bilo zato treba razveljaviti.

| (3) | Vključevanje interesov potrošnikov v vse politike Skupnosti v skladu s členom 153 Pogodbe bi bilo treba obravnavati kot prednostno nalogo skupaj s cilji potrošniške politike iz tega programa. Usklajevanje z drugimi politikami in programi Skupnosti je ključni del pri zagotavljanju, da se interesi potrošnikov v celoti upoštevajo pri drugih politikah. Da bi spodbudili sinergije in se izognili podvajanju, bi morali drugi skladi in programi Skupnosti omogočiti finančno podporo za vključevanje interesov potrošnikov na ustreznih področjih. |
| --- | --- |

(3)

Vključevanje interesov potrošnikov v vse politike Skupnosti v skladu s členom 153 Pogodbe bi bilo treba obravnavati kot prednostno nalogo skupaj s cilji potrošniške politike iz tega programa. Usklajevanje z drugimi politikami in programi Skupnosti je ključni del pri zagotavljanju, da se interesi potrošnikov v celoti upoštevajo pri drugih politikah. Da bi spodbudili sinergije in se izognili podvajanju, bi morali drugi skladi in programi Skupnosti omogočiti finančno podporo za vključevanje interesov potrošnikov na ustreznih področjih.

| (4) | Ta sklep določa finančna sredstva za celotno obdobje trajanja programa in predstavlja v letnem proračunskem postopku prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (5). |
| --- | --- |

(4)

Ta sklep določa finančna sredstva za celotno obdobje trajanja programa in predstavlja v letnem proračunskem postopku prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (5).

| (5) | V splošnem evropskem interesu je, da so vidiki zdravja ter varnosti storitev in neprehrambenih proizvodov ter ekonomski in pravni interesi državljanov kakor tudi interesi potrošnikov pri razvijanju standardov za proizvode in storitve zastopani na ravni Skupnosti. Glede na posebno naravo zadevnih organizacij pri obnovitvi podpore Skupnosti za delovanje takšnih organizacij ne bi smelo veljati načelo postopnega zmanjševanja obsega pomoči Skupnosti. |
| --- | --- |

(5)

V splošnem evropskem interesu je, da so vidiki zdravja ter varnosti storitev in neprehrambenih proizvodov ter ekonomski in pravni interesi državljanov kakor tudi interesi potrošnikov pri razvijanju standardov za proizvode in storitve zastopani na ravni Skupnosti. Glede na posebno naravo zadevnih organizacij pri obnovitvi podpore Skupnosti za delovanje takšnih organizacij ne bi smelo veljati načelo postopnega zmanjševanja obsega pomoči Skupnosti.

| (6) | Primerno je, da se omogoči prehod med tem programom in programom, ki ga nadomešča, zlasti glede nadaljevanja večletnih ukrepov in ocene uspešnosti predhodnega programa in področij, ki jim je treba nameniti več pozornosti. Od 1. januarja 2014 bi morala sredstva za tehnično in administrativno pomoč pokrivati, če bo to potrebno, izdatke povezane z upravljanjem ukrepov, ki še ne bodo končani do konca leta 2013. |
| --- | --- |

(6)

Primerno je, da se omogoči prehod med tem programom in programom, ki ga nadomešča, zlasti glede nadaljevanja večletnih ukrepov in ocene uspešnosti predhodnega programa in področij, ki jim je treba nameniti več pozornosti. Od 1. januarja 2014 bi morala sredstva za tehnično in administrativno pomoč pokrivati, če bo to potrebno, izdatke povezane z upravljanjem ukrepov, ki še ne bodo končani do konca leta 2013.

| (7) | Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa, bi bilo treba sprejeti skladno s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6). |
| --- | --- |

(7)

Ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa, bi bilo treba sprejeti skladno s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6).

| (8) | Pri izvajanju zadevnega programa bi bilo treba upoštevati dejstvo, da notranji trg ne bo pravilno deloval, če so potrošniki v nekaterih državah članicah slabše zaščiteni kot v drugih. Zato bi se moral program osredotočiti zlasti na varstvo in ozaveščenost potrošnikov v državah članicah, ki so pristopile 1. maja 2004 ali po tem datumu, da bi zagotovili enake pogoje za vse države članice. |
| --- | --- |

(8)

Pri izvajanju zadevnega programa bi bilo treba upoštevati dejstvo, da notranji trg ne bo pravilno deloval, če so potrošniki v nekaterih državah članicah slabše zaščiteni kot v drugih. Zato bi se moral program osredotočiti zlasti na varstvo in ozaveščenost potrošnikov v državah članicah, ki so pristopile 1. maja 2004 ali po tem datumu, da bi zagotovili enake pogoje za vse države članice.

| (9) | Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljevanju „Sporazum EGP“) opredeljuje sodelovanje na področju varstva potrošnikov med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami Evropskega združenja za prosto trgovino, ki sodelujejo v Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljevanju „države EFTA/EGP“), na drugi strani. Prav tako bi bilo treba določiti, da bi moralo biti sodelovanje v programu dostopno drugim državam, zlasti sosedskim državam Evropske unije in državam, ki so zaprosile za članstvo, državam kandidatkam ali državam pristopnicam k članstvu v Evropski uniji. |
| --- | --- |

(9)

Sporazum o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljevanju „Sporazum EGP“) opredeljuje sodelovanje na področju varstva potrošnikov med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter državami Evropskega združenja za prosto trgovino, ki sodelujejo v Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljevanju „države EFTA/EGP“), na drugi strani. Prav tako bi bilo treba določiti, da bi moralo biti sodelovanje v programu dostopno drugim državam, zlasti sosedskim državam Evropske unije in državam, ki so zaprosile za članstvo, državam kandidatkam ali državam pristopnicam k članstvu v Evropski uniji.

| (10) | V okviru izvajanja programa bi bilo treba spodbujati sodelovanje s tretjimi državami, ki pri njem niso udeležene, in upoštevati vse zadevne sporazume med temi državami in Skupnostjo. |
| --- | --- |

(10)

V okviru izvajanja programa bi bilo treba spodbujati sodelovanje s tretjimi državami, ki pri njem niso udeležene, in upoštevati vse zadevne sporazume med temi državami in Skupnostjo.

| (11) | Pomen in vpliv ukrepov, sprejetih v skladu s programom, bi bilo treba redno spremljati in ocenjevati, kar lahko izvajajo tudi neodvisni zunanji ocenjevalci. Za ocenjevanje potrošniške politike bi bilo treba oblikovati čimbolj merljive cilje in razviti kazalnike. |
| --- | --- |

(11)

Pomen in vpliv ukrepov, sprejetih v skladu s programom, bi bilo treba redno spremljati in ocenjevati, kar lahko izvajajo tudi neodvisni zunanji ocenjevalci. Za ocenjevanje potrošniške politike bi bilo treba oblikovati čimbolj merljive cilje in razviti kazalnike.

| (12) | Ker ciljev tega sklepa države članice zaradi čezmejne narave zadevnih vprašanj ne morejo zadovoljivo doseči in ker te cilje zaradi večjega potenciala ukrepov Skupnosti za učinkovito in dejansko varovanje zdravja, varnosti ter ekonomskih in pravnih interesov državljanov lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev — |
| --- | --- |

(12)

Ker ciljev tega sklepa države članice zaradi čezmejne narave zadevnih vprašanj ne morejo zadovoljivo doseči in ker te cilje zaradi večjega potenciala ukrepov Skupnosti za učinkovito in dejansko varovanje zdravja, varnosti ter ekonomskih in pravnih interesov državljanov lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev —

SKLENILA:

Člen 1

Uvedba programa

Uvede se program ukrepov Skupnosti na področju potrošniške politike za obdobje od ... (7) do 31. decembra 2013, v nadaljnjem besedilu „program“.

Člen 2

Namen in cilji

1.   Cilj programa je dopolnjevanje, podpiranje in spremljanje politik držav članic ter prispevanje k varovanju zdravja, varnosti ter ekonomskih in pravnih interesov potrošnikov kakor tudi spodbujanje njihovih pravic do obveščenosti, do izobraževanja ter do samoorganiziranja za zaščito njihovih interesov.

2.   Cilj iz odstavka 1 se skuša doseči s pomočjo naslednjih ciljev:

| (a) | zagotoviti visoko raven varstva potrošnikov, zlasti s z izboljšanjem strokovnih podlag, izboljšanjem posvetovanja s potrošniki in izboljšanjem zastopanja interesov potrošnikov; |
| --- | --- |

(a)

zagotoviti visoko raven varstva potrošnikov, zlasti s z izboljšanjem strokovnih podlag, izboljšanjem posvetovanja s potrošniki in izboljšanjem zastopanja interesov potrošnikov;

| (b) | zagotoviti učinkovito uporabo predpisov o varstvu potrošnikov, zlasti s sodelovanjem pri izvrševanju zakonodaje, obveščanju, izobraževanju in pravnem varstvu. |
| --- | --- |

(b)

zagotoviti učinkovito uporabo predpisov o varstvu potrošnikov, zlasti s sodelovanjem pri izvrševanju zakonodaje, obveščanju, izobraževanju in pravnem varstvu.

V skladu s prednostnimi nalogami iz letnega delovnega načrta iz člena 7(2)(a) se ti cilji dosežejo s pomočjo kombinacije ukrepov in instrumentov s seznama iz Priloge I.

Člen 3

Financiranje

1.   Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje od ... (7) do 31. decembra 2013 so 156 800 000 EUR (8).

2.   Letna proračunska sredstva odobri proračunski organ v mejah finančnega okvira.

Člen 4

Finančni prispevki

1.   Finančni prispevki Skupnosti ne presegajo naslednjih ravni:

| (a) | 50 % stroškov za ukrepe, ki jih skupaj financirajo Skupnost in ena ali več držav članic, ali pa Skupnost in pristojni organi tretjih držav, udeleženih v skladu s členom 8, razen v primerih ukrepov izredne koristnosti, kjer prispevek Skupnosti za njihove stroške ne sme presegati 70 %; |
| --- | --- |

(a)

50 % stroškov za ukrepe, ki jih skupaj financirajo Skupnost in ena ali več držav članic, ali pa Skupnost in pristojni organi tretjih držav, udeleženih v skladu s členom 8, razen v primerih ukrepov izredne koristnosti, kjer prispevek Skupnosti za njihove stroške ne sme presegati 70 %;

| (b) | 85 % stroškov za ukrepe, namenjene razvijanju integriranih evropskih magistrskih študijev na področju varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

(b)

85 % stroškov za ukrepe, namenjene razvijanju integriranih evropskih magistrskih študijev na področju varstva potrošnikov;

| (c) | 50 % izdatkov za delovanje evropskih potrošniških organizacij, |
| --- | --- |

(c)

50 % izdatkov za delovanje evropskih potrošniških organizacij,

| (d) | 95 % izdatkov za delovanje evropskih potrošniških organizacij, ki zastopajo interese potrošnikov pri razvoju standardov za proizvode in storitve na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

(d)

95 % izdatkov za delovanje evropskih potrošniških organizacij, ki zastopajo interese potrošnikov pri razvoju standardov za proizvode in storitve na ravni Skupnosti.

2.   Finančni prispevki Skupnosti so lahko v obliki:

| (a) | štipendij za mobilnost posameznih učiteljev ali študentov v okviru integriranih evropskih magistrskih študijev na področju varstva potrošnikov. Upravljanje s temi štipendijami se lahko zaupa nacionalnim agencijam Erasmus programa za vseživljenjsko učenje; |
| --- | --- |

(a)

štipendij za mobilnost posameznih učiteljev ali študentov v okviru integriranih evropskih magistrskih študijev na področju varstva potrošnikov. Upravljanje s temi štipendijami se lahko zaupa nacionalnim agencijam Erasmus programa za vseživljenjsko učenje;

| (b) | potnih stroškov in dnevnic za izmenjavo uradnikov, pristojnih za izvrševanje zakonodaje. |
| --- | --- |

(b)

potnih stroškov in dnevnic za izmenjavo uradnikov, pristojnih za izvrševanje zakonodaje.

3.   Merila za presojo, ali ukrepi predstavljajo izredno koristnost iz člena 1(a), se vnaprej določijo v letnem delovnem načrtu. Ukrepe izredne koristnosti koristijo zlasti potrošniki iz držav članic, ki so k Evropski Uniji pristopile 1. maja 2004 ali po tem datumu.

4.   Obnova finančnih prispevkov iz odstavkov 1(c) in 1(d) je izvzeta iz načela postopnega zmanjševanja.

5.   Za namene odstavkov 1 in 2 se lahko finančni prispevki Skupnosti dodelijo tudi kot pavšalni zneski ali pavšalno financiranje, če to ustreza naravi zadevnih ukrepov, kakor so opredeljeni v letnem delovnem načrtu. V primeru pavšalnih zneskov ali pavšalnega financiranja se ne uporabljajo odstotne omejitve iz odstavka 1, čeprav se sofinanciranje še vedno zahteva.

Člen 5

Upravičenci

Razredi upravičencev, ki so upravičeni do finančnih prispevkov iz člena 4, so določeni v Prilogi II.

Člen 6

Administrativna in tehnična pomoč

1.   Dodeljena finančna sredstva za ta program lahko vključujejo tudi stroške za dejavnosti priprave, spremljanja, nadzora, revizije in ocenjevanja, ki so nujne za upravljanje programa in doseganje njegovih ciljev, predvsem za študije, sestanke, ukrepe informiranja in objav, stroške, povezane z mrežami IT za izmenjavo informacij, in vse ostale stroške administrativne in tehnične pomoči, s katerimi se sooči Komisija pri upravljanju programa.

2.   Dodeljena finančna sredstva za ta program lahko pokrivajo tudi izdatke za tehnično in administrativno pomoč, potrebne za zagotavljanje prehoda med tem programom in ukrepi, sprejetimi v skladu s Sklepom št. 20/2004/ES. Da bi omogočili upravljanje ukrepov, ki ne bodo zaključeni do 31. decembra 2013, se po potrebi lahko za pokritje teh izdatkov zagotovijo ustrezna sredstva v proračunu po letu 2013.

Člen 7

Izvajanje

1.   Za izvajanje programa je odgovorna Komisija.

Ukrepi za uresničevanje namenov in ciljev iz člena 2 uporabljajo vse ustrezne in razpoložljive metode izvajanja, ki predvsem vključujejo neposredno ali posredno izvajanje s strani Komisije na centralizirani osnovi.

2.   Postopek iz člena 10(2) se uporablja za sprejetje:

| (a) | letnega delovnega načrta za izvajanje programa, ki določa:






  — | prednostne naloge in ukrepe, ki se bodo izvajali, vključno z dodelitvijo finančnih sredstev; |
| --- | --- | --- |

(a)

letnega delovnega načrta za izvajanje programa, ki določa:

—

prednostne naloge in ukrepe, ki se bodo izvajali, vključno z dodelitvijo finančnih sredstev;

| — | merila za izbiro in dodelitev ter merila za določanje odstotnega deleža finančnih prispevkov Skupnosti; |
| --- | --- |

—

merila za izbiro in dodelitev ter merila za določanje odstotnega deleža finančnih prispevkov Skupnosti;

| — | podatek o pavšalnih zneskih in pavšalnem financiranju, in |
| --- | --- |

—

podatek o pavšalnih zneskih in pavšalnem financiranju, in

| — | načrtovani časovni razpored javnih razpisov, skupnih ukrepov in razpisov za zbiranje predlogov. |
| --- | --- |

—

načrtovani časovni razpored javnih razpisov, skupnih ukrepov in razpisov za zbiranje predlogov.

| (b) | način izvajanja ukrepov iz člena 4(1)(a), vključno z merili za izbiro in dodelitev. |
| --- | --- |

(b)

način izvajanja ukrepov iz člena 4(1)(a), vključno z merili za izbiro in dodelitev.

3.   Komisija obvesti odbor iz člena 10 o ukrepih, sprejetih za izvajanje programa.

Člen 8

Sodelovanje tretjih držav

Pri programu lahko sodelujejo:

| (a) | države EFTA/EGP v skladu s pogoji iz Sporazuma o EGP; |
| --- | --- |

(a)

države EFTA/EGP v skladu s pogoji iz Sporazuma o EGP;

| (b) | tretje države, zlasti države za katere se uporablja Evropska sosedska politika, države, ki so zaprosile za članstvo, države kandidatke ali države pristopnice k članstvu v Evropski uniji in države Zahodnega Balkana, ki so vključene v proces stabilizacije in pridruževanja, v skladu s pogoji iz zadevnih dvostranskih ali večstranskih sporazumov s temi državami, ki vzpostavljajo splošna načela za njihovo sodelovanje v programih Skupnosti. |
| --- | --- |

(b)

tretje države, zlasti države za katere se uporablja Evropska sosedska politika, države, ki so zaprosile za članstvo, države kandidatke ali države pristopnice k članstvu v Evropski uniji in države Zahodnega Balkana, ki so vključene v proces stabilizacije in pridruževanja, v skladu s pogoji iz zadevnih dvostranskih ali večstranskih sporazumov s temi državami, ki vzpostavljajo splošna načela za njihovo sodelovanje v programih Skupnosti.

Člen 9

Spremljanje, ocenjevanje in razširjanje rezultatov

1.   Komisija ob tesnem sodelovanju z državami članicami spremlja izvajanje ukrepov programa glede na njegove cilje. Komisija o tem poroča odboru iz člena 10 in obvešča Evropski parlament ter Svet.

2.   Države članice na zahtevo Komisije njej predložijo podatke o izvajanju in učinkih programa.

3.   Komisija zagotovi, da se program oceni tri leta po njegovem začetku in po njegovem zaključku. Komisija rezultate tega ocenjevanja skupaj s svojimi pripombami posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

Komisija da na razpolago javnosti rezultate ukrepov, izvedenih v skladu s tem sklepom.

Člen 10

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

3.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 11

Razveljavitev

Sklep št. 20/2004/ES se razveljavi.

Člen 12

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V...,

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 88, 11.4.2006, str. 1.

1

(2)  UL C 192, 16.8.2006, str. 8.

2

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 23. marca 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Skupno stališče Sveta z dne 14. novembra 2006 in Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  UL L 5, 9.1.2004, str. 1. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 786/2004/ES (UL L 138, 30.4.2004, str. 7).

4

(5)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

5

(6)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom št. 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

6

(7)  Datum začetka veljavnosti tega sklepa.

7

(8)  Ta znesek temelji na znesku za leto 2004 in je zaradi upoštevanja inflacije predmet tehničnih prilagoditev.

8

---

PRILOGA I

UKREPI IN INSTRUMENTI IZ ČLENA 2

Cilj I

Zagotovitev visoke ravni varstva potrošnikov, zlasti s z izboljšanjem podatkovnih baz, z izboljšanjem posvetovanja s potrošniki in zastopanja interesov potrošnikov.

Ukrep 1

Zbiranje, izmenjava in analiza podatkov in informacij, ki omogočajo oblikovanje strokovnih podlag za razvoj potrošniške politike in za vključevanje potrošniških interesov v druge politike Skupnosti, ki vključuje:

| 1.1. | Spremljanje in ocenjevanje razvoja trga, ki vpliva na ekonomske in druge interese potrošnikov, vključno s študijami, raziskavami cen, raziskavami sprememb v strukturi trgov, mnenjskimi raziskavami potrošnikov in podjetij, zbiranjem in analizami pritožb potrošnikov in podatkov o čezmejni trgovini med podjetji in potrošniki in o čezmejnih trgih. |
| --- | --- |

1.1.

Spremljanje in ocenjevanje razvoja trga, ki vpliva na ekonomske in druge interese potrošnikov, vključno s študijami, raziskavami cen, raziskavami sprememb v strukturi trgov, mnenjskimi raziskavami potrošnikov in podjetij, zbiranjem in analizami pritožb potrošnikov in podatkov o čezmejni trgovini med podjetji in potrošniki in o čezmejnih trgih.

| 1.2. | Razvoj in vzdrževanje podatkovnih baz. |
| --- | --- |

1.2.

Razvoj in vzdrževanje podatkovnih baz.

| 1.3. | Zbiranje in analiza statističnih in drugih relevantnih podatkov; njihov statistični del se po potrebi izdela z uporabo statističnega programa Skupnosti. |
| --- | --- |

1.3.

Zbiranje in analiza statističnih in drugih relevantnih podatkov; njihov statistični del se po potrebi izdela z uporabo statističnega programa Skupnosti.

Ukrep 2

Zbiranje, izmenjava, analiza podatkov in informacij ter razvijanje orodij za ocenjevanje, ki omogočajo izdelavo strokovnih podlag o varnosti potrošniških proizvodov in storitev, vključno z izpostavljenostjo potrošnikov kemikalijam, ki se sproščajo iz proizvodov, tveganjih in poškodbah povezanih z določenimi potrošniškimi proizvodi in storitvami ter tehnično analizo opozorilnih obvestil.

Ukrep 3

Podpiranje znanstvenega mnenja in ocen tveganja, vključno z nalogami neodvisnih znanstvenih odborov, ustanovljenih s Sklepom Komisije 2004/210/ES z dne 3. marca 2005 o ustanovitvi znanstvenih odborov na področju varstva potrošnikov, javnega zdravja in okolja (1).

Ukrep 4

Priprava zakonodajnih in drugih regulativnih pobud in pospeševanje soregulativnih in samoregulativnih pobud, ki vključuje:

| 4.1. | Pravne in tehnične ekspertize, vključno s študijami, v zvezi z regulativno ureditvijo in njenim vplivom. |
| --- | --- |

4.1.

Pravne in tehnične ekspertize, vključno s študijami, v zvezi z regulativno ureditvijo in njenim vplivom.

| 4.2. | Pravne in tehnične ekspertize, vključno s študijami, v zvezi z oblikovanjem politike o varnosti proizvodov in storitev ter ekonomskih in pravnih interesov potrošnikov. |
| --- | --- |

4.2.

Pravne in tehnične ekspertize, vključno s študijami, v zvezi z oblikovanjem politike o varnosti proizvodov in storitev ter ekonomskih in pravnih interesov potrošnikov.

| 4.3. | Pravne in tehnične ekspertize, vključno s študijami, v zvezi z oceno potrebe po varnostnih standardih in izdelavi mandatov za standardizacijo proizvodov in storitev. |
| --- | --- |

4.3.

Pravne in tehnične ekspertize, vključno s študijami, v zvezi z oceno potrebe po varnostnih standardih in izdelavi mandatov za standardizacijo proizvodov in storitev.

| 4.4. | Seminarje, konference, delavnice ter srečanja predstavnikov zainteresiranih strani in strokovnjakov. |
| --- | --- |

4.4.

Seminarje, konference, delavnice ter srečanja predstavnikov zainteresiranih strani in strokovnjakov.

Ukrep 5

Finančni prispevki za delovanje evropskih potrošniških organizacij.

Ukrep 6

Finančni prispevki za delovanje evropskih potrošniških organizacij, ki zastopajo interese potrošnikov pri razvoju standardov za proizvode in storitve na ravni Skupnosti.

Ukrep 7

Krepitev zmogljivosti regionalnih, nacionalnih in evropskih potrošniških organizacij, predvsem z usposabljanjem ter izmenjavo najboljših praks in znanj med zaposlenimi, še zlasti v potrošniških organizacijah v državah članicah, ki so pristopile k Evropski uniji 1. maja 2004 ali po tem datumu.

Cilj II

Zagotoviti učinkovito uporabo predpisov s področja varstva potrošnikov, zlasti s sodelovanjem na področjih izvrševanja zakonodaje, obveščanja, izobraževanja in pravnega varstva.

Ukrep 8

Ukrepi za učinkovitejšo uporabo zakonodaje Skupnosti s področja varstva potrošnikov, predvsem Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov (2) in Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (3), ki vključujejo:

| 8.1. | Ukrepe za boljše usklajevanje spremljanja in izvrševanja ter boljše sodelovanje med pristojnimi organi, vključno z razvijanjem in vzdrževanjem orodij IT (npr. podatkovnih baz, informacijskih in komunikacijskih sistemov) ter organizacijo seminarjev, konferenc, delavnic in srečanj zainteresiranih strani ter strokovnjakov za izvrševanje zakonodaje, izmenjavo in usposabljanjem uradnikov, pristojnih za izvrševanje, pa tudi članov sodstva. |
| --- | --- |

8.1.

Ukrepe za boljše usklajevanje spremljanja in izvrševanja ter boljše sodelovanje med pristojnimi organi, vključno z razvijanjem in vzdrževanjem orodij IT (npr. podatkovnih baz, informacijskih in komunikacijskih sistemov) ter organizacijo seminarjev, konferenc, delavnic in srečanj zainteresiranih strani ter strokovnjakov za izvrševanje zakonodaje, izmenjavo in usposabljanjem uradnikov, pristojnih za izvrševanje, pa tudi članov sodstva.

| 8.2. | Spremljanje in ocenjevanje varnosti neprehrambenih proizvodov in storitev, vključno z okrepitvijo in razširitvijo obsega in delovanja sistema hitrega obveščanja RAPEX, ob upoštevanju razvoja na področju izmenjave podatkov pri nadzoru trga ter nadaljnjega razvoja mreže za varnost potrošniških proizvodov, kot je to določeno v Direktivi 2001/95/ES. |
| --- | --- |

8.2.

Spremljanje in ocenjevanje varnosti neprehrambenih proizvodov in storitev, vključno z okrepitvijo in razširitvijo obsega in delovanja sistema hitrega obveščanja RAPEX, ob upoštevanju razvoja na področju izmenjave podatkov pri nadzoru trga ter nadaljnjega razvoja mreže za varnost potrošniških proizvodov, kot je to določeno v Direktivi 2001/95/ES.

| 8.3. | Skupne ukrepe spremljanja in izvrševanja zakonodaje ter druge ukrepe v okviru upravnega sodelovanja na in sodelovanja pri izvrševanju zakonodaje. |
| --- | --- |

8.3.

Skupne ukrepe spremljanja in izvrševanja zakonodaje ter druge ukrepe v okviru upravnega sodelovanja na in sodelovanja pri izvrševanju zakonodaje.

| 8.4. | Ukrepe za upravno sodelovanje in sodelovanje pri izvrševanju zakonodaje s tretjimi državami, ki niso udeležene v programu. |
| --- | --- |

8.4.

Ukrepe za upravno sodelovanje in sodelovanje pri izvrševanju zakonodaje s tretjimi državami, ki niso udeležene v programu.

Ukrep 9

Pravne in tehnične ekspertize, vključno s študijami, za spremljanje in ocenjevanje prenosa, izvajanja in izvrševanja zakonodaje o varstvu potrošnikov s strani držav članic, predvsem Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (4) in Uredbe (ES) št. 2006/2004. To vključuje tudi razvijanje in vzdrževanje javno dostopnih in uporabniku prijaznih podatkovnih baz, ki se nanašajo na izvajanje zakonodaje Skupnosti o varstvu potrošnikov.

Ukrep 10

Ukrepi na področju obveščanja, svetovanja in pravnega varstva, med njimi tudi:

| 10.1. | Spremljanje delovanja sistemov za alternativno reševanje sporov in ocenitev njihovih učinkov. |
| --- | --- |

10.1.

Spremljanje delovanja sistemov za alternativno reševanje sporov in ocenitev njihovih učinkov.

| 10.2. | Finančni prispevki za skupne ukrepe z javnimi ali neprofitnimi telesi, ki tvorijo mrežo Skupnosti, ki zagotavljajo informacije in pomoč potrošnikom, da bi jim pomagali pri uveljavljanju njihovih pravic in dostopu do primernega reševanja sporov (Mreža Evropskih potrošniških centrov). |
| --- | --- |

10.2.

Finančni prispevki za skupne ukrepe z javnimi ali neprofitnimi telesi, ki tvorijo mrežo Skupnosti, ki zagotavljajo informacije in pomoč potrošnikom, da bi jim pomagali pri uveljavljanju njihovih pravic in dostopu do primernega reševanja sporov (Mreža Evropskih potrošniških centrov).

| 10.3. | Ukrepi za izboljšanje komunikacije z državljani EU na področju varstva potrošnikov, zlasti v državah članicah, ki so k Evropski unije pristopile 1. maja 2004 ali po tem datumu, kar vključuje tudi publikacije o vprašanjih, ki zadevajo potrošniško politiko, zagotavljanje informacij na spletu in kampanje obveščanja o ukrepih na področju varstva in pravic potrošnikov. |
| --- | --- |

10.3.

Ukrepi za izboljšanje komunikacije z državljani EU na področju varstva potrošnikov, zlasti v državah članicah, ki so k Evropski unije pristopile 1. maja 2004 ali po tem datumu, kar vključuje tudi publikacije o vprašanjih, ki zadevajo potrošniško politiko, zagotavljanje informacij na spletu in kampanje obveščanja o ukrepih na področju varstva in pravic potrošnikov.

Ukrep 11

Ukrepi na področju izobraževanja potrošnikov, tudi:

| 11.1. | Posebni ukrepi, usmerjeni na mlade potrošnike, starejše potrošnike in ranljive skupine potrošnikov, ki so bistveno manj sposobni varovati svoje interese, in razvijanje interaktivnih orodij za izobraževanje potrošnikov. |
| --- | --- |

11.1.

Posebni ukrepi, usmerjeni na mlade potrošnike, starejše potrošnike in ranljive skupine potrošnikov, ki so bistveno manj sposobni varovati svoje interese, in razvijanje interaktivnih orodij za izobraževanje potrošnikov.

| 11.2. | Finančni prispevki za razvoj integriranih evropskih magistrskih študijev na področju varstva potrošnikov, vključno s programom štipendij, ki omogoča študij v drugi državi, ki traja največ šest mesecev. |
| --- | --- |

11.2.

Finančni prispevki za razvoj integriranih evropskih magistrskih študijev na področju varstva potrošnikov, vključno s programom štipendij, ki omogoča študij v drugi državi, ki traja največ šest mesecev.

---

(1)  UL L 66, 4.3.2004, str. 45.

(2)  UL L 11, 15.1.2002, str. 4.

(3)  UL L 364, 9.12.2004, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2005/29/ES (UL L 149, 11.6.2005, str. 22).

(4)  UL L 149, 11.6.2005, str. 22.

---

PRILOGA II

UPRAVIČENCI DO FINANČNIH PRISPEVKOV IZ ČLENA 4

| 1. | Finančni prispevki za ukrepe iz člena 4(1)(a) se lahko dodelijo javnemu telesu ali neprofitnemu telesu, ki ga na podlagi preglednega postopka imenuje ali država članica ali zadevni pristojni organ in ga potrdi Komisija. |
| --- | --- |

1.

Finančni prispevki za ukrepe iz člena 4(1)(a) se lahko dodelijo javnemu telesu ali neprofitnemu telesu, ki ga na podlagi preglednega postopka imenuje ali država članica ali zadevni pristojni organ in ga potrdi Komisija.

| 2. | Finančni prispevki za ukrepe iz člena 4(1)(b) se lahko dodelijo visokošolskim izobraževalnim zavodom držav članic ali tretjih držav, udeleženih v skladu s členom 8, kakor je opredeljeno v členu 2 Sklepa št. 2317/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. decembra 2003 o programu za izboljšanje kakovosti visokošolskega izobraževanja in spodbujanje medkulturnega razumevanja s sodelovanjem s tretjimi državami (Erasmus Mundus) (2004-2008) (1). |
| --- | --- |

2.

Finančni prispevki za ukrepe iz člena 4(1)(b) se lahko dodelijo visokošolskim izobraževalnim zavodom držav članic ali tretjih držav, udeleženih v skladu s členom 8, kakor je opredeljeno v členu 2 Sklepa št. 2317/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. decembra 2003 o programu za izboljšanje kakovosti visokošolskega izobraževanja in spodbujanje medkulturnega razumevanja s sodelovanjem s tretjimi državami (Erasmus Mundus) (2004-2008) (1).

| 3. | Finančni prispevki za ukrepe iz člena 4(2)(a) se lahko dodelijo študentom in učiteljem, udeleženim v integriranih evropskih magistrskih študijih na področju varstva potrošnikov, ki so v skladu s členom 4(1)(b) upravičeni do sofinanciranja. |
| --- | --- |

3.

Finančni prispevki za ukrepe iz člena 4(2)(a) se lahko dodelijo študentom in učiteljem, udeleženim v integriranih evropskih magistrskih študijih na področju varstva potrošnikov, ki so v skladu s členom 4(1)(b) upravičeni do sofinanciranja.

| 4. | Finančni prispevki za ukrepe iz člena 4(2)(b) se lahko dodelijo uradnikom, pristojnim za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov iz Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2001/95/ES. |
| --- | --- |

4.

Finančni prispevki za ukrepe iz člena 4(2)(b) se lahko dodelijo uradnikom, pristojnim za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov iz Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2001/95/ES.

| 5. | Finančni prispevki za ukrepe iz člena 4(1)(c) se lahko dodelijo evropskim potrošniškim organizacijam, ki:






  (a) | so nevladne, neprofitne, neodvisne od industrijskih, komercialnih, poslovnih ali drugih nasprotujočih si interesov, njihovi glavni cilji in dejavnosti pa so spodbujanje in varovanje zdravja, varnosti ter ekonomskih in pravnih interesov potrošnikov v Skupnosti; |
| --- | --- | --- |

5.

Finančni prispevki za ukrepe iz člena 4(1)(c) se lahko dodelijo evropskim potrošniškim organizacijam, ki:

(a)

so nevladne, neprofitne, neodvisne od industrijskih, komercialnih, poslovnih ali drugih nasprotujočih si interesov, njihovi glavni cilji in dejavnosti pa so spodbujanje in varovanje zdravja, varnosti ter ekonomskih in pravnih interesov potrošnikov v Skupnosti;

| (b) | so pooblaščene, da zastopajo interese potrošnikov na ravni Skupnosti v vsaj polovici držav članic, ki so zastopane prek nacionalnih potrošniških organizacij, ki v skladu z nacionalnimi pravili ali prakso zastopajo potrošnike in so dejavne na regionalni ali nacionalni ravni; in |
| --- | --- |

(b)

so pooblaščene, da zastopajo interese potrošnikov na ravni Skupnosti v vsaj polovici držav članic, ki so zastopane prek nacionalnih potrošniških organizacij, ki v skladu z nacionalnimi pravili ali prakso zastopajo potrošnike in so dejavne na regionalni ali nacionalni ravni; in

| (c) | so Komisiji predložile zadovoljiva poročila o članstvu, notranjih pravilih in virih financiranja. |
| --- | --- |

(c)

so Komisiji predložile zadovoljiva poročila o članstvu, notranjih pravilih in virih financiranja.

| 6. | Finančni prispevki za ukrepe iz člena 4(1)(d) se lahko dodelijo evropskim potrošniškim organizacijam, ki:






  (a) | so nevladne, neprofitne, neodvisne od industrijskih, komercialnih, poslovnih ali drugih nasprotujočih si interesov, njihovi glavni cilji in dejavnosti pa so zastopanje interesov potrošnikov v procesu standardizacije na ravni Skupnosti; |
| --- | --- | --- |

6.

Finančni prispevki za ukrepe iz člena 4(1)(d) se lahko dodelijo evropskim potrošniškim organizacijam, ki:

(a)

so nevladne, neprofitne, neodvisne od industrijskih, komercialnih, poslovnih ali drugih nasprotujočih si interesov, njihovi glavni cilji in dejavnosti pa so zastopanje interesov potrošnikov v procesu standardizacije na ravni Skupnosti;

| (b) | so v najmanj dveh tretjinah držav članic pooblaščene, da zastopajo interese potrošnikov na ravni Skupnosti:






  — | prek teles, ki v skladu z nacionalnimi pravili ali prakso zastopajo nacionalne potrošniške organizacije v državah članicah, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

so v najmanj dveh tretjinah držav članic pooblaščene, da zastopajo interese potrošnikov na ravni Skupnosti:

—

prek teles, ki v skladu z nacionalnimi pravili ali prakso zastopajo nacionalne potrošniške organizacije v državah članicah, ali

| — | če teles iz prve alinee ni, prek nacionalnih potrošniških organizacij v državah članicah, ki v skladu z nacionalnimi pravili ali prakso zastopajo potrošnike in so dejavne na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

—

če teles iz prve alinee ni, prek nacionalnih potrošniških organizacij v državah članicah, ki v skladu z nacionalnimi pravili ali prakso zastopajo potrošnike in so dejavne na nacionalni ravni;

| (c) | so Komisiji predložile zadovoljiva poročila o članstvu, notranjih pravilih in virih financiranja. |
| --- | --- |

(c)

so Komisiji predložile zadovoljiva poročila o članstvu, notranjih pravilih in virih financiranja.

---

(1)  UL L 345, 31.12.2003, str. 1.

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 15. aprila 2005 Svetu in Evropskemu parlamentu posredovala predlog (1) sklepa Evropskega parlamenta in Sveta na podlagi člena 153 Pogodbe o vzpostavitvi programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja in varstva potrošnikov 2007–2013. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 15. aprila 2005 Svetu in Evropskemu parlamentu posredovala predlog (1) sklepa Evropskega parlamenta in Sveta na podlagi člena 153 Pogodbe o vzpostavitvi programa ukrepov Skupnosti na področju zdravja in varstva potrošnikov 2007–2013.

| 2. | Mnenji Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij sta bili sprejeti 14. in 15. februarja 2006 (2) ter 16. februarja 2006 (3). |
| --- | --- |

2.

Mnenji Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij sta bili sprejeti 14. in 15. februarja 2006 (2) ter 16. februarja 2006 (3).

| 3. | Evropski parlament je mnenje sprejel 23. marca 2006 v prvi obravnavi predloga (4). |
| --- | --- |

3.

Evropski parlament je mnenje sprejel 23. marca 2006 v prvi obravnavi predloga (4).

| 4. | Komisija je po tem, ko sta Svet in Evropski parlament 17. maja 2006 sprejela Medinstitucionalni sporazum o finančni perspektivi za 2007–2013, 29. maja 2006 predložila spremenjeni predlog (5). |
| --- | --- |

4.

Komisija je po tem, ko sta Svet in Evropski parlament 17. maja 2006 sprejela Medinstitucionalni sporazum o finančni perspektivi za 2007–2013, 29. maja 2006 predložila spremenjeni predlog (5).

| 5. | Svet je 14. novembra 2006 sprejel skupno stališče v skladu s členom 251(2) Pogodbe. |
| --- | --- |

5.

Svet je 14. novembra 2006 sprejel skupno stališče v skladu s členom 251(2) Pogodbe.

II.   CILJ

Novi program ukrepov Skupnosti na področju potrošniške politike za obdobje 2007–2013 bo nadomestil sedanji program iz Sklepa št. 20/2004/ES. Ključna cilja programa sta zagotoviti

| — | visoko raven varstva potrošnikov, zlasti s z izboljšanjem dokazov, kvalitetnejšim svetovanjem in učinkovitejšim zastopanjem interesov potrošnikov (cilj I), in |
| --- | --- |

—

visoko raven varstva potrošnikov, zlasti s z izboljšanjem dokazov, kvalitetnejšim svetovanjem in učinkovitejšim zastopanjem interesov potrošnikov (cilj I), in

| — | učinkovito uporabo predpisov o varstvu potrošnikov, zlasti s sodelovanjem pri izvrševanju, z obveščanjem, izobraževanjem in pravnimi sredstvi (cilj II). |
| --- | --- |

—

učinkovito uporabo predpisov o varstvu potrošnikov, zlasti s sodelovanjem pri izvrševanju, z obveščanjem, izobraževanjem in pravnimi sredstvi (cilj II).

Ta cilja bosta dosežena s pomočjo združevanja 11 ukrepov, navedenih v Prilogi I, ki predstavljajo visoko raven nadaljevanja sedanjega programa. Konkretne prednostne naloge in ukrepi, kakor tudi drugi vidiki izvajanja programa (npr. dodelitev finančnih sredstev, merila za izbiro in dodelitev ter merila za določanje odstotnega deleža finančnih prispevkov Skupnosti, načrtovani časovni razpored javnih razpisov, skupnih ukrepov in razpisov za zbiranje predlogov) bodo v okviru delovnega programa določeni letno ter po posvetovanju z odborom za program.

Skupni znesek dodeljenih proračunskih sredstev za program znaša 138,8 milijonov EUR v cenah iz leta 2004 (tj. 156,8 milijonov EUR v sedanjih cenah).

III.   ANALIZA SKUPNEGA STALIŠČA

1.   Splošne opombe

Svet se je na splošno pridružil mnenju iz prve obravnave v Evropskem parlamentu, ki je bilo v veliki meri vključeno v spremenjeni predlog Komisije. Zlasti pa se je Svet strinjal z razdelitvijo prvotnega predloga Komisije na dva ločena programa (enega na področju zdravja in drugega na področju varstva potrošnikov).

Svet je sprejel tudi proračun za program, ki ga je predlagala Komisija, kakor je navedeno zgoraj v oddelku II.

Komisija je sprejela skupno stališče Sveta.

2.   Spremembe Evropskega parlamenta

Na plenarnem glasovanju 23. marca 2006 je Evropski parlament sprejel 56 sprememb k prvotnemu predlogu Komisije. Velika večina teh sprememb je bila vnesena v spremenjeni predlog Komisije, glede katerega Svet ni uvedel pomembnih sprememb.

Svet:

| (a) | je v skupno stališče vnesel 18 sprememb, ki se nanašajo na razdelitev prvotnega predloga Komisije na dva ločena programa, in sicer:






  (i) | V celoti sprejete spremembe:
  Sprememba 2 (sklicevanja 1);
  Sprememba 5 (uvodne izjave 3);
  Sprememba 6 (uvodne izjave 4);
  Sprememba 7 (uvodne izjave 5): ta uvodna izjava je zdaj uvodna izjava 3;
  Sprememba 11 (uvodne izjave 9);
  Sprememba 31 (Priloge 1);
  Sprememba 32 (Priloge 2); |
| --- | --- | --- |

(a)

je v skupno stališče vnesel 18 sprememb, ki se nanašajo na razdelitev prvotnega predloga Komisije na dva ločena programa, in sicer:

(i)

V celoti sprejete spremembe:

Sprememba 2 (sklicevanja 1);

Sprememba 5 (uvodne izjave 3);

Sprememba 6 (uvodne izjave 4);

Sprememba 7 (uvodne izjave 5): ta uvodna izjava je zdaj uvodna izjava 3;

Sprememba 11 (uvodne izjave 9);

Sprememba 31 (Priloge 1);

Sprememba 32 (Priloge 2);

| (ii) | Preoblikovane spremembe ali deloma sprejete spremembe:
  Sprememba 1 (naslova): nov naslov;
  Sprememba 3 (uvodne izjave 1): novo besedilo uvodne izjave 1;
  Sprememba 4 (uvodne izjave 2): novo besedilo uvodne izjave 2;
  Sprememba 9 (uvodne izjave 7): novo besedilo uvodne izjave 1;
  Sprememba 15 (uvodne izjave 13): novo besedilo uvodne izjave 12;
  Sprememba 18 (člena 1): novo besedilo člena 1;
  Sprememba 19 (člena 2(1)): se delno upošteva s spremembami v novem besedilu člena 2(1);
  Spremembi 20 in 55 (člena 2(2)): poglavitni del teh sprememb se je upošteval v novem besedilu člena 2(2);
  Sprememba 29 (člena 11): se delno upošteva v novem besedilu člena 11;
  Sprememba 40 (Priloge III, cilja II, ukrepa 7, nove točke 7.3a)): novo besedilo Priloge I, cilja I, ukrepa 3;
  Ostalih 7 sprememb, ki se nanašajo na razdelitev (27, 30, 46, 45, 51, 52 in 53), je Svet zavrnil zaradi zmanjšanega števila ciljev v spremenjenem predlogu Komisije in Medinstitucionalnem sporazumu o finančni perspektivi za 2007–2013. |
| --- | --- |

(ii)

Preoblikovane spremembe ali deloma sprejete spremembe:

Sprememba 1 (naslova): nov naslov;

Sprememba 3 (uvodne izjave 1): novo besedilo uvodne izjave 1;

Sprememba 4 (uvodne izjave 2): novo besedilo uvodne izjave 2;

Sprememba 9 (uvodne izjave 7): novo besedilo uvodne izjave 1;

Sprememba 15 (uvodne izjave 13): novo besedilo uvodne izjave 12;

Sprememba 18 (člena 1): novo besedilo člena 1;

Sprememba 19 (člena 2(1)): se delno upošteva s spremembami v novem besedilu člena 2(1);

Spremembi 20 in 55 (člena 2(2)): poglavitni del teh sprememb se je upošteval v novem besedilu člena 2(2);

Sprememba 29 (člena 11): se delno upošteva v novem besedilu člena 11;

Sprememba 40 (Priloge III, cilja II, ukrepa 7, nove točke 7.3a)): novo besedilo Priloge I, cilja I, ukrepa 3;

Ostalih 7 sprememb, ki se nanašajo na razdelitev (27, 30, 46, 45, 51, 52 in 53), je Svet zavrnil zaradi zmanjšanega števila ciljev v spremenjenem predlogu Komisije in Medinstitucionalnem sporazumu o finančni perspektivi za 2007–2013.

| (b) | je v skupno stališče vnesel 20 sprememb, ki se niso nanašale na razdelitev predloga, in sicer:






  (i) | V celoti sprejete spremembe:
  Sprememba 34 (Priloge 3, naslova) ta priloga je zdaj Priloga I. |
| --- | --- | --- |

(b)

je v skupno stališče vnesel 20 sprememb, ki se niso nanašale na razdelitev predloga, in sicer:

(i)

V celoti sprejete spremembe:

Sprememba 34 (Priloge 3, naslova) ta priloga je zdaj Priloga I.

| (ii) | Preoblikovane spremembe ali deloma sprejete spremembe:
  Sprememba 8 (uvodne izjave 6): se delno upošteva v novem besedilu uvodne izjave 5;
  Sprememba 10 (nove uvodne izjave 8a)): novo besedilo uvodne izjave 8;
  Sprememba 13 (uvodne izjave 12): novo besedilo uvodne izjave 11;
  Sprememba 16 (uvodne izjave 14): poglavitni del te spremembe se je upošteval v novem besedilu uvodne izjave 6;
  Členi:
  Sprememba 21 (člena 3(2a)): se delno upošteva v novem besedilu člena 4(1a);
  Sprememba 22 (člena 3(2b)): se delno upošteva v novem besedilu člena 4(1c);
  Sprememba 23 (člena 3(2, nove točke ba)): novo besedilo člena 4(1d);
  Sprememba 24 (člena 3, novega odstavka 2a)): se delno upošteva v novem besedilu člena 4(4);
  Sprememba 26 (člena 3 (novega odstavka 4a): novo besedilo člena 4(3);
  Sprememba 28 (člena 7(1a)): novo besedilo člena 7(2a, druga alinea);
  Priloge:
  Sprememba 35 (Priloge III, cilja I, ukrepa 3): novo besedilo Priloge I, cilja I, ukrepa 2;
  Sprememba 41 (Priloge III, cilja III, ukrepa 7, nove točke 7.4a)): poglavitni del te spremembe se je upošteval v novem besedilu Priloge I, cilja I, ukrepa 2;
  Sprememba 42 (Priloge III, cilja III, ukrepa 7, nove točke 7.4b)): poglavitni del te spremembe se je upošteval v novem besedilu Priloge I, cilja I, ukrepa 1.1;
  Sprememba 43 (Priloge III, cilja III, ukrepa 9): novo besedilo Priloge I, cilja II, ukrepa 9;
  Sprememba 44 (Priloge III, cilja III, ukrepa 10): poglavitni del te spremembe se je upošteval v novem besedilu Priloge I, cilja I, ukrepa 7;
  Sprememba 47 (Priloge III, cilja IV, ukrepa 12): poglavitni del te spremembe se je upošteval v novem besedilu Priloge I, cilja II, ukrepa 11.1;
  Sprememba 48 (Priloge III, cilja IV, ukrepa 13): poglavitni del te spremembe se je upošteval v novem besedilu Priloge I, cilja II, ukrepa 11.1;
  Sprememba 50 (Priloge III, cilja IV, novega ukrepa 18a)): poglavitni del te spremembe se je upošteval v novem besedilu Priloge I, cilja I, ukrepa 7;
  Sprememba 33 (nove Priloge IIIa): poglavitni del teh sprememb se je upošteval v besedilu nove Priloge II; |
| --- | --- |

(ii)

Preoblikovane spremembe ali deloma sprejete spremembe:

Sprememba 8 (uvodne izjave 6): se delno upošteva v novem besedilu uvodne izjave 5;

Sprememba 10 (nove uvodne izjave 8a)): novo besedilo uvodne izjave 8;

Sprememba 13 (uvodne izjave 12): novo besedilo uvodne izjave 11;

Sprememba 16 (uvodne izjave 14): poglavitni del te spremembe se je upošteval v novem besedilu uvodne izjave 6;

Členi:

Sprememba 21 (člena 3(2a)): se delno upošteva v novem besedilu člena 4(1a);

Sprememba 22 (člena 3(2b)): se delno upošteva v novem besedilu člena 4(1c);

Sprememba 23 (člena 3(2, nove točke ba)): novo besedilo člena 4(1d);

Sprememba 24 (člena 3, novega odstavka 2a)): se delno upošteva v novem besedilu člena 4(4);

Sprememba 26 (člena 3 (novega odstavka 4a): novo besedilo člena 4(3);

Sprememba 28 (člena 7(1a)): novo besedilo člena 7(2a, druga alinea);

Priloge:

Sprememba 35 (Priloge III, cilja I, ukrepa 3): novo besedilo Priloge I, cilja I, ukrepa 2;

Sprememba 41 (Priloge III, cilja III, ukrepa 7, nove točke 7.4a)): poglavitni del te spremembe se je upošteval v novem besedilu Priloge I, cilja I, ukrepa 2;

Sprememba 42 (Priloge III, cilja III, ukrepa 7, nove točke 7.4b)): poglavitni del te spremembe se je upošteval v novem besedilu Priloge I, cilja I, ukrepa 1.1;

Sprememba 43 (Priloge III, cilja III, ukrepa 9): novo besedilo Priloge I, cilja II, ukrepa 9;

Sprememba 44 (Priloge III, cilja III, ukrepa 10): poglavitni del te spremembe se je upošteval v novem besedilu Priloge I, cilja I, ukrepa 7;

Sprememba 47 (Priloge III, cilja IV, ukrepa 12): poglavitni del te spremembe se je upošteval v novem besedilu Priloge I, cilja II, ukrepa 11.1;

Sprememba 48 (Priloge III, cilja IV, ukrepa 13): poglavitni del te spremembe se je upošteval v novem besedilu Priloge I, cilja II, ukrepa 11.1;

Sprememba 50 (Priloge III, cilja IV, novega ukrepa 18a)): poglavitni del te spremembe se je upošteval v novem besedilu Priloge I, cilja I, ukrepa 7;

Sprememba 33 (nove Priloge IIIa): poglavitni del teh sprememb se je upošteval v besedilu nove Priloge II;

| (c) | v skupno stališče ni vnesel 18 sprememb (12, 14, 17, 25, 27, 59, 30, 36, 37, 38, 39, 46, 45, 49, 51, 52, 53 in 54).
  Svet se je glede teh sprememb pridružil stališču Komisije, z izjemo glede spremembe 54, ki jo je Komisija v celoti sprejela, a ne vključila v skupno stališče po zaostritvi opredelitev potrošniških ciljev v spremenjenem predlogu Komisije. |
| --- | --- |

(c)

v skupno stališče ni vnesel 18 sprememb (12, 14, 17, 25, 27, 59, 30, 36, 37, 38, 39, 46, 45, 49, 51, 52, 53 in 54).

Svet se je glede teh sprememb pridružil stališču Komisije, z izjemo glede spremembe 54, ki jo je Komisija v celoti sprejela, a ne vključila v skupno stališče po zaostritvi opredelitev potrošniških ciljev v spremenjenem predlogu Komisije.

IV.   SKLEP

Svet meni, da njegovo skupno stališče, ki vključuje spremembe iz oddelkov III.2.(a) in (b), upošteva mnenje iz prve obravnave v Evropskem parlamentu.

Skupno stališče predstavlja ravnotežje med prizadevanji in interesi, ki zagotavlja, da se bodo cilji programa lahko izvajali preko manjšega števila ukrepov in instrumentov, kakor tudi bolj točne metode in postopke, ki so bili preoblikovani v skladu z mnenjem iz prve obravnave Evropskega parlamenta, spremenjenim predlogom Komisije in sedanjim programom na področju potrošništva (Sklep št. 20/2004/ES).

Hkrati zagotavlja tudi varstvo potrošnikov, ker bo s tem sklepom izboljšana učinkovitost in prepoznavnost ukrepov Skupnosti.

---

(1)  8064/05.

(2)  UL C 88, 11.4.2006, str.1.

(3)  UL C 192, 16.8.2006, str.8.

(4)  7538/06.

(5)  9909/06.

---