# Eiropas Savienības C 325/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 325 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 30. decembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 325

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 30. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Sagatavošanas dokumenti |
| | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | Komiteja 431. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. decembrī |
| 2006/C 325/01 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu xxx/2006 par pediatrijā lietojamām zālēm, un grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 1768/92, Direktīvā 2001/20/EK, Direktīvā 2001/83/EK un Regulā (EK) Nr. 726/2004COM (2006) 640 galīgā redakcija — 2006/0207 (COD) | 1 |
| 2006/C 325/02 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes Direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 2002/38/EK attiecībā uz periodu pievienotās vērtības nodokļa piemērošanai radio un televīzijas apraides pakalpojumiem un dažiem elektroniski sniegtiem pakalpojumiemCOM(2006) 739 galīgā redakcija — 2006/0245 (CNS) | 2 |
| 2006/C 325/03 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums— par tematu ES un valstu administrāciju īstenotā prakse un savstarpējā saikne | 3 |
| 2006/C 325/04 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums — Atjauninātā ES tūrisma politika: veidojot spēcīgāku Eiropas tūrisma partnerībuCOM(2006) 134 galīgā redakcija | 11 |
| 2006/C 325/05 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Eiropas potenciāla atbrīvošana un stiprināšana pētniecības, izstrādes un inovācijas jomā | 16 |
| 2006/C 325/06 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikāciju (Kodificēta versija) COM(2006) 556 galīgā redakcija — 2006/0175 (COD) | 28 |
| 2006/C 325/07 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam — Ceļā uz ilgtspējīgu Eiropas vīna ražošanas nozariCOM(2006) 319 galīgā redakcija | 29 |
| 2006/C 325/08 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)COM (2006) 237 galīgā red. -2006/0082 (CNS) | 35 |
| 2006/C 325/09 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. .../... par uzturvērtības un veselības norādēm pārtikaiCOM(2006) 607 galīgā redakcija — 2006/0195 (COD) | 37 |
| 2006/C 325/10 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. .../... par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikaiCOM(2006) 606 galīgā redakcija — 2006/0193 (COD) | 40 |
| 2006/C 325/11 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 404/93, (EK) Nr. 1782/2003 un (EK) 247/2006 attiecībā uz banānu nozariCOM(2006) 489 galīgā redakcija — 2006/0173 (CNS) | 41 |
| 2006/C 325/12 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā, un Regulu (EEK) Nr. 574/72, ar kuru nosaka izpildes kārtību Regulai (EEK) Nr. 1408/71COM(2005) 676 galīgā redakcija — 2005/0258 (COD) | 43 |
| 2006/C 325/13 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Brīvprātīga darbība: tās loma Eiropas sabiedrībā un tās ietekme | 46 |
| 2006/C 325/14 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par partnerības izaugsmei un nodarbinātībai īstenošanu — Veidot Eiropu par izcilības paraugu uzņēmumu sociālās atbildības jomāCOM(2006) 136 galīgā redakcija | 53 |
| 2006/C 325/15 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Bērni — vardarbības ģimenē netieši upuri | 60 |
| 2006/C 325/16 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums: Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībāmCOM(2006) 367 galīgā redakcija | 65 |
| 2006/C 325/17 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2201/2003 attiecībā uz piekritību un nosaka laulības lietās piemērojamās tiesībasCOM(2006) 399 galīgā redakcija | 71 |
| 2006/C 325/18 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par piegādes ķēdes aizsardzības paaugstināšanuCOM(2006) 79 galīgā redakcija — 2006/0025 (COD) | 73 |
| 2006/C 325/19 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par tematu i2010 e-pārvaldības rīcības plāns: paātrināt e-pārvaldību Eiropā par labu visiemCOM(2006) 173 galīgā redakcija | 78 |
| 2006/C 325/20 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 2006/.../EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiemCOM (2006) 646 galīgā redakcija — 2006/0210 (COD) | 82 |
| 2006/C 325/21 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomāCOM(2006) 645 galīgā redakcija– 2006/0209 (COD) | 83 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Sagatavošanas dokumenti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Komiteja 431. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. decembrī

2006/C 325/01

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu xxx/2006 par pediatrijā lietojamām zālēm, un grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 1768/92, Direktīvā 2001/20/EK, Direktīvā 2001/83/EK un Regulā (EK) Nr. 726/2004COM (2006) 640 galīgā redakcija — 2006/0207 (COD)

COM (2006) 640 galīgā redakcija — 2006/0207 (COD)

1

2006/C 325/02

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes Direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 2002/38/EK attiecībā uz periodu pievienotās vērtības nodokļa piemērošanai radio un televīzijas apraides pakalpojumiem un dažiem elektroniski sniegtiem pakalpojumiemCOM(2006) 739 galīgā redakcija — 2006/0245 (CNS)

COM(2006) 739 galīgā redakcija — 2006/0245 (CNS)

2

2006/C 325/03

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums— par tematu ES un valstu administrāciju īstenotā prakse un savstarpējā saikne

3

2006/C 325/04

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums — Atjauninātā ES tūrisma politika: veidojot spēcīgāku Eiropas tūrisma partnerībuCOM(2006) 134 galīgā redakcija

COM(2006) 134 galīgā redakcija

11

2006/C 325/05

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Eiropas potenciāla atbrīvošana un stiprināšana pētniecības, izstrādes un inovācijas jomā

16

2006/C 325/06

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikāciju (Kodificēta versija) COM(2006) 556 galīgā redakcija — 2006/0175 (COD)

COM(2006) 556 galīgā redakcija — 2006/0175 (COD)

28

2006/C 325/07

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam — Ceļā uz ilgtspējīgu Eiropas vīna ražošanas nozariCOM(2006) 319 galīgā redakcija

COM(2006) 319 galīgā redakcija

29

2006/C 325/08

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)COM (2006) 237 galīgā red. -2006/0082 (CNS)

COM (2006) 237 galīgā red. -2006/0082 (CNS)

35

2006/C 325/09

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. .../... par uzturvērtības un veselības norādēm pārtikaiCOM(2006) 607 galīgā redakcija — 2006/0195 (COD)

COM(2006) 607 galīgā redakcija — 2006/0195 (COD)

37

2006/C 325/10

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. .../... par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikaiCOM(2006) 606 galīgā redakcija — 2006/0193 (COD)

COM(2006) 606 galīgā redakcija — 2006/0193 (COD)

40

2006/C 325/11

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 404/93, (EK) Nr. 1782/2003 un (EK) 247/2006 attiecībā uz banānu nozariCOM(2006) 489 galīgā redakcija — 2006/0173 (CNS)

COM(2006) 489 galīgā redakcija — 2006/0173 (CNS)

41

2006/C 325/12

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā, un Regulu (EEK) Nr. 574/72, ar kuru nosaka izpildes kārtību Regulai (EEK) Nr. 1408/71COM(2005) 676 galīgā redakcija — 2005/0258 (COD)

COM(2005) 676 galīgā redakcija — 2005/0258 (COD)

43

2006/C 325/13

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Brīvprātīga darbība: tās loma Eiropas sabiedrībā un tās ietekme

46

2006/C 325/14

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par partnerības izaugsmei un nodarbinātībai īstenošanu — Veidot Eiropu par izcilības paraugu uzņēmumu sociālās atbildības jomāCOM(2006) 136 galīgā redakcija

COM(2006) 136 galīgā redakcija

53

2006/C 325/15

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Bērni — vardarbības ģimenē netieši upuri

60

2006/C 325/16

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums: Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībāmCOM(2006) 367 galīgā redakcija

COM(2006) 367 galīgā redakcija

65

2006/C 325/17

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2201/2003 attiecībā uz piekritību un nosaka laulības lietās piemērojamās tiesībasCOM(2006) 399 galīgā redakcija

COM(2006) 399 galīgā redakcija

71

2006/C 325/18

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par piegādes ķēdes aizsardzības paaugstināšanuCOM(2006) 79 galīgā redakcija — 2006/0025 (COD)

COM(2006) 79 galīgā redakcija — 2006/0025 (COD)

73

2006/C 325/19

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par tematu i2010 e-pārvaldības rīcības plāns: paātrināt e-pārvaldību Eiropā par labu visiemCOM(2006) 173 galīgā redakcija

COM(2006) 173 galīgā redakcija

78

2006/C 325/20

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 2006/.../EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiemCOM (2006) 646 galīgā redakcija — 2006/0210 (COD)

COM (2006) 646 galīgā redakcija — 2006/0210 (COD)

82

2006/C 325/21

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomāCOM(2006) 645 galīgā redakcija– 2006/0209 (COD)

COM(2006) 645 galīgā redakcija– 2006/0209 (COD)

83

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Sagatavošanas dokumenti

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Komiteja 431. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. decembrī

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 325/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 325/1

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu xxx/2006 par pediatrijā lietojamām zālēm, un grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 1768/92, Direktīvā 2001/20/EK, Direktīvā 2001/83/EK un Regulā (EK) Nr. 726/2004”

COM (2006) 640 galīgā redakcija — 2006/0207 (COD)

(2006/C 325/01)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pantu 2006. gada 9. novembrī nolēma lūgt Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju sniegt atzinumu par šādu tematu:

Komitejas Birojs uzdeva Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētajai nodaļai sagatavot atzinumu par augstāk minēto tematu.

Ņemot vēra darba steidzamību, Komiteja 431. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. decembrī (2006. gada 13. decembra sēdē), iecēla HEINISCH kdzi par galveno ziņotāju un pieņēma atzinumu ar 125 balsīm par un 1 atturoties.

1.   Secinājums.

| 1.1 | Padomes lēmuma 2006/512/EK, ko pieņēma 2006. gada 17. jūlijā un ar kuru groza Padomes lēmumu 1999/468/EK, juridiskais pamats ir Līguma 202. pants. Ar lēmumu 2006/512/EK noteica ieviešanas pilnvaru jaunu īstenošanas kārtību, proti, regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

1.1

Padomes lēmuma 2006/512/EK, ko pieņēma 2006. gada 17. jūlijā un ar kuru groza Padomes lēmumu 1999/468/EK, juridiskais pamats ir Līguma 202. pants. Ar lēmumu 2006/512/EK noteica ieviešanas pilnvaru jaunu īstenošanas kārtību, proti, regulatīvo kontroles procedūru.

| 1.2 | Ir atbilstoši jāgroza visi tie vēl nepieņemtie tiesību akti, kuros pēc komitoloģijas Lēmuma 2006/512/EK spēkā stāšanās ir norāde uz regulatīvo procedūru saskaņā ar pamataktu, kas, pamatojoties uz Līguma 251. pantā noteikto koplēmuma procedūru, jau ir pieņemts, bet vēl nav izsludināts. Minētā Regula xxx/2006 par pediatrijā lietojamām zālēm gan ir formāli pieņemta 2006. gada 23. oktobrī, tomēr tā vēl nav publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, tātad vēl nav stājusies spēkā. |
| --- | --- |

1.2

Ir atbilstoši jāgroza visi tie vēl nepieņemtie tiesību akti, kuros pēc komitoloģijas Lēmuma 2006/512/EK spēkā stāšanās ir norāde uz regulatīvo procedūru saskaņā ar pamataktu, kas, pamatojoties uz Līguma 251. pantā noteikto koplēmuma procedūru, jau ir pieņemts, bet vēl nav izsludināts. Minētā Regula xxx/2006 par pediatrijā lietojamām zālēm gan ir formāli pieņemta 2006. gada 23. oktobrī, tomēr tā vēl nav publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, tātad vēl nav stājusies spēkā.

| 1.3 | Šis Komisijas priekšlikums Regulu xxx/2006 par pediatrijā lietojamām zālēm groza tādā izpratnē, ka abus ieviešanas pilnvarojumus, proti, 20. panta 2. punktā un 49. panta 3. punktā ietvertos, var izdot jaunās regulatīvās kontroles procedūras ietvaros, jo ar tiem ir paredzēts papildināt regulu ar mazāk būtiskiem elementiem:






  — | 20. panta 2. punktu, lai precizētu pagarinājuma piešķiršanas pamatojuma definīciju un |
| --- | --- | --- |

1.3

Šis Komisijas priekšlikums Regulu xxx/2006 par pediatrijā lietojamām zālēm groza tādā izpratnē, ka abus ieviešanas pilnvarojumus, proti, 20. panta 2. punktā un 49. panta 3. punktā ietvertos, var izdot jaunās regulatīvās kontroles procedūras ietvaros, jo ar tiem ir paredzēts papildināt regulu ar mazāk būtiskiem elementiem:

—

20. panta 2. punktu, lai precizētu pagarinājuma piešķiršanas pamatojuma definīciju un

| — | 49. panta 3. punktu attiecībā uz naudas soda maksimālajiem apmēriem, kā arī to piedziņas nosacījumiem un kārtību. |
| --- | --- |

—

49. panta 3. punktu attiecībā uz naudas soda maksimālajiem apmēriem, kā arī to piedziņas nosacījumiem un kārtību.

2.   Ieteikums.

| 2.1 | Šis Komisijas priekšlikums pilnībā atbilst tām procedūrām un nosacījumiem, ar kuru palīdzību Komisijai tiek nodotas ieviešanas pilnvaras. EESK atbalsta šo Komisijas priekšlikumu bez iebildumiem. |
| --- | --- |

2.1

Šis Komisijas priekšlikums pilnībā atbilst tām procedūrām un nosacījumiem, ar kuru palīdzību Komisijai tiek nodotas ieviešanas pilnvaras. EESK atbalsta šo Komisijas priekšlikumu bez iebildumiem.

Briselē, 2006. gada 13. decembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 325/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 325/2

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes Direktīvai, ar ko groza Padomes Direktīvu 2002/38/EK attiecībā uz periodu pievienotās vērtības nodokļa piemērošanai radio un televīzijas apraides pakalpojumiem un dažiem elektroniski sniegtiem pakalpojumiem”

COM(2006) 739 galīgā redakcija — 2006/0245 (CNS)

(2006/C 325/02)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2006. gada 30. novembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Birojs uzdeva Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētajai nodaļai sagatavot Komitejas atzinumu par šo jautājumu.

Ņemot vērā jautājuma steidzamību, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 431. plenārajā sesijā 2006. gada 13. un 14. decembrī iecēla BURANI kgu par galveno ziņotāju un ar 102 balsīm par un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Ievads.

| 1.1 | Padome 2002. gada 7. maijā pieņēma Direktīvu 2002/38/EK, ar ko grozīja pamatdirektīvu 77/388/EK, kas ieviesa PVN piemērošanu. Izmaiņas attiecas uz PVN piemērošanu radio un televīzijas apraides pakalpojumiem, kā arī dažiem elektroniski sniegtiem pakalpojumiem; tā satur virkni noteikumu, kas ir spēkā līdz 2006. gada 30. jūnijam, ja šis termiņš netiek pagarināts. |
| --- | --- |

1.1

Padome 2002. gada 7. maijā pieņēma Direktīvu 2002/38/EK, ar ko grozīja pamatdirektīvu 77/388/EK, kas ieviesa PVN piemērošanu. Izmaiņas attiecas uz PVN piemērošanu radio un televīzijas apraides pakalpojumiem, kā arī dažiem elektroniski sniegtiem pakalpojumiem; tā satur virkni noteikumu, kas ir spēkā līdz 2006. gada 30. jūnijam, ja šis termiņš netiek pagarināts.

| 1.2 | Direktīvas pieņemšanas laikā Padome bija paredzējusi, ka noteikumi attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas vietu, kā arī daži citi noteikumi attiecībā uz atvieglojumiem, kas piemērojami trešo valstu uzņēmumiem, tiks pārskatīti trīs gadu laikā, tas ir, pirms direktīvas termiņa beigām. Komisija 2006. gada 25. maijā iesniedza ziņojumu, ar kuru atbalstīja pieņemtos pasākumus un ierosināja pagarināt to piemērošanas termiņu līdz 2008. gada 31. decembrim. Tomēr Padome nolēma ierobežot piemērošanas termiņu līdz 2006. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

1.2

Direktīvas pieņemšanas laikā Padome bija paredzējusi, ka noteikumi attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas vietu, kā arī daži citi noteikumi attiecībā uz atvieglojumiem, kas piemērojami trešo valstu uzņēmumiem, tiks pārskatīti trīs gadu laikā, tas ir, pirms direktīvas termiņa beigām. Komisija 2006. gada 25. maijā iesniedza ziņojumu, ar kuru atbalstīja pieņemtos pasākumus un ierosināja pagarināt to piemērošanas termiņu līdz 2008. gada 31. decembrim. Tomēr Padome nolēma ierobežot piemērošanas termiņu līdz 2006. gada 31. decembrim.

| 1.3 | Komisija uzsver, ka pasākumu, kas ir direktīvas priekšmets, termiņa beigām būtu “nevēlamas sekas” — tas eifēmisms, lai pateiktu, ka bez jauniem priekšlikumiem minētajā jomā radīsies juridiskais vakuums. No otras puses, Komisija atzīmē, ka likumdošanas procesa nodokļu jomā lēnums neļauj noteikt jaunus aizvietojošus pasākumus līdz 2006. gada beigām; tādēļ tā atkārtoti izsaka priekšlikumu pagarināt direktīvas piemērošanas termiņu līdz 2008. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

1.3

Komisija uzsver, ka pasākumu, kas ir direktīvas priekšmets, termiņa beigām būtu “nevēlamas sekas” — tas eifēmisms, lai pateiktu, ka bez jauniem priekšlikumiem minētajā jomā radīsies juridiskais vakuums. No otras puses, Komisija atzīmē, ka likumdošanas procesa nodokļu jomā lēnums neļauj noteikt jaunus aizvietojošus pasākumus līdz 2006. gada beigām; tādēļ tā atkārtoti izsaka priekšlikumu pagarināt direktīvas piemērošanas termiņu līdz 2008. gada 31. decembrim.

2.   Komitejas atzinums.

| 2.1 | Komiteja ņem vērā Komisijas iesniegto pamatojumu un uzskata, ka šobrīd nav iemesla iedziļināties direktīvas noteikumos, jo ir nekavējoties jāpieņem šajā nozarē piemērojamas tiesību normas, un, uzticoties Komisijas apgalvojumu pamatotībai, jo tie ir apstiprinājušies, EESK var tikai atbalstīt priekšlikumu par pagarinājumu. Tā kā likumdošanas procedūra nodokļu jomā ir ļoti gara, Komiteja uzskata, ka divu gadu termiņš, tas ir, līdz 2008. gada 31. decembrim, ir tik tikko pietiekams, iespējams, pat pārāk īss, lai izstrādātu jaunus priekšlikumus minētajā jomā. |
| --- | --- |

2.1

Komiteja ņem vērā Komisijas iesniegto pamatojumu un uzskata, ka šobrīd nav iemesla iedziļināties direktīvas noteikumos, jo ir nekavējoties jāpieņem šajā nozarē piemērojamas tiesību normas, un, uzticoties Komisijas apgalvojumu pamatotībai, jo tie ir apstiprinājušies, EESK var tikai atbalstīt priekšlikumu par pagarinājumu. Tā kā likumdošanas procedūra nodokļu jomā ir ļoti gara, Komiteja uzskata, ka divu gadu termiņš, tas ir, līdz 2008. gada 31. decembrim, ir tik tikko pietiekams, iespējams, pat pārāk īss, lai izstrādātu jaunus priekšlikumus minētajā jomā.

Briselē, 2006. gada 13. decembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 325/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 325/3

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums— par tematu “ES un valstu administrāciju īstenotā prakse un savstarpējā saikne”

(2006/C 325/03)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2006. gada 19. janvārī nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu “ES un valstu administrāciju īstenotā prakse un savstarpējā saikne”

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa, kas ir atbildīga par Komitejas darbu šajā jautājumā, pieņēma atzinumu 2006. gada 14. novembrī. Ziņotājs:
  Van Iersel

  kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 431. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. decembrī (2006. gada 14. decembra sēdē) ar 102 balsīm par, 5 balsīm pret un 48 atturoties, ir pieņēmusi šādu atzinumu.

1.   Kopsavilkums.

| 1.1 | Ministru Padomei ir galvenā loma lēmumu pieņemšanas procesā ES. Taču ES līmenī nekad nav padziļināti apspriesta koordinācija un politiku veidošana valstu līmenī. ES ir unikāla suverenitātes ziņā. Tādējādi ES ir nepieciešama pārskatāma vairāklīmeņu pārvaldība daudzās jomās. EESK uzskata, ka ES sekmīgas pārvaldības neatņemama sastāvdaļa ir precīzi definētas un efektīvas dalībvalstu politiskās un administratīvās procedūras, kā arī uzlabots tiesību aktu izstrādes, ieviešanas un īstenošanas process. Minētais veicinās pārskatāmību un radīs skaidrību par ES tiesību aktu un politiku ietekmi uz sabiedrību kopumā. Valstīs īstenotās prakses analīze liecina par būtiskām atšķirībām dažādās dalībvalstīs attiecībā uz ES jautājumu politisko un administratīvo pārvaldību. Minētajai analīzei būtu jāveicina diskusija par valdības īstenotajām politiskajām un administratīvajām procedūrām ES jautājumu risināšanā. Būtu īpaši jāizceļ interesantākās prakses un paraugprakses. Atklāta diskusija visā Eiropā par to, kā vislabāk risināt ar Eiropu saistītos jautājumus atsevišķu valstu līmenī, sekmētu arī debates par tiesību aktu izstrādes, ieviešanas un īstenošanas uzlabošanu. EESK atbalsta pastāvīgu pētījumu par valstu administratīvo praksi un procedūrām. |
| --- | --- |

1.1

Ministru Padomei ir galvenā loma lēmumu pieņemšanas procesā ES. Taču ES līmenī nekad nav padziļināti apspriesta koordinācija un politiku veidošana valstu līmenī. ES ir unikāla suverenitātes ziņā. Tādējādi ES ir nepieciešama pārskatāma vairāklīmeņu pārvaldība daudzās jomās. EESK uzskata, ka ES sekmīgas pārvaldības neatņemama sastāvdaļa ir precīzi definētas un efektīvas dalībvalstu politiskās un administratīvās procedūras, kā arī uzlabots tiesību aktu izstrādes, ieviešanas un īstenošanas process. Minētais veicinās pārskatāmību un radīs skaidrību par ES tiesību aktu un politiku ietekmi uz sabiedrību kopumā. Valstīs īstenotās prakses analīze liecina par būtiskām atšķirībām dažādās dalībvalstīs attiecībā uz ES jautājumu politisko un administratīvo pārvaldību. Minētajai analīzei būtu jāveicina diskusija par valdības īstenotajām politiskajām un administratīvajām procedūrām ES jautājumu risināšanā. Būtu īpaši jāizceļ interesantākās prakses un paraugprakses. Atklāta diskusija visā Eiropā par to, kā vislabāk risināt ar Eiropu saistītos jautājumus atsevišķu valstu līmenī, sekmētu arī debates par tiesību aktu izstrādes, ieviešanas un īstenošanas uzlabošanu. EESK atbalsta pastāvīgu pētījumu par valstu administratīvo praksi un procedūrām.

2.   Ievads.

| 2.1 | EESK 2005. gadā pieņēma atzinumu par tiesību aktu labāku izstrādi, kā arī par tiesību aktu ieviešanu un izpildes īstenošanu. Abi atzinumi izstrādāti, pamatojoties uz principu, ka tiesiskā valstī labs likums ir izpildāms un izpildīts likums. ES tiesību akti jāievieš ar pārskatāma, demokrātiska un pieejama procesa palīdzību, kas ir ES leģitimitātes pamatā. Minētā procesa daļa ir arī valdību iekšēji īstenotā prakse. |
| --- | --- |

2.1

EESK 2005. gadā pieņēma atzinumu par tiesību aktu labāku izstrādi, kā arī par tiesību aktu ieviešanu un izpildes īstenošanu. Abi atzinumi izstrādāti, pamatojoties uz principu, ka tiesiskā valstī labs likums ir izpildāms un izpildīts likums. ES tiesību akti jāievieš ar pārskatāma, demokrātiska un pieejama procesa palīdzību, kas ir ES leģitimitātes pamatā. Minētā procesa daļa ir arī valdību iekšēji īstenotā prakse.

| 2.2 | Ar nožēlu jāatzīmē un jāatzīst, ka pēc daudziem Eiropas integrācijas gadiem vairākās dalībvalstīs ES tiesību akti un politikas vēl nav pietiekami iekļautas kā vietējā politiku veidošanas procesa politisks un administratīvs līmenis tajās jomās, kurās dalībvalstis nolēmušas īstenot kopēju politiku un pildīt kopēja lēmumu pieņemšanas procesa rezultātā noteikto. |
| --- | --- |

2.2

Ar nožēlu jāatzīmē un jāatzīst, ka pēc daudziem Eiropas integrācijas gadiem vairākās dalībvalstīs ES tiesību akti un politikas vēl nav pietiekami iekļautas kā vietējā politiku veidošanas procesa politisks un administratīvs līmenis tajās jomās, kurās dalībvalstis nolēmušas īstenot kopēju politiku un pildīt kopēja lēmumu pieņemšanas procesa rezultātā noteikto.

| 2.3 | Tiesību aktu izstrādes procesā galvenā nozīme ir to transponēšanai un ieviešanai dalībvalstīs. Tas nozīmē, ka būtisks ir veids, kā šie procesi tiek vadīti dalībvalstīs: jo labāk minētais process organizēts, jo rezultāts atbilstošāks gan ES, gan pašu dalībvalstu, gan sabiedrības interesēm kopumā. |
| --- | --- |

2.3

Tiesību aktu izstrādes procesā galvenā nozīme ir to transponēšanai un ieviešanai dalībvalstīs. Tas nozīmē, ka būtisks ir veids, kā šie procesi tiek vadīti dalībvalstīs: jo labāk minētais process organizēts, jo rezultāts atbilstošāks gan ES, gan pašu dalībvalstu, gan sabiedrības interesēm kopumā.

| 2.4 | Efektīva un pārskatāma pieeja ES jautājumiem valstu līmenī ir būtiski nepieciešama, jo 25 dalībvalstīm — katrai ar savu valsts pārvaldes kultūru un tradīcijām, kā arī pārvaldes procesiem — ir jāievēro acquis, kas ietver arī vienādas prasības attiecībā uz ES tiesību aktu izstrādi, transponēšanu, ieviešanu un izpildi. |
| --- | --- |

2.4

Efektīva un pārskatāma pieeja ES jautājumiem valstu līmenī ir būtiski nepieciešama, jo 25 dalībvalstīm — katrai ar savu valsts pārvaldes kultūru un tradīcijām, kā arī pārvaldes procesiem — ir jāievēro acquis, kas ietver arī vienādas prasības attiecībā uz ES tiesību aktu izstrādi, transponēšanu, ieviešanu un izpildi.

| 2.5 | Valstu koordinēšanas un politiku veidošanas procesi līdz šim nav padziļināti apspriesti ES līmenī, daļēji subsidiaritātes dēļ un daļēji tādēļ, ka trūkst patiesas ieinteresētības no ES lēmējiestāžu un dalībvalstu puses. Zīmīgi, ka arī akadēmiskās aprindas, atskaitot dažus izņēmumus, līdz šim nav pievērsušas īpašu vērību minētajiem aspektiem. Taču ir skaidrs, ka tas, kā tiek organizēti un darbojas koordinēšanas un politiku veidošanas procesi valstīs, var būtiski ietekmēt lēmumu pieņemšanas procesus Briselē un līdz ar to arī ES tiesību aktu transponēšanu un piemērošanu. Tādējādi, apspriežot tiesību aktu labāku izstrādi un ieviešanu, jāņem vērā arī valstu koordinācijas un politiku veidošanas procesi. |
| --- | --- |

2.5

Valstu koordinēšanas un politiku veidošanas procesi līdz šim nav padziļināti apspriesti ES līmenī, daļēji subsidiaritātes dēļ un daļēji tādēļ, ka trūkst patiesas ieinteresētības no ES lēmējiestāžu un dalībvalstu puses. Zīmīgi, ka arī akadēmiskās aprindas, atskaitot dažus izņēmumus, līdz šim nav pievērsušas īpašu vērību minētajiem aspektiem. Taču ir skaidrs, ka tas, kā tiek organizēti un darbojas koordinēšanas un politiku veidošanas procesi valstīs, var būtiski ietekmēt lēmumu pieņemšanas procesus Briselē un līdz ar to arī ES tiesību aktu transponēšanu un piemērošanu. Tādējādi, apspriežot tiesību aktu labāku izstrādi un ieviešanu, jāņem vērā arī valstu koordinācijas un politiku veidošanas procesi.

| 2.6 | Tas nebūt nav tikai tehniska rakstura jautājums. Tas ir arī politisks jautājums, ņemot vērā vēlamās diskusijas par organizācijas un iekšējo procedūru uzlabošanu dalībvalstīs, kā arī par dalībvalstu un Komisijas savstarpējās atbildības pārformulēšanu. Paralēli tam ir nepieciešama arī minēto procesu pārskatāmība un pieejamība dalībvalstīs, lai uzlabotu komunikāciju starp ES un sabiedrību, kā arī, lai kliedētu iedzīvotāju neizpratni un šaubas. |
| --- | --- |

2.6

Tas nebūt nav tikai tehniska rakstura jautājums. Tas ir arī politisks jautājums, ņemot vērā vēlamās diskusijas par organizācijas un iekšējo procedūru uzlabošanu dalībvalstīs, kā arī par dalībvalstu un Komisijas savstarpējās atbildības pārformulēšanu. Paralēli tam ir nepieciešama arī minēto procesu pārskatāmība un pieejamība dalībvalstīs, lai uzlabotu komunikāciju starp ES un sabiedrību, kā arī, lai kliedētu iedzīvotāju neizpratni un šaubas.

| 2.7 | Pašsaprotamu iemeslu dēļ Komisija neizrāda interesi attiecībā uz diskusijām par valstu procedūrām. Komisija 2001. gadā (1) tomēr ir pareizi atzīmējusi: “Ir pienācis laiks atzīt, ka Eiropas Savienība no diplomātiska procesa ir pārgājusi uz demokrātisku procesu, kas līdz ar politiku īstenošanu dziļi skar valstu sabiedrības ikdienas dzīvi. Padomei nepieciešams attīstīt iespējas koordinēt visus ES politikas aspektus gan Padomē, gan valstu līmenī.” |
| --- | --- |

2.7

Pašsaprotamu iemeslu dēļ Komisija neizrāda interesi attiecībā uz diskusijām par valstu procedūrām. Komisija 2001. gadā (1) tomēr ir pareizi atzīmējusi: “Ir pienācis laiks atzīt, ka Eiropas Savienība no diplomātiska procesa ir pārgājusi uz demokrātisku procesu, kas līdz ar politiku īstenošanu dziļi skar valstu sabiedrības ikdienas dzīvi. Padomei nepieciešams attīstīt iespējas koordinēt visus ES politikas aspektus gan Padomē, gan valstu līmenī.”

| 2.8 | Attiecībā uz ES tiesību aktu transponēšanu Komisija 2004. gada ieteikumā izvirza dalībvalstīm tieši adresētus praktiskus ierosinājumus, lai veicinātu ES tiesību aktu pareizu ieviešanu un izpildi. Vairāki minētie priekšlikumi var būt ļoti noderīgi, lai uzlabotu valstu koordinēšanas un politiku veidošanas mehānismus, kas saistīti ar ES tiesību aktu izstrādi un politikas mērķu īstenošanu. |
| --- | --- |

2.8

Attiecībā uz ES tiesību aktu transponēšanu Komisija 2004. gada ieteikumā izvirza dalībvalstīm tieši adresētus praktiskus ierosinājumus, lai veicinātu ES tiesību aktu pareizu ieviešanu un izpildi. Vairāki minētie priekšlikumi var būt ļoti noderīgi, lai uzlabotu valstu koordinēšanas un politiku veidošanas mehānismus, kas saistīti ar ES tiesību aktu izstrādi un politikas mērķu īstenošanu.

| 2.9 | Nenoliedzami, vajadzība pēc valsts līmeņa politisko un administratīvo procedūru uzlabošanas dalībvalstīs ir kļuvusi steidzamāka, ņemot vērā:






  — | progresa ziņojumu par ES tiesību aktu īstenošanu dalībvalstīs ieviešanu |
| --- | --- | --- |

2.9

Nenoliedzami, vajadzība pēc valsts līmeņa politisko un administratīvo procedūru uzlabošanas dalībvalstīs ir kļuvusi steidzamāka, ņemot vērā:

—

progresa ziņojumu par ES tiesību aktu īstenošanu dalībvalstīs ieviešanu

| — | ES iesaistīšanu arvien vairākās jomās; |
| --- | --- |

—

ES iesaistīšanu arvien vairākās jomās;

| — | pārrunas par Konstitucionālo līgumu; |
| --- | --- |

—

pārrunas par Konstitucionālo līgumu;

| — | ES paplašināšanos un turpmāko jauno dalībvalstu pievienošanos. |
| --- | --- |

—

ES paplašināšanos un turpmāko jauno dalībvalstu pievienošanos.

Taču šajā jomā vēl ir daudz darāmā.

3.   Vispārējais konteksts.

| 3.1 | ES nav valsts, un tā nekļūs par valsti. Komisija ir centrs ar likumdošanas iniciatīvas tiesībām skaidri definētās jomās. Padomes pārziņā ir lēmumu pieņemšana likumdošanas un budžeta jomā, bieži šajā darbā ar ievērojamu ietekmi piedalās EP kā otrs likumdevējs un Eiropas Kopienu tiesa kā ES tiesību aktu izpildes uzraugs. Nevienai iestādei nav izšķirošas vadošās lomas. ES drīzāk atspoguļo daudzu iesaistīto dalībnieku savstarpēji atkarīgu attiecību ļoti sarežģīto modeli. Tās unikāla iezīme ir valstu un federālo atbildības jomu tīkls. |
| --- | --- |

3.1

ES nav valsts, un tā nekļūs par valsti. Komisija ir centrs ar likumdošanas iniciatīvas tiesībām skaidri definētās jomās. Padomes pārziņā ir lēmumu pieņemšana likumdošanas un budžeta jomā, bieži šajā darbā ar ievērojamu ietekmi piedalās EP kā otrs likumdevējs un Eiropas Kopienu tiesa kā ES tiesību aktu izpildes uzraugs. Nevienai iestādei nav izšķirošas vadošās lomas. ES drīzāk atspoguļo daudzu iesaistīto dalībnieku savstarpēji atkarīgu attiecību ļoti sarežģīto modeli. Tās unikāla iezīme ir valstu un federālo atbildības jomu tīkls.

| 3.2 | ES ir unikāla suverenitātes ziņā. Tādējādi ES nepieciešama pārskatāma daudzlīmeņu pārvaldība daudzās jomās, taču šāda veida pārvaldības ietekme uz ES atsevišķu daļu, proti dalībvalstu, pārvaldi un administrāciju nebūt nav skaidra. Tas attiecas uz jautājumiem, kas ir gan dalībvalstu, gan “Briseles” kopējā kompetencē, kā arī uz tām jomām, kuras ir pašu dalībvalstu pārziņā, piemēram, Lisabonas stratēģijas īstenošana. |
| --- | --- |

3.2

ES ir unikāla suverenitātes ziņā. Tādējādi ES nepieciešama pārskatāma daudzlīmeņu pārvaldība daudzās jomās, taču šāda veida pārvaldības ietekme uz ES atsevišķu daļu, proti dalībvalstu, pārvaldi un administrāciju nebūt nav skaidra. Tas attiecas uz jautājumiem, kas ir gan dalībvalstu, gan “Briseles” kopējā kompetencē, kā arī uz tām jomām, kuras ir pašu dalībvalstu pārziņā, piemēram, Lisabonas stratēģijas īstenošana.

| 3.3 | Pēdējo gadu desmitu laikā arvien vairāk atbildības jomu iekļautas ES kompetencē. Tas ir dinamisks process, kurā iesaistītas valstu valdības un arvien biežāk — arī reģionālās varas iestādes, sociālās un ekonomikas jomas pārstāvji un pilsoniskā sabiedrība. Nesen uzsākta īstenošana “Trešā pīlāra” jautājumos, proti, tieslietu un iekšlietu jautājumos. Tomēr līdz šim Komisijai minētajās jomās nebija iespējams ierosināt pārkāpuma izmeklēšanas procedūru, lai vērstos pret īstenošanas valsts līmenī neesamību (2). |
| --- | --- |

3.3

Pēdējo gadu desmitu laikā arvien vairāk atbildības jomu iekļautas ES kompetencē. Tas ir dinamisks process, kurā iesaistītas valstu valdības un arvien biežāk — arī reģionālās varas iestādes, sociālās un ekonomikas jomas pārstāvji un pilsoniskā sabiedrība. Nesen uzsākta īstenošana “Trešā pīlāra” jautājumos, proti, tieslietu un iekšlietu jautājumos. Tomēr līdz šim Komisijai minētajās jomās nebija iespējams ierosināt pārkāpuma izmeklēšanas procedūru, lai vērstos pret īstenošanas valsts līmenī neesamību (2).

| 3.4 | Neraugoties uz ES tiesību aktu izstrādes un lēmumu pieņemšanas bieži vien tiešo ietekmi uz iedzīvotājiem, uzņēmumiem un organizācijām, daudzās dalībvalstīs Eiropas Savienību vēl aizvien uzskata par starptautisku struktūru ārpus valsts organizācijas, bet dažās dalībvalstīs pat par ārpolitikas jomu. Tas rada neizpratni un neproduktīvu attālināšanos. Problēmas, ar kurām ES sastopas dalībvalstu politiskajā un administratīvajā struktūrā, bieži vien ir šādas attieksmes rezultāts. |
| --- | --- |

3.4

Neraugoties uz ES tiesību aktu izstrādes un lēmumu pieņemšanas bieži vien tiešo ietekmi uz iedzīvotājiem, uzņēmumiem un organizācijām, daudzās dalībvalstīs Eiropas Savienību vēl aizvien uzskata par starptautisku struktūru ārpus valsts organizācijas, bet dažās dalībvalstīs pat par ārpolitikas jomu. Tas rada neizpratni un neproduktīvu attālināšanos. Problēmas, ar kurām ES sastopas dalībvalstu politiskajā un administratīvajā struktūrā, bieži vien ir šādas attieksmes rezultāts.

| 3.4.1 | Politikas jomā milzīga nozīme ir valstu parlamentu nostājai un lomai. Vēl aizvien bieži vērojama plaisa starp parlamentu informētības un iesaistīšanās līmeni un lēmumu pieņemšanas procesu ES līmenī. Tas palielina arī plaisu starp ES un sabiedrību. |
| --- | --- |

3.4.1

Politikas jomā milzīga nozīme ir valstu parlamentu nostājai un lomai. Vēl aizvien bieži vērojama plaisa starp parlamentu informētības un iesaistīšanās līmeni un lēmumu pieņemšanas procesu ES līmenī. Tas palielina arī plaisu starp ES un sabiedrību.

| 3.4.2 | Otrs nozīmīgs faktors šajā sakarā ir politiķu, valstu administrāciju un iesaistīto privātā sektora pārstāvju atšķirīgā uztvere. |
| --- | --- |

3.4.2

Otrs nozīmīgs faktors šajā sakarā ir politiķu, valstu administrāciju un iesaistīto privātā sektora pārstāvju atšķirīgā uztvere.

| 3.4.3 | Treškārt, ja politikas veidošanas procesā trūkst pārskatāmības, var rasties neskaidrība par to, kā un kurā izšķirošā brīdī tiek noteikta un apspriesta valstu nostāja gan vietējā, gan ES līmenī. Iepriekš minēto ilustrē dažādās ministrijās pastāvošās Eiropas nodaļas, kas — lai gan nodarbojas ne tikai ar sadarbības organizēšanu, bet arī ar pamatjautājumiem — ir vairāk vai mazāk nodalītas no tām nodaļām, kuras atbildīgas par vietējo politiku īstenošanu. Tas var negatīvi ietekmēt par vietējo politiku atbildīgo nodaļu attieksmi pret Eiropas aspektiem. Līdzīgas koordinācijas problēmas pastāv arī valstu parlamentu pastāvīgajās komitejās. |
| --- | --- |

3.4.3

Treškārt, ja politikas veidošanas procesā trūkst pārskatāmības, var rasties neskaidrība par to, kā un kurā izšķirošā brīdī tiek noteikta un apspriesta valstu nostāja gan vietējā, gan ES līmenī. Iepriekš minēto ilustrē dažādās ministrijās pastāvošās Eiropas nodaļas, kas — lai gan nodarbojas ne tikai ar sadarbības organizēšanu, bet arī ar pamatjautājumiem — ir vairāk vai mazāk nodalītas no tām nodaļām, kuras atbildīgas par vietējo politiku īstenošanu. Tas var negatīvi ietekmēt par vietējo politiku atbildīgo nodaļu attieksmi pret Eiropas aspektiem. Līdzīgas koordinācijas problēmas pastāv arī valstu parlamentu pastāvīgajās komitejās.

| 3.4.4 | Ceturtkārt, lēmumu par “Eiropu” pieņemšana valstu līmenī pārāk bieži ir nošķirta no izpilddirekciju vai aģentūru darba un pārāk attālināta no reģionālajām un vietējām iestādēm. |
| --- | --- |

3.4.4

Ceturtkārt, lēmumu par “Eiropu” pieņemšana valstu līmenī pārāk bieži ir nošķirta no izpilddirekciju vai aģentūru darba un pārāk attālināta no reģionālajām un vietējām iestādēm.

| 3.5 | Vērojams, ka dalībvalstis negribīgi pielāgo administratīvās un politiskās procedūras. Ja tās netiks pielāgotas pieaugošajam ES nozīmīgumam un sarežģītībai, var rasties pastāvīgi traucējumi dažādos lēmumu pieņemšanas līmeņos. |
| --- | --- |

3.5

Vērojams, ka dalībvalstis negribīgi pielāgo administratīvās un politiskās procedūras. Ja tās netiks pielāgotas pieaugošajam ES nozīmīgumam un sarežģītībai, var rasties pastāvīgi traucējumi dažādos lēmumu pieņemšanas līmeņos.

| 3.6 | Parasti dienas kārtībā ir specifiskas politiskas intereses, tradīcijas un retorika — gan valstu, gan arī partiju līmenī. Tām ir tendence radīt mākslīgu plaisu starp Briselē pieņemtajiem lēmumiem un valstu interesēm un īstenotajām procedūrām. |
| --- | --- |

3.6

Parasti dienas kārtībā ir specifiskas politiskas intereses, tradīcijas un retorika — gan valstu, gan arī partiju līmenī. Tām ir tendence radīt mākslīgu plaisu starp Briselē pieņemtajiem lēmumiem un valstu interesēm un īstenotajām procedūrām.

| 3.7 | Minētās norises ir izraisījušas īpatnēju paradoksu — no vienas puses valdības vienojas par politikas mērķiem un tiesību aktiem ES līmenī “Briselē”, bet no otras puses bieži vien noraida tos, tiklīdz apspriešana notiek valstu līmenī. |
| --- | --- |

3.7

Minētās norises ir izraisījušas īpatnēju paradoksu — no vienas puses valdības vienojas par politikas mērķiem un tiesību aktiem ES līmenī “Briselē”, bet no otras puses bieži vien noraida tos, tiklīdz apspriešana notiek valstu līmenī.

| 3.8 | Šāda atšķirība var radīt ieinteresēto pušu un plašākas sabiedrības neizpratni. Tas nenoliedzami pastiprina nopietno leģitimitātes krīzi ES, jo ES politikas mērķu īstenošanas un pārvaldes kvalitāte un uzticamība valstu līmenī ir tieši saistīta ar sabiedrisko domu un iedzīvotāju cerībām. |
| --- | --- |

3.8

Šāda atšķirība var radīt ieinteresēto pušu un plašākas sabiedrības neizpratni. Tas nenoliedzami pastiprina nopietno leģitimitātes krīzi ES, jo ES politikas mērķu īstenošanas un pārvaldes kvalitāte un uzticamība valstu līmenī ir tieši saistīta ar sabiedrisko domu un iedzīvotāju cerībām.

| 3.8.1 | Šajā sakarā EESK tomēr norāda arī, ka ES leģitimitātes iespējamās krīzes iemesli nebūtu jāsaista pirmām kārtām ar komunikācijas problēmām. Lai ES atgūtu iedzīvotāju uzticību, pirmām kārtām ir jārisina Savienībai steidzamās problēmas. |
| --- | --- |

3.8.1

Šajā sakarā EESK tomēr norāda arī, ka ES leģitimitātes iespējamās krīzes iemesli nebūtu jāsaista pirmām kārtām ar komunikācijas problēmām. Lai ES atgūtu iedzīvotāju uzticību, pirmām kārtām ir jārisina Savienībai steidzamās problēmas.

| 3.9 | Šajā sakarā var pamatoti teikt, ka daudzas sociālo partneru organizācijas un pilsoniskā sabiedrība kopumā atspoguļo vairāk vai mazāk līdzīgu modeli “Briseles” un valsts līmeņa jautājumu risināšanā. |
| --- | --- |

3.9

Šajā sakarā var pamatoti teikt, ka daudzas sociālo partneru organizācijas un pilsoniskā sabiedrība kopumā atspoguļo vairāk vai mazāk līdzīgu modeli “Briseles” un valsts līmeņa jautājumu risināšanā.

| 3.10 | Var rasties apdraudējums ES reputācijai, jo kritika valstīs lielākoties tiek vērsta pret “Briseli” un Komisiju, un tikai retos gadījumos pret pašām dalībvalstīm, kas ir integrācijas procesa galvenās dalībnieces. |
| --- | --- |

3.10

Var rasties apdraudējums ES reputācijai, jo kritika valstīs lielākoties tiek vērsta pret “Briseli” un Komisiju, un tikai retos gadījumos pret pašām dalībvalstīm, kas ir integrācijas procesa galvenās dalībnieces.

| 3.11 | Valstu lobiji mēdz rīkoties līdzīgi attiecībā uz tiesību aktu transponēšanu un ieviešanu. Dažkārt minēto attieksmi izraisa būtiski Padomē panākti kompromisi, kas paver iespēju valstu diskrecionārās varas piemērošanai. Citos gadījumos lobiji vienkārši izmanto valstu likumdevēju radītās iespējas, kā rezultātā tiek iekļautas tādas prasības, kas nav minētas direktīvās (gold-plating), vai arī direktīvas tiek īstenotas pēc izvēles (cherry-picking). |
| --- | --- |

3.11

Valstu lobiji mēdz rīkoties līdzīgi attiecībā uz tiesību aktu transponēšanu un ieviešanu. Dažkārt minēto attieksmi izraisa būtiski Padomē panākti kompromisi, kas paver iespēju valstu diskrecionārās varas piemērošanai. Citos gadījumos lobiji vienkārši izmanto valstu likumdevēju radītās iespējas, kā rezultātā tiek iekļautas tādas prasības, kas nav minētas direktīvās (gold-plating), vai arī direktīvas tiek īstenotas pēc izvēles (cherry-picking).

| 3.12 | Valstu jeb nacionālo ievirzi ES jautājumos var veicināt arī tendence izmantot “maigākus” instrumentus stingru tiesisko instrumentu vietā, piemēram atklāto koordinācijas metodi: jo lielākas iespējas brīvai interpretācijai valstīs, jo lielākas atšķirības starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

3.12

Valstu jeb nacionālo ievirzi ES jautājumos var veicināt arī tendence izmantot “maigākus” instrumentus stingru tiesisko instrumentu vietā, piemēram atklāto koordinācijas metodi: jo lielākas iespējas brīvai interpretācijai valstīs, jo lielākas atšķirības starp dalībvalstīm.

4.   Koordinācija valsts līmenī.

| 4.1 | Šķiet, ka līdz nesenam laikam daudzās valstīs jautājumus par procesu un procedūru sakārtošanu un koordinēšanu valsts līmenī galvenokārt risināja ar dažādu ministriju spontānu rīcību, necenšoties rast labi strukturētu pieeju. Visās dalībvalstīs tiek veidota vairāk vai mazāk strukturēta koordinācijas procedūra (un atbilstošas iestādes), bet daudzos gadījumos tās attiecināmas tikai uz lēmumu pieņemšanas valsts līmeņa procesa noslēguma posmu. Iepriekšējie posmi parasti nav tik labi organizēti. |
| --- | --- |

4.1

Šķiet, ka līdz nesenam laikam daudzās valstīs jautājumus par procesu un procedūru sakārtošanu un koordinēšanu valsts līmenī galvenokārt risināja ar dažādu ministriju spontānu rīcību, necenšoties rast labi strukturētu pieeju. Visās dalībvalstīs tiek veidota vairāk vai mazāk strukturēta koordinācijas procedūra (un atbilstošas iestādes), bet daudzos gadījumos tās attiecināmas tikai uz lēmumu pieņemšanas valsts līmeņa procesa noslēguma posmu. Iepriekšējie posmi parasti nav tik labi organizēti.

| 4.2 | Minētā aina atspoguļo starpvaldību sadarbības sarežģīto modeli, nevis dinamiskāku ES likumdošanas procesu ar tam raksturīgo komplicēto politiskas vienošanās procesu. Patiesībā Eiropas integrācijas procesa rezultātā ir izveidoti plaši un intensīvi kontakti, līdz ar to neskaitāmas saiknes starp publiskā un privātā sektora dalībniekiem, kas iesaistīti likumdošanas procesā un administratīvās pārrunās un procedūrās Eiropā. Eiropas tiesību aktu sagatavošanas procesā veidojas cieša saikne ar citām iesaistītajām personām, tostarp apspriešanās ar ekspertiem un ieinteresētajām personām pārrunu, pieņemto jauno tiesību aktu transponēšanas, ieviešanas un īstenošanas procesā, Eiropas tiesību aktu piemērošanas jomā valstu tiesu iestādēs un Eiropas Kopienu tiesā, un visbeidzot — apspriežot valstu pieredzi Eiropas tiesību aktu īstenošanas jomā ar Eiropas likumdevēju. Minēto procesu īstenošanā nepieciešams augsts profesionālais līmenis un valstu administrāciju darba kopīga organizēšana. |
| --- | --- |

4.2

Minētā aina atspoguļo starpvaldību sadarbības sarežģīto modeli, nevis dinamiskāku ES likumdošanas procesu ar tam raksturīgo komplicēto politiskas vienošanās procesu. Patiesībā Eiropas integrācijas procesa rezultātā ir izveidoti plaši un intensīvi kontakti, līdz ar to neskaitāmas saiknes starp publiskā un privātā sektora dalībniekiem, kas iesaistīti likumdošanas procesā un administratīvās pārrunās un procedūrās Eiropā. Eiropas tiesību aktu sagatavošanas procesā veidojas cieša saikne ar citām iesaistītajām personām, tostarp apspriešanās ar ekspertiem un ieinteresētajām personām pārrunu, pieņemto jauno tiesību aktu transponēšanas, ieviešanas un īstenošanas procesā, Eiropas tiesību aktu piemērošanas jomā valstu tiesu iestādēs un Eiropas Kopienu tiesā, un visbeidzot — apspriežot valstu pieredzi Eiropas tiesību aktu īstenošanas jomā ar Eiropas likumdevēju. Minēto procesu īstenošanā nepieciešams augsts profesionālais līmenis un valstu administrāciju darba kopīga organizēšana.

| 4.3 | Pieaug nepieciešamība gan pēc atbilstīgas pārvaldes un koordinācijas valstu līmenī, gan pēc efektīviem starptautiskiem sadarbības tīkliem, jo ES politikas mērķi un lēmumu pieņemšana ir cieši saistīta ar valstu politikas mērķiem. Lisabonas stratēģija ir ilustrējošs piemērs: tā tika definēta ES līmenī, taču praksē ar ES līmeņa lēmumu pieņemšanu saistīta tikai daļa no minētās stratēģijas. Atbildība par galvenajiem tās aspektiem noteikta dalībvalstīm. Taču galīgais rezultāts ir apšaubāms, ja saistošu interaktīvu procedūru starp ES un valstu politikām trūkuma dēļ dalībvalstis nesasniedz noteiktos mērķus, vai sasniedz tos tikai daļēji. |
| --- | --- |

4.3

Pieaug nepieciešamība gan pēc atbilstīgas pārvaldes un koordinācijas valstu līmenī, gan pēc efektīviem starptautiskiem sadarbības tīkliem, jo ES politikas mērķi un lēmumu pieņemšana ir cieši saistīta ar valstu politikas mērķiem. Lisabonas stratēģija ir ilustrējošs piemērs: tā tika definēta ES līmenī, taču praksē ar ES līmeņa lēmumu pieņemšanu saistīta tikai daļa no minētās stratēģijas. Atbildība par galvenajiem tās aspektiem noteikta dalībvalstīm. Taču galīgais rezultāts ir apšaubāms, ja saistošu interaktīvu procedūru starp ES un valstu politikām trūkuma dēļ dalībvalstis nesasniedz noteiktos mērķus, vai sasniedz tos tikai daļēji.

| 4.4 | Eiropas integrācijas pastiprināšana, ko atbalstīja vairākās secīgās Eiropadomes sanāksmēs, kā arī daudzās Padomes sanāksmēs ciešā sadarbībā ar Komisiju, ir jāatspoguļo arī dalībvalstu politiskajā un administratīvajā organizācijā. Taču šajā aspektā dalībvalstīs pastāv būtiskas atšķirības. Katras valsts vēsturiskās attīstības rezultātā atšķirības skar gandrīz visus politiskās dzīves un valdības aspektus. |
| --- | --- |

4.4

Eiropas integrācijas pastiprināšana, ko atbalstīja vairākās secīgās Eiropadomes sanāksmēs, kā arī daudzās Padomes sanāksmēs ciešā sadarbībā ar Komisiju, ir jāatspoguļo arī dalībvalstu politiskajā un administratīvajā organizācijā. Taču šajā aspektā dalībvalstīs pastāv būtiskas atšķirības. Katras valsts vēsturiskās attīstības rezultātā atšķirības skar gandrīz visus politiskās dzīves un valdības aspektus.

| 4.5 | Cita starpā tas attiecas uz valdības īstenotajām procedūrām un pamatkoncepciju, ministriju hierarhiju, ministriju darba kvalitāti un centralizētām un decentralizētām sistēmām. |
| --- | --- |

4.5

Cita starpā tas attiecas uz valdības īstenotajām procedūrām un pamatkoncepciju, ministriju hierarhiju, ministriju darba kvalitāti un centralizētām un decentralizētām sistēmām.

| 4.6 | Konkrētāk, attiecībā uz ES lietām dalībvalstīs pastāv ievērojamas politiskas atšķirības šādos aspektos:






  — | premjerministra vai valdības vadītāja pilnvaras; |
| --- | --- | --- |

4.6

Konkrētāk, attiecībā uz ES lietām dalībvalstīs pastāv ievērojamas politiskas atšķirības šādos aspektos:

—

premjerministra vai valdības vadītāja pilnvaras;

| — | ministru kabineta ministru loma un funkcijas; |
| --- | --- |

—

ministru kabineta ministru loma un funkcijas;

| — | attiecības starp premjerministru un ārlietu ministru un/vai Eiropas lietu ministru; |
| --- | --- |

—

attiecības starp premjerministru un ārlietu ministru un/vai Eiropas lietu ministru;

| — | valdības koalīcijas vai vairākuma valdības un to prioritātes; |
| --- | --- |

—

valdības koalīcijas vai vairākuma valdības un to prioritātes;

| — | valdības un Parlamenta attiecības un valsts parlamenta loma Eiropas integrācijas procesā; |
| --- | --- |

—

valdības un Parlamenta attiecības un valsts parlamenta loma Eiropas integrācijas procesā;

| — | attieksme pret ES tiesību aktu labākas izstrādes un ieviešanas nozīmīgumu. |
| --- | --- |

—

attieksme pret ES tiesību aktu labākas izstrādes un ieviešanas nozīmīgumu.

| 4.7 | Salīdzināmas atšķirības pastāv arī ministriju pilnvaru un darba metožu ziņā:






  — | premjerministra/valdības vadītāja biroja organizācija un tā institucionālais statuss; |
| --- | --- | --- |

4.7

Salīdzināmas atšķirības pastāv arī ministriju pilnvaru un darba metožu ziņā:

—

premjerministra/valdības vadītāja biroja organizācija un tā institucionālais statuss;

| — | kādā mērā pastāv “Ķīnas mūris” starp ministriju “Eiropas” nodaļām un pārējām nodaļām; |
| --- | --- |

—

kādā mērā pastāv “Ķīnas mūris” starp ministriju “Eiropas” nodaļām un pārējām nodaļām;

| — | brīdis, kad ministrijas kļūst patiesi ieinteresētas konkrētā priekšlikumā; |
| --- | --- |

—

brīdis, kad ministrijas kļūst patiesi ieinteresētas konkrētā priekšlikumā;

| — | koordinācijas pakāpe un līmenis attiecībā uz “Briseles” jautājumiem; |
| --- | --- |

—

koordinācijas pakāpe un līmenis attiecībā uz “Briseles” jautājumiem;

| — | brīdis, kad sākas koordinēšana attiecībā uz konkrēto priekšlikumu; |
| --- | --- |

—

brīdis, kad sākas koordinēšana attiecībā uz konkrēto priekšlikumu;

| — | Ārlietu ministrijas loma un attiecīgi pārējo ministriju patstāvības pakāpe; |
| --- | --- |

—

Ārlietu ministrijas loma un attiecīgi pārējo ministriju patstāvības pakāpe;

| — | valsts ierēdņu (pastāvīga) apmācība; |
| --- | --- |

—

valsts ierēdņu (pastāvīga) apmācība;

| — | veids, kādā notiek apspriešanās ar ieinteresētajām personām sarunu un ieviešanas posmos; |
| --- | --- |

—

veids, kādā notiek apspriešanās ar ieinteresētajām personām sarunu un ieviešanas posmos;

| — | veids, kādā parasti tiek īstenotas direktīvas — vai nu ar formālu valsts tiesību aktu starpniecību vai ar mazāk stingru valdības noteikumu starpniecību. |
| --- | --- |

—

veids, kādā parasti tiek īstenotas direktīvas — vai nu ar formālu valsts tiesību aktu starpniecību vai ar mazāk stingru valdības noteikumu starpniecību.

| 4.8 | Ievērojamas sekas Padomes darbā var radīt arī attiecīgo valstu ministriju darba sadalījums. Kā piemēru var minēt to, ka Konkurētspējas padomes darbā dažkārt iesaistītas četras vai piecas ministrijas no katras valsts. Tas kavē ilgtermiņa stratēģijas īstenošanu, traucē vadībai un veicina politikas fragmentāciju. |
| --- | --- |

4.8

Ievērojamas sekas Padomes darbā var radīt arī attiecīgo valstu ministriju darba sadalījums. Kā piemēru var minēt to, ka Konkurētspējas padomes darbā dažkārt iesaistītas četras vai piecas ministrijas no katras valsts. Tas kavē ilgtermiņa stratēģijas īstenošanu, traucē vadībai un veicina politikas fragmentāciju.

| 4.9 | Situācijas kļūst vēl sarežģītākas, ja pastāv kompetences dalījums valsts un reģionālā līmenī, piemēram, federālās sistēmās. Sarežģītās un dažkārt nepārskatāmās valsts un reģionālā līmeņa attiecības var radīt vēl vairāk neskaidrību. |
| --- | --- |

4.9

Situācijas kļūst vēl sarežģītākas, ja pastāv kompetences dalījums valsts un reģionālā līmenī, piemēram, federālās sistēmās. Sarežģītās un dažkārt nepārskatāmās valsts un reģionālā līmeņa attiecības var radīt vēl vairāk neskaidrību.

| 4.10 | Lēmumu pieņemšanas procesa labu funkcionēšanu dalībvalstīs traucē arī nepiemērota Komisijas un ES Padomes sekretariāta prakse. Piemēram, Padomes dokumentu projektu galīgā varianta izplatīšana ļoti īsā laika posmā pirms sanāksmes, kurā attiecīgie dokumenti jāizskata, kavē pat visefektīvākās valstu lēmumu pieņemšanas procedūras. |
| --- | --- |

4.10

Lēmumu pieņemšanas procesa labu funkcionēšanu dalībvalstīs traucē arī nepiemērota Komisijas un ES Padomes sekretariāta prakse. Piemēram, Padomes dokumentu projektu galīgā varianta izplatīšana ļoti īsā laika posmā pirms sanāksmes, kurā attiecīgie dokumenti jāizskata, kavē pat visefektīvākās valstu lēmumu pieņemšanas procedūras.

| 4.11 | Atšķirīgais ministru un ministriju nodaļu darba sadalījums dalībvalstīs bieži vien apgrūtina iespēju izveidot efektīvu starptautiskās sadarbības tīklu vai ilgtermiņa saiknes starp atbildīgajiem ierēdņiem. |
| --- | --- |

4.11

Atšķirīgais ministru un ministriju nodaļu darba sadalījums dalībvalstīs bieži vien apgrūtina iespēju izveidot efektīvu starptautiskās sadarbības tīklu vai ilgtermiņa saiknes starp atbildīgajiem ierēdņiem.

| 4.12 | Joprojām vērojams, ka lielai daļai juridiskā sektora pārstāvju un valstu tiesnešu, kuriem būtu pilnībā jāņem vērā Eiropas tiesību akti, trūkst pietiekamu zināšanu minētajā jomā. Tas nerosina valstu administrācijas spontāni pieņemt ES kā vietējās politikas veidošanas politisku un administratīvu sastāvdaļu |
| --- | --- |

4.12

Joprojām vērojams, ka lielai daļai juridiskā sektora pārstāvju un valstu tiesnešu, kuriem būtu pilnībā jāņem vērā Eiropas tiesību akti, trūkst pietiekamu zināšanu minētajā jomā. Tas nerosina valstu administrācijas spontāni pieņemt ES kā vietējās politikas veidošanas politisku un administratīvu sastāvdaļu

5.   Pašreizējās norises.

| 5.1 | Pastāvīgais pārkāpumu izmeklēšanas procedūru (kas ir Komisijas galvenā funkcija ar mērķi novērst ES tiesību aktu neieviešanu dalībvalstīs) skaits un pieaugošs veiksmīgu ES progresa ziņojumu skaits par ES tiesību aktu transponēšanu dalībvalstīs pastiprina apziņu, ka valstīs īstenojamās procedūras ir jāpielāgo ES prasībām. |
| --- | --- |

5.1

Pastāvīgais pārkāpumu izmeklēšanas procedūru (kas ir Komisijas galvenā funkcija ar mērķi novērst ES tiesību aktu neieviešanu dalībvalstīs) skaits un pieaugošs veiksmīgu ES progresa ziņojumu skaits par ES tiesību aktu transponēšanu dalībvalstīs pastiprina apziņu, ka valstīs īstenojamās procedūras ir jāpielāgo ES prasībām.

| 5.2 | Acquis communautaire ieviešanas process desmit jaunajās dalībvalstīs līdz 2003. gadam piesaistīja līdzīgu uzmanību minētajai tēmai. |
| --- | --- |

5.2

Acquis communautaire ieviešanas process desmit jaunajās dalībvalstīs līdz 2003. gadam piesaistīja līdzīgu uzmanību minētajai tēmai.

| 5.3 | Konstitucionālā līguma projekta mērķis ir cita starpā savienot valstu politiskās procedūras ar ES tiesību aktu izstrādi, ieskaitot arī valstu parlamentu iesaistīšanu ES procedūru sākotnējā posmā. |
| --- | --- |

5.3

Konstitucionālā līguma projekta mērķis ir cita starpā savienot valstu politiskās procedūras ar ES tiesību aktu izstrādi, ieskaitot arī valstu parlamentu iesaistīšanu ES procedūru sākotnējā posmā.

| 5.4 | Neraugoties uz atsevišķiem uzlabojumiem koordinācijas procedūru jomā, jāatzīst, ka lielākā daļa valsts pārvaldes iestāžu nesteidzas veikt izmaiņas iekšējās birokrātiskajās procedūrās un apspriest īstenoto praksi gan savstarpēji, gan ES līmenī. Spēles nosaukums ir “subsidiaritāte”. |
| --- | --- |

5.4

Neraugoties uz atsevišķiem uzlabojumiem koordinācijas procedūru jomā, jāatzīst, ka lielākā daļa valsts pārvaldes iestāžu nesteidzas veikt izmaiņas iekšējās birokrātiskajās procedūrās un apspriest īstenoto praksi gan savstarpēji, gan ES līmenī. Spēles nosaukums ir “subsidiaritāte”.

| 5.5 | Papildus subsidiaritātei nenoliedzams un bieži vien sarežģīts faktors ES un dalībvalstu attiecībās ir tas, ka ES lēmumu pieņemšana parasti ir no valstu politikas veidošanas procesa atšķirīgs cikls. |
| --- | --- |

5.5

Papildus subsidiaritātei nenoliedzams un bieži vien sarežģīts faktors ES un dalībvalstu attiecībās ir tas, ka ES lēmumu pieņemšana parasti ir no valstu politikas veidošanas procesa atšķirīgs cikls.

| 5.6 | Lai gan dalībvalstīs apspriež koordinācijas procesa pielāgošanu (3), dalībvalstu īstenotā pieeja un prakse ir atšķirīga. |
| --- | --- |

5.6

Lai gan dalībvalstīs apspriež koordinācijas procesa pielāgošanu (3), dalībvalstu īstenotā pieeja un prakse ir atšķirīga.

| 5.6.1 | Piemēram, Dānijā parlaments piedalās ES tiesību aktu sagatavošanā un ES politiku izstrādē jau agrīnā posmā, kas veicina iespēju sistemātiski sekot ES norisēm, kā arī nodrošināt pārredzamību. Tajā pašā laikā administratīvo procedūru efektīva pielāgošana, kā arī valsts un ES tiesību normu īstenošanas un izpildes savstarpējā saikne Dānijā pastāv jau sen. |
| --- | --- |

5.6.1

Piemēram, Dānijā parlaments piedalās ES tiesību aktu sagatavošanā un ES politiku izstrādē jau agrīnā posmā, kas veicina iespēju sistemātiski sekot ES norisēm, kā arī nodrošināt pārredzamību. Tajā pašā laikā administratīvo procedūru efektīva pielāgošana, kā arī valsts un ES tiesību normu īstenošanas un izpildes savstarpējā saikne Dānijā pastāv jau sen.

| 5.6.2 | Apvienotajā karalistē ir pieņemtas administratīvas procedūras, lai tuvinātu ES līmeņa jautājumus vietējās politikas veidošanai, tostarp arī ieviešot efektīvu koordinēšanas mehānismu ministriju darbā un piešķirot Ministru kabinetam plašas pilnvaras attiecībā uz ES tiesību aktiem. Apakšnamam ir iespēja rūpīgi izvērtēt ES tiesību aktus, un Lordu palāta ir aktīvi iesaistīta ES likumdošanas un politiku apspriešanā. |
| --- | --- |

5.6.2

Apvienotajā karalistē ir pieņemtas administratīvas procedūras, lai tuvinātu ES līmeņa jautājumus vietējās politikas veidošanai, tostarp arī ieviešot efektīvu koordinēšanas mehānismu ministriju darbā un piešķirot Ministru kabinetam plašas pilnvaras attiecībā uz ES tiesību aktiem. Apakšnamam ir iespēja rūpīgi izvērtēt ES tiesību aktus, un Lordu palāta ir aktīvi iesaistīta ES likumdošanas un politiku apspriešanā.

| 5.6.3 | Pretēji iepriekš minētajam Francijas un Spānijas parlamenti parasti iesaistās procesa vēlākos posmos. Tas ietekmē ES nozīmi sabiedriskās apspriešanas procesā. ES tiesību aktu un ES politiku īstenošana galvenokārt ir valstu administrācijas un politiskās vadības līmenī risināms jautājums. Jāatzīmē, ka École nationale d'administration (ENA) galvenā mītne ir pārvietota no Parīzes uz Strasbūru, kas liecina par ES pieaugošo ietekmi Francijā. |
| --- | --- |

5.6.3

Pretēji iepriekš minētajam Francijas un Spānijas parlamenti parasti iesaistās procesa vēlākos posmos. Tas ietekmē ES nozīmi sabiedriskās apspriešanas procesā. ES tiesību aktu un ES politiku īstenošana galvenokārt ir valstu administrācijas un politiskās vadības līmenī risināms jautājums. Jāatzīmē, ka École nationale d'administration (ENA) galvenā mītne ir pārvietota no Parīzes uz Strasbūru, kas liecina par ES pieaugošo ietekmi Francijā.

| 5.6.4 | Nīderlande vairākkārt sastapusies ar neveiksmīgu pieredzi ES tiesību aktu ieviešanā, un šī pieredze izraisījusi pieaugošu interesi par vadību un procedūrām ES līmeņa jautājumos. Uzsākta ministriju iekšējo procedūru reorganizācija, kā mērķis ir apvienot “valsts” un “Eiropas” interešu jomas un kuras īstenošana ir sarežģīts process. Tas pats attiecas uz centieniem efektīvāk un savlaicīgāk iesaistīt valstu parlamentus ES līmeņa jautājumu risināšanā. Luksemburgas Parlamentā procedūras jau ir sekmīgi pielāgotas. |
| --- | --- |

5.6.4

Nīderlande vairākkārt sastapusies ar neveiksmīgu pieredzi ES tiesību aktu ieviešanā, un šī pieredze izraisījusi pieaugošu interesi par vadību un procedūrām ES līmeņa jautājumos. Uzsākta ministriju iekšējo procedūru reorganizācija, kā mērķis ir apvienot “valsts” un “Eiropas” interešu jomas un kuras īstenošana ir sarežģīts process. Tas pats attiecas uz centieniem efektīvāk un savlaicīgāk iesaistīt valstu parlamentus ES līmeņa jautājumu risināšanā. Luksemburgas Parlamentā procedūras jau ir sekmīgi pielāgotas.

| 5.6.5 | “Jaunajās” dalībvalstīs procedūras, kas tika ieviestas vai pielāgotas laikā, kad valstis gatavojās pievienoties ES un kad attiecīgās valsts tiesību aktos bija jāiestrādā acquis, dod vēlamo rezultātu, ja šādas procedūras ir saglabājušās nemainīgas. “Veco” un “jauno” dalībvalstu ekspertu mērķsadarbības projekts sekmē jauno dalībvalstu iespējas pārņemt ES tiesību aktu īstenošanas paraugpraksi, tādējādi veicinot ES līmeņa jautājumu iekļaušanu lēmumu pieņemšanas procesā jau sākotnējā posmā. |
| --- | --- |

5.6.5

“Jaunajās” dalībvalstīs procedūras, kas tika ieviestas vai pielāgotas laikā, kad valstis gatavojās pievienoties ES un kad attiecīgās valsts tiesību aktos bija jāiestrādā acquis, dod vēlamo rezultātu, ja šādas procedūras ir saglabājušās nemainīgas. “Veco” un “jauno” dalībvalstu ekspertu mērķsadarbības projekts sekmē jauno dalībvalstu iespējas pārņemt ES tiesību aktu īstenošanas paraugpraksi, tādējādi veicinot ES līmeņa jautājumu iekļaušanu lēmumu pieņemšanas procesā jau sākotnējā posmā.

| 5.6.6 | Federālās sistēmās, piemēram, Vācijā un Spānijā, nebūt nav viegli mazināt plaisu starp reģioniem — federālajām zemēm [Länder] un provincēm — un Eiropu. Dažkārt nopietnas problēmas rodas tajos gadījumos, kad par ES tiesību aktu īstenošanu ir atbildīgs reģionālais līmenis, piemēram, Vācijā. Visām federālajām zemēm [Länder] ir pārstāvniecības Briselē, lai nodrošinātu iespēju tiešāk iesaistīties tām būtiskajos ES līmeņa jautājumos. |
| --- | --- |

5.6.6

Federālās sistēmās, piemēram, Vācijā un Spānijā, nebūt nav viegli mazināt plaisu starp reģioniem — federālajām zemēm [Länder] un provincēm — un Eiropu. Dažkārt nopietnas problēmas rodas tajos gadījumos, kad par ES tiesību aktu īstenošanu ir atbildīgs reģionālais līmenis, piemēram, Vācijā. Visām federālajām zemēm [Länder] ir pārstāvniecības Briselē, lai nodrošinātu iespēju tiešāk iesaistīties tām būtiskajos ES līmeņa jautājumos.

| 5.7 | “Valstu ekspertu sistēmas” ieviešana un plaša izmantošana, izveidojot to par nepārtrauktu valstu administrācijas un Komisijas mijiedarbības procesu, var veicināt sekmīgu vietējā līmeņa un “Briseles” mijiedarbību. |
| --- | --- |

5.7

“Valstu ekspertu sistēmas” ieviešana un plaša izmantošana, izveidojot to par nepārtrauktu valstu administrācijas un Komisijas mijiedarbības procesu, var veicināt sekmīgu vietējā līmeņa un “Briseles” mijiedarbību.

| 5.8 | Eiropas Komisija sniedz atbalstu vairākiem dalībvalstu administrāciju sadarbības tīkliem, kā arī Eiropas Komisijas un valstu administrāciju sadarbības tīkliem (piem., SOLVIT, patērētāju tīkli utt.). Arī Komisija ir uzsākusi veidot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (IMI), kuras mērķis ir palīdzēt dalībvalstu administrācijām piemērot iekšējā tirgus noteikumus. |
| --- | --- |

5.8

Eiropas Komisija sniedz atbalstu vairākiem dalībvalstu administrāciju sadarbības tīkliem, kā arī Eiropas Komisijas un valstu administrāciju sadarbības tīkliem (piem., SOLVIT, patērētāju tīkli utt.). Arī Komisija ir uzsākusi veidot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (IMI), kuras mērķis ir palīdzēt dalībvalstu administrācijām piemērot iekšējā tirgus noteikumus.

| 5.9 | “Valsts reglamentējošo iestāžu sistēma” dažādās nozarēs, piemēram, konkurences, telekomunikāciju, enerģētikas un citās jomās, sekmē konverģenci ES politiku īstenošanā dalībvalstīs. |
| --- | --- |

5.9

“Valsts reglamentējošo iestāžu sistēma” dažādās nozarēs, piemēram, konkurences, telekomunikāciju, enerģētikas un citās jomās, sekmē konverģenci ES politiku īstenošanā dalībvalstīs.

| 5.10 | Kopumā atšķirības saglabājas starp tām valstīm, kas veido jaunas struktūras, lai uzlabotu mijiedarbību starp ES jautājumu risināšanu ES līmenī un valsts līmenī, un tām valstīm, kuras līdz šim atturas pārveidot organizāciju un procedūras. Minētie procesi ir atkarīgi pirmām kārtām no politiskās gribas. |
| --- | --- |

5.10

Kopumā atšķirības saglabājas starp tām valstīm, kas veido jaunas struktūras, lai uzlabotu mijiedarbību starp ES jautājumu risināšanu ES līmenī un valsts līmenī, un tām valstīm, kuras līdz šim atturas pārveidot organizāciju un procedūras. Minētie procesi ir atkarīgi pirmām kārtām no politiskās gribas.

6.   Secinājumi un ieteikumi.

6.1   Secinājumi.

| 6.1.1 | Veids, kādā organizēta valsts pārvalde, ir katras konkrētas valsts vēsturiskās attīstības rezultāts. Tādējādi atšķirības dažādās valstīs skar gandrīz visus politiskās un sabiedrības dzīves aspektus. Tās lielā mērā saglabāsies arī nākotnē. Taču minētajām atšķirībām nekādā ziņā nevajadzētu kavēt ES tiesību aktu un ES politiku sagatavošanas un īstenošanas procedūru un darba metožu pielāgošanu vai pat konverģenci. |
| --- | --- |

6.1.1

Veids, kādā organizēta valsts pārvalde, ir katras konkrētas valsts vēsturiskās attīstības rezultāts. Tādējādi atšķirības dažādās valstīs skar gandrīz visus politiskās un sabiedrības dzīves aspektus. Tās lielā mērā saglabāsies arī nākotnē. Taču minētajām atšķirībām nekādā ziņā nevajadzētu kavēt ES tiesību aktu un ES politiku sagatavošanas un īstenošanas procedūru un darba metožu pielāgošanu vai pat konverģenci.

| 6.1.2 | EESK uzskata, ka ES sekmīgas pārvaldības neatņemama sastāvdaļa ir precīzi definētas un efektīvas dalībvalstu politiskās un administratīvās procedūras, kā arī uzlabots tiesību aktu izstrādes, ieviešanas un īstenošanas process. |
| --- | --- |

6.1.2

EESK uzskata, ka ES sekmīgas pārvaldības neatņemama sastāvdaļa ir precīzi definētas un efektīvas dalībvalstu politiskās un administratīvās procedūras, kā arī uzlabots tiesību aktu izstrādes, ieviešanas un īstenošanas process.

| 6.1.3 | Līdz ar to būtu ļoti vēlams, lai valstu procedūru pielāgošanas un uzlabošanas novērtējums tiktu veikts saistībā ar procedūrām, ko veic ES līmenī, un ES prioritātēm, proti, tiesību aktu izstrādes, ieviešanas un īstenošanas procesa uzlabošanu, jo šā mērķa sasniegšana lielā mērā ir atkarīga no piemērotas valsts līmeņa pieejas visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

6.1.3

Līdz ar to būtu ļoti vēlams, lai valstu procedūru pielāgošanas un uzlabošanas novērtējums tiktu veikts saistībā ar procedūrām, ko veic ES līmenī, un ES prioritātēm, proti, tiesību aktu izstrādes, ieviešanas un īstenošanas procesa uzlabošanu, jo šā mērķa sasniegšana lielā mērā ir atkarīga no piemērotas valsts līmeņa pieejas visās dalībvalstīs.

| 6.1.4 | Ar ES saistīto lietu organizēšana dalībvalstīs ir attiecīgo valstu pārziņā. Tomēr ievērojams solis uz priekšu būtu panākts, ja politiskie spēki un valstu pārvaldes iestādes uzskatītu ES līmeņa jautājumus par vietējās politikas veidošanas neatņemamu daļu un publiski apliecinātu, ka arī tās pašas ir ES daļa un atbilstīgi rīkotos. Izšķiroša nozīme ir politiskajai gribai. |
| --- | --- |

6.1.4

Ar ES saistīto lietu organizēšana dalībvalstīs ir attiecīgo valstu pārziņā. Tomēr ievērojams solis uz priekšu būtu panākts, ja politiskie spēki un valstu pārvaldes iestādes uzskatītu ES līmeņa jautājumus par vietējās politikas veidošanas neatņemamu daļu un publiski apliecinātu, ka arī tās pašas ir ES daļa un atbilstīgi rīkotos. Izšķiroša nozīme ir politiskajai gribai.

| 6.1.5 | Šāda rīcība būtu pilnībā atbilstoša saiknei starp ES un valstu politiku un to īstenošanas sekām, kas ir cieši savstarpēji saistītas un vēl vairāk — savstarpēji atkarīgas. ES kā vietējās politikas administratīvas un politiskas sastāvdaļas atzīšana sekmētu arī ES tiesību aktu labāku izstrādi. |
| --- | --- |

6.1.5

Šāda rīcība būtu pilnībā atbilstoša saiknei starp ES un valstu politiku un to īstenošanas sekām, kas ir cieši savstarpēji saistītas un vēl vairāk — savstarpēji atkarīgas. ES kā vietējās politikas administratīvas un politiskas sastāvdaļas atzīšana sekmētu arī ES tiesību aktu labāku izstrādi.

| 6.1.6 | Dažās dalībvalstīs, īpaši Dānijā un nesen arī Luksemburgā, Komisijas priekšlikumi tiek iekļauti politiskajā darba kārtībā jau agrīnā posmā. Šis process saistīts ar Dānijas Parlamenta sistemātisku iesaistīšanu. Citās valstīs ierosināti līdzīgi pielāgojumi. Tomēr jāatzīst, ka lielākajā daļā valstu parlamenti saskaras ar zināmām grūtībām attiecībā uz harmonisku iesaistīšanos ES politiku veidošanā. |
| --- | --- |

6.1.6

Dažās dalībvalstīs, īpaši Dānijā un nesen arī Luksemburgā, Komisijas priekšlikumi tiek iekļauti politiskajā darba kārtībā jau agrīnā posmā. Šis process saistīts ar Dānijas Parlamenta sistemātisku iesaistīšanu. Citās valstīs ierosināti līdzīgi pielāgojumi. Tomēr jāatzīst, ka lielākajā daļā valstu parlamenti saskaras ar zināmām grūtībām attiecībā uz harmonisku iesaistīšanos ES politiku veidošanā.

| 6.1.7 | Arī ierosinātā Konstitucionālā līguma mērķis ir iekļaut valstu parlamentus ES procedūru īstenošanā jau sākotnējā posmā. Atbilstoši minētajai nostājai Komisija nesen nosūtīja valstu parlamentiem priekšlikumus attiecībā uz ES politiku un tiesību aktiem (4). Šīs procedūru izmaiņas noteikti veicinās valsts līmeņa diskusijas par Eiropas politiku, tiesību aktiem un to ietekmi daudz agrākā posmā nekā līdz šim. |
| --- | --- |

6.1.7

Arī ierosinātā Konstitucionālā līguma mērķis ir iekļaut valstu parlamentus ES procedūru īstenošanā jau sākotnējā posmā. Atbilstoši minētajai nostājai Komisija nesen nosūtīja valstu parlamentiem priekšlikumus attiecībā uz ES politiku un tiesību aktiem (4). Šīs procedūru izmaiņas noteikti veicinās valsts līmeņa diskusijas par Eiropas politiku, tiesību aktiem un to ietekmi daudz agrākā posmā nekā līdz šim.

| 6.1.8 | Lielāks uzsvars uz politiskām diskusijām un apspriešanos valsts līmenī agrīnā posmā varētu sekmēt valdību saistību pieņemšanu pārrunās par konkrētiem jautājumiem. |
| --- | --- |

6.1.8

Lielāks uzsvars uz politiskām diskusijām un apspriešanos valsts līmenī agrīnā posmā varētu sekmēt valdību saistību pieņemšanu pārrunās par konkrētiem jautājumiem.

| 6.1.9 | Sabiedrība vēlas pārskatāmību, kas var sekmēt uzticēšanos un leģitimitāti. Tādēļ ir vēlams, lai dalībvalstu administratīvās un politiskās procedūras attiecībā uz ES jautājumiem tiktu pielāgotas iepriekš minētajam. Efektīvas un caurskatāmas procedūras ne vien sekmētu likuma varas nodrošināšanu, bet arī veicinātu ES un uzņēmēju aprindu, sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības labāku komunikāciju, radot labāku izpratni un, visbeidzot, sekmējot līdzdalību un apņemšanos. |
| --- | --- |

6.1.9

Sabiedrība vēlas pārskatāmību, kas var sekmēt uzticēšanos un leģitimitāti. Tādēļ ir vēlams, lai dalībvalstu administratīvās un politiskās procedūras attiecībā uz ES jautājumiem tiktu pielāgotas iepriekš minētajam. Efektīvas un caurskatāmas procedūras ne vien sekmētu likuma varas nodrošināšanu, bet arī veicinātu ES un uzņēmēju aprindu, sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības labāku komunikāciju, radot labāku izpratni un, visbeidzot, sekmējot līdzdalību un apņemšanos.

| 6.1.10 | Līdz ar to pārskatāmība un komunikācija ir īpaši nozīmīga esošajiem vai jaunizveidotajiem konsultāciju procesiem ar ieinteresētajiem privātā sektora pārstāvjiem dalībvalstīs, kas dažkārt netiek pietiekami novērtēti. |
| --- | --- |

6.1.10

Līdz ar to pārskatāmība un komunikācija ir īpaši nozīmīga esošajiem vai jaunizveidotajiem konsultāciju procesiem ar ieinteresētajiem privātā sektora pārstāvjiem dalībvalstīs, kas dažkārt netiek pietiekami novērtēti.

| 6.1.11 | Visu iestāžu kopēja prioritāte ir normatīvās vides uzlabošana. Prioritāte ir arī vienotā tirgus saskaņotība un kopš 2000. gada — Lisabonas stratēģijas īstenošana. Efektīvi savstarpēji saistot lēmumu pieņemšanas procesus atsevišķu valstu līmenī un ES līmenī, tiktu sekmēta visu minēto mērķu sasniegšana. |
| --- | --- |

6.1.11

Visu iestāžu kopēja prioritāte ir normatīvās vides uzlabošana. Prioritāte ir arī vienotā tirgus saskaņotība un kopš 2000. gada — Lisabonas stratēģijas īstenošana. Efektīvi savstarpēji saistot lēmumu pieņemšanas procesus atsevišķu valstu līmenī un ES līmenī, tiktu sekmēta visu minēto mērķu sasniegšana.

| 6.1.12 | Lai gan ES filozofijas un prakses pamatā ir subsidiaritātes princips, vienmēr jāatceras, ka ES tiesību aktu ieviešana un pārvaldība, kā arī saistību izpilde dalībvalstīs bieži vien ietekmē citas ES valstis un to iedzīvotājus. Tas nozīmē, ka publiskā un privātā sektora partneri ir ieinteresēti, kā katra atsevišķa valsts veido un īsteno savas attiecības ar ES. Citiem vārdiem sakot, valsts pārvaldes organizācija un darba metodes ir daļa no ES kopējās pārvaldes. |
| --- | --- |

6.1.12

Lai gan ES filozofijas un prakses pamatā ir subsidiaritātes princips, vienmēr jāatceras, ka ES tiesību aktu ieviešana un pārvaldība, kā arī saistību izpilde dalībvalstīs bieži vien ietekmē citas ES valstis un to iedzīvotājus. Tas nozīmē, ka publiskā un privātā sektora partneri ir ieinteresēti, kā katra atsevišķa valsts veido un īsteno savas attiecības ar ES. Citiem vārdiem sakot, valsts pārvaldes organizācija un darba metodes ir daļa no ES kopējās pārvaldes.

| 6.1.13 | Piemērotas procedūras un ES lietu pārraudzība dalībvalstīs lielā mērā palīdzētu Komisijai, savukārt dalībvalstis gūtu labumu no Komisijas darba kvalitātes. |
| --- | --- |

6.1.13

Piemērotas procedūras un ES lietu pārraudzība dalībvalstīs lielā mērā palīdzētu Komisijai, savukārt dalībvalstis gūtu labumu no Komisijas darba kvalitātes.

6.2   Ieteikumi.

| 6.2.1 | Papildus ieteikumiem, kas izklāstīti atzinumā par tematu “ES tiesību aktu labāka izpilde” EESK iesaka veikt padziļinātu analīzi par valstu un reģionālajām procedūrām un praksi attiecībā uz ES politiskajiem un administratīvajiem jautājumiem, kura aptvertu visas 25 valstis, tādējādi nodrošinot pilnīgu situācijas pārskatu. |
| --- | --- |

6.2.1

Papildus ieteikumiem, kas izklāstīti atzinumā par tematu “ES tiesību aktu labāka izpilde” EESK iesaka veikt padziļinātu analīzi par valstu un reģionālajām procedūrām un praksi attiecībā uz ES politiskajiem un administratīvajiem jautājumiem, kura aptvertu visas 25 valstis, tādējādi nodrošinot pilnīgu situācijas pārskatu.

| 6.2.2 | Īpaša uzmanība jāpievērš visiem aspektiem, kas saistīti ar politisko un administratīvo lēmumu pieņēmēju līdzdalību, kā minēts 4. sadaļā “Koordinācija valsts līmenī”. Papildus tam, ka Komisija īsteno arvien vairāk pasākumu attiecībā uz ES tiesību aktu labāku izstrādi un ieviešanu, Komisija var uzņemties iniciatīvu un atbalsta funkcijas šajā jomā. |
| --- | --- |

6.2.2

Īpaša uzmanība jāpievērš visiem aspektiem, kas saistīti ar politisko un administratīvo lēmumu pieņēmēju līdzdalību, kā minēts 4. sadaļā “Koordinācija valsts līmenī”. Papildus tam, ka Komisija īsteno arvien vairāk pasākumu attiecībā uz ES tiesību aktu labāku izstrādi un ieviešanu, Komisija var uzņemties iniciatīvu un atbalsta funkcijas šajā jomā.

| 6.2.3 | Minētās analīzes veikšana varētu būt sekmīgs sākuma punkts diskusijai par tādu valdības procedūru efektivitāti, kas saistītas ar ES jautājumiem (gan politiska, gan administratīva rakstura). Vispārējās situācijas pārskatam vajadzētu atklāt vēlamās prakses un paraugprakses. Tam būtu jārada pamats atklātām diskusijām visā Eiropā par to, kā vislabāk risināt Eiropas jautājumus valstu līmenī. Tas būtu lietderīgs arī debatēm par tiesību aktu labāku izstrādi, ieviešanu un izpildi. |
| --- | --- |

6.2.3

Minētās analīzes veikšana varētu būt sekmīgs sākuma punkts diskusijai par tādu valdības procedūru efektivitāti, kas saistītas ar ES jautājumiem (gan politiska, gan administratīva rakstura). Vispārējās situācijas pārskatam vajadzētu atklāt vēlamās prakses un paraugprakses. Tam būtu jārada pamats atklātām diskusijām visā Eiropā par to, kā vislabāk risināt Eiropas jautājumus valstu līmenī. Tas būtu lietderīgs arī debatēm par tiesību aktu labāku izstrādi, ieviešanu un izpildi.

| 6.2.4 | Visaptveroša analīze un uz tās pamata izdarāmie secinājumi ir ļoti sarežģīts jautājums. Arī valsts varas iestādes un reģionālās pašvaldības arvien biežāk pauž nepieciešamību pēc viedokļu un zināšanu apmaiņas ar mērķi nodrošināt ES jautājumu atbilstošu pārvaldību. EESK atbalsta pastāvīgu pētījumu par valstu administratīvo praksi un procedūrām. Var rosināt arī valstu pārvaldes iestāžu viedokļu divpusēju apmaiņu, kā tā notiek, piemēram, IMPEL
   (5) izcilības centrā un Solvit tīkla ietvaros. |
| --- | --- |

6.2.4

Visaptveroša analīze un uz tās pamata izdarāmie secinājumi ir ļoti sarežģīts jautājums. Arī valsts varas iestādes un reģionālās pašvaldības arvien biežāk pauž nepieciešamību pēc viedokļu un zināšanu apmaiņas ar mērķi nodrošināt ES jautājumu atbilstošu pārvaldību. EESK atbalsta pastāvīgu pētījumu par valstu administratīvo praksi un procedūrām. Var rosināt arī valstu pārvaldes iestāžu viedokļu divpusēju apmaiņu, kā tā notiek, piemēram, IMPEL
   (5) izcilības centrā un Solvit tīkla ietvaros.

| 6.2.5 | Regulāri jāņem vērā uzņēmēju aprindu, sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju piezīmes. Visas minētās puses ir ieinteresētas tiesību aktu labākas izstrādes, ieviešanas un īstenošanas procesa īstenošanā, kam nepieciešama arī pārskatāmība un efektīva apspriešanās valstu līmenī jau visagrīnākajā posmā. |
| --- | --- |

6.2.5

Regulāri jāņem vērā uzņēmēju aprindu, sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju piezīmes. Visas minētās puses ir ieinteresētas tiesību aktu labākas izstrādes, ieviešanas un īstenošanas procesa īstenošanā, kam nepieciešama arī pārskatāmība un efektīva apspriešanās valstu līmenī jau visagrīnākajā posmā.

| 6.2.6 | Tālāk jāattīsta un jāpiemēro Iekšējā tirgus informācijas (IMI) sistēma, kas paredzēta, lai sekmētu informācijas apmaiņu starp dalībvalstu administrācijām un kuras mērķis ir iekšējā tirgus noteikumu labāka piemērošana. |
| --- | --- |

6.2.6

Tālāk jāattīsta un jāpiemēro Iekšējā tirgus informācijas (IMI) sistēma, kas paredzēta, lai sekmētu informācijas apmaiņu starp dalībvalstu administrācijām un kuras mērķis ir iekšējā tirgus noteikumu labāka piemērošana.

| 6.2.7 | Noderīga būtu arī ES rokasgrāmata attiecībā uz valstu procedūrām un praksi. Minēto rokasgrāmatu, kurā ņemti vērā zināšanu centra darba rezultāti, varētu izmantot kā vadlīnijas valstu procedūru labas funkcionēšanas, tiesību aktu labākas izstrādes, ieviešanas un īstenošanas nodrošināšanai kopumā. |
| --- | --- |

6.2.7

Noderīga būtu arī ES rokasgrāmata attiecībā uz valstu procedūrām un praksi. Minēto rokasgrāmatu, kurā ņemti vērā zināšanu centra darba rezultāti, varētu izmantot kā vadlīnijas valstu procedūru labas funkcionēšanas, tiesību aktu labākas izstrādes, ieviešanas un īstenošanas nodrošināšanai kopumā.

Briselē, 2006. gada 14. decembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Baltā grāmata par Eiropas pārvaldību, COM (2001) 428 galīgā redakcija.

1

(2)  Skat. Tieslietu un iekšlietu ministru neformāla sanāksme Tamperē 2006. gada 20.-22. septembrī par tematu “Lēmumu pieņemšanas procesa uzlabošana tieslietu un iekšlietu jomā”.

2

(3)  Skat. Steunenberg en Voermans, Leidena, 2006

3

Steunenberg en Voermans

(4)  Skat. 2006. gada jūnija Eiropadomes secinājumus.

4

(5)  “Vides tiesību aktu ieviešanas un īstenošanas tīkls” (IMPEL), kas izveidots 1992. gadā ir neformāls Eiropas regulatoru tīkls, kas nodarbojas ar tiesību aktu vides jomā ieviešanu un īstenošanu. Šajā tīklā piedalās 30 valstis — to skaitā visas ES dalībvalstis, divas pievienošanās valstis — Bulgārija un Rumānija, divas kandidātvalstis — Horvātija un Turcija, kā arī Norvēģija — un Eiropas Komisija.

5

---

PIELIKUMS

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ATZINUMAM

Sekojošā darba grupas atzinuma daļa tika svītrota par labu asamblejā pieņemtajiem grozījumiem, tomēr par tiem tika nodotas vairāk nekā ceturtā daļa balsu:

| 1.1. | punkts “Ministru Padomei ir galvenā loma lēmumu pieņemšanas procesā ES. Taču ES līmenī nekad nav padziļināti apspriesta koordinācija un politiku veidošana valstu līmenī. ES ir unikāla suverenitātes ziņā. Tādējādi ES ir nepieciešama pārskatāma vairāklīmeņu pārvaldība daudzās jomās. EESK uzskata, ka ES sekmīgas pārvaldības neatņemama sastāvdaļa ir precīzi definētas un efektīvas dalībvalstu politiskās un administratīvās procedūras, kā arī uzlabots tiesību aktu izstrādes, ieviešanas un īstenošanas process. Minētais veicinās pārskatāmību un radīs skaidrību par ES tiesību aktu un politiku ietekmi uz sabiedrību kopumā. Valstīs īstenotās prakses analīze liecina par būtiskām atšķirībām dažādās dalībvalstīs attiecībā uz ES jautājumu politisko un administratīvo pārvaldību. Minētajai analīzei būtu jāveicina diskusija par valdības īstenotajām politiskajām un administratīvajām procedūrām ES jautājumu risināšanā. Būtu īpaši jāizceļ interesantākās prakses un paraugprakses. Atklāta diskusija visā Eiropā par to, kā vislabāk risināt ar Eiropu saistītos jautājumus atsevišķu valstu līmenī, sekmētu arī debates par tiesību aktu izstrādes, ieviešanas un īstenošanas uzlabošanu. EESK atbalsta pastāvīgu pētījumu par valstu administratīvo praksi un procedūrām, no publiskiem avotiem atbalstītu virtuālu zināšanu centru, kurā politiķi, valstu amatpersonas, Komisijas pārstāvji, kā arī akadēmisko aprindu pārstāvji apkopotu datus par valstīs īstenotajām procedūrām, veicinātu viedokļu apmaiņu un debates. Jāņem vērā arī uzņēmēju, sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju piezīmes un viedoklis.” |
| --- | --- |

1.1.

punkts “Ministru Padomei ir galvenā loma lēmumu pieņemšanas procesā ES. Taču ES līmenī nekad nav padziļināti apspriesta koordinācija un politiku veidošana valstu līmenī. ES ir unikāla suverenitātes ziņā. Tādējādi ES ir nepieciešama pārskatāma vairāklīmeņu pārvaldība daudzās jomās. EESK uzskata, ka ES sekmīgas pārvaldības neatņemama sastāvdaļa ir precīzi definētas un efektīvas dalībvalstu politiskās un administratīvās procedūras, kā arī uzlabots tiesību aktu izstrādes, ieviešanas un īstenošanas process. Minētais veicinās pārskatāmību un radīs skaidrību par ES tiesību aktu un politiku ietekmi uz sabiedrību kopumā. Valstīs īstenotās prakses analīze liecina par būtiskām atšķirībām dažādās dalībvalstīs attiecībā uz ES jautājumu politisko un administratīvo pārvaldību. Minētajai analīzei būtu jāveicina diskusija par valdības īstenotajām politiskajām un administratīvajām procedūrām ES jautājumu risināšanā. Būtu īpaši jāizceļ interesantākās prakses un paraugprakses. Atklāta diskusija visā Eiropā par to, kā vislabāk risināt ar Eiropu saistītos jautājumus atsevišķu valstu līmenī, sekmētu arī debates par tiesību aktu izstrādes, ieviešanas un īstenošanas uzlabošanu. EESK atbalsta pastāvīgu pētījumu par valstu administratīvo praksi un procedūrām, no publiskiem avotiem atbalstītu virtuālu zināšanu centru, kurā politiķi, valstu amatpersonas, Komisijas pārstāvji, kā arī akadēmisko aprindu pārstāvji apkopotu datus par valstīs īstenotajām procedūrām, veicinātu viedokļu apmaiņu un debates. Jāņem vērā arī uzņēmēju, sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju piezīmes un viedoklis.”

Balsošanas rezultāti — 74 balsis par šī punkta grozīšanu, 59 balsis pret un 16 atturējās.

---

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 325/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 325/11

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums — Atjauninātā ES tūrisma politika: veidojot spēcīgāku Eiropas tūrisma partnerību”

COM(2006) 134 galīgā redakcija

(2006/C 325/04)

Eiropas Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2006. gada 17. martā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu.

Par dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa Komitejas atzinumu pieņēma 2006. gada 14. novembrī (ziņotājs — MENDOZA kgs, līdzziņotājs — BARROS VALE kgs).

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 431. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. decembrī (14. decembra sēdē), ar 75 balsīm par, 6 balsīm pret un 14 atturoties, pieņēma šādu atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

| 1.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ļoti atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Atjauninātā ES tūrisma politika: veidojot spēcīgāku Eiropas tūrisma partnerību” un atbalsta Komisijas apņemšanos saprotamā veidā nostiprināt tūrisma politiku un stratēģiju nākamajiem gadiem. |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ļoti atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Atjauninātā ES tūrisma politika: veidojot spēcīgāku Eiropas tūrisma partnerību” un atbalsta Komisijas apņemšanos saprotamā veidā nostiprināt tūrisma politiku un stratēģiju nākamajiem gadiem.

| 1.2 | EESK atzīst Komisijas centienus apkopot lielu skaitu dokumentu, atzinumus un debašu. Rezultātā ir iegūti dokumenti, kuros sabiedrībai precīzi izklāstīta jaunā tūrisma politika. |
| --- | --- |

1.2

EESK atzīst Komisijas centienus apkopot lielu skaitu dokumentu, atzinumus un debašu. Rezultātā ir iegūti dokumenti, kuros sabiedrībai precīzi izklāstīta jaunā tūrisma politika.

| 1.3 | EESK piekrīt gan tam, ka šīs jaunās politikas pamatā ir atjauninātā Lisabonas stratēģija, gan izvirzītajiem mērķiem, kas ir konkurētspējas un ilgtspējības uzlabošana. |
| --- | --- |

1.3

EESK piekrīt gan tam, ka šīs jaunās politikas pamatā ir atjauninātā Lisabonas stratēģija, gan izvirzītajiem mērķiem, kas ir konkurētspējas un ilgtspējības uzlabošana.

| 1.4 | EESK piekrīt Komisijas paziņojumā noteiktajiem uzdevumiem un ierosinātajiem līdzekļiem to risināšanai. Piedāvātajā metodoloģijā paredzēta visu ieinteresēto pušu iesaistīšanās, izmantojot dažādas sadarbības un “konkurētspējīgas sadarbības” formas, iesaistīšanos uzskatot par jaunās tūrisma politikas galveno asi. |
| --- | --- |

1.4

EESK piekrīt Komisijas paziņojumā noteiktajiem uzdevumiem un ierosinātajiem līdzekļiem to risināšanai. Piedāvātajā metodoloģijā paredzēta visu ieinteresēto pušu iesaistīšanās, izmantojot dažādas sadarbības un “konkurētspējīgas sadarbības” formas, iesaistīšanos uzskatot par jaunās tūrisma politikas galveno asi.

| 1.5 | Komiteja ir gandarīta par Komisijas apņemšanos īstenot šo jauno politiku, izmantojot sadarbību, uzsākot jaunus atbalsta pasākumus un saskaņojot ieinteresēto pušu darbību, bet uzsver, ka pilnīgāk jāattīsta konkrēta metodoloģija un rīcības līdzekļi. Komiteja uzskata, ka Uzņēmumu ģenerāldirektorātam jādarbojas aktīvāk un jāuzņemas vadošā loma, lai īstenotos daudzas Eiropas mēroga iniciatīvas. |
| --- | --- |

1.5

Komiteja ir gandarīta par Komisijas apņemšanos īstenot šo jauno politiku, izmantojot sadarbību, uzsākot jaunus atbalsta pasākumus un saskaņojot ieinteresēto pušu darbību, bet uzsver, ka pilnīgāk jāattīsta konkrēta metodoloģija un rīcības līdzekļi. Komiteja uzskata, ka Uzņēmumu ģenerāldirektorātam jādarbojas aktīvāk un jāuzņemas vadošā loma, lai īstenotos daudzas Eiropas mēroga iniciatīvas.

| 1.6 | Lai attīstītu sadarbības politiku, EESK atkārtoti ierosina un iesaka izveidot Eiropas Tūrisma konsultatīvo padomi un izvērtēt Eiropas tūrisma aģentūras izveides nosacījumus. |
| --- | --- |

1.6

Lai attīstītu sadarbības politiku, EESK atkārtoti ierosina un iesaka izveidot Eiropas Tūrisma konsultatīvo padomi un izvērtēt Eiropas tūrisma aģentūras izveides nosacījumus.

| 1.7 | EESK atzinīgi vērtē Komisijas paustos centienus uzlabot pieejamo finanšu instrumentu izmantošanu, bet pauž nožēlu, ka nav ierosināta nekāda programma precīzi noteikto tūrisma uzdevumu izpildei. Komiteja uzskata, ka konkrēti sociālā tūrisma jomā jau ir iespējams iegūt pieredzi, uzsākot starpvalstu izmēģinājuma projektu. |
| --- | --- |

1.7

EESK atzinīgi vērtē Komisijas paustos centienus uzlabot pieejamo finanšu instrumentu izmantošanu, bet pauž nožēlu, ka nav ierosināta nekāda programma precīzi noteikto tūrisma uzdevumu izpildei. Komiteja uzskata, ka konkrēti sociālā tūrisma jomā jau ir iespējams iegūt pieredzi, uzsākot starpvalstu izmēģinājuma projektu.

| 1.8 | EESK ar nepacietību un cerībām gaida, kad tiks pabeigta “Eiropas Tūrisma dienaskārtības 21” izstrāde. Tas ir dokuments, kas, bez šaubām, papildinās un precizēs Eiropas tūrisma ilgtspējas politiku. Paraugprakses datu bāzes par ilgtspēju un citiem faktoriem saistībā ar tūrisma kvalitāti, radošu pieeju un konkurētspēju ir uzskatāmas par piemērotiem instrumentiem, kuru izveide Komisijai būtu jāatbalsta. |
| --- | --- |

1.8

EESK ar nepacietību un cerībām gaida, kad tiks pabeigta “Eiropas Tūrisma dienaskārtības 21” izstrāde. Tas ir dokuments, kas, bez šaubām, papildinās un precizēs Eiropas tūrisma ilgtspējas politiku. Paraugprakses datu bāzes par ilgtspēju un citiem faktoriem saistībā ar tūrisma kvalitāti, radošu pieeju un konkurētspēju ir uzskatāmas par piemērotiem instrumentiem, kuru izveide Komisijai būtu jāatbalsta.

| 1.9 | Statistikas jomā EESK ierosina izveidot tūrisma novērošanas centru tīklu, kas ne tikai ļautu atspoguļot datus par nozari, bet arī sniegt stratēģisku un perspektīvu skatījumu turpmāko darbību paredzēšanai. |
| --- | --- |

1.9

Statistikas jomā EESK ierosina izveidot tūrisma novērošanas centru tīklu, kas ne tikai ļautu atspoguļot datus par nozari, bet arī sniegt stratēģisku un perspektīvu skatījumu turpmāko darbību paredzēšanai.

| 1.10 | EESK piedāvā turpināt savu darbu tūrisma jomā, ievērojot paziņojumā sniegtās pamtnostādnēs, un aicina pārējās Eiropas iestādes, dalībvalstis, vietējās un reģionālās pašvaldības un ieinteresētās puses — uzņēmumus un arodbiedrības, kā arī plašu sabiedrību sadarboties tūrisma kā vipārēju tiesību un kā Eiropas nākotnei svarīgas saimnieciski stratēģiskas darbības iepazīšanā un atbalstā. |
| --- | --- |

1.10

EESK piedāvā turpināt savu darbu tūrisma jomā, ievērojot paziņojumā sniegtās pamtnostādnēs, un aicina pārējās Eiropas iestādes, dalībvalstis, vietējās un reģionālās pašvaldības un ieinteresētās puses — uzņēmumus un arodbiedrības, kā arī plašu sabiedrību sadarboties tūrisma kā vipārēju tiesību un kā Eiropas nākotnei svarīgas saimnieciski stratēģiskas darbības iepazīšanā un atbalstā.

2.   Komisijas paziņojums.

Lai labāk novērtētu un izprastu, ko Komisija vēlas darīt zināmu visām ieinteresētajām pusēm un ES iestādēm, sniedzam īsu paziņojuma kopsavilkumu, apkopojot galvenos jautājumus.

2.1   Tūrisms un atjauninātā Lisabonas stratēģija.

| 2.1.1 | Uzdevumi izaugsmes un nodarbinātības jomā. Komisijas paziņojuma 1. sadaļā jaunā Eiropas tūrisma politika tiek saistīta ar nepieciešamību īstenot atjaunināto Lisabonas stratēģiju. Tiek skaidri atzīta tūrisma pašreizējā svarīgā loma darbavietu saglabāšanā un radīšanā, un tūrisms tiek pamatoti uzskatīts par saimniecisku darbību, kas spēj arī turpmāk sniegt un palielināt ieguldījumu pilnīgā nodarbinātībā. Komisijas paziņojumā tiek analizēta nozares struktūra un norādīts, ka ar tās attīstību saistīti daudzi pakalpojumi un profesijas, kā arī uzsvērta mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu ievērojamā iesaiste tūrisma nozarē. Paziņojumā ir norādīts, ka nozares specifika labvēlīgi ietekmē darbaspēka elastīgumu, neaizmirstot arī par kompensācijas pasākumu nepieciešamību, lai tūrisma nozarē nodrošinātu nodarbinātības stabilitāti un kvalitāti.
  Komisija norāda, ka tūrismam ir liela nozīme Eiropas reģionālajā attīstībā, un tā ilgtspēja pozitīvi ietekmē dažādas saimnieciskās un sociālās jomas. Šajā sakarā Komisijas šobrīd gatavotā iniciatīva “Eiropas Tūrisma dienaskārtība 21” neapšaubāmi būs lietderīgs ceļvedis un līdzeklis tūrisma ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanai.
  Otrs faktors, kas jāņem vērā saistībā ar tūrisma ieguldījumu Lisabonas stratēģijā, ir ES paplašināšana un tās pozitīvā ietekme uz izaugsmi un darbavietu radīšanu.
  Tomēr, lai to visu sasniegtu, nepieciešama privātā un publiskā sektora visu līmeņu dalībnieku iesaistīšanās, kas ir Komisijas ierosinātās Eiropas jaunās tūrisma politikas pamatā. |
| --- | --- |

2.1.1

Uzdevumi izaugsmes un nodarbinātības jomā. Komisijas paziņojuma 1. sadaļā jaunā Eiropas tūrisma politika tiek saistīta ar nepieciešamību īstenot atjaunināto Lisabonas stratēģiju. Tiek skaidri atzīta tūrisma pašreizējā svarīgā loma darbavietu saglabāšanā un radīšanā, un tūrisms tiek pamatoti uzskatīts par saimniecisku darbību, kas spēj arī turpmāk sniegt un palielināt ieguldījumu pilnīgā nodarbinātībā. Komisijas paziņojumā tiek analizēta nozares struktūra un norādīts, ka ar tās attīstību saistīti daudzi pakalpojumi un profesijas, kā arī uzsvērta mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu ievērojamā iesaiste tūrisma nozarē. Paziņojumā ir norādīts, ka nozares specifika labvēlīgi ietekmē darbaspēka elastīgumu, neaizmirstot arī par kompensācijas pasākumu nepieciešamību, lai tūrisma nozarē nodrošinātu nodarbinātības stabilitāti un kvalitāti.

Komisija norāda, ka tūrismam ir liela nozīme Eiropas reģionālajā attīstībā, un tā ilgtspēja pozitīvi ietekmē dažādas saimnieciskās un sociālās jomas. Šajā sakarā Komisijas šobrīd gatavotā iniciatīva “Eiropas Tūrisma dienaskārtība 21” neapšaubāmi būs lietderīgs ceļvedis un līdzeklis tūrisma ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanai.

Otrs faktors, kas jāņem vērā saistībā ar tūrisma ieguldījumu Lisabonas stratēģijā, ir ES paplašināšana un tās pozitīvā ietekme uz izaugsmi un darbavietu radīšanu.

Tomēr, lai to visu sasniegtu, nepieciešama privātā un publiskā sektora visu līmeņu dalībnieku iesaistīšanās, kas ir Komisijas ierosinātās Eiropas jaunās tūrisma politikas pamatā.

| 2.1.2 | Tūrismam risināmās problēmas. Komisijas paziņojumā minētas vairākas vispārējas Eiropas tūrisma jomā risināmas problēmas, ko radījušas būtiskas pārmaiņas sabiedrībā kā Eiropā, tā arī visā pasaulē.
  Pirmā problēma ir saistīta ar demogrāfisko struktūru, kurā notiek ļoti būtiskas izmaiņas, ievērojami palielinoties to cilvēku skaitam (jo īpaši cilvēku, kas vecāki par 50 gadiem), kas ceļo daudz vairāk. Tādēļ tūrismam jāpielagojas jaunajām prasībām.
  Jaunu tūrisma ceļamērķu parādīšanās pasaules līmenī ir otrs svarīgs izaicinājums, radot nepieciešamību pielāgot tūrisma produktus un pakalpojumus jaunajai tirgus situācijai.
  Visbeidzot, nepieciešams, lai tūrisms attīstītos atbilstoši saimnieciskās, sociālās, ekoloģiskās un kultūras ilgtspējas nosacījumiem.
  Komisijas paziņojumā norādīts, ka konkurētspējas uzlabošana ir atbilstošs veids minēto puzdevumu risināšanai, tādējādi realizējot arī Lisabonas stratēģijā noteiktos mērķus. |
| --- | --- |

2.1.2

Tūrismam risināmās problēmas. Komisijas paziņojumā minētas vairākas vispārējas Eiropas tūrisma jomā risināmas problēmas, ko radījušas būtiskas pārmaiņas sabiedrībā kā Eiropā, tā arī visā pasaulē.

Pirmā problēma ir saistīta ar demogrāfisko struktūru, kurā notiek ļoti būtiskas izmaiņas, ievērojami palielinoties to cilvēku skaitam (jo īpaši cilvēku, kas vecāki par 50 gadiem), kas ceļo daudz vairāk. Tādēļ tūrismam jāpielagojas jaunajām prasībām.

Jaunu tūrisma ceļamērķu parādīšanās pasaules līmenī ir otrs svarīgs izaicinājums, radot nepieciešamību pielāgot tūrisma produktus un pakalpojumus jaunajai tirgus situācijai.

Visbeidzot, nepieciešams, lai tūrisms attīstītos atbilstoši saimnieciskās, sociālās, ekoloģiskās un kultūras ilgtspējas nosacījumiem.

Komisijas paziņojumā norādīts, ka konkurētspējas uzlabošana ir atbilstošs veids minēto puzdevumu risināšanai, tādējādi realizējot arī Lisabonas stratēģijā noteiktos mērķus.

| 2.1.3 | Dialogs un partnerība. Lai sasniegtu konkurētspējas uzlabošanas mērķi, Komisijas paziņojumā izteikts aicinājums veidot visu ieinteresēto pušu dialogu un partnerību. Visi partnerības veidi ir nepieciešami neatkarīgi no tās līmeņa, un tā ir tūrisma jomas darbību galvenais komponents. |
| --- | --- |

2.1.3

Dialogs un partnerība. Lai sasniegtu konkurētspējas uzlabošanas mērķi, Komisijas paziņojumā izteikts aicinājums veidot visu ieinteresēto pušu dialogu un partnerību. Visi partnerības veidi ir nepieciešami neatkarīgi no tās līmeņa, un tā ir tūrisma jomas darbību galvenais komponents.

| 2.2 | Atjaunotā Eiropas tūrisma politika. Komisija savā paziņojumā izsaka priekšlikumu pieņemt jaunu Eiropas tūrisma politiku nolūkā uzlabot konkurētspēju un radīt vairāk un labākas darbavietas, ievērojot ilgtspējas principu Eiropā un pasaulē. Tādēļ ta ierosina dialogu, koordinēšanu un sadarbību visos līmeņos. |
| --- | --- |

2.2

Atjaunotā Eiropas tūrisma politika. Komisija savā paziņojumā izsaka priekšlikumu pieņemt jaunu Eiropas tūrisma politiku nolūkā uzlabot konkurētspēju un radīt vairāk un labākas darbavietas, ievērojot ilgtspējas principu Eiropā un pasaulē. Tādēļ ta ierosina dialogu, koordinēšanu un sadarbību visos līmeņos.

| 2.2.1 | Integrācijas pasākumi attiecībā uz tūrismu. Komisijas paziņojumā paredzēti trīs veidu pasākumi:






  — | tiesiskā regulējuma uzlabošana, paplašinot ietekmes novērtēja izmantošanu, likumdošanas priekšlikumu analīze un spēkā esošo tiesību aktu vienkāršošana; |
| --- | --- | --- |

2.2.1

Integrācijas pasākumi attiecībā uz tūrismu. Komisijas paziņojumā paredzēti trīs veidu pasākumi:

—

tiesiskā regulējuma uzlabošana, paplašinot ietekmes novērtēja izmantošanu, likumdošanas priekšlikumu analīze un spēkā esošo tiesību aktu vienkāršošana;

| — | visu to Kopienas politiku saskaņošana, kas ietekmē tūrismu, interaktīvā veidā konsultējoties un risinot dialogu ar visām iesaistītajām pusēm; |
| --- | --- |

—

visu to Kopienas politiku saskaņošana, kas ietekmē tūrismu, interaktīvā veidā konsultējoties un risinot dialogu ar visām iesaistītajām pusēm;

| — | dažādu Eiropā pieejamo finanšu instrumentu izmantošanas uzlabošana: ERAF, Kohēzijas fondi, ESF, Eiropas Lauksaimniecības fonds un citi instrumenti, kas var veicināt ilgtspējīgu tūrisma attīstību. |
| --- | --- |

—

dažādu Eiropā pieejamo finanšu instrumentu izmantošanas uzlabošana: ERAF, Kohēzijas fondi, ESF, Eiropas Lauksaimniecības fonds un citi instrumenti, kas var veicināt ilgtspējīgu tūrisma attīstību.

Komisijas paziņojumā tās dienestiem, kas specializēti kā privātā, tā arī publiskā sektora iniciatīvu koordēšanā, ir izvirzīti ļoti svarīgi uzdevumi. Īpaši tiem uzticēts uzdevums izplatīt nozares interaktīvo informāciju, kā arī panākt visu pušu sadarbību, lai tūrisms gūtu labumu no visiem Kopienas finansēšanas instrumentiem.

| 2.3 | Ilgtspējīga tūrisma veicināšana. Komisija par Eiropas jaunās tūrisma politikas noteikšanas būtisku elementu uzskata priekšlikumu par “Eiropas Tūrisma dienaskārtību 21”. Pašreiz noteik tās izstrādāšana, ko paredzēts pabeigt 2007. gadā.
  Kamēr šis stratēģiskā rakstura darbs vēl nav pabeigts, Komisija plāno nekavējoties īstenot dažādus īpašus pasākumus, kuru starpā jāuzsver — jo tas minēts vismaz septiņos EESK pašiniciatīvas atzinumos — priekšlikums atvieglot paraugprakses apmaiņu tūrisma jomā saistībā ar dažādiem tematiem: pieejamība un ilgtspēja, sports, kultūra, ekonomikas atlabšana, Eiropas paplašināšana, publiskā un privātā sektora partnerība un sociālais tūrisms Eiropā. |
| --- | --- |

2.3

Ilgtspējīga tūrisma veicināšana. Komisija par Eiropas jaunās tūrisma politikas noteikšanas būtisku elementu uzskata priekšlikumu par “Eiropas Tūrisma dienaskārtību 21”. Pašreiz noteik tās izstrādāšana, ko paredzēts pabeigt 2007. gadā.

Kamēr šis stratēģiskā rakstura darbs vēl nav pabeigts, Komisija plāno nekavējoties īstenot dažādus īpašus pasākumus, kuru starpā jāuzsver — jo tas minēts vismaz septiņos EESK pašiniciatīvas atzinumos — priekšlikums atvieglot paraugprakses apmaiņu tūrisma jomā saistībā ar dažādiem tematiem: pieejamība un ilgtspēja, sports, kultūra, ekonomikas atlabšana, Eiropas paplašināšana, publiskā un privātā sektora partnerība un sociālais tūrisms Eiropā.

| 2.4 | Tūrisma izpratnes un redzamības uzlabošana. Komisijas paziņojumā izvirzītas vairākas pamatpolitikas, lai uzlabotu tūrisma stratēģisko nozīmi Kopienas vispārējā politikā. Cita starpā jāmin:






  — | statistikas datu par tūrismu pieejamības uzlabošana, šajā sakarā jāmin īpaši tūrisma satelītkonti (TSA), |
| --- | --- | --- |

2.4

Tūrisma izpratnes un redzamības uzlabošana. Komisijas paziņojumā izvirzītas vairākas pamatpolitikas, lai uzlabotu tūrisma stratēģisko nozīmi Kopienas vispārējā politikā. Cita starpā jāmin:

—

statistikas datu par tūrismu pieejamības uzlabošana, šajā sakarā jāmin īpaši tūrisma satelītkonti (TSA),

| — | turpināt reklamēt tūrisma ceļamērķus Eiropā, cita starpā izmantojot Komisijas šim nolūkam izveidoto interneta portālu, kas neapšaubāmi tuvā nākotnē būs lietderīgs līdzeklis, lai popularizētu tūrisma produktus, kultūras un sporta pasākumus un nodrošinātu plašas reklāmas iespējas, |
| --- | --- |

—

turpināt reklamēt tūrisma ceļamērķus Eiropā, cita starpā izmantojot Komisijas šim nolūkam izveidoto interneta portālu, kas neapšaubāmi tuvā nākotnē būs lietderīgs līdzeklis, lai popularizētu tūrisma produktus, kultūras un sporta pasākumus un nodrošinātu plašas reklāmas iespējas,

| — | tūrisma redzamības uzlabošana ir kopīgs mērķis, tā sasniegšanai izmantojot dažādus kopīgus dalībvalstu pasākumus, tajā skaitā gadskārtējo Eiropas tūrisma forumu, kas tiek organizēts kopš 2002. gada. Komisija paudusi skaidru nodomu turpināt centienus izplatīt savus priekšlikumus un secinājumus vai vienkārši apspriest nozarei aktuālus jautājumus; jānorāda arī, ka katras Padomes prezidentvalsts darbības laikā tiek īstenoti dažādi pasākumi, lai palielinātu tūrisma redzamību un klātbūtni Eiropā. |
| --- | --- |

—

tūrisma redzamības uzlabošana ir kopīgs mērķis, tā sasniegšanai izmantojot dažādus kopīgus dalībvalstu pasākumus, tajā skaitā gadskārtējo Eiropas tūrisma forumu, kas tiek organizēts kopš 2002. gada. Komisija paudusi skaidru nodomu turpināt centienus izplatīt savus priekšlikumus un secinājumus vai vienkārši apspriest nozarei aktuālus jautājumus; jānorāda arī, ka katras Padomes prezidentvalsts darbības laikā tiek īstenoti dažādi pasākumi, lai palielinātu tūrisma redzamību un klātbūtni Eiropā.

2.5   Paziņojumā izteiktie secinājumi.

Komisijas paziņojuma noslēgumā izteikta pārliecība par visu tūrismā ieinteresēto publiskā un privātā sektora dalībnieku vispārējās sadarbības nepieciešamību saistībā ar tūrisma politiku pieņemšanu un praktisko īstenošanu. Atkārtoti tiek minēts ieteikums izveidot visu līmeņu sadarbību konkurētspējas uzlabošanai, lai ilgtermiņā nodrošinātu Eiropas tūrisma noturību. Komisijas paziņojuma publicēšanas mērķis tadējādi ir skaidri saprotams.

3.   Vispārējās piezīmes sakarā ar atzinumu.

| 3.1 | Tūrisma jautājums ir plaši apskatīts visu Eiropas iestāžu stratēģiskajos un operatīvajos dokumentos, tomēr nav bijusi pietiekami ņemta vērā ne nozīme, kas šobrīd ir tūrismam kā saimnieciskai darbībai, ne arī tā iespējamā nākotne Kopienas ietvaros. Tūrisma nozīme pārsniedz vienkārši saimniecisko sfēru, ietverot elementus, kas izteikti saistīti ar sociālajiem, kultūras, kultūras mantojuma un Eiropas iedzīvotāju integrācijas jautājumiem, jo tūrisma daudzveidīgais raksturs skar daudzas stratēģijas, politikas un Kopienas darbības. |
| --- | --- |

3.1

Tūrisma jautājums ir plaši apskatīts visu Eiropas iestāžu stratēģiskajos un operatīvajos dokumentos, tomēr nav bijusi pietiekami ņemta vērā ne nozīme, kas šobrīd ir tūrismam kā saimnieciskai darbībai, ne arī tā iespējamā nākotne Kopienas ietvaros. Tūrisma nozīme pārsniedz vienkārši saimniecisko sfēru, ietverot elementus, kas izteikti saistīti ar sociālajiem, kultūras, kultūras mantojuma un Eiropas iedzīvotāju integrācijas jautājumiem, jo tūrisma daudzveidīgais raksturs skar daudzas stratēģijas, politikas un Kopienas darbības.

| 3.2 | Ir svarīgi norādīt, ka, lai gan tūrisms šobrīd nav kopēja Eiropas Savienības politika, neapšaubāmi ir skaidrs, ka dažādas Eiropas iestādes plāno līdzekļus un pasākumus, kas ietekmē tūrismu, kā arī atbalsta to kā līdzekli dažādu Eiropas Savienības pamatmērķu sasniegšanai. Jaunais Konstitucionālais līgums, kas vēl nav ratificēts, ir solis uz priekšu, lai atzītu tūrisma papildinošo nozīmi un nepieciešamību saskaņot valstu politikas, tādējādi sekmējot uzņēmumu konkurētspēju. Tajā atzīts arī tūrisma saimnieciskais raksturs. |
| --- | --- |

3.2

Ir svarīgi norādīt, ka, lai gan tūrisms šobrīd nav kopēja Eiropas Savienības politika, neapšaubāmi ir skaidrs, ka dažādas Eiropas iestādes plāno līdzekļus un pasākumus, kas ietekmē tūrismu, kā arī atbalsta to kā līdzekli dažādu Eiropas Savienības pamatmērķu sasniegšanai. Jaunais Konstitucionālais līgums, kas vēl nav ratificēts, ir solis uz priekšu, lai atzītu tūrisma papildinošo nozīmi un nepieciešamību saskaņot valstu politikas, tādējādi sekmējot uzņēmumu konkurētspēju. Tajā atzīts arī tūrisma saimnieciskais raksturs.

| 3.3 | Tūrisma temats skarts dažādu Eiropas iestāžu dokumentos:






  — | Eiropas Parlamentā vairākkārt pieņemtas dažāda veida rezolūcijas par tūrismu un tā ietekmi uz nodarbinātību un ekonomiku — piemēram, rezolūcijas “Tūrisms un attīstība” un “Jaunas ilgtspējīga tūrisma perspektīvas un jauni uzdevumi”, |
| --- | --- | --- |

3.3

Tūrisma temats skarts dažādu Eiropas iestāžu dokumentos:

—

Eiropas Parlamentā vairākkārt pieņemtas dažāda veida rezolūcijas par tūrismu un tā ietekmi uz nodarbinātību un ekonomiku — piemēram, rezolūcijas “Tūrisms un attīstība” un “Jaunas ilgtspējīga tūrisma perspektīvas un jauni uzdevumi”,

| — | Eiropas Savienības Padome tūrisma jautājumam pievērsusies vairākkārt, izmantojot secinājumus un rīcības plānus, lai galvenokārt uzsvērtu tūrisma ilgtspējas, konkurētspējas un darbavietu radīšanas spējas nepieciešamību. Īpaši jāmin Padomes 2006. gada 7. jūlijā pieņemtie secinājumi attiecībā uz Komisijas paziņojumu par ES jauno tūrisma politiku. Psadome atzinīgi vērtē minēto paziņojumu un aicina Komisiju aktīvi darboties dažādu politiku saskaņošanā, |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības Padome tūrisma jautājumam pievērsusies vairākkārt, izmantojot secinājumus un rīcības plānus, lai galvenokārt uzsvērtu tūrisma ilgtspējas, konkurētspējas un darbavietu radīšanas spējas nepieciešamību. Īpaši jāmin Padomes 2006. gada 7. jūlijā pieņemtie secinājumi attiecībā uz Komisijas paziņojumu par ES jauno tūrisma politiku. Psadome atzinīgi vērtē minēto paziņojumu un aicina Komisiju aktīvi darboties dažādu politiku saskaņošanā,

| — | Eiropas Komisija izmanto dažādus paziņojumos, ir izveidojusi, attīstījusi un organizējusi Eiropas Tūrisma forumus, organizējusi konferences par dažādām tēmām (sociālais tūrisms, Tūrisma dienaskārtība 21) un daudzus citus pasākumus, |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisija izmanto dažādus paziņojumos, ir izveidojusi, attīstījusi un organizējusi Eiropas Tūrisma forumus, organizējusi konferences par dažādām tēmām (sociālais tūrisms, Tūrisma dienaskārtība 21) un daudzus citus pasākumus,

| — | Reģionu komiteja cita starpā izstrādājusi atzinumus par Komisijas paziņojumiem “Sadarbības programma Eiropas tūrisma nākotnei” un “Pamatnostādnes Eiropas tūrisma ilgtspējai”; |
| --- | --- |

—

Reģionu komiteja cita starpā izstrādājusi atzinumus par Komisijas paziņojumiem “Sadarbības programma Eiropas tūrisma nākotnei” un “Pamatnostādnes Eiropas tūrisma ilgtspējai”;

| — | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja vienmēr bijusi un ir īpaši ieinteresēta tūrismā, par ko liecina kopš 1999, gada pieņemtie vairāk nekā 11 atzinumi, aktīva līdzdalība dažādos Komisijas organizētos Eiropas tūrisma forumos, līdzdalība daudzos tūrismam veltītos pasākumos, piemēram, Pasaules tūrisma dienā 2005. gadā Briselē un 2006. gadā Leonā. Īpaši jāatzīmē EESK un citu iestāžu sadarbība saistībā ar visām to iniciatīvmām tūrisma jomā. |
| --- | --- |

—

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja vienmēr bijusi un ir īpaši ieinteresēta tūrismā, par ko liecina kopš 1999, gada pieņemtie vairāk nekā 11 atzinumi, aktīva līdzdalība dažādos Komisijas organizētos Eiropas tūrisma forumos, līdzdalība daudzos tūrismam veltītos pasākumos, piemēram, Pasaules tūrisma dienā 2005. gadā Briselē un 2006. gadā Leonā. Īpaši jāatzīmē EESK un citu iestāžu sadarbība saistībā ar visām to iniciatīvmām tūrisma jomā.

| 3.4 | Šajā atzinumā EESK vēlas ne vien vairāk vai mazāk kritiski novērtēt Komisijas paziņojumu un sniegt attiecīgas rekomendācijas, kas izriet no diskusijām par to, bet cenšas arī analizēt esošās iniciatīvas un izteikt skaidrus priekšlikumus. Tādēļ, vērtējot Komisijas paziņojums atzinīgi, EESK tomēr vēlas norādīt uz atsevisķiem pasākumiem, kas kopā veido tūrisma politiku. Pašreizējā Eiropas politikā ir atsevišķi elementi, kas, lai gan tieši neattiecas uz tūrismu, ļoti būtiski ietekmē tā attīstību, proti, personu, pakalpojumu un preču brīva kustība, transports, vide u.c.. Pamatojoties uz minētajiem elementiem, jāveido konkurētspējīga un ilgtspējīga tūrisma politika. |
| --- | --- |

3.4

Šajā atzinumā EESK vēlas ne vien vairāk vai mazāk kritiski novērtēt Komisijas paziņojumu un sniegt attiecīgas rekomendācijas, kas izriet no diskusijām par to, bet cenšas arī analizēt esošās iniciatīvas un izteikt skaidrus priekšlikumus. Tādēļ, vērtējot Komisijas paziņojums atzinīgi, EESK tomēr vēlas norādīt uz atsevisķiem pasākumiem, kas kopā veido tūrisma politiku. Pašreizējā Eiropas politikā ir atsevišķi elementi, kas, lai gan tieši neattiecas uz tūrismu, ļoti būtiski ietekmē tā attīstību, proti, personu, pakalpojumu un preču brīva kustība, transports, vide u.c.. Pamatojoties uz minētajiem elementiem, jāveido konkurētspējīga un ilgtspējīga tūrisma politika.

| 3.5 | Kopumā ar šo atzinumu EESK vēlas deklarēt un konkretizēt, ka:






  — | atbilstoši Pasaules tūrisma ētikas kodeksam tūrisms ir visu iedzīvotāju tiesības, tas ietver saistību un paraugprakses ievērošanu, |
| --- | --- | --- |

3.5

Kopumā ar šo atzinumu EESK vēlas deklarēt un konkretizēt, ka:

—

atbilstoši Pasaules tūrisma ētikas kodeksam tūrisms ir visu iedzīvotāju tiesības, tas ietver saistību un paraugprakses ievērošanu,

| — | tūrisms ir tiesības, kas radavērtības un tiešus un netiešus ienākumus, jo īpaši mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, veidojot stratēģiski nozīmīgu nozari, kas Eiropā izrādījusies stabila, |
| --- | --- |

—

tūrisms ir tiesības, kas radavērtības un tiešus un netiešus ienākumus, jo īpaši mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, veidojot stratēģiski nozīmīgu nozari, kas Eiropā izrādījusies stabila,

| — | kvalitāte un pakalpojumi, ko sniedz nozares dalībnieki, kā arī izmantotāju atbildība attiecībā uz vietējām kopienām ir vērtības, kas jāsaglabā kā tūrisma kontinuitātes pamats, |
| --- | --- |

—

kvalitāte un pakalpojumi, ko sniedz nozares dalībnieki, kā arī izmantotāju atbildība attiecībā uz vietējām kopienām ir vērtības, kas jāsaglabā kā tūrisma kontinuitātes pamats,

| — | tūrisms pozitīvi ietekmē vai tam jāietekmē vietējā un reģionālā joma ekonomiskajā, sociālajā, kultūras un vides ziņā, tādējādi tas ir līdzeklis, lai iepazītu atšķirīgas kultūras un dzīvesveidus, kā arī īstenotu reģionālo sadarbību, |
| --- | --- |

—

tūrisms pozitīvi ietekmē vai tam jāietekmē vietējā un reģionālā joma ekonomiskajā, sociālajā, kultūras un vides ziņā, tādējādi tas ir līdzeklis, lai iepazītu atšķirīgas kultūras un dzīvesveidus, kā arī īstenotu reģionālo sadarbību,

| — | tūrisms ir dinamiska nozare, kas rada nodarbinātības iespējas gan šobrīd, gan nākotnē un kam piemīt spēja radīt tādas darbavietas, kas ir kvalitatīvas, stabilas un legālas, |
| --- | --- |

—

tūrisms ir dinamiska nozare, kas rada nodarbinātības iespējas gan šobrīd, gan nākotnē un kam piemīt spēja radīt tādas darbavietas, kas ir kvalitatīvas, stabilas un legālas,

| — | tūrismam nav svešas tādas problēmas kā masveidīgums un sezonalitāte, kā rezultātā zūd konkurētspēja, |
| --- | --- |

—

tūrismam nav svešas tādas problēmas kā masveidīgums un sezonalitāte, kā rezultātā zūd konkurētspēja,

| — | tā atzīst “Eiropas Tūrisma dienaskārtības 21” izstrādes nepieciešamību, nosakot skaidrus un ambiciozus mērķus, |
| --- | --- |

—

tā atzīst “Eiropas Tūrisma dienaskārtības 21” izstrādes nepieciešamību, nosakot skaidrus un ambiciozus mērķus,

| — | Eiropas tūrisma modelis ir iekšēja nepieciešamība, un tam var būt pasaules mēroga nozīme, ja tas vairāk pamatojas nevis uz normatīviem, bet gan uz kvalitātes, ilgtspējības, pieejamības u.tml. vērtībām, ko brīvi uzņemas tūrisma ceļamērķi un īsteno visas tūrisma nozarē iesaistītās puses, |
| --- | --- |

—

Eiropas tūrisma modelis ir iekšēja nepieciešamība, un tam var būt pasaules mēroga nozīme, ja tas vairāk pamatojas nevis uz normatīviem, bet gan uz kvalitātes, ilgtspējības, pieejamības u.tml. vērtībām, ko brīvi uzņemas tūrisma ceļamērķi un īsteno visas tūrisma nozarē iesaistītās puses,

| — | Eiropas tūrisma modelis balstās uz tūrisma ceļamērķu dažādību un ļoti dažādiem tūrisma modeļiem un koncepcijām, kas bagātina šo daudzveidību, |
| --- | --- |

—

Eiropas tūrisma modelis balstās uz tūrisma ceļamērķu dažādību un ļoti dažādiem tūrisma modeļiem un koncepcijām, kas bagātina šo daudzveidību,

| — | Komitejas atbalstītais Eiropas tūrisma modelis ir piemērots līdzeklis mieram un tautu sapratnei. |
| --- | --- |

—

Komitejas atbalstītais Eiropas tūrisma modelis ir piemērots līdzeklis mieram un tautu sapratnei.

4.   Īpašas piezīmes.

| 4.1 | Komisijas paziņojumā vispārīgā veidā izklāstīti Eiropas jaunās tūrisma politikas galvenie pamatprincipi, problēmas, politikas, galvenie pasākumi un vispārējā metodoloģija. Viss iepriekš minētais ir apkopots diezgan īsā paziņojumā, kas neapšaubāmi prasījis nopietnu darbu, sistematizējot izmantoto materiālu un analizējot daudzus dokumentus, atzinumus un diskusijas. Jāuzsver tas, ka tādējādi sasniegts galvenais mērķis: skaidra informācija sabiedrībai par Komisijas pamatuzskatiem attiecībā uz tūrismu un pasākumiem, kas veicami šajā sarežģītajā nozarē. |
| --- | --- |

4.1

Komisijas paziņojumā vispārīgā veidā izklāstīti Eiropas jaunās tūrisma politikas galvenie pamatprincipi, problēmas, politikas, galvenie pasākumi un vispārējā metodoloģija. Viss iepriekš minētais ir apkopots diezgan īsā paziņojumā, kas neapšaubāmi prasījis nopietnu darbu, sistematizējot izmantoto materiālu un analizējot daudzus dokumentus, atzinumus un diskusijas. Jāuzsver tas, ka tādējādi sasniegts galvenais mērķis: skaidra informācija sabiedrībai par Komisijas pamatuzskatiem attiecībā uz tūrismu un pasākumiem, kas veicami šajā sarežģītajā nozarē.

| 4.2 | Paziņojumā izvirzītie argumenti jaunās tūrisma politikas atbalstam saistībā ar atjaunināto Lisabonas stratēģiju un tās diviem plašajiem virzieniem — izaugsmi un nodarbinātību — šķiet atbilstoši. Ja Kopienas apjomīgajā stratēģijā paredzēta minēto divu mērķu sasniegšana, tad, neapšaubāmi, apgalvojums, ka tūrisms to sasniegšanā sniedz savu ieguldījumu, nozīmē tā lomas nostiprināšanu un pamatu tā attīstībai. |
| --- | --- |

4.2

Paziņojumā izvirzītie argumenti jaunās tūrisma politikas atbalstam saistībā ar atjaunināto Lisabonas stratēģiju un tās diviem plašajiem virzieniem — izaugsmi un nodarbinātību — šķiet atbilstoši. Ja Kopienas apjomīgajā stratēģijā paredzēta minēto divu mērķu sasniegšana, tad, neapšaubāmi, apgalvojums, ka tūrisms to sasniegšanā sniedz savu ieguldījumu, nozīmē tā lomas nostiprināšanu un pamatu tā attīstībai.

| 4.3 | Varbūt būtu bijis lietderīgi Komisijas paziņojumā analizēt arī to, kā tūrisma nozīme vērtēta Kopienas svarīgākajās deklarācijās un Konstitūcijā Eiropai, lai iepazītos ar pašreizējās tūrisma politikas atspoguļojumu minētajos dokumentos un jaunās Eiropas tūrisma politikas nozīmi. Nevajadzētu aizmirst, ka valstis un reģioni vairākkārt uzsvēruši, ka vēlas saglabāt priekšrocības tūrisma jomā, nenoliedzot to, ka Eiropas Savienība pilda noteiktas funkcijas attiecībā uz atsevišķiem kopīgiem aspektiem, lai varētu uzlabot Eiropas tūrisma konkurētspēju. Piemēram, Eiropas interneta portāla izveide un uzturēšana, lai popularizētu Eiropu kā tūrisma ceļamērķi, ir nepieciešams pasākums, kas šobrīd tiek izstrādāts un uzlabots. Laikā, kad izzūd valstu iekšējās robežas, nepieciešami kopīgi pasākumi. |
| --- | --- |

4.3

Varbūt būtu bijis lietderīgi Komisijas paziņojumā analizēt arī to, kā tūrisma nozīme vērtēta Kopienas svarīgākajās deklarācijās un Konstitūcijā Eiropai, lai iepazītos ar pašreizējās tūrisma politikas atspoguļojumu minētajos dokumentos un jaunās Eiropas tūrisma politikas nozīmi. Nevajadzētu aizmirst, ka valstis un reģioni vairākkārt uzsvēruši, ka vēlas saglabāt priekšrocības tūrisma jomā, nenoliedzot to, ka Eiropas Savienība pilda noteiktas funkcijas attiecībā uz atsevišķiem kopīgiem aspektiem, lai varētu uzlabot Eiropas tūrisma konkurētspēju. Piemēram, Eiropas interneta portāla izveide un uzturēšana, lai popularizētu Eiropu kā tūrisma ceļamērķi, ir nepieciešams pasākums, kas šobrīd tiek izstrādāts un uzlabots. Laikā, kad izzūd valstu iekšējās robežas, nepieciešami kopīgi pasākumi.

| 4.4 | Komisijas noteiktie uzdevumi noteikti ir vissvarīgākie, ar kuriem saskarsies tūrisma nozare nākamo gadu desmitu laikā. Iespējams, ka saraksts varēja būt garāks, bet neapšaubāmi konkurētspējas uzlabošana ir pietiekami aptverošs galvenais uzdevums, lai saistībā ar to apskatītu citas svarīgas problēmas, piemēram, kvalitātes uzlabošanu, sezonalitātes samazināšanu vai tūrisma darbinieku kompetenču uzlabošanu. Īpaši svarīgi ir nodrošināt tūrisma nozares darbinieku profesionālo izglītību un kvalifikācijas celšanu integrētās mūžizglītības programmas ietvaros, tādējādi veicinot nozares konkurētspēju un nodrošinot sniedzamo pakalpojumu augstu kvalitāti. |
| --- | --- |

4.4

Komisijas noteiktie uzdevumi noteikti ir vissvarīgākie, ar kuriem saskarsies tūrisma nozare nākamo gadu desmitu laikā. Iespējams, ka saraksts varēja būt garāks, bet neapšaubāmi konkurētspējas uzlabošana ir pietiekami aptverošs galvenais uzdevums, lai saistībā ar to apskatītu citas svarīgas problēmas, piemēram, kvalitātes uzlabošanu, sezonalitātes samazināšanu vai tūrisma darbinieku kompetenču uzlabošanu. Īpaši svarīgi ir nodrošināt tūrisma nozares darbinieku profesionālo izglītību un kvalifikācijas celšanu integrētās mūžizglītības programmas ietvaros, tādējādi veicinot nozares konkurētspēju un nodrošinot sniedzamo pakalpojumu augstu kvalitāti.

| 4.5 | Komisijas paziņojumā vairākkārt izteikts aicinājums sadarboties, un kā norādīts paziņojuma virsrakstā, partnerības nostiprināšana tiek piedāvāta kā jaunās tūrisma politikas pamats. Īpaši svarīgi ir uzsvērt arodbiedrību un uzņēmējsabiedrību nozīmi, kas jāiekļauj partnerības veidošanas procesos, aicinot piedalīties visās diskusijās un forumos, kā arī vispārēju pasākumu īstenošanā nozares darbības uzlabošanai. Bez tam būtu lietderīgi izveidot tūrisma paraugprakses datu bāzi, kas varētu būt veiksmīgas pieredzes apmaiņas līdzeklis visu ieinteresēto pušu sadarbībai. Līdzīgā veidā būtu lietderīgi veicināt pastāvīgus tūrisma ceļamērķus un pilsētu tīklus ar kopīgu mērķi uzlabot konkurētspēju. Komiteja atzinīgi vērtē “Lieliska tūrisma ceļamērķa” ieviešanu, un šajā koncepcijā noteikti jāiekļauj pareizs darba un sociālo attiecību risinājums, kā arī arodbiedrību un darba devēju organizāciju līdzdalība. |
| --- | --- |

4.5

Komisijas paziņojumā vairākkārt izteikts aicinājums sadarboties, un kā norādīts paziņojuma virsrakstā, partnerības nostiprināšana tiek piedāvāta kā jaunās tūrisma politikas pamats. Īpaši svarīgi ir uzsvērt arodbiedrību un uzņēmējsabiedrību nozīmi, kas jāiekļauj partnerības veidošanas procesos, aicinot piedalīties visās diskusijās un forumos, kā arī vispārēju pasākumu īstenošanā nozares darbības uzlabošanai. Bez tam būtu lietderīgi izveidot tūrisma paraugprakses datu bāzi, kas varētu būt veiksmīgas pieredzes apmaiņas līdzeklis visu ieinteresēto pušu sadarbībai. Līdzīgā veidā būtu lietderīgi veicināt pastāvīgus tūrisma ceļamērķus un pilsētu tīklus ar kopīgu mērķi uzlabot konkurētspēju. Komiteja atzinīgi vērtē “Lieliska tūrisma ceļamērķa” ieviešanu, un šajā koncepcijā noteikti jāiekļauj pareizs darba un sociālo attiecību risinājums, kā arī arodbiedrību un darba devēju organizāciju līdzdalība.

| 4.6 | Komisija apņemas īstenot šo jauno politiku, pamatojoties uz sadarbību, izstrādājot īpašus atbalsta pasākumus un ieineteresēto pušu darbības saskaņošanu, tomēr varētu būt nepieciešams precizēt veidus, kā īstenot katru no trijām minētajām pieejām. EESK uzskata, ka Uzņēmumu ģenerāldirektorātam ir ļoti liela nozīme visu to Eiropas politiku saskaņõšanā, kas tieši vai netieši saistītas ar tūrismu, bet Komisijai būtu jānosaka, kura struktūra par to ir atbildīga. Tāpat Komiteja uzskata, ka Komisijai jābūt aktīvākai Eiropas mēroga iniciatīvu uzsākšanā. EESK vairākkārt piedāvājusi izveidot Eiropas Konsultatīvo tūrisma padomi un apsvērt Eiropas Tūrisma aģentūras izveides nosacījumus. |
| --- | --- |

4.6

Komisija apņemas īstenot šo jauno politiku, pamatojoties uz sadarbību, izstrādājot īpašus atbalsta pasākumus un ieineteresēto pušu darbības saskaņošanu, tomēr varētu būt nepieciešams precizēt veidus, kā īstenot katru no trijām minētajām pieejām. EESK uzskata, ka Uzņēmumu ģenerāldirektorātam ir ļoti liela nozīme visu to Eiropas politiku saskaņõšanā, kas tieši vai netieši saistītas ar tūrismu, bet Komisijai būtu jānosaka, kura struktūra par to ir atbildīga. Tāpat Komiteja uzskata, ka Komisijai jābūt aktīvākai Eiropas mēroga iniciatīvu uzsākšanā. EESK vairākkārt piedāvājusi izveidot Eiropas Konsultatīvo tūrisma padomi un apsvērt Eiropas Tūrisma aģentūras izveides nosacījumus.

| 4.7 | Komisijas paziņojumā ļoti skaidri noteikts mērķis un nepieciešamība paaugstināt Eiropas tūrisma nozares konkurētspēju. Pieaugošā konkurence pasaules mērogā šajā nozarē negatīvi ietekmē tūrisma operatoru rentabilitāti. Lai saglabātu Eiropas vadošo lomu pasaules tūrisma jomā, nākotnē nopietni jāpievēršas inovāciju, kvalitātes, atbalsta un radošās pieejas jautājumam un visu tūrismā iesaistīto pušu darbības ražīguma uzlabošanai. |
| --- | --- |

4.7

Komisijas paziņojumā ļoti skaidri noteikts mērķis un nepieciešamība paaugstināt Eiropas tūrisma nozares konkurētspēju. Pieaugošā konkurence pasaules mērogā šajā nozarē negatīvi ietekmē tūrisma operatoru rentabilitāti. Lai saglabātu Eiropas vadošo lomu pasaules tūrisma jomā, nākotnē nopietni jāpievēršas inovāciju, kvalitātes, atbalsta un radošās pieejas jautājumam un visu tūrismā iesaistīto pušu darbības ražīguma uzlabošanai.

| 4.8 | Komiteja uzskata, ka Komisijas paziņojumā gan no lietotāju, gan uzņēmumu un nozares darbinieku viedokļa nepietiekami atspoguļota Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) nozīme jaunajā tūrisma “scenārijā”. Pētniecības un attīstības centieniem tūrisma jomā, lai uzlabotu minēto tehnoloģiju izmantošanu, jābūt nākamo gadu prioritātei. |
| --- | --- |

4.8

Komiteja uzskata, ka Komisijas paziņojumā gan no lietotāju, gan uzņēmumu un nozares darbinieku viedokļa nepietiekami atspoguļota Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) nozīme jaunajā tūrisma “scenārijā”. Pētniecības un attīstības centieniem tūrisma jomā, lai uzlabotu minēto tehnoloģiju izmantošanu, jābūt nākamo gadu prioritātei.

| 4.9 | Komisijas priekšlikumu par tiesiskā regulējuma uzlabošanu EESK vērtē ļoti atzinīgi, bet jāņem vērā, ka ne vienmēr vienkāršākais tiesību akts ir labākais. Lai pielāgotu tiesību aktus un tiesisko regulējumu saistībā ar nodarbinātību skatāmajā nozarē, būtu nepieciešams nostiprināt kolektīvos līgumus jomās, ko izvēlas sociāli ieinteresētās puses. |
| --- | --- |

4.9

Komisijas priekšlikumu par tiesiskā regulējuma uzlabošanu EESK vērtē ļoti atzinīgi, bet jāņem vērā, ka ne vienmēr vienkāršākais tiesību akts ir labākais. Lai pielāgotu tiesību aktus un tiesisko regulējumu saistībā ar nodarbinātību skatāmajā nozarē, būtu nepieciešams nostiprināt kolektīvos līgumus jomās, ko izvēlas sociāli ieinteresētās puses.

| 4.10 | Komiteja uzsver Komisijas izteikto vēlēšanos izstrādāt konkrētus pasākumus un jo īpaši uzlabot pieejamos Eiropas finanšu instrumentu izmantošanu, bet nepieciešama precīzāka informācija un priekšlikums izstrādāt īpašu programmu, kas veltīta Komisijas galveno Eiropas tūrisma problēmu risināšanu. Jānodrošina tas, lai tūrismam paredzētie līdzekļi tiek mērķtiecīgi, efektīvi un prasmīgi izmantoti. |
| --- | --- |

4.10

Komiteja uzsver Komisijas izteikto vēlēšanos izstrādāt konkrētus pasākumus un jo īpaši uzlabot pieejamos Eiropas finanšu instrumentu izmantošanu, bet nepieciešama precīzāka informācija un priekšlikums izstrādāt īpašu programmu, kas veltīta Komisijas galveno Eiropas tūrisma problēmu risināšanu. Jānodrošina tas, lai tūrismam paredzētie līdzekļi tiek mērķtiecīgi, efektīvi un prasmīgi izmantoti.

| 4.11 | Komisijas paziņojumā “Eiropas Tūrisma dienaskārtībai 21” ir svarīga nozīme; tas ir dokuments, kurā noteiktas stratēģijas, programmas un pasākumi ilgtspējīgai attīstībai tūrisma jomā. Jācer, ka šis apjomīgais dokuments sniegs atbildes uz dažādiem saimnieciskiem, sociāliem un vides jautājumiem. Komiteja uzskatsa ka minētajā dokumentā rūpīgi jānalizē tādi jautājumi kā izaugsmes ierobežojumi, tūrisma ceļamērķu ilgtspējīgas izaugsmes temps un piekrastes un citu dabas liegumu aizsardzība, formulējot dzīvotspējīgus un ilgtspējīgus priekšlikumus. |
| --- | --- |

4.11

Komisijas paziņojumā “Eiropas Tūrisma dienaskārtībai 21” ir svarīga nozīme; tas ir dokuments, kurā noteiktas stratēģijas, programmas un pasākumi ilgtspējīgai attīstībai tūrisma jomā. Jācer, ka šis apjomīgais dokuments sniegs atbildes uz dažādiem saimnieciskiem, sociāliem un vides jautājumiem. Komiteja uzskatsa ka minētajā dokumentā rūpīgi jānalizē tādi jautājumi kā izaugsmes ierobežojumi, tūrisma ceļamērķu ilgtspējīgas izaugsmes temps un piekrastes un citu dabas liegumu aizsardzība, formulējot dzīvotspējīgus un ilgtspējīgus priekšlikumus.

| 4.12 | Komisijas paziņojumā liela uzmanība tiek veltīta tūrisma statistikai, bet minētā joma jāpapildina ar pētījumiem, izmantojot skaidru stratēģisku un uz nākotni vērstu pieeju, nosakot tendences, izdarot secinājumus un plānojot nākotnes pasākumus. Viena vai vairāku savstarpējā tīklā iekļautu tūrisma novērošanas centru izveide Eiropā varētu veiksmīgi apmierināt nozares attiecīgās vajadzības. Tūrisma statistikā būtu vairāk jāpievēršas nodarbinātības elementam. |
| --- | --- |

4.12

Komisijas paziņojumā liela uzmanība tiek veltīta tūrisma statistikai, bet minētā joma jāpapildina ar pētījumiem, izmantojot skaidru stratēģisku un uz nākotni vērstu pieeju, nosakot tendences, izdarot secinājumus un plānojot nākotnes pasākumus. Viena vai vairāku savstarpējā tīklā iekļautu tūrisma novērošanas centru izveide Eiropā varētu veiksmīgi apmierināt nozares attiecīgās vajadzības. Tūrisma statistikā būtu vairāk jāpievēršas nodarbinātības elementam.

| 4.13 | Komisijas paziņojumā skaidri noteikta nepieciešamība uzlabot tūrisma redzamību, izpratni un tā pieņemšanu Eiropas sabiedrībā. Kā jau norādīts EESK atzinumā par Katovices deklarāciju, kā arī atzinumā par tematu “Tūrisms un kultūra: divi faktori izaugsmes veicināšanai” un citos EESK dokumentos, būtu nepieciešams īstenot informatīvās kampaņas, lai izglītotu un motivētu visus Eiropas iedzīvotājus, bet jo īpaši jaunatni. |
| --- | --- |

4.13

Komisijas paziņojumā skaidri noteikta nepieciešamība uzlabot tūrisma redzamību, izpratni un tā pieņemšanu Eiropas sabiedrībā. Kā jau norādīts EESK atzinumā par Katovices deklarāciju, kā arī atzinumā par tematu “Tūrisms un kultūra: divi faktori izaugsmes veicināšanai” un citos EESK dokumentos, būtu nepieciešams īstenot informatīvās kampaņas, lai izglītotu un motivētu visus Eiropas iedzīvotājus, bet jo īpaši jaunatni.

Briselē, 2006. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 325/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 325/16

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Eiropas potenciāla atbrīvošana un stiprināšana pētniecības, izstrādes un inovācijas jomā”

(2006/C 325/05)

Ar 2006. gada 9. augusta vēstuli Izglītības un pētniecības federālā ministre Dr. SCHAVAN kundze gaidāmās Vācijas ES prezidentūras vārdā lūdza Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izstrādāt izpētes atzinumu par tematu “Eiropas potenciāla atbrīvošana un stiprināšana pētniecības, izstrādes un inovācijas jomā”

Komiteja nolēma sagatavošanas darbus uzticēt Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētajai nodaļai.

Ņemot vērā darba steidzamību, Komiteja 431. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. decembrī (13. decembra sēdē), iecēla WOLF kungu par galveno ziņotāju un ar 125 balsīm par, 1 balsi pret un 2 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

Saturs:

| 1. | Kopsavilkums un ieteikumi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vispārēji apstākļi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Finansiāli jautājumi un norises. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Strukturāli aspekti un pamatnosacījumi. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Cilvēka faktors — cilvēku kapitāls — zinātnieki un inženieri. |
| --- | --- |

5.

1.   Kopsavilkums un ieteikumi.

| 1.1 | Komiteja atzinīgi vērtē Vācijas Izglītības un pētniecības federālās ministres, gatavojoties Vācijas ES prezidentūrai, izteikto lūgumu izstrādāt izpētes atzinumu par tematu “Eiropas potenciāla atbrīvošana un stiprināšana pētniecības, izstrādes un inovācijas jomā”. Tā uzskata, ka ir svarīgi un lietderīgi šādā veidā Eiropas izglītības, pētniecības un inovāciju politikas turpmākajā izstrādē savlaicīgi iekļaut arī Komitejas, kas ir kā tilts uz pilsonisko sabiedrību, viedokli par šo apjomīgo un daudzpusīgo tematu. |
| --- | --- |

1.1

Komiteja atzinīgi vērtē Vācijas Izglītības un pētniecības federālās ministres, gatavojoties Vācijas ES prezidentūrai, izteikto lūgumu izstrādāt izpētes atzinumu par tematu “Eiropas potenciāla atbrīvošana un stiprināšana pētniecības, izstrādes un inovācijas jomā”. Tā uzskata, ka ir svarīgi un lietderīgi šādā veidā Eiropas izglītības, pētniecības un inovāciju politikas turpmākajā izstrādē savlaicīgi iekļaut arī Komitejas, kas ir kā tilts uz pilsonisko sabiedrību, viedokli par šo apjomīgo un daudzpusīgo tematu.

| 1.2 | Ņemot vērā abus nesen publicētos Komisijas paziņojumus (1) par tēmu “inovācijas” un to ievērojamo apjomu, kā arī ievērojot teicamo Aho ziņojumu (2), šajā atzinumā galvenā uzmanība pievērsta pētniecības un izstrādes tematikai, kas ir ilgtspējīgas inovācijas spējai katrā ziņā nepieciešami priekšnosacījumi, kā arī šīm jomām nepieciešamajai izglītībai. Šādā veidā arī paredzēts izvairīties no pārliekas atkārtošanās attiecībā uz minētajām publikācijām. |
| --- | --- |

1.2

Ņemot vērā abus nesen publicētos Komisijas paziņojumus (1) par tēmu “inovācijas” un to ievērojamo apjomu, kā arī ievērojot teicamo Aho ziņojumu (2), šajā atzinumā galvenā uzmanība pievērsta pētniecības un izstrādes tematikai, kas ir ilgtspējīgas inovācijas spējai katrā ziņā nepieciešami priekšnosacījumi, kā arī šīm jomām nepieciešamajai izglītībai. Šādā veidā arī paredzēts izvairīties no pārliekas atkārtošanās attiecībā uz minētajām publikācijām.

| 1.3 | Izcili sasniegumi zinātnes un tehnikas jomā, kā arī šo sasniegumu pārvēršana konkurētspējīgā ekonomikas jaudā ir izšķiroši nosacījumi, lai nodrošinātu mūsu nākotni, piemēram, attiecībā uz enerģētiku un ar klimatu saistītajām problēmām, lai saglabātu un uzlabotu mūsu pašreizējo stāvokli globālajā vidē un lai varētu uzlabot nevis apdraudēt Eiropas sociālo modeli. |
| --- | --- |

1.3

Izcili sasniegumi zinātnes un tehnikas jomā, kā arī šo sasniegumu pārvēršana konkurētspējīgā ekonomikas jaudā ir izšķiroši nosacījumi, lai nodrošinātu mūsu nākotni, piemēram, attiecībā uz enerģētiku un ar klimatu saistītajām problēmām, lai saglabātu un uzlabotu mūsu pašreizējo stāvokli globālajā vidē un lai varētu uzlabot nevis apdraudēt Eiropas sociālo modeli.

| 1.4 | Tātad šobrīd Eiropai ir jāapzinās un no jauna jāuzņemas tās tradicionālā loma kā vadošai pētniecības un inovācijas telpai. Tādēļ ir vairāk jāveicina šim mērķim nepieciešamās iedzīvotāju spējas, ievērojami vairāk jāiegulda pētniecībā un izstrādē, jāpaaugstina to efektivitāte, jāstiprina rūpniecības inovāciju izmantošanas vēlme un spējas, kā arī jānovērš tam traucējošie šķēršļi. |
| --- | --- |

1.4

Tātad šobrīd Eiropai ir jāapzinās un no jauna jāuzņemas tās tradicionālā loma kā vadošai pētniecības un inovācijas telpai. Tādēļ ir vairāk jāveicina šim mērķim nepieciešamās iedzīvotāju spējas, ievērojami vairāk jāiegulda pētniecībā un izstrādē, jāpaaugstina to efektivitāte, jāstiprina rūpniecības inovāciju izmantošanas vēlme un spējas, kā arī jānovērš tam traucējošie šķēršļi.

| 1.5 | Lai to panāktu, svarīgākais priekšnoteikums ir progresam atvērta sabiedriskā vide, kurā šī atziņa var pilnībā izpausties, lai visos politiskajos līmeņos tiktu radīti vajadzīgie pamatnosacījumi un pieņemti attiecīgi vadoši lēmumi, kā arī tiktu radītas darba vietas un lai rūpniecības aprindās panāktu pietiekamu uzticību un optimismu vajadzīgo ieguldījumu veikšanai. |
| --- | --- |

1.5

Lai to panāktu, svarīgākais priekšnoteikums ir progresam atvērta sabiedriskā vide, kurā šī atziņa var pilnībā izpausties, lai visos politiskajos līmeņos tiktu radīti vajadzīgie pamatnosacījumi un pieņemti attiecīgi vadoši lēmumi, kā arī tiktu radītas darba vietas un lai rūpniecības aprindās panāktu pietiekamu uzticību un optimismu vajadzīgo ieguldījumu veikšanai.

| 1.6 | Tādēļ iedzīvotāji vairāk nekā līdz šim jātuvina zinātnei un tehnikai, kā arī pastiprināti jāizmanto pastāvošais talanta potenciāls un tas intensīvāk jāveicina. Šim mērķim jau pamatskolu, bet vēl vairāk vidusskolu mācību plānos daudz svarīgāka vieta jāierāda zinātnes un tehnikas tēmu kopumam. |
| --- | --- |

1.6

Tādēļ iedzīvotāji vairāk nekā līdz šim jātuvina zinātnei un tehnikai, kā arī pastiprināti jāizmanto pastāvošais talanta potenciāls un tas intensīvāk jāveicina. Šim mērķim jau pamatskolu, bet vēl vairāk vidusskolu mācību plānos daudz svarīgāka vieta jāierāda zinātnes un tehnikas tēmu kopumam.

| 1.7 | Bērni un jaunieši soli pa solim un ar uzskatāmu piemēru un praktisku nodarbību palīdzību jāiepazīstina ar zinātnes un tehnikas noderīgumu, kā arī ar šo tēmu kopuma pamatjēdzieniem un pamatlikumiem. Minētajā jomā talantīgie jaunieši ir jāiedvesmo atbilstošai profesijas izvēlei un grūtām studijām, viņiem jānodrošina arī noturīgas pamatzināšanas. |
| --- | --- |

1.7

Bērni un jaunieši soli pa solim un ar uzskatāmu piemēru un praktisku nodarbību palīdzību jāiepazīstina ar zinātnes un tehnikas noderīgumu, kā arī ar šo tēmu kopuma pamatjēdzieniem un pamatlikumiem. Minētajā jomā talantīgie jaunieši ir jāiedvesmo atbilstošai profesijas izvēlei un grūtām studijām, viņiem jānodrošina arī noturīgas pamatzināšanas.

| 1.8 | Tādēļ arī tehniskajās augstskolās un universitātēs jānodrošinā tāda zinātniski tehniskā izglītība, kas ir vismaz līdzvērtīga augstākajiem starptautiskajiem standartiem: svarīgākais pētniecības un inovāciju kapitāls ir motivēti abu dzimumu zinātnieki un inženieri ar visaugstāko kvalifikāciju, kuri savu profesionālo kompetenci ar mūžizglītības palīdzību saglabā un uzlabo visa profesionālā mūža garumā. |
| --- | --- |

1.8

Tādēļ arī tehniskajās augstskolās un universitātēs jānodrošinā tāda zinātniski tehniskā izglītība, kas ir vismaz līdzvērtīga augstākajiem starptautiskajiem standartiem: svarīgākais pētniecības un inovāciju kapitāls ir motivēti abu dzimumu zinātnieki un inženieri ar visaugstāko kvalifikāciju, kuri savu profesionālo kompetenci ar mūžizglītības palīdzību saglabā un uzlabo visa profesionālā mūža garumā.

| 1.9 | Šim mērķim nepieciešams arī, lai Kopiena, dalībvalstis un uzņēmēji zinātniekiem un inženieriem piedāvātu pievilcīgas darba iespējas, profesionālus stimulus, karjeras perspektīvas un piemērotu drošību dzīves plānošanai. Nosauktajiem pasākumiem ir jāatbilst gan sabiedrības investīcijām zinātnieku un inženieru izglītībā, gan arī ievērojamam personiskajam ieguldījumam īpaši grūtās augsta līmeņa studijās. Tikai tādā veidā būs iespējams pārtraukt šodien vienpusējo un daudzkārt ar nožēlu konstatēto speciālistu aizplūšanu (“brain–drain”) un panākt izmaiņas nozīmīgāko speciālistu globālajā mobilitātē Eiropas interesēs. |
| --- | --- |

1.9

Šim mērķim nepieciešams arī, lai Kopiena, dalībvalstis un uzņēmēji zinātniekiem un inženieriem piedāvātu pievilcīgas darba iespējas, profesionālus stimulus, karjeras perspektīvas un piemērotu drošību dzīves plānošanai. Nosauktajiem pasākumiem ir jāatbilst gan sabiedrības investīcijām zinātnieku un inženieru izglītībā, gan arī ievērojamam personiskajam ieguldījumam īpaši grūtās augsta līmeņa studijās. Tikai tādā veidā būs iespējams pārtraukt šodien vienpusējo un daudzkārt ar nožēlu konstatēto speciālistu aizplūšanu (“brain–drain”) un panākt izmaiņas nozīmīgāko speciālistu globālajā mobilitātē Eiropas interesēs.

| 1.10 | Turklāt ir arī jāsekmē rūpniecības inovāciju vēlme un tās gatavība izmantot inovācijas pētniecībā un izstrādē, kā arī jāveicina šādu darbību pievilcība un rentabilitāte īpaši arī mazāko un vidēji lielo uzņēmumu vidū, izmantojot piemērotus tiesiskus, administratīvus un finansiālus pamatnosacījumus. |
| --- | --- |

1.10

Turklāt ir arī jāsekmē rūpniecības inovāciju vēlme un tās gatavība izmantot inovācijas pētniecībā un izstrādē, kā arī jāveicina šādu darbību pievilcība un rentabilitāte īpaši arī mazāko un vidēji lielo uzņēmumu vidū, izmantojot piemērotus tiesiskus, administratīvus un finansiālus pamatnosacījumus.

| 1.11 | Īpaši centieni jāvelta mērķim paātrināt jaunu pētniecības un izstrādes atklājumu ieviešanu jaunos ražojumos vai procesos. Lai to panāktu, attiecīgajiem uzņēmumiem ar personāla politikas palīdzību jānodrošina pietiekamas zinātniski tehniskās kompetences pieejamība, lai uzņēmumi tādējādi varētu piedalīties inovatīvās norisēs vai vismaz spētu novērtēt jaunas idejas vai iespējas un būtu gatavi pielāgoties. |
| --- | --- |

1.11

Īpaši centieni jāvelta mērķim paātrināt jaunu pētniecības un izstrādes atklājumu ieviešanu jaunos ražojumos vai procesos. Lai to panāktu, attiecīgajiem uzņēmumiem ar personāla politikas palīdzību jānodrošina pietiekamas zinātniski tehniskās kompetences pieejamība, lai uzņēmumi tādējādi varētu piedalīties inovatīvās norisēs vai vismaz spētu novērtēt jaunas idejas vai iespējas un būtu gatavi pielāgoties.

| 1.12 | Tādēļ papildus finansiāli tehniskiem, kā arī tiesiskiem aspektiem nodokļu un atbildības jomā īpaša uzmanība būtu jāvelta akadēmisko un uzņēmējdarbības aprindu savstarpējai mobilitātei. Šajā ziņā īpaši lietderīga būtu akadēmisko un rūpniecības jomu vienlīdz lielā mērā aptverošas jaunas un pievilcīgas mobilitātes vai attiecīgi stipendiju sistēmas ieviešana zināšanu nodošanai, kā arī apmācībai un tālākai izglītībai. |
| --- | --- |

1.12

Tādēļ papildus finansiāli tehniskiem, kā arī tiesiskiem aspektiem nodokļu un atbildības jomā īpaša uzmanība būtu jāvelta akadēmisko un uzņēmējdarbības aprindu savstarpējai mobilitātei. Šajā ziņā īpaši lietderīga būtu akadēmisko un rūpniecības jomu vienlīdz lielā mērā aptverošas jaunas un pievilcīgas mobilitātes vai attiecīgi stipendiju sistēmas ieviešana zināšanu nodošanai, kā arī apmācībai un tālākai izglītībai.

| 1.13 | Līdzīgi kā tas ir gadījumā ar augstskolu profesoru atvaļinājumiem kvalifikācijas paaugstināšanai (“Sabbatical”), arī gadījumos, kad vislabāk kvalificētie zinātnieki un inženieri uz noteiktu laiku ir nodarbināti rūpniecībā (un arī otrādi!), būtu jānodrošina viņiem visas iespējas atgriezties iepriekšējā darba vietā. Šādi tiktu izveidota nodarbināto personu saikne savstarpējai akadēmisko un uzņēmējdarbības aprindu apmaiņai un vislabākajā veidā veicināta nepieciešamā zināšanu nodošana. |
| --- | --- |

1.13

Līdzīgi kā tas ir gadījumā ar augstskolu profesoru atvaļinājumiem kvalifikācijas paaugstināšanai (“Sabbatical”), arī gadījumos, kad vislabāk kvalificētie zinātnieki un inženieri uz noteiktu laiku ir nodarbināti rūpniecībā (un arī otrādi!), būtu jānodrošina viņiem visas iespējas atgriezties iepriekšējā darba vietā. Šādi tiktu izveidota nodarbināto personu saikne savstarpējai akadēmisko un uzņēmējdarbības aprindu apmaiņai un vislabākajā veidā veicināta nepieciešamā zināšanu nodošana.

| 1.14 | Piemēri papildu konkrētiem ieteikumiem un atziņām ir: |
| --- | --- |

1.14

Piemēri papildu konkrētiem ieteikumiem un atziņām ir:

| 1.14.1 | Lisabonas stratēģijas īstenošanai Barselonā noteiktais mērķa līmenis ir jāuztver ļoti nopietni visām tajā minētajām pusēm, lai neatpaliktu attiecībā uz globālo konkurenci par P&I investīcijām. Šis mērķa līmenis nosaka, ka Savienības kopējie izdevumi P&I jomā ir jāpalielina, lai 2010. gadā tie sasniegtu gandrīz 3 % līmeni no IKP. Tam nepieciešamās investīcijas divu trešdaļu apjomā būtu jāfinansē no privāto uzņēmēju līdzekļiem. |
| --- | --- |

1.14.1

Lisabonas stratēģijas īstenošanai Barselonā noteiktais mērķa līmenis ir jāuztver ļoti nopietni visām tajā minētajām pusēm, lai neatpaliktu attiecībā uz globālo konkurenci par P&I investīcijām. Šis mērķa līmenis nosaka, ka Savienības kopējie izdevumi P&I jomā ir jāpalielina, lai 2010. gadā tie sasniegtu gandrīz 3 % līmeni no IKP. Tam nepieciešamās investīcijas divu trešdaļu apjomā būtu jāfinansē no privāto uzņēmēju līdzekļiem.

| 1.14.2 | Saskaņā ar pašreizējo Kopienas budžeta plānojumu laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam 7. P&A pamatprogrammas (7. PP) ietvaros Kopiena piešķirtu līdzekļus tikai 2 % apjomā no Barselonā noteiktā kopējā investīciju apjoma pētniecībai un izstrādei. Pēc Komitejas domām, tas nav pietiekami, lai Kopienas atbalsta ievērojamo sviras efektu un integrācijas jaudu pilnībā varētu izmantot dalībvalstu veicināšanas politikā un nepieciešamajā rūpniecības gatavībā veikt investīcijas un šajā jomā panāktu nepieciešamo ievērojamo izaugsmi. |
| --- | --- |

1.14.2

Saskaņā ar pašreizējo Kopienas budžeta plānojumu laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam 7. P&A pamatprogrammas (7. PP) ietvaros Kopiena piešķirtu līdzekļus tikai 2 % apjomā no Barselonā noteiktā kopējā investīciju apjoma pētniecībai un izstrādei. Pēc Komitejas domām, tas nav pietiekami, lai Kopienas atbalsta ievērojamo sviras efektu un integrācijas jaudu pilnībā varētu izmantot dalībvalstu veicināšanas politikā un nepieciešamajā rūpniecības gatavībā veikt investīcijas un šajā jomā panāktu nepieciešamo ievērojamo izaugsmi.

| 1.14.3 | Tādēļ šī Kopienas atbalsta daļa 2008. gadā plānotās ES budžeta pārskatīšanas ietvaros būtu sākotnēji jāpalielina līdz 3 %. Tas būtu sevišķi iedarbīgs Kopienas pasākums, lai ātrāk, nekā tas šobrīd šķiet iespējams, varētu sasniegt joprojām svarīgos Lisabonas un Barselonas mērķus. Tas arī ir nepieciešams tādēļ, ka, piemēram, ASV un Ķīnas pētniecības jomā ieguldītie centieni strauji pieaug. |
| --- | --- |

1.14.3

Tādēļ šī Kopienas atbalsta daļa 2008. gadā plānotās ES budžeta pārskatīšanas ietvaros būtu sākotnēji jāpalielina līdz 3 %. Tas būtu sevišķi iedarbīgs Kopienas pasākums, lai ātrāk, nekā tas šobrīd šķiet iespējams, varētu sasniegt joprojām svarīgos Lisabonas un Barselonas mērķus. Tas arī ir nepieciešams tādēļ, ka, piemēram, ASV un Ķīnas pētniecības jomā ieguldītie centieni strauji pieaug.

| 1.14.4 | Kopienas tiesiskie nosacījumi atbalsta jomā (E state aid) jāveido tā, lai rosinātu dalībvalstis un atvieglotu to iespējas efektīvākā un mazāk birokrātiskā veidā un vairāk nekā līdz šim veicināt pētniecības un izstrādes ieceres universitātēs, pētniecības iestādēs, rūpniecībā, kā arī visu minēto struktūru sadarbību. |
| --- | --- |

1.14.4

Kopienas tiesiskie nosacījumi atbalsta jomā (E state aid) jāveido tā, lai rosinātu dalībvalstis un atvieglotu to iespējas efektīvākā un mazāk birokrātiskā veidā un vairāk nekā līdz šim veicināt pētniecības un izstrādes ieceres universitātēs, pētniecības iestādēs, rūpniecībā, kā arī visu minēto struktūru sadarbību.

| 1.14.5 | Atsevišķu dalībvalstu budžeta tiesībās, veicinot pētniecības un izstrādes pasākumus, būtu jāparedz elastīgi iedalīt līdzekļus, pielāgojot tos attiecīgā projekta norisei, piemēram, pieļaujot piešķirto līdzekļu pārnešanu uz nākamo kalendāro vai budžeta gadu. |
| --- | --- |

1.14.5

Atsevišķu dalībvalstu budžeta tiesībās, veicinot pētniecības un izstrādes pasākumus, būtu jāparedz elastīgi iedalīt līdzekļus, pielāgojot tos attiecīgā projekta norisei, piemēram, pieļaujot piešķirto līdzekļu pārnešanu uz nākamo kalendāro vai budžeta gadu.

| 1.14.6 | Beidzot būtu sekmīgi jānoslēdz centieni ieviest Kopienas patentu, turklāt jautājums par izmantojamo valodu būtu jāizlemj atbilstoši ilggadējām starptautiskās “zinātnes kopienas” (“Science–Community”) tradīcijām. |
| --- | --- |

1.14.6

Beidzot būtu sekmīgi jānoslēdz centieni ieviest Kopienas patentu, turklāt jautājums par izmantojamo valodu būtu jāizlemj atbilstoši ilggadējām starptautiskās “zinātnes kopienas” (“Science–Community”) tradīcijām.

| 1.14.7 | Inovāciju un progresa pamats ir fundamentālo pētījumu un pielietojamo zinātņu, kā arī uz produkciju vērstas izstrādes mijiedarbība, turklāt šo kategoriju robežas ir visai nenoteiktas. |
| --- | --- |

1.14.7

Inovāciju un progresa pamats ir fundamentālo pētījumu un pielietojamo zinātņu, kā arī uz produkciju vērstas izstrādes mijiedarbība, turklāt šo kategoriju robežas ir visai nenoteiktas.

| 1.14.8 | Tādēļ, no vienas puses, ir nepieciešama vēl ciešāka trīs pīlāru — izglītības, pētniecības un rūpnieciska pielietojuma — savstarpējā saikne. Šī iemesla dēļ Komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Tehnoloģiju institūta (ETI) izveides plānus, kam jādod ieguldījums Kopienas un dalībvalstu inovācijas spējas tālākā attīstībā, visaugstākajā līmenī apvienojot izglītības, pētniecības un inovācijas aktivitātes. |
| --- | --- |

1.14.8

Tādēļ, no vienas puses, ir nepieciešama vēl ciešāka trīs pīlāru — izglītības, pētniecības un rūpnieciska pielietojuma — savstarpējā saikne. Šī iemesla dēļ Komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Tehnoloģiju institūta (ETI) izveides plānus, kam jādod ieguldījums Kopienas un dalībvalstu inovācijas spējas tālākā attīstībā, visaugstākajā līmenī apvienojot izglītības, pētniecības un inovācijas aktivitātes.

| 1.14.9 | Tomēr, no otras puses, šim mērķim ir vajadzīgs arī pietiekams Kopienas atbalsts fundamentālajiem pētījumiem; laba pieeja šajā ziņā ir apakšprogramma “Idejas” 7. PP ietvaros. |
| --- | --- |

1.14.9

Tomēr, no otras puses, šim mērķim ir vajadzīgs arī pietiekams Kopienas atbalsts fundamentālajiem pētījumiem; laba pieeja šajā ziņā ir apakšprogramma “Idejas” 7. PP ietvaros.

| 1.14.10 | PP ietvaros. Progresa un pastāvīgu inovāciju pamats tomēr nav tikai zinātne un tehnika, bet arī iesaistīto personu motivācija, jauna veida uzņēmējdarbības modeļi un pareizas vadības metodes. |
| --- | --- |

1.14.10

PP ietvaros. Progresa un pastāvīgu inovāciju pamats tomēr nav tikai zinātne un tehnika, bet arī iesaistīto personu motivācija, jauna veida uzņēmējdarbības modeļi un pareizas vadības metodes.

| 1.14.11 | Cilvēkiem ir jāpiedāvā vislabākās iespējas izpausties un parādīt iniciatīvu atbilstoši viņu apdāvinātībai, darbaspējām un radošajam garam. Tādēļ arī visiem noteikta uzņēmuma vai institūta darbiniekiem ir jānodrošina iespēja iepazīstināt ar savām idejām un priekšlikumiem un par to arī saņemt atbilstošu atalgojumu. Tie ir svarīgi sociālās pētniecības, mikroekonomikas un vispārējās vadības kultūras jautājumi. |
| --- | --- |

1.14.11

Cilvēkiem ir jāpiedāvā vislabākās iespējas izpausties un parādīt iniciatīvu atbilstoši viņu apdāvinātībai, darbaspējām un radošajam garam. Tādēļ arī visiem noteikta uzņēmuma vai institūta darbiniekiem ir jānodrošina iespēja iepazīstināt ar savām idejām un priekšlikumiem un par to arī saņemt atbilstošu atalgojumu. Tie ir svarīgi sociālās pētniecības, mikroekonomikas un vispārējās vadības kultūras jautājumi.

| 1.14.12 | Lai veicinātu uz pētniecību vērstas pieejas, inovatīvas tehnoloģijas, norises uzņēmumos vai uzņēmējdarbības modeļus, ir jāpieņem zināms risks, kas saistīts ar panākumu sasniegšanu. Progress un risks ir vienas medaļas divas puses. |
| --- | --- |

1.14.12

Lai veicinātu uz pētniecību vērstas pieejas, inovatīvas tehnoloģijas, norises uzņēmumos vai uzņēmējdarbības modeļus, ir jāpieņem zināms risks, kas saistīts ar panākumu sasniegšanu. Progress un risks ir vienas medaļas divas puses.

| 1.14.13 | Pārlieku neelastīgas regulējuma sistēmas organizācijas veidu, pētniecības programmu un darba metožu vienādošanai var kavēt evolūciju ceļā uz jauno un inovācijām. Pētniecības brīvība ir radošas zinātnes, jaunu atklājumu un inovatīvu tehniku pamatnosacījums, nekaitējot tām robežām, ko novelk tiesiskais regulējums saistībā ar ētiskiem problēmjautājumiem un neierobežojot piešķirto līdzekļu atbilstošu izlietojumu. |
| --- | --- |

1.14.13

Pārlieku neelastīgas regulējuma sistēmas organizācijas veidu, pētniecības programmu un darba metožu vienādošanai var kavēt evolūciju ceļā uz jauno un inovācijām. Pētniecības brīvība ir radošas zinātnes, jaunu atklājumu un inovatīvu tehniku pamatnosacījums, nekaitējot tām robežām, ko novelk tiesiskais regulējums saistībā ar ētiskiem problēmjautājumiem un neierobežojot piešķirto līdzekļu atbilstošu izlietojumu.

| 1.14.14 | Ir jāvienkāršo pētniecības un izstrādes atbalstam paredzētās administratīvās procedūras, arī lai tādējādi ierobežotu dažādās pieprasītās un bieži pat savstarpēji pārklājošās pieteikumu, novērtējuma, uzraudzības un auditēšanas procedūras un panāktu minēto procedūru saprātīgu skaitu. |
| --- | --- |

1.14.14

Ir jāvienkāršo pētniecības un izstrādes atbalstam paredzētās administratīvās procedūras, arī lai tādējādi ierobežotu dažādās pieprasītās un bieži pat savstarpēji pārklājošās pieteikumu, novērtējuma, uzraudzības un auditēšanas procedūras un panāktu minēto procedūru saprātīgu skaitu.

| 1.14.15 | Plašākam apskatam skatīt atzinuma izsmeļošo tekstu. Tajā tiek pamatoti ieteikumi; aplūkoti citi, arī ļoti konkrēti aspekti, un sniegti ieteikumi par minētajiem aspektiem. |
| --- | --- |

1.14.15

Plašākam apskatam skatīt atzinuma izsmeļošo tekstu. Tajā tiek pamatoti ieteikumi; aplūkoti citi, arī ļoti konkrēti aspekti, un sniegti ieteikumi par minētajiem aspektiem.

2.   Vispārēji apstākļi.

| 2.1 | Ņemot vērā abus nesen publicētos Komisijas paziņojumus (3) par tēmu “inovācijas” un to ievērojamo apjomu (skatīt arī 4.12.1. punktu), kā arī ievērojot teicamo Aho ziņojumu (4), šajā atzinumā galvenā uzmanība ir pievērsta pētniecības un izstrādes tematikai, kas ir noteikti vajadzīgi priekšnosacījumi ilgtspējīgas inovācijas spējai, kā arī minētajās jomās nepieciešamajai izglītībai. Šādā veidā arī paredzēts izvairīties no pārliekas atkārtošanās attiecībā uz minētajām publikācijām. |
| --- | --- |

2.1

Ņemot vērā abus nesen publicētos Komisijas paziņojumus (3) par tēmu “inovācijas” un to ievērojamo apjomu (skatīt arī 4.12.1. punktu), kā arī ievērojot teicamo Aho ziņojumu (4), šajā atzinumā galvenā uzmanība ir pievērsta pētniecības un izstrādes tematikai, kas ir noteikti vajadzīgi priekšnosacījumi ilgtspējīgas inovācijas spējai, kā arī minētajās jomās nepieciešamajai izglītībai. Šādā veidā arī paredzēts izvairīties no pārliekas atkārtošanās attiecībā uz minētajām publikācijām.

| 2.2 | Modernās zinātnes un pētniecības pirmsākumi ir meklējami Eiropā (5). Zinātne un pētniecība, to metodika un domāšanas veids bija svarīgi ceļveži mūsdienu Eiropas sabiedrības, tās vērtību, dzīvesveida un dzīves līmeņa izveidē; tās bija Eiropas kultūras telpas būtiskas iezīmes (6). Tā rezultātā panākto sasniegumu veiksmes ķīla bija amatnieciski radoša uzņēmējdarbības gara brīva mijiedarbība ar zinātnisku metodiku un sistemātiku. |
| --- | --- |

2.2

Modernās zinātnes un pētniecības pirmsākumi ir meklējami Eiropā (5). Zinātne un pētniecība, to metodika un domāšanas veids bija svarīgi ceļveži mūsdienu Eiropas sabiedrības, tās vērtību, dzīvesveida un dzīves līmeņa izveidē; tās bija Eiropas kultūras telpas būtiskas iezīmes (6). Tā rezultātā panākto sasniegumu veiksmes ķīla bija amatnieciski radoša uzņēmējdarbības gara brīva mijiedarbība ar zinātnisku metodiku un sistemātiku.

| 2.3 | Gandrīz vienlaicīgi ar zinātniski tehnisko progresu risinājās arī svarīgākie sabiedriski politiskie notikumi, veidojoties mūsdienīgai valsts struktūrai ar varas dalīšanu, demokrātiju, pamattiesībām un sociāliem likumiem. |
| --- | --- |

2.3

Gandrīz vienlaicīgi ar zinātniski tehnisko progresu risinājās arī svarīgākie sabiedriski politiskie notikumi, veidojoties mūsdienīgai valsts struktūrai ar varas dalīšanu, demokrātiju, pamattiesībām un sociāliem likumiem.

| 2.4 | Šo kopīgo procesu rezultātā tajās valstīs un reģionos, kuros tie notika, cilvēku dzīves apstākļi izmainījās un uzlabojās cilvēces vēsturē vēl nepieredzētos apmēros. |
| --- | --- |

2.4

Šo kopīgo procesu rezultātā tajās valstīs un reģionos, kuros tie notika, cilvēku dzīves apstākļi izmainījās un uzlabojās cilvēces vēsturē vēl nepieredzētos apmēros.

| 2.5 | Pēdējo 135 gadu laikā iedzīvotāju (7) vidējais dzīves ilgums ir palielinājies vairāk nekā divas reizes (8). Pēdējo 50 gadu laikā noteiktā teritorijā lauksaimnieciski iegūtās ražas apjoms ir gandrīz trīskāršojies. Veiksmīgajās rūpnieciski attīstītajās valstīs notiek diskusijas par lieko svaru un nevis par pārtikas trūkumu, par informācijas pārpilnību un nevis par informācijas trūkumu, kā arī par novecošanos un nevis par bērnu mirstību. |
| --- | --- |

2.5

Pēdējo 135 gadu laikā iedzīvotāju (7) vidējais dzīves ilgums ir palielinājies vairāk nekā divas reizes (8). Pēdējo 50 gadu laikā noteiktā teritorijā lauksaimnieciski iegūtās ražas apjoms ir gandrīz trīskāršojies. Veiksmīgajās rūpnieciski attīstītajās valstīs notiek diskusijas par lieko svaru un nevis par pārtikas trūkumu, par informācijas pārpilnību un nevis par informācijas trūkumu, kā arī par novecošanos un nevis par bērnu mirstību.

| 2.6 | Mūsdienu mobilās un industrializētās sabiedrības ar pētniecības, izstrādes un inovāciju palīdzību izstrādātās iespējas un sasniegumi aptver visas cilvēku izpausmes un dzīves kvalitātes jomas. |
| --- | --- |

2.6

Mūsdienu mobilās un industrializētās sabiedrības ar pētniecības, izstrādes un inovāciju palīdzību izstrādātās iespējas un sasniegumi aptver visas cilvēku izpausmes un dzīves kvalitātes jomas.

| 2.7 | Ja pētniecības un izstrādes tiešais uzdevums ir jaunu un padziļinātu zināšanu meklējumi — tātad nezināmā iepazīšana un zināmā vai šķietamā apstiprinājums — kā arī jaunu spēju izstrāde, tad šo centienu rezultāti ir lielā un līdz tam neiedomājamā mērā veicinājuši cilvēku labklājību. Šādā pārnestā nozīmē tas arī ir pētniecības un izstrādes mērķis, proti, kalpot cilvēces labklājībai. |
| --- | --- |

2.7

Ja pētniecības un izstrādes tiešais uzdevums ir jaunu un padziļinātu zināšanu meklējumi — tātad nezināmā iepazīšana un zināmā vai šķietamā apstiprinājums — kā arī jaunu spēju izstrāde, tad šo centienu rezultāti ir lielā un līdz tam neiedomājamā mērā veicinājuši cilvēku labklājību. Šādā pārnestā nozīmē tas arī ir pētniecības un izstrādes mērķis, proti, kalpot cilvēces labklājībai.

| 2.8 | Vēl viens nozīmīgs apstāklis, kas veicināja šobrīd panākto progresu, bija enerģiju patērējošu rūpniecisku metožu un iekārtu attīstība un intensīva izmantošana: enerģija atbrīvoja cilvēkus no smaga fiziskā darba sloga un kļuva par modernu tautsaimniecību “pārtikas produktu”. |
| --- | --- |

2.8

Vēl viens nozīmīgs apstāklis, kas veicināja šobrīd panākto progresu, bija enerģiju patērējošu rūpniecisku metožu un iekārtu attīstība un intensīva izmantošana: enerģija atbrīvoja cilvēkus no smaga fiziskā darba sloga un kļuva par modernu tautsaimniecību “pārtikas produktu”.

| 2.9 | No tā izriet pirmais svarīgais Komitejas ieteikums: sabiedrībai ir jāizprot un jānovērtē šo ieguvumu, to rašanās priekšnosacījumu un ar to saistīto zinātniski tehnisko un kultūras sasniegumu izšķirošā loma un eksistenciālā nozīme attiecībā uz mūsdienu dzīvesveidu — šai izpratnei ir jāiekļaujas vispārējās izglītības sistēmā! Ir jāatsauc atmiņā tā daudz zemākā dzīves kvalitāte un arī nabadzība, kas vēl šodien ir sastopama daļā trešās pasaules valstu un kas bez visiem šiem sasniegumiem agrāk pastāvēja šodien rūpnieciski attīstītajās valstīs, lai tādējādi būtu vieglāk novērtēt mūsdienās mums jau par pašsaprotamu kļuvušo dzīves līmeni un tā priekšnosacījumus. |
| --- | --- |

2.9

No tā izriet pirmais svarīgais Komitejas ieteikums: sabiedrībai ir jāizprot un jānovērtē šo ieguvumu, to rašanās priekšnosacījumu un ar to saistīto zinātniski tehnisko un kultūras sasniegumu izšķirošā loma un eksistenciālā nozīme attiecībā uz mūsdienu dzīvesveidu — šai izpratnei ir jāiekļaujas vispārējās izglītības sistēmā! Ir jāatsauc atmiņā tā daudz zemākā dzīves kvalitāte un arī nabadzība, kas vēl šodien ir sastopama daļā trešās pasaules valstu un kas bez visiem šiem sasniegumiem agrāk pastāvēja šodien rūpnieciski attīstītajās valstīs, lai tādējādi būtu vieglāk novērtēt mūsdienās mums jau par pašsaprotamu kļuvušo dzīves līmeni un tā priekšnosacījumus.

| 2.9.1 | Atbilstoši arī mācību plāni un pieejamo stundu skaits visās izglītības pakāpēs ir jāvērš uz to, lai bērnus un jauniešus ar uzskatāmu un interesantu izskaidrojumu un mācību vielas palīdzību soli pa solim tuvinātu zinātnes un tehnikas domāšanas veidam un pieejamajām zināšanu bagātībām (9), kā arī, lai izskaidrotu viņiem zinātniskā darba un tehniskās izstrādes būtisko nozīmi mūsu ikdienas dzīvē. Ir svarīgi panākt, lai abu dzimumu talantīgie jaunie cilvēki izvēlas zinātniski tehniskas studijas, kā arī universitātēs un augstskolās piedāvāt viņiem šo zinātniski tehnisko profesionālo izglītību iespējami visaugstākajā līmenī un vēlākajos gados turpināt šo apmācību ar mūžizglītības programmām. Šajā jomā panāktais ir pamats nākotnes progresam. |
| --- | --- |

2.9.1

Atbilstoši arī mācību plāni un pieejamo stundu skaits visās izglītības pakāpēs ir jāvērš uz to, lai bērnus un jauniešus ar uzskatāmu un interesantu izskaidrojumu un mācību vielas palīdzību soli pa solim tuvinātu zinātnes un tehnikas domāšanas veidam un pieejamajām zināšanu bagātībām (9), kā arī, lai izskaidrotu viņiem zinātniskā darba un tehniskās izstrādes būtisko nozīmi mūsu ikdienas dzīvē. Ir svarīgi panākt, lai abu dzimumu talantīgie jaunie cilvēki izvēlas zinātniski tehniskas studijas, kā arī universitātēs un augstskolās piedāvāt viņiem šo zinātniski tehnisko profesionālo izglītību iespējami visaugstākajā līmenī un vēlākajos gados turpināt šo apmācību ar mūžizglītības programmām. Šajā jomā panāktais ir pamats nākotnes progresam.

| 2.10 | Lielākā daļa līdz šim teiktā neaprobežojas tikai un vienīgi ar Eiropu, lai arī nosauktie sasniegumi diemžēl vēl nav vienlīdz pieejami visiem pasaules iedzīvotājiem un visām pasaules tautām. |
| --- | --- |

2.10

Lielākā daļa līdz šim teiktā neaprobežojas tikai un vienīgi ar Eiropu, lai arī nosauktie sasniegumi diemžēl vēl nav vienlīdz pieejami visiem pasaules iedzīvotājiem un visām pasaules tautām.

| 2.10.1 | Šajā sakarā ir jāuzsver kāda svarīga mūsdienu zināšanu sabiedrības iezīme: atšķirībā no senatnes, kad, piemēram, zīda ražošana Ķīnā tika sargāta kā liels noslēpums, mūsdienās iegūtās zināšanas — tātad mūsu vissvarīgākais īpašums — tiek piedāvātas gandrīz bez samaksas (10), piemēram, universitātēs un tehniskajās augstskolās tās ir pieejamas studentiem no visas pasaules (pat stipendiju veidā), tāpat arī ar mācību grāmatu, dažādu rakstu, patentu aprakstu, profesionālu konferenču, tīmekļa publikāciju, profesionāli periodisko izdevumu starpniecību. |
| --- | --- |

2.10.1

Šajā sakarā ir jāuzsver kāda svarīga mūsdienu zināšanu sabiedrības iezīme: atšķirībā no senatnes, kad, piemēram, zīda ražošana Ķīnā tika sargāta kā liels noslēpums, mūsdienās iegūtās zināšanas — tātad mūsu vissvarīgākais īpašums — tiek piedāvātas gandrīz bez samaksas (10), piemēram, universitātēs un tehniskajās augstskolās tās ir pieejamas studentiem no visas pasaules (pat stipendiju veidā), tāpat arī ar mācību grāmatu, dažādu rakstu, patentu aprakstu, profesionālu konferenču, tīmekļa publikāciju, profesionāli periodisko izdevumu starpniecību.

| 2.10.2 | No vienas puses, šī izstrādāto zinību brīva pieejamība kalpo visas pasaules zināšanu apmaiņai, kas sekmē zinātnes progresu, no otras puses, tā ir vienreizējs un īpaši iedarbīgs attīstības palīdzības veids, kas, piemēram, jau no 19. gadsimta veicināja to, ka tādai valstij kā Japāna no viduslaikiem raksturīga dzīvesveida un sabiedriskās struktūras ar saviem spēkiem īsā laika posmā ir izdevies panākt līdzīgi augstu dzīves līmeni kā Eiropā. |
| --- | --- |

2.10.2

No vienas puses, šī izstrādāto zinību brīva pieejamība kalpo visas pasaules zināšanu apmaiņai, kas sekmē zinātnes progresu, no otras puses, tā ir vienreizējs un īpaši iedarbīgs attīstības palīdzības veids, kas, piemēram, jau no 19. gadsimta veicināja to, ka tādai valstij kā Japāna no viduslaikiem raksturīga dzīvesveida un sabiedriskās struktūras ar saviem spēkiem īsā laika posmā ir izdevies panākt līdzīgi augstu dzīves līmeni kā Eiropā.

| 2.10.3 | Šāda iegūto zināšanu un prasmju brīva pieejamība tomēr ir jāierobežo tajos gadījumos, kad nepieciešams atgūt pētniecībā un izstrādē ieguldītās investīcijas, tās vēlāk izmantojot saimnieciskajā darbībā, vienlaicīgi arī stiprinot attiecīgās tautsaimniecības konkurētspēju ar nepieciešamo tirgus priekšrocību palīdzību. |
| --- | --- |

2.10.3

Šāda iegūto zināšanu un prasmju brīva pieejamība tomēr ir jāierobežo tajos gadījumos, kad nepieciešams atgūt pētniecībā un izstrādē ieguldītās investīcijas, tās vēlāk izmantojot saimnieciskajā darbībā, vienlaicīgi arī stiprinot attiecīgās tautsaimniecības konkurētspēju ar nepieciešamo tirgus priekšrocību palīdzību.

| 2.10.4 | Šim mērķim vairums rūpnieciski attīstīto valstu ir izstrādājušas līdzsvarotas tiesību sistēmas intelektuālā īpašuma aizsardzībai uz laiku, kuru īpaša forma ir patenttiesības. Šajā jautājumā Komiteja savu viedokli izteikusi jau vairākkārt (11) un atkārtoti uzsvērusi Eiropas Kopienas patenta ieviešanu, kā arī padziļinātas izpratnes veicināšanu attiecībā uz intelektuālā īpašuma saimniecisko un kulturālo nozīmi. Intelektuālā īpašuma atzīšana un aizsardzība tomēr ir stimuls un taisnīgs atalgojums jaunu tehnoloģiju izgudrotājiem un jaunu darbu radītājiem. |
| --- | --- |

2.10.4

Šim mērķim vairums rūpnieciski attīstīto valstu ir izstrādājušas līdzsvarotas tiesību sistēmas intelektuālā īpašuma aizsardzībai uz laiku, kuru īpaša forma ir patenttiesības. Šajā jautājumā Komiteja savu viedokli izteikusi jau vairākkārt (11) un atkārtoti uzsvērusi Eiropas Kopienas patenta ieviešanu, kā arī padziļinātas izpratnes veicināšanu attiecībā uz intelektuālā īpašuma saimniecisko un kulturālo nozīmi. Intelektuālā īpašuma atzīšana un aizsardzība tomēr ir stimuls un taisnīgs atalgojums jaunu tehnoloģiju izgudrotājiem un jaunu darbu radītājiem.

| 2.11 | Kādi secinājumi no tā jāizdara Eiropas Kopienas politikai? Pirmkārt, ir jāizlemj svarīgais un ļoti konkrētais jautājums par to, kāda daļa no iekšzemes kopprodukta (IKP) līdzsvarotas vispārējās politikas ietvaros būtu jāiegulda pētniecības un izstrādes attīstībā. |
| --- | --- |

2.11

Kādi secinājumi no tā jāizdara Eiropas Kopienas politikai? Pirmkārt, ir jāizlemj svarīgais un ļoti konkrētais jautājums par to, kāda daļa no iekšzemes kopprodukta (IKP) līdzsvarotas vispārējās politikas ietvaros būtu jāiegulda pētniecības un izstrādes attīstībā.

| 2.11.1 | Atbilde uz šo jautājumu rodama Eiropas konkurētspējā vispasaules konkurences cīņā, tātad daudzkārt citētajā Lisabonas stratēģijā (12). |
| --- | --- |

2.11.1

Atbilde uz šo jautājumu rodama Eiropas konkurētspējā vispasaules konkurences cīņā, tātad daudzkārt citētajā Lisabonas stratēģijā (12).

| 2.11.2 | Šajā jautājumā Padome 2002. gada martā Barselonā (13) pieņēma vadošus lēmumus (14) un uzstādīja nu jau vispārzināmo 3 % mērķi, kas nosaka, ka kopējie izdevumi P&I (pētniecība un izstrāde) Savienībā ir jāpaaugstina līdz tādam apjomam, kas 2010. gadā sasniegtu gandrīz 3 % līmeni no IKP. Nepieciešamās investīcijas divu trešdaļu apjomā būtu jāfinansē no privāto uzņēmēju līdzekļiem (Padomes lēmuma 47. punkts). Līdzās ievērojamam pašas Kopienas investīciju pieaugumam P&I jomā ļoti svarīgs ir arī jautājums par stimulu radīšanu lielākām dalībvalstu un īpaši rūpniecības investīcijām P&I jomā. Šo mērķi Komiteja ir uzsvērti atbalstījusi vairākos atzinumos (15), tomēr diemžēl kļūst skaidrs, ka tas netiks sasniegts, izņemot dažās dalībvalstīs. Šis fakts izraisa bažas. |
| --- | --- |

2.11.2

Šajā jautājumā Padome 2002. gada martā Barselonā (13) pieņēma vadošus lēmumus (14) un uzstādīja nu jau vispārzināmo 3 % mērķi, kas nosaka, ka kopējie izdevumi P&I (pētniecība un izstrāde) Savienībā ir jāpaaugstina līdz tādam apjomam, kas 2010. gadā sasniegtu gandrīz 3 % līmeni no IKP. Nepieciešamās investīcijas divu trešdaļu apjomā būtu jāfinansē no privāto uzņēmēju līdzekļiem (Padomes lēmuma 47. punkts). Līdzās ievērojamam pašas Kopienas investīciju pieaugumam P&I jomā ļoti svarīgs ir arī jautājums par stimulu radīšanu lielākām dalībvalstu un īpaši rūpniecības investīcijām P&I jomā. Šo mērķi Komiteja ir uzsvērti atbalstījusi vairākos atzinumos (15), tomēr diemžēl kļūst skaidrs, ka tas netiks sasniegts, izņemot dažās dalībvalstīs. Šis fakts izraisa bažas.

| 2.11.3 | Turklāt 2006. gada oktobrī publicētajā STERN ziņojumā (STERN REVIEW) (16)“Klimata pārmaiņu ekonomika” secināts, ka tikai klimata sistēmu ietekmētās globālās sasilšanas ierobežošanai vien ir nepieciešams ieguldījums aptuveni 1 % apmērā no IKP, kas aptver arī citas tam nepieciešamas P&I darbības. |
| --- | --- |

2.11.3

Turklāt 2006. gada oktobrī publicētajā STERN ziņojumā (STERN REVIEW) (16)“Klimata pārmaiņu ekonomika” secināts, ka tikai klimata sistēmu ietekmētās globālās sasilšanas ierobežošanai vien ir nepieciešams ieguldījums aptuveni 1 % apmērā no IKP, kas aptver arī citas tam nepieciešamas P&I darbības.

| 2.11.4 | Kopumā klimata pārmaiņas un to saistība ar vispārējo enerģijas izmantošanas, enerģijas patēriņa un ilgtspējīgas energoapgādes problēmu nav vienīgais problēmu loks. Arī fizisku un psihisku slimību apkarošana, dzīves atvieglošana cilvēkiem ar invaliditāti, demogrāfisko pārmaiņu sekas, tajā skaitā vecuma izpēte, un vides aizsardzība, kā arī mūsu dzīves pamata un Eiropas vērtību sistēmas vispārēja nodrošināšana ir tādu nozīmīgu pētniecības tematu piemēri, par kuriem Komiteja ir sniegusi izsmeļošus ieteikumus iepriekšējos atzinumos, piemēram, atzinumā par Septīto pamatprogrammu pētniecībai un attīstībai un tās “speciālajām programmām”. |
| --- | --- |

2.11.4

Kopumā klimata pārmaiņas un to saistība ar vispārējo enerģijas izmantošanas, enerģijas patēriņa un ilgtspējīgas energoapgādes problēmu nav vienīgais problēmu loks. Arī fizisku un psihisku slimību apkarošana, dzīves atvieglošana cilvēkiem ar invaliditāti, demogrāfisko pārmaiņu sekas, tajā skaitā vecuma izpēte, un vides aizsardzība, kā arī mūsu dzīves pamata un Eiropas vērtību sistēmas vispārēja nodrošināšana ir tādu nozīmīgu pētniecības tematu piemēri, par kuriem Komiteja ir sniegusi izsmeļošus ieteikumus iepriekšējos atzinumos, piemēram, atzinumā par Septīto pamatprogrammu pētniecībai un attīstībai un tās “speciālajām programmām”.

| 2.12 | Kā zināms, Eiropas Kopienai jāsastopas ar ļoti nopietno pastiprinātas globālās konkurences izaicinājumu, un īpaši svarīgi šajā sakarā ir saglabāt darbavietas, ienākumu līmeni, kā arī sociālos un vides standartus Eiropā. Tas attiecināms ne tikai uz ASV un Japānas ekonomiskajām iespējām, bet īpaši arī uz iespaidīgajiem un aizvien pieaugošajiem rūpnieciskajiem un pētniecības sasniegumiem tādās valstīs kā Ķīna (līdz 2050. gadam Ķīna vēlas ieņemt ASV vietu kā pasaules vadošā valsts tehnoloģiju jomā! (17)), Indija un Brazīlija, ievērojot šajās valstīs būtiski zemākos darba samaksas, kā arī sociālos un vides standartus. |
| --- | --- |

2.12

Kā zināms, Eiropas Kopienai jāsastopas ar ļoti nopietno pastiprinātas globālās konkurences izaicinājumu, un īpaši svarīgi šajā sakarā ir saglabāt darbavietas, ienākumu līmeni, kā arī sociālos un vides standartus Eiropā. Tas attiecināms ne tikai uz ASV un Japānas ekonomiskajām iespējām, bet īpaši arī uz iespaidīgajiem un aizvien pieaugošajiem rūpnieciskajiem un pētniecības sasniegumiem tādās valstīs kā Ķīna (līdz 2050. gadam Ķīna vēlas ieņemt ASV vietu kā pasaules vadošā valsts tehnoloģiju jomā! (17)), Indija un Brazīlija, ievērojot šajās valstīs būtiski zemākos darba samaksas, kā arī sociālos un vides standartus.

| 2.13 | Tieši, ņemot vērā šo pasaules mēroga konkurenci, kā arī ar to saistīto vispasaules sacensību par investīcijām P&I jomā, tajā skaitā vispasaules sacensību par labākajiem zinātniekiem un inženieriem, Eiropas Kopienai efektīvāk jāizmanto un vairāk jāstiprina savs pētniecības, tehniskās izstrādes un inovāciju potenciāls. Galvenokārt šeit ir domāta tieši pasaules mēroga nevis Eiropas iekšējā konkurence! |
| --- | --- |

2.13

Tieši, ņemot vērā šo pasaules mēroga konkurenci, kā arī ar to saistīto vispasaules sacensību par investīcijām P&I jomā, tajā skaitā vispasaules sacensību par labākajiem zinātniekiem un inženieriem, Eiropas Kopienai efektīvāk jāizmanto un vairāk jāstiprina savs pētniecības, tehniskās izstrādes un inovāciju potenciāls. Galvenokārt šeit ir domāta tieši pasaules mēroga nevis Eiropas iekšējā konkurence!

| 2.14 | Tātad Eiropas konkurētspēju iespējams saglabāt tikai tad, ja līdzšinējais pārsvars pētniecībā, tehnoloģiju izstrādē un inovācijās pastāv arī nākotnē (18) un iekļaujas sabiedriskā un kulturālā vidē, kurā dominē demokrātija, tiesiskas valsts princips, uzņēmējdarbības brīvība, plānošanas drošība, vēlme sasniegt rezultātus un sasniegtā novērtējums. Eiropas pētniecības telpa ir jāattīsta un jāpaplašina. Šī atziņa gan pēdējā laikā ir pašsaprotama nostāja politisko nodomu deklarācijās, tomēr attiecībā uz faktisku rīcību, vārdu pārvēršanu īstās prioritātēs (piemēram, pētniecības budžetos) un atbilstošos reglamentējošos noteikumos (piemēram, koplīgumu struktūrā (19), nodokļu tiesībās) joprojām pastāv ievērojami un nožēlu rosinoši trūkumi kā Kopienas līmenī, tā arī lielākajā daļā dalībvalstu. |
| --- | --- |

2.14

Tātad Eiropas konkurētspēju iespējams saglabāt tikai tad, ja līdzšinējais pārsvars pētniecībā, tehnoloģiju izstrādē un inovācijās pastāv arī nākotnē (18) un iekļaujas sabiedriskā un kulturālā vidē, kurā dominē demokrātija, tiesiskas valsts princips, uzņēmējdarbības brīvība, plānošanas drošība, vēlme sasniegt rezultātus un sasniegtā novērtējums. Eiropas pētniecības telpa ir jāattīsta un jāpaplašina. Šī atziņa gan pēdējā laikā ir pašsaprotama nostāja politisko nodomu deklarācijās, tomēr attiecībā uz faktisku rīcību, vārdu pārvēršanu īstās prioritātēs (piemēram, pētniecības budžetos) un atbilstošos reglamentējošos noteikumos (piemēram, koplīgumu struktūrā (19), nodokļu tiesībās) joprojām pastāv ievērojami un nožēlu rosinoši trūkumi kā Kopienas līmenī, tā arī lielākajā daļā dalībvalstu.

| 2.15 | Citas valstis, kas sastopas ar līdzīgu problemātiku, piemēram, ASV, Japāna vai Šveice sekmīgi pieliek ne tikai ievērojami lielākas, bet arī efektīvākas pūles pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un inovāciju jomā. Tas cita starpā uzskatāmi parādās ASV pievilcībā Eiropas zinātnieku un inženieru acīs, kas savstarpējās un principiāli atbalstāmās mobilitātes ietvaros joprojām lielākā skaitā emigrē uz ASV (“brain–drain”), salīdzinot ar tiem ekspertiem un talantiem, kas emigrē no ASV uz Eiropu. |
| --- | --- |

2.15

Citas valstis, kas sastopas ar līdzīgu problemātiku, piemēram, ASV, Japāna vai Šveice sekmīgi pieliek ne tikai ievērojami lielākas, bet arī efektīvākas pūles pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un inovāciju jomā. Tas cita starpā uzskatāmi parādās ASV pievilcībā Eiropas zinātnieku un inženieru acīs, kas savstarpējās un principiāli atbalstāmās mobilitātes ietvaros joprojām lielākā skaitā emigrē uz ASV (“brain–drain”), salīdzinot ar tiem ekspertiem un talantiem, kas emigrē no ASV uz Eiropu.

| 2.16 | Tieši salīdzinājumā ar ASV šis apstāklis ir ne tikai finansiālo spēju un pētniecības sistēmas pārākuma rādītājs, bet tas arī vājina Eiropas un stiprina ASV pozīcijas. Turklāt P&I politikas iezīme ASV salīdzinājumā ar Eiropu ir atvērtāka un drosmīgāka attieksme pret jaunām koncepcijām un pieejām, kā arī kopumā lielāka gatavība uzņemties risku. Šīs politikas motivācija ir ne tikai saimnieciskā konkurētspēja, bet tikpat lielā mērā arī konsekventa valsts drošības stratēģija (20) un ar to saistītās apjomīgās P&I investīcijas, šīm jomām abpusēji bagātinoties. |
| --- | --- |

2.16

Tieši salīdzinājumā ar ASV šis apstāklis ir ne tikai finansiālo spēju un pētniecības sistēmas pārākuma rādītājs, bet tas arī vājina Eiropas un stiprina ASV pozīcijas. Turklāt P&I politikas iezīme ASV salīdzinājumā ar Eiropu ir atvērtāka un drosmīgāka attieksme pret jaunām koncepcijām un pieejām, kā arī kopumā lielāka gatavība uzņemties risku. Šīs politikas motivācija ir ne tikai saimnieciskā konkurētspēja, bet tikpat lielā mērā arī konsekventa valsts drošības stratēģija (20) un ar to saistītās apjomīgās P&I investīcijas, šīm jomām abpusēji bagātinoties.

| 2.17 | Tātad Eiropas uzdevums šobrīd ir atjaunot tās tradicionāli vadošo stāvokli pētniecības un inovāciju telpā, ievērojami vairāk ieguldīt pētniecībā un izstrādē, veicināt iedzīvotāju spējas un atalgot viņu sniegumu, kā arī mazināt pastāvošos šķēršļus. |
| --- | --- |

2.17

Tātad Eiropas uzdevums šobrīd ir atjaunot tās tradicionāli vadošo stāvokli pētniecības un inovāciju telpā, ievērojami vairāk ieguldīt pētniecībā un izstrādē, veicināt iedzīvotāju spējas un atalgot viņu sniegumu, kā arī mazināt pastāvošos šķēršļus.

| 2.18 | Lai to panāktu, svarīgākais priekšnoteikums ir tāda sabiedriskā vide, kurā šī izpratne var pilnībā izpausties, lai visos politiskajos līmeņos tiktu radīti nepieciešamie pamatnosacījumi un pieņemti attiecīgi vadoši lēmumi. Tikai tādā gadījumā skolām un universitātēm izdosies īstenot to uzdevumu globālās konkurences apstākļos un pietiekami daudz jaunu cilvēku iesaistīsies zinātnes un tehnikas jomā. Tikai tādā gadījumā arī rūpniecības aprindās radīsies pietiekama uzticība un optimisms nepieciešamo investīciju veikšanai. |
| --- | --- |

2.18

Lai to panāktu, svarīgākais priekšnoteikums ir tāda sabiedriskā vide, kurā šī izpratne var pilnībā izpausties, lai visos politiskajos līmeņos tiktu radīti nepieciešamie pamatnosacījumi un pieņemti attiecīgi vadoši lēmumi. Tikai tādā gadījumā skolām un universitātēm izdosies īstenot to uzdevumu globālās konkurences apstākļos un pietiekami daudz jaunu cilvēku iesaistīsies zinātnes un tehnikas jomā. Tikai tādā gadījumā arī rūpniecības aprindās radīsies pietiekama uzticība un optimisms nepieciešamo investīciju veikšanai.

3.   Finansiāli jautājumi un norises.

| 3.1 | Investīciju avoti. Pētniecība un inovācijas kopā ar šajā jomā talantīgo personu kvalitatīvu un efektīvu izglītību ir priekšnosacījums sabiedrības nākotnes labklājībai. Tātad sabiedrībai ir jānodrošina tam nepieciešamās investīcijas. ES šo investīciju avots ir Kopiena, dalībvalstis, ekonomika un mazākā mērā arī privāti fondi. |
| --- | --- |

3.1

Investīciju avoti. Pētniecība un inovācijas kopā ar šajā jomā talantīgo personu kvalitatīvu un efektīvu izglītību ir priekšnosacījums sabiedrības nākotnes labklājībai. Tātad sabiedrībai ir jānodrošina tam nepieciešamās investīcijas. ES šo investīciju avots ir Kopiena, dalībvalstis, ekonomika un mazākā mērā arī privāti fondi.

3.2   Kopienas atbalsts.

| 3.2.1 | 7. PTA pamatprogramma. Galvenais Eiropas Kopienas ieguldījums (21) pētniecības un izstrādes atbalstam tiks veikts no 7. PTA pamatprogrammas līdzekļiem. Minētās pamatprogrammas ietvaros laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam pieejamo līdzekļu apjoms (22) ir apmēram 50 miljardi EUR (23), kas ir aptuveni 5,8 % no Kopienas kopējā budžeta minētajam laika periodam. |
| --- | --- |

3.2.1

7. PTA pamatprogramma. Galvenais Eiropas Kopienas ieguldījums (21) pētniecības un izstrādes atbalstam tiks veikts no 7. PTA pamatprogrammas līdzekļiem. Minētās pamatprogrammas ietvaros laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam pieejamo līdzekļu apjoms (22) ir apmēram 50 miljardi EUR (23), kas ir aptuveni 5,8 % no Kopienas kopējā budžeta minētajam laika periodam.

| 3.2.2 | Tādējādi šī summa ir apmēram 0,06 % no Kopienas iekšzemes kopprodukta, tātad tie ir tikai 2 % no Barselonā noteiktā sasniedzamā līmeņa (skatīt pielikumu). Pēc Komitejas domām, tas nav pietiekami, lai Kopienas atbalsta ievērojamo sviras efektu un integrācijas jaudu pilnībā varētu izmantot dalībvalstu veicināšanas politikā un nepieciešamajā rūpniecības gatavībā veikt investīcijas un šajā jomā panāktu nepieciešamo, ievērojamo izaugsmi. |
| --- | --- |

3.2.2

Tādējādi šī summa ir apmēram 0,06 % no Kopienas iekšzemes kopprodukta, tātad tie ir tikai 2 % no Barselonā noteiktā sasniedzamā līmeņa (skatīt pielikumu). Pēc Komitejas domām, tas nav pietiekami, lai Kopienas atbalsta ievērojamo sviras efektu un integrācijas jaudu pilnībā varētu izmantot dalībvalstu veicināšanas politikā un nepieciešamajā rūpniecības gatavībā veikt investīcijas un šajā jomā panāktu nepieciešamo, ievērojamo izaugsmi.

| 3.2.3 | Tādēļ Komiteja izsaka patiesu nožēlu par to, ka nav ņemts vērā tās ieteikums (24) kopējā budžetā ievērojamāk palielināt 7. P&A pamatprogrammai pieejamo daļu.
  Tādēļ Komiteja aicina Eiropadomi un Eiropas Parlamentu 2008. gadā paredzētajā ES budžeta pārskatīšanas gaitā šajā ziņā panākt ievērojami lielāku progresu un 7. P&A pamatprogrammai pieejamo Kopienas atbalsta līdzekļu apjomu palielināt līdz 3 % no Barselonā noteiktā mērķa līmeņa. |
| --- | --- |

3.2.3

Tādēļ Komiteja izsaka patiesu nožēlu par to, ka nav ņemts vērā tās ieteikums (24) kopējā budžetā ievērojamāk palielināt 7. P&A pamatprogrammai pieejamo daļu.

Tādēļ Komiteja aicina Eiropadomi un Eiropas Parlamentu 2008. gadā paredzētajā ES budžeta pārskatīšanas gaitā šajā ziņā panākt ievērojami lielāku progresu un 7. P&A pamatprogrammai pieejamo Kopienas atbalsta līdzekļu apjomu palielināt līdz 3 % no Barselonā noteiktā mērķa līmeņa.

| 3.2.4 | Eiropas Investīciju banka. Turklāt Komiteja norāda uz to, ka pētniecībai, izstrādei un inovācijām pastiprināti būtu jāizmanto arī Eiropas Investīciju bankas atbalsta līdzekļi (25), īpaši sekmējot tādus pasākumus, kas kalpo nepieciešamās infrastruktūras izveidei un zināšanu nodošanai rūpnieciskai izmantošanai. |
| --- | --- |

3.2.4

Eiropas Investīciju banka. Turklāt Komiteja norāda uz to, ka pētniecībai, izstrādei un inovācijām pastiprināti būtu jāizmanto arī Eiropas Investīciju bankas atbalsta līdzekļi (25), īpaši sekmējot tādus pasākumus, kas kalpo nepieciešamās infrastruktūras izveidei un zināšanu nodošanai rūpnieciskai izmantošanai.

| 3.2.5 | Eiropas struktūrfondi. Vēl lielākā mērā tas pats attiecināms arī uz Eiropas struktūrfondu izmantošanu. Šajā ziņā tieši jaunajās dalībvalstīs vēl jāveic ievērojams darbs saistībā ar nepieciešamo pētniecības infrastruktūru izveidi un to saikni ar mūsdienīgu augsto tehnoloģiju uzņēmumu izvietošanu. |
| --- | --- |

3.2.5

Eiropas struktūrfondi. Vēl lielākā mērā tas pats attiecināms arī uz Eiropas struktūrfondu izmantošanu. Šajā ziņā tieši jaunajās dalībvalstīs vēl jāveic ievērojams darbs saistībā ar nepieciešamo pētniecības infrastruktūru izveidi un to saikni ar mūsdienīgu augsto tehnoloģiju uzņēmumu izvietošanu.

3.3   Dalībvalstu un ekonomikas atbalsts; Kopienas atbalsta pasākumi.

| 3.3.1 | Lielākas uzņēmēju investīcijas. Ņemot vērā Kopienas nelielo atbalstu strukturālā izpratnē, izšķiroša nozīme ir tam, ka gan dalībvalstis, gan arī Eiropas ekonomika no savas puses (26) pietiekami — tātad ievērojami vairāk nekā līdz šim — investē pētniecībā, izstrādē un ar to saistītajā izglītībā, lai tādējādi atbrīvotu un stiprinātu Eiropas potenciālu pētniecības, izstrādes un inovāciju jomā, izmantotu Eiropas pētniecības telpu un vismaz daļēji sasniegtu Barselonā noteikto mērķi. Šajā ziņā lielākajā daļā dalībvalstu pēc iespējas ātrāk vēl ļoti daudz jāpaveic! |
| --- | --- |

3.3.1

Lielākas uzņēmēju investīcijas. Ņemot vērā Kopienas nelielo atbalstu strukturālā izpratnē, izšķiroša nozīme ir tam, ka gan dalībvalstis, gan arī Eiropas ekonomika no savas puses (26) pietiekami — tātad ievērojami vairāk nekā līdz šim — investē pētniecībā, izstrādē un ar to saistītajā izglītībā, lai tādējādi atbrīvotu un stiprinātu Eiropas potenciālu pētniecības, izstrādes un inovāciju jomā, izmantotu Eiropas pētniecības telpu un vismaz daļēji sasniegtu Barselonā noteikto mērķi. Šajā ziņā lielākajā daļā dalībvalstu pēc iespējas ātrāk vēl ļoti daudz jāpaveic!

| 3.3.2 | Uzticami un piemēroti pamatnosacījumi. Papildus lielākam skaitam finansiālu pasākumu ir jāpārskata arī citi pamatnosacījumi, lai ar ieguldītajiem līdzekļiem varētu gūt iespējami labākos rezultātus. Šajā ziņā ir svarīgi arī pārbaudīt ar pētniecību nesaistītu apstākļu un nosacījumu lietderīgumu vai to radīto kaitējumu, kā arī nodrošināt iespējami lielāko plānošanas drošību un paļāvību uz valsts noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

3.3.2

Uzticami un piemēroti pamatnosacījumi. Papildus lielākam skaitam finansiālu pasākumu ir jāpārskata arī citi pamatnosacījumi, lai ar ieguldītajiem līdzekļiem varētu gūt iespējami labākos rezultātus. Šajā ziņā ir svarīgi arī pārbaudīt ar pētniecību nesaistītu apstākļu un nosacījumu lietderīgumu vai to radīto kaitējumu, kā arī nodrošināt iespējami lielāko plānošanas drošību un paļāvību uz valsts noteiktajām prasībām.

| 3.3.3 | Kopienas atbalsta pasākumi. Noteiktu atbalstu šajā jautājumā var piedāvāt arī Eiropas Kopiena ar savu politiku, un tas noteikti arī jādara, sevišķi ar piemērotu regulu vai direktīvu, piemērotu pamatnosacījumu un saprātīgi izmantota atbalsta sviras efekta palīdzību 7. PTA pamatprogrammas ietvaros. |
| --- | --- |

3.3.3

Kopienas atbalsta pasākumi. Noteiktu atbalstu šajā jautājumā var piedāvāt arī Eiropas Kopiena ar savu politiku, un tas noteikti arī jādara, sevišķi ar piemērotu regulu vai direktīvu, piemērotu pamatnosacījumu un saprātīgi izmantota atbalsta sviras efekta palīdzību 7. PTA pamatprogrammas ietvaros.

| 3.3.4 | Kopienas atbalsta tiesiskie noteikumi. Kopienas atbalsta tiesiskie noteikumi nosaka dalībvalstīs pieļaujamo valsts atbalsta veidu (27), apjomu un ar to saistītās administratīvās procedūras P&I darbu jomā, ievērojot Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 87. un 88. panta interpretāciju. Šo atbalsta tiesisko noteikumu izveide tātad ir vēl viens nozīmīgs palīglīdzeklis, gan nolūkā ietekmēt dalībvalstu atbalstu pētniecībai, gan arī nolūkā optimāli izmantot atbalstu ar 7. PTA pamatprogrammas palīdzību. Tādēļ Kopienas tiesiskie nosacījumi atbalsta jomā jāveido tā (28), lai rosinātu dalībvalstis un atvieglotu to iespējas efektīvākā un mazāk birokrātiskā veidā sekmīgāk un vairāk nekā līdz šim veicināt pētniecības un izstrādes ieceres universitātēs, pētniecības iestādēs, rūpniecībā, kā arī visu minēto struktūru sadarbību. |
| --- | --- |

3.3.4

Kopienas atbalsta tiesiskie noteikumi. Kopienas atbalsta tiesiskie noteikumi nosaka dalībvalstīs pieļaujamo valsts atbalsta veidu (27), apjomu un ar to saistītās administratīvās procedūras P&I darbu jomā, ievērojot Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 87. un 88. panta interpretāciju. Šo atbalsta tiesisko noteikumu izveide tātad ir vēl viens nozīmīgs palīglīdzeklis, gan nolūkā ietekmēt dalībvalstu atbalstu pētniecībai, gan arī nolūkā optimāli izmantot atbalstu ar 7. PTA pamatprogrammas palīdzību. Tādēļ Kopienas tiesiskie nosacījumi atbalsta jomā jāveido tā (28), lai rosinātu dalībvalstis un atvieglotu to iespējas efektīvākā un mazāk birokrātiskā veidā sekmīgāk un vairāk nekā līdz šim veicināt pētniecības un izstrādes ieceres universitātēs, pētniecības iestādēs, rūpniecībā, kā arī visu minēto struktūru sadarbību.

| 3.3.5 | Pasaules līmeņa konkurētspējas prioritāte. Īpaši ir jāizvairās no tā, lai pārāk šauri formulēti, ar lielu birokrātisko slodzi saistīti un tikai Eiropas iekšējiem konkurences apstākļiem paredzēti ierobežojumi valsts atbalstam pētniecības un izstrādes jomā neietekmētu Eiropas Kopienas konkurētspēju pasaules līmenī. Tieši otrādi, ievērojot Eiropas Kopienas salīdzinoši nelielo atbalsta apjomu (29), dalībvalstīm no savas puses ir jāspēj dāsni un bez birokrātiskiem šķēršļiem atbalstīt Eiropas pētniecības telpā nepieciešamos universitāšu, pētniecības iestāžu un rūpniecības tīklus. |
| --- | --- |

3.3.5

Pasaules līmeņa konkurētspējas prioritāte. Īpaši ir jāizvairās no tā, lai pārāk šauri formulēti, ar lielu birokrātisko slodzi saistīti un tikai Eiropas iekšējiem konkurences apstākļiem paredzēti ierobežojumi valsts atbalstam pētniecības un izstrādes jomā neietekmētu Eiropas Kopienas konkurētspēju pasaules līmenī. Tieši otrādi, ievērojot Eiropas Kopienas salīdzinoši nelielo atbalsta apjomu (29), dalībvalstīm no savas puses ir jāspēj dāsni un bez birokrātiskiem šķēršļiem atbalstīt Eiropas pētniecības telpā nepieciešamos universitāšu, pētniecības iestāžu un rūpniecības tīklus.

| 3.3.6 | MVU un jaundibinātie uzņēmumi. Šajā ziņā arī turpmāk jāstiprina MVU un jo īpaši jaundibināto uzņēmumu potenciāls inovāciju jomā, kā arī jārada spēcīgāki stimuli atbilstošām un apjomīgākām rūpniecības investīcijām. Komiteja arī norāda uz saviem ieteikumiem (30) attiecībā uz ES programmu “Uzņēmumu un uzņēmējdarbības daudzgadu programma, jo īpaši attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU)” un uz šajā saistībā ļoti svarīgo atbalstu uz zināšanām balstītas ekonomikas jomā. Ņemot vērā faktu, ka ES 98 % no visiem uzņēmumiem ir MVU, kļūst saprotams, kāda nozīme piešķirama tieši šīs uzņēmumu kategorijas inovatīvo spēju stiprināšanai. |
| --- | --- |

3.3.6

MVU un jaundibinātie uzņēmumi. Šajā ziņā arī turpmāk jāstiprina MVU un jo īpaši jaundibināto uzņēmumu potenciāls inovāciju jomā, kā arī jārada spēcīgāki stimuli atbilstošām un apjomīgākām rūpniecības investīcijām. Komiteja arī norāda uz saviem ieteikumiem (30) attiecībā uz ES programmu “Uzņēmumu un uzņēmējdarbības daudzgadu programma, jo īpaši attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU)” un uz šajā saistībā ļoti svarīgo atbalstu uz zināšanām balstītas ekonomikas jomā. Ņemot vērā faktu, ka ES 98 % no visiem uzņēmumiem ir MVU, kļūst saprotams, kāda nozīme piešķirama tieši šīs uzņēmumu kategorijas inovatīvo spēju stiprināšanai.

| 3.3.7 | ASV piemērs. Kā orientējošs paraugs jāizmanto pasaules līmeņa konkurentu, jo īpaši ASV izmantotā atbalsta politika šajā jomā. |
| --- | --- |

3.3.7

ASV piemērs. Kā orientējošs paraugs jāizmanto pasaules līmeņa konkurentu, jo īpaši ASV izmantotā atbalsta politika šajā jomā.

| 3.4 | Dalībvalstu budžeta tiesības. Nākamais svarīgais, ar finansējumu saistītais aspekts attiecas uz jautājumu, vai atsevišķu dalībvalstu budžeta tiesības sekmē līdzekļu efektīvas izmantošanas mērķa sasniegšanu. Ja tā nav, tad Kopienai vajadzētu pielikt visas pūles, lai attiecīgo dalībvalstu budžeta tiesības labāk nekā līdz šim atbilstu pētniecības un izstrādes vajadzībām. |
| --- | --- |

3.4

Dalībvalstu budžeta tiesības. Nākamais svarīgais, ar finansējumu saistītais aspekts attiecas uz jautājumu, vai atsevišķu dalībvalstu budžeta tiesības sekmē līdzekļu efektīvas izmantošanas mērķa sasniegšanu. Ja tā nav, tad Kopienai vajadzētu pielikt visas pūles, lai attiecīgo dalībvalstu budžeta tiesības labāk nekā līdz šim atbilstu pētniecības un izstrādes vajadzībām.

| 3.4.1 | Elastīgāki līdzekļu sadales plāni un budžeta tiesības. Īpaši attiecībā uz lielākiem attīstības projektiem, kā arī attiecībā uz visām pārējām ar pētniecību un izstrādi saistītajām investīcijām būtu jāizvairās no tā, ka neprofesionāli izstrādātu valstu līdzekļu sadales plānu (tas attiecas, piemēram, uz publiskās pārvaldes grāmatvedību) ietekmē tiek pieņemti projektu interesēm neatbilstoši lēmumi. Tā kā, īstenojot šādus ar tehniskām novitātēm saistītus projektus, kopējais ieguldījumu apjoms un īpaši līdzekļu sadalījums attiecīgajā kalendārajā gadā ne vienmēr ir pietiekami precīzi plānojams, ir iespējams, ka kalendārajam gadam piesaistītie sadales plāna līdzekļi projektam vairs nav pieejami. Tā rezultāts ir neprofesionālas racionalizācijas procedūras un efektivitātes zudums. Tādēļ būtu jāatrod labāki risinājumi, kas jānostiprina dalībvalstu budžeta tiesībās, piemēram, atļauja pārnest daļu piešķirto līdzekļu uz nākamo kalendāro vai budžeta gadu. |
| --- | --- |

3.4.1

Elastīgāki līdzekļu sadales plāni un budžeta tiesības. Īpaši attiecībā uz lielākiem attīstības projektiem, kā arī attiecībā uz visām pārējām ar pētniecību un izstrādi saistītajām investīcijām būtu jāizvairās no tā, ka neprofesionāli izstrādātu valstu līdzekļu sadales plānu (tas attiecas, piemēram, uz publiskās pārvaldes grāmatvedību) ietekmē tiek pieņemti projektu interesēm neatbilstoši lēmumi. Tā kā, īstenojot šādus ar tehniskām novitātēm saistītus projektus, kopējais ieguldījumu apjoms un īpaši līdzekļu sadalījums attiecīgajā kalendārajā gadā ne vienmēr ir pietiekami precīzi plānojams, ir iespējams, ka kalendārajam gadam piesaistītie sadales plāna līdzekļi projektam vairs nav pieejami. Tā rezultāts ir neprofesionālas racionalizācijas procedūras un efektivitātes zudums. Tādēļ būtu jāatrod labāki risinājumi, kas jānostiprina dalībvalstu budžeta tiesībās, piemēram, atļauja pārnest daļu piešķirto līdzekļu uz nākamo kalendāro vai budžeta gadu.

| 3.5 | Dalībvalstu nodokļu tiesības un atbildības regulējuma tiesības. Tāpat Kopienai būtu jāpieliek pūles, lai arī dalībvalstu nodokļu tiesības un atbildības regulējuma tiesības būtu labāk pielāgotas mērķim radīt stimulus apjomīgākām rūpniecības investīcijām pētniecībā un izstrādē, kā arī saglabāt ierobežotu finansiālo risku, ieviešot inovatīvas tehnikas un ražojumus. |
| --- | --- |

3.5

Dalībvalstu nodokļu tiesības un atbildības regulējuma tiesības. Tāpat Kopienai būtu jāpieliek pūles, lai arī dalībvalstu nodokļu tiesības un atbildības regulējuma tiesības būtu labāk pielāgotas mērķim radīt stimulus apjomīgākām rūpniecības investīcijām pētniecībā un izstrādē, kā arī saglabāt ierobežotu finansiālo risku, ieviešot inovatīvas tehnikas un ražojumus.

| 3.6 | Dalībvalstu pietiekams pamata finansējums. Dalībvalstīm ir arī jārūpējas, lai to pētniecības iestādēm būtu pieejams pietiekams pamata finansējums, lai tās vispār spētu izmantot līdzfinansējuma iespējas ar 7. PTA pamatprogrammas palīdzību. |
| --- | --- |

3.6

Dalībvalstu pietiekams pamata finansējums. Dalībvalstīm ir arī jārūpējas, lai to pētniecības iestādēm būtu pieejams pietiekams pamata finansējums, lai tās vispār spētu izmantot līdzfinansējuma iespējas ar 7. PTA pamatprogrammas palīdzību.

| 3.7 | Finanšu uzskaite, izmaksu aprēķināšana un novērtējums. Tāpat valsts atbalsta saņēmēju — dažādu pētniecības iestāžu — finanšu uzskaite, izmaksu aprēķini un novērtējums jāpārbauda attiecībā uz to, vai tie tiešām atbilst pētniecības un izstrādes raksturīgajām īpatnībām. Īpaši ir jāizpēta, vai tie saimnieciskie faktori, kas ir racionalizēti ražojošās rūpniecības vajadzībām, ir tieši piemērojami tādām struktūrām, kuru produkcija ir zināšanas, tādējādi to rezultātā varētu rasties izkropļojumi attiecībā uz izmaksām, izklāstu un novērtējumu. |
| --- | --- |

3.7

Finanšu uzskaite, izmaksu aprēķināšana un novērtējums. Tāpat valsts atbalsta saņēmēju — dažādu pētniecības iestāžu — finanšu uzskaite, izmaksu aprēķini un novērtējums jāpārbauda attiecībā uz to, vai tie tiešām atbilst pētniecības un izstrādes raksturīgajām īpatnībām. Īpaši ir jāizpēta, vai tie saimnieciskie faktori, kas ir racionalizēti ražojošās rūpniecības vajadzībām, ir tieši piemērojami tādām struktūrām, kuru produkcija ir zināšanas, tādējādi to rezultātā varētu rasties izkropļojumi attiecībā uz izmaksām, izklāstu un novērtējumu.

| 3.8 | Politiskās un sabiedriskās prioritātes. Kā politiskā līmenī, tā arī, pastiprināti paužot viedokļus ar plašsaziņas līdzekļu palīdzību, mērķim jābūt izpratnes veidošanai un ar šo izpratni saskaņotai rīcībai, lai pietiekama un efektīva pētniecība un izstrāde veidotu nepieciešamo pamatu nākotnes labklājībai, tātad arī darba vietām, sociālajam nodrošinājumam un konkurētspējai. Tas attiecināms kā uz šajā nolūkā nepieciešamajiem lēmumiem budžeta jomā, tā arī uz vajadzīgajām investīcijām, visiem pamatnosacījumiem izglītībai, darba tiesībām, darba apstākļiem, nodokļu tiesībām, darba koplīgumu tiesībām utt. Tas attiecināms arī uz sabiedrības vispārējo attieksmi pret zinātniski tehnisko progresu, kas ir saistīts gan ar lielām iespējām, gan nenovēršami arī ar zināmu risku, pat ievērojot visus piesardzības pasākumus. Pārlieku baiļu uzņemties risku rezultāts ir stagnācija, visbeidzot pat zināšanu zudums un regress. |
| --- | --- |

3.8

Politiskās un sabiedriskās prioritātes. Kā politiskā līmenī, tā arī, pastiprināti paužot viedokļus ar plašsaziņas līdzekļu palīdzību, mērķim jābūt izpratnes veidošanai un ar šo izpratni saskaņotai rīcībai, lai pietiekama un efektīva pētniecība un izstrāde veidotu nepieciešamo pamatu nākotnes labklājībai, tātad arī darba vietām, sociālajam nodrošinājumam un konkurētspējai. Tas attiecināms kā uz šajā nolūkā nepieciešamajiem lēmumiem budžeta jomā, tā arī uz vajadzīgajām investīcijām, visiem pamatnosacījumiem izglītībai, darba tiesībām, darba apstākļiem, nodokļu tiesībām, darba koplīgumu tiesībām utt. Tas attiecināms arī uz sabiedrības vispārējo attieksmi pret zinātniski tehnisko progresu, kas ir saistīts gan ar lielām iespējām, gan nenovēršami arī ar zināmu risku, pat ievērojot visus piesardzības pasākumus. Pārlieku baiļu uzņemties risku rezultāts ir stagnācija, visbeidzot pat zināšanu zudums un regress.

4.   Strukturāli aspekti un pamatnosacījumi.

| 4.1 | Vispārēji apstākļi
   (31). Prioritāra nozīme ir ekonomiskajai, politiskajai, sociālajai un kulturālajai videi, kurā vislabāk var izpausties radošais un atklājumu gars (32), kā arī uzņēmējdarbības iniciatīvas un kas nodrošina iespēju piesaistīt un arī paturēt Eiropas pētniecības telpā labākos zinātniekus un inženierus. Tas katrā ziņā ietver arī vajadzīgos pasākumus iespējami labāko darbības nosacījumu nodrošināšanai labai zinātnei un pētniecībai. |
| --- | --- |

4.1

Vispārēji apstākļi
   (31). Prioritāra nozīme ir ekonomiskajai, politiskajai, sociālajai un kulturālajai videi, kurā vislabāk var izpausties radošais un atklājumu gars (32), kā arī uzņēmējdarbības iniciatīvas un kas nodrošina iespēju piesaistīt un arī paturēt Eiropas pētniecības telpā labākos zinātniekus un inženierus. Tas katrā ziņā ietver arī vajadzīgos pasākumus iespējami labāko darbības nosacījumu nodrošināšanai labai zinātnei un pētniecībai.

| 4.2 | Jaunu ideju un koncepciju pārbaude. Zinātne un pētniecība pieliek visas pūles jaunāko ideju, procedūru un rezultātu rašanai. Tam pieskaitāma arī jaunu atziņu neatkarīga ieguve (vai atspēkošana), tātad “sertifikācija”, kā arī to izplatīšana, padziļināta un paplašināta izpēte, turklāt galvenajam mērķim jābūt jaunu horizontu atklāšanai. Tātad ir jāpadara iespējamas un jāatbalsta plurālas (33) un starpdisciplināras pētniecības pieejas, novērtējuma procedūras un pētniecības struktūras, lai evolucionāro procesu (34) varētu izmantot un virzīt uz labākajām idejām, rezultātiem, kā arī organizācijas formām. |
| --- | --- |

4.2

Jaunu ideju un koncepciju pārbaude. Zinātne un pētniecība pieliek visas pūles jaunāko ideju, procedūru un rezultātu rašanai. Tam pieskaitāma arī jaunu atziņu neatkarīga ieguve (vai atspēkošana), tātad “sertifikācija”, kā arī to izplatīšana, padziļināta un paplašināta izpēte, turklāt galvenajam mērķim jābūt jaunu horizontu atklāšanai. Tātad ir jāpadara iespējamas un jāatbalsta plurālas (33) un starpdisciplināras pētniecības pieejas, novērtējuma procedūras un pētniecības struktūras, lai evolucionāro procesu (34) varētu izmantot un virzīt uz labākajām idejām, rezultātiem, kā arī organizācijas formām.

| 4.3 | Novērtējuma kritēriji un rīcības brīvība. Tātad novērtējuma kritērijiem ir jāsekmē arī viss jaunais, pieņemot neizdošanās risku, jo a priori nav iespējams nodrošināt panākumus. Ir jāizvairās no neelastīgiem “lejupējiem” nosacījumiem vai regulējuma sistēmām organizācijas veidu, pētniecības programmu un darba metožu vienādošanai, tās var kavēt evolūciju ceļā uz jauno, uz inovācijām. Inovācijām ir nepieciešama pietiekama uzņēmējdarbības rīcības brīvība, lai neļautu jaunajai idejai iznīkt tikai pārmērīga ierobežojošu noteikumu daudzuma dēļ. Pētniecības brīvība, arī neprofesionālu, ierobežojošu (35) vai pat ideoloģisku nosacījumu brīvība ir radošas zinātnes un jaunu atklājumu pamatnosacījums, nekaitējot tām robežām, ko novelk tiesiskais regulējums saistībā ar ētiskiem problēmjautājumiem un neierobežojot piešķirto līdzekļu atbilstošu izlietojumu. |
| --- | --- |

4.3

Novērtējuma kritēriji un rīcības brīvība. Tātad novērtējuma kritērijiem ir jāsekmē arī viss jaunais, pieņemot neizdošanās risku, jo a priori nav iespējams nodrošināt panākumus. Ir jāizvairās no neelastīgiem “lejupējiem” nosacījumiem vai regulējuma sistēmām organizācijas veidu, pētniecības programmu un darba metožu vienādošanai, tās var kavēt evolūciju ceļā uz jauno, uz inovācijām. Inovācijām ir nepieciešama pietiekama uzņēmējdarbības rīcības brīvība, lai neļautu jaunajai idejai iznīkt tikai pārmērīga ierobežojošu noteikumu daudzuma dēļ. Pētniecības brīvība, arī neprofesionālu, ierobežojošu (35) vai pat ideoloģisku nosacījumu brīvība ir radošas zinātnes un jaunu atklājumu pamatnosacījums, nekaitējot tām robežām, ko novelk tiesiskais regulējums saistībā ar ētiskiem problēmjautājumiem un neierobežojot piešķirto līdzekļu atbilstošu izlietojumu.

| 4.3.1 | “Augšupējā” metode. Tādēļ vienam no katras pētniecības politikas pamatprincipiem jābūt — tik daudz “augšupēju” pasākumu, cik iespējams, bet tikai tik daudz “lejupēju” pasākumu, cik noteikti nepieciešams; maksimāla decentralizācija un tikai tik daudz centralizācijas, cik tas ir nepieciešams. Mērķis ir atrast līdzsvaru starp individuālu ideju bagātību un individuālu radošo garu no vienas puses un nepieciešamo plānošanu, harmonizāciju un vadību, piesaistot resursus, lai varētu īstenot lielākus projektus, kuru ietvaros nepieciešama darba dalīšana. |
| --- | --- |

4.3.1

“Augšupējā” metode. Tādēļ vienam no katras pētniecības politikas pamatprincipiem jābūt — tik daudz “augšupēju” pasākumu, cik iespējams, bet tikai tik daudz “lejupēju” pasākumu, cik noteikti nepieciešams; maksimāla decentralizācija un tikai tik daudz centralizācijas, cik tas ir nepieciešams. Mērķis ir atrast līdzsvaru starp individuālu ideju bagātību un individuālu radošo garu no vienas puses un nepieciešamo plānošanu, harmonizāciju un vadību, piesaistot resursus, lai varētu īstenot lielākus projektus, kuru ietvaros nepieciešama darba dalīšana.

| 4.3.2 | Sadarbības projekti. Galu galā tieši īpaši ambiciozām un panākumus sološām P&I iecerēm vai augsto tehnoloģiju projektiem bieži ir nepieciešama dažādu pētniecības iestāžu, uzņēmumu u.c. struktūru sadarbība pat starpvalstu līmenī, ieskaitot dažādu līdzekļu piešķīrēju finansējumu. Tieši gadījumos, kad ievērojami atšķiras šo iestāžu organizācijas struktūras, novērtējuma sistēmas, personāla politika, budžeta nosacījumi (36) u.c., tas var būt par iemeslu, lai rastos šķēršļi šādas sadarbības vēlamajiem panākumiem. Tādēļ ir nepieciešams, lai visas iesaistītās puses ir gatavas ievērot dažādās vajadzības un noteikta projekta interesēs vienoties par kopīgiem noteikumiem, kas varbūt atšķiras no to ikdienā ierastajiem nosacījumiem, un lai tās ir gatavas atteikties no īpašām prioritārām tiesībām un panākt darbā izmantojamas vienošanās. |
| --- | --- |

4.3.2

Sadarbības projekti. Galu galā tieši īpaši ambiciozām un panākumus sološām P&I iecerēm vai augsto tehnoloģiju projektiem bieži ir nepieciešama dažādu pētniecības iestāžu, uzņēmumu u.c. struktūru sadarbība pat starpvalstu līmenī, ieskaitot dažādu līdzekļu piešķīrēju finansējumu. Tieši gadījumos, kad ievērojami atšķiras šo iestāžu organizācijas struktūras, novērtējuma sistēmas, personāla politika, budžeta nosacījumi (36) u.c., tas var būt par iemeslu, lai rastos šķēršļi šādas sadarbības vēlamajiem panākumiem. Tādēļ ir nepieciešams, lai visas iesaistītās puses ir gatavas ievērot dažādās vajadzības un noteikta projekta interesēs vienoties par kopīgiem noteikumiem, kas varbūt atšķiras no to ikdienā ierastajiem nosacījumiem, un lai tās ir gatavas atteikties no īpašām prioritārām tiesībām un panākt darbā izmantojamas vienošanās.

| 4.3.3 | Atklātā koordinācijas metode. Lai arī punktā “Jaunu ideju un koncepciju pārbaude” ir ieteikta plurāla pieeja un attēlotas pārliekas vienotības negatīvās sekas attiecībā uz evolucionāru progresu, tomēr sadarbības projektiem un Eiropas iekšējai sadarbībai kopumā sadarbojošos iestāžu ietvaros ir jānosaka piemērojamo noteikumu un standartu vienotības minimālais līmenis. Šajā ziņā uzmanīgi jāpiemēro atklātā koordinācijas metode, lai varētu sasniegt vēlamo līdzsvaru starp šīm pretrunīgajām pieejām. |
| --- | --- |

4.3.3

Atklātā koordinācijas metode. Lai arī punktā “Jaunu ideju un koncepciju pārbaude” ir ieteikta plurāla pieeja un attēlotas pārliekas vienotības negatīvās sekas attiecībā uz evolucionāru progresu, tomēr sadarbības projektiem un Eiropas iekšējai sadarbībai kopumā sadarbojošos iestāžu ietvaros ir jānosaka piemērojamo noteikumu un standartu vienotības minimālais līmenis. Šajā ziņā uzmanīgi jāpiemēro atklātā koordinācijas metode, lai varētu sasniegt vēlamo līdzsvaru starp šīm pretrunīgajām pieejām.

| 4.4 | Administratīvu procedūru vienkāršošana
   (37)
  un samazināšana, paralēlu struktūru vai pārklāšanās novēršana
   (38). Pētniecībai un izstrādei katrā ziņā nepieciešama arī plānošanas, uzņēmējdarbības, administratīvu un vērtēšanas uzdevumu izpilde, kas jāveic pieredzējušiem un atzītiem zinātniekiem un inženieriem. Tomēr obligātās administratīvās procedūras ir pavairojušās un paplašinājušās tik lielā apjomā, ka ar tām saistītā slodze atņem ievērojamas darbaspējas patiesajai pētniecības darbībai. Jo īpaši ir radīts liels daudzums obligātu pieteikumu iesniegšanas, novērtējuma, uzraudzības un auditēšanas procedūru, kuru rezultāts ir neproduktīvas darbības un kas atņem resursus patiesajai pētniecības darbībai (39). Turklāt nepietiekamas investīcijas izglītībā, pētniecībā un izstrādē nav iespējams aizstāt arī ar lielāku skaitu novērtējuma procedūru. |
| --- | --- |

4.4

Administratīvu procedūru vienkāršošana
   (37)
  un samazināšana, paralēlu struktūru vai pārklāšanās novēršana
   (38). Pētniecībai un izstrādei katrā ziņā nepieciešama arī plānošanas, uzņēmējdarbības, administratīvu un vērtēšanas uzdevumu izpilde, kas jāveic pieredzējušiem un atzītiem zinātniekiem un inženieriem. Tomēr obligātās administratīvās procedūras ir pavairojušās un paplašinājušās tik lielā apjomā, ka ar tām saistītā slodze atņem ievērojamas darbaspējas patiesajai pētniecības darbībai. Jo īpaši ir radīts liels daudzums obligātu pieteikumu iesniegšanas, novērtējuma, uzraudzības un auditēšanas procedūru, kuru rezultāts ir neproduktīvas darbības un kas atņem resursus patiesajai pētniecības darbībai (39). Turklāt nepietiekamas investīcijas izglītībā, pētniecībā un izstrādē nav iespējams aizstāt arī ar lielāku skaitu novērtējuma procedūru.

| 4.4.1 | Tādēļ Komiteja atkārto savu neatlaidīgo lūgumu (40) Komisijai un arī dalībvalstīm intensīvi pievērsties šim jautājumam un censties panākt efektīvākas un labāk koordinētas norises (īpaši arī sadarbībā ar dalībvalstu iesaistītajām struktūrām un to starpā). Īpašs ieteikums ir samazināt pārlieku lielo skaitu atsevišķi darbojošos, vertikālu (un arī horizontālu/paralēlu) atļauju izsniegšanas, vadības un kontroles iestāžu (un procedūru). |
| --- | --- |

4.4.1

Tādēļ Komiteja atkārto savu neatlaidīgo lūgumu (40) Komisijai un arī dalībvalstīm intensīvi pievērsties šim jautājumam un censties panākt efektīvākas un labāk koordinētas norises (īpaši arī sadarbībā ar dalībvalstu iesaistītajām struktūrām un to starpā). Īpašs ieteikums ir samazināt pārlieku lielo skaitu atsevišķi darbojošos, vertikālu (un arī horizontālu/paralēlu) atļauju izsniegšanas, vadības un kontroles iestāžu (un procedūru).

| 4.5 | Izcilības veicināšana un konkurence. Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas, dalībvalstu un pētniecības iestāžu centienus īpaši veicināt izcilus sasniegumus vai ierosinājumus programmām. Tas kopumā sekmē nodomu panākt īpašus sasniegumus pētniecībā un izstrādē, kā arī centienus paturēt nozīmīgākos speciālistus Eiropā vai panākt viņu nonākšanu Eiropā. Tomēr tas ir saistīts ar turpmāku administratīvo procedūru skaita palielināšanos. Tātad vēl jo izteiktāka ir prioritārā vajadzība visu šo procedūru kopējo skaitu ievērojami samazināt un racionalizēt un vienkāršot norises. Apgalvojums “laba daudz nevajag” šajā ziņā ir īpaši trāpīgs. |
| --- | --- |

4.5

Izcilības veicināšana un konkurence. Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas, dalībvalstu un pētniecības iestāžu centienus īpaši veicināt izcilus sasniegumus vai ierosinājumus programmām. Tas kopumā sekmē nodomu panākt īpašus sasniegumus pētniecībā un izstrādē, kā arī centienus paturēt nozīmīgākos speciālistus Eiropā vai panākt viņu nonākšanu Eiropā. Tomēr tas ir saistīts ar turpmāku administratīvo procedūru skaita palielināšanos. Tātad vēl jo izteiktāka ir prioritārā vajadzība visu šo procedūru kopējo skaitu ievērojami samazināt un racionalizēt un vienkāršot norises. Apgalvojums “laba daudz nevajag” šajā ziņā ir īpaši trāpīgs.

| 4.6 | Neskaidrs pētniecības kategoriju iedalījums. Tādas pētniecības kategorijas kā fundamentālie pētījumi, pielietojamie pētījumi un izstrāde nav skaidri nodalītas, bet drīzāk pastāv lietderīgi tīkli un atgriezeniska saite. Tā kā reglamentējošajos noteikumos būtu jāsaglabā šo kategoriju dalījums, jāpievērš uzmanība tam, lai iesaistītajām struktūrām šajā ziņā tiktu piešķirta pietiekama rīcības brīvība interpretācijas un lēmumu pieņemšanas jomā, nosakot attiecīgo iedalījumu. Tas, protams, neietekmē faktu, ka fundamentālo pētījumu rezultāti praktiski nav prognozējami vai plānojami, turpretim mērķtiecīgas, izplānotas darba metodes iespējams izmantot tikai tad, kad ir saskatāms mērķis un ceļš uz to ir pietiekami skaidrs. |
| --- | --- |

4.6

Neskaidrs pētniecības kategoriju iedalījums. Tādas pētniecības kategorijas kā fundamentālie pētījumi, pielietojamie pētījumi un izstrāde nav skaidri nodalītas, bet drīzāk pastāv lietderīgi tīkli un atgriezeniska saite. Tā kā reglamentējošajos noteikumos būtu jāsaglabā šo kategoriju dalījums, jāpievērš uzmanība tam, lai iesaistītajām struktūrām šajā ziņā tiktu piešķirta pietiekama rīcības brīvība interpretācijas un lēmumu pieņemšanas jomā, nosakot attiecīgo iedalījumu. Tas, protams, neietekmē faktu, ka fundamentālo pētījumu rezultāti praktiski nav prognozējami vai plānojami, turpretim mērķtiecīgas, izplānotas darba metodes iespējams izmantot tikai tad, kad ir saskatāms mērķis un ceļš uz to ir pietiekami skaidrs.

| 4.7 | No dabas izpratnes līdz novatoriskiem izstrādājumiem, procesiem un pakalpojumiem. Īpaši centieni jāvelta mērķim paātrināt fundamentālo un arī pielietojamo pētījumu un izstrādes jauno atklājumu ieviešanu jaunos ražojumos, procesos vai pakalpojumos. Lai arī tā ir viena no būtiskākajām problēmām, tās risinājumam diemžēl nav pieejams kāds visaptverošs un universāls paņēmiens. Tomēr ir iespējams noteikt dažus pamatprincipus un ieteikt atsevišķus pasākumus. |
| --- | --- |

4.7

No dabas izpratnes līdz novatoriskiem izstrādājumiem, procesiem un pakalpojumiem. Īpaši centieni jāvelta mērķim paātrināt fundamentālo un arī pielietojamo pētījumu un izstrādes jauno atklājumu ieviešanu jaunos ražojumos, procesos vai pakalpojumos. Lai arī tā ir viena no būtiskākajām problēmām, tās risinājumam diemžēl nav pieejams kāds visaptverošs un universāls paņēmiens. Tomēr ir iespējams noteikt dažus pamatprincipus un ieteikt atsevišķus pasākumus.

| 4.7.1 | Svarīgākais pasākums būtu uzlabot personāla mobilitāti starp akadēmiskajām un rūpniecības aprindām (šajā sakarā skatīt 5.5 un turpmākos punktus), kā arī kopumā veicināt šo divu “kultūru” (41) abpusēju sapratni un abpusēju uzklausīšanu. |
| --- | --- |

4.7.1

Svarīgākais pasākums būtu uzlabot personāla mobilitāti starp akadēmiskajām un rūpniecības aprindām (šajā sakarā skatīt 5.5 un turpmākos punktus), kā arī kopumā veicināt šo divu “kultūru” (41) abpusēju sapratni un abpusēju uzklausīšanu.

| 4.7.2 | Tomēr šajā ziņā arī privātajai uzņēmējdarbībai ir jāuzņemas pienākums attīstīt tam atbilstošu uzņēmumu kultūru un lielāku darbu ieguldīt pētniecības un izstrādes rezultātos, kā arī izrādīt lielāku uzdrīkstēšanos attiecībā uz novatoriskiem ražojumiem (skatīt arī 4.9 punktu). Uzņēmumu personāla politikai jābūt vērstai uz to, lai to rīcībā būtu vismaz tāds apjoms zinātniski tehniskas kompetences vai lai šo kompetenci varētu nodrošināt vismaz tādā apmērā, ka uzņēmumi ir spriest spējīgi un gatavi pielāgoties. Uzņēmumiem arī jācenšas panākt inovācijām draudzīga vide, lai tādējādi sekmētu un izmantotu savu darbinieku radošo potenciālu. Zinātību iespējams nodot vai iegādāties tikai tādā gadījumā, ja tā pastāv, ir zināma un ir saprasta (42). |
| --- | --- |

4.7.2

Tomēr šajā ziņā arī privātajai uzņēmējdarbībai ir jāuzņemas pienākums attīstīt tam atbilstošu uzņēmumu kultūru un lielāku darbu ieguldīt pētniecības un izstrādes rezultātos, kā arī izrādīt lielāku uzdrīkstēšanos attiecībā uz novatoriskiem ražojumiem (skatīt arī 4.9 punktu). Uzņēmumu personāla politikai jābūt vērstai uz to, lai to rīcībā būtu vismaz tāds apjoms zinātniski tehniskas kompetences vai lai šo kompetenci varētu nodrošināt vismaz tādā apmērā, ka uzņēmumi ir spriest spējīgi un gatavi pielāgoties. Uzņēmumiem arī jācenšas panākt inovācijām draudzīga vide, lai tādējādi sekmētu un izmantotu savu darbinieku radošo potenciālu. Zinātību iespējams nodot vai iegādāties tikai tādā gadījumā, ja tā pastāv, ir zināma un ir saprasta (42).

| 4.7.3 | Šajā ziņā lietderīgas varētu būt arī ar tīmekļa starpniecību publiski pieejamas informācijas sistēmas, kas iespējamajiem interesentiem atļauj ar atslēgas vārdu vispārēja apkopojuma palīdzību sameklēt noteiktus Eiropas pētniecības sasniegumus, kā arī oriģinālās publikācijas un to autorus, dodot arī iespēju atrast nepieciešamos kontaktus. Šādi mēģinājumi jau notiek Cordis
   (43) informācijas telpas ietvaros. Šādām informācijas sistēmām jābūt pēc iespējas vieglāk pieejamām arī cilvēkiem ar invaliditāti (44) un jāņem vērā novecojošas sabiedrības īpatnības. |
| --- | --- |

4.7.3

Šajā ziņā lietderīgas varētu būt arī ar tīmekļa starpniecību publiski pieejamas informācijas sistēmas, kas iespējamajiem interesentiem atļauj ar atslēgas vārdu vispārēja apkopojuma palīdzību sameklēt noteiktus Eiropas pētniecības sasniegumus, kā arī oriģinālās publikācijas un to autorus, dodot arī iespēju atrast nepieciešamos kontaktus. Šādi mēģinājumi jau notiek Cordis
   (43) informācijas telpas ietvaros. Šādām informācijas sistēmām jābūt pēc iespējas vieglāk pieejamām arī cilvēkiem ar invaliditāti (44) un jāņem vērā novecojošas sabiedrības īpatnības.

| 4.7.4 | Tomēr vismaz tikpat svarīga ir nepieciešamā pētniecības institūtu un attiecīgajā jomā strādājošo uzņēmumu sadarbība. To sekmē (45) tiešs atrašanās vietas tuvums, jo šo ciešo kaimiņattiecību (“klasteru”) rezultātā veidojas gan apstākļu noteikta, gan arī apzināta tuvināšanās un partnerattiecības. Šo klasteru veidošanās arī turpmāk ir jāveicina ar piemērotu programmu palīdzību. Tomēr jāatzīst un jāveicina arī visi vietējā un reģionālā līmeņa centieni sekmēt zināšanu nodošanu un veidot saiknes. Kā piemēru šajā ziņa var minēt “Science Cities”
   (46) (Eiropas Zinātnes pilsētu kongress) iniciatīvas. |
| --- | --- |

4.7.4

Tomēr vismaz tikpat svarīga ir nepieciešamā pētniecības institūtu un attiecīgajā jomā strādājošo uzņēmumu sadarbība. To sekmē (45) tiešs atrašanās vietas tuvums, jo šo ciešo kaimiņattiecību (“klasteru”) rezultātā veidojas gan apstākļu noteikta, gan arī apzināta tuvināšanās un partnerattiecības. Šo klasteru veidošanās arī turpmāk ir jāveicina ar piemērotu programmu palīdzību. Tomēr jāatzīst un jāveicina arī visi vietējā un reģionālā līmeņa centieni sekmēt zināšanu nodošanu un veidot saiknes. Kā piemēru šajā ziņa var minēt “Science Cities”
   (46) (Eiropas Zinātnes pilsētu kongress) iniciatīvas.

| 4.7.5 | Šī iemesla dēļ Komiteja īpaši atzinīgi vērtē pašreizējos Eiropas Tehnoloģiju institūta (ETI) izveides plānus (47), kam jādod ieguldījums Kopienas un dalībvalstu inovācijas spējas tālākā attīstībā, visaugstākajā līmenī apvienojot izglītības, pētniecības un inovācijas aktivitātes. Paredzēts, ka ETI savu darbību galvenokārt īstenos uz partnerattiecībām vērstu zināšanu un inovāciju kopu ietvaros. Komiteja iesaka arī šajā jomā rosināt, sekmēt un dot priekšroku “augšupējām” iniciatīvām un procesiem. |
| --- | --- |

4.7.5

Šī iemesla dēļ Komiteja īpaši atzinīgi vērtē pašreizējos Eiropas Tehnoloģiju institūta (ETI) izveides plānus (47), kam jādod ieguldījums Kopienas un dalībvalstu inovācijas spējas tālākā attīstībā, visaugstākajā līmenī apvienojot izglītības, pētniecības un inovācijas aktivitātes. Paredzēts, ka ETI savu darbību galvenokārt īstenos uz partnerattiecībām vērstu zināšanu un inovāciju kopu ietvaros. Komiteja iesaka arī šajā jomā rosināt, sekmēt un dot priekšroku “augšupējām” iniciatīvām un procesiem.

| 4.7.6 | Arī dalībvalstīm šajā ziņā būtu jāveic izteiktāki veicināšanas pasākumi. Šajos pasākumos būtu jāiekļauj gan jau pieminētie jaundibinātie uzņēmumi, gan arī pētniecības struktūru un jau sekmīgi izveidotu uzņēmumu sadarbība (48). |
| --- | --- |

4.7.6

Arī dalībvalstīm šajā ziņā būtu jāveic izteiktāki veicināšanas pasākumi. Šajos pasākumos būtu jāiekļauj gan jau pieminētie jaundibinātie uzņēmumi, gan arī pētniecības struktūru un jau sekmīgi izveidotu uzņēmumu sadarbība (48).

| 4.8 | Fundamentālo pētījumu nozīme. Tomēr šādas atbalsta programmas nekādā gadījumā nedrīkst pastāvēt uz fundamentālo pētījumu rēķina. Tādēļ Komiteja atkārtoti uzsver atbalstu ļoti svarīgajai programmai “Idejas” 7. PP ietvaros un tās vajadzībām izveidotajai Eiropas Pētniecības padomei. No vienas vienīgas jaunas idejas var aizsākties lavīnveidīgs inovāciju process, to pārņemot arī daudzām tehnikas nozarēm (49). Arī rūpniecība (50) atzīst un novērtē fundamentālo pētījumu un to veicināšanas nozīmi. |
| --- | --- |

4.8

Fundamentālo pētījumu nozīme. Tomēr šādas atbalsta programmas nekādā gadījumā nedrīkst pastāvēt uz fundamentālo pētījumu rēķina. Tādēļ Komiteja atkārtoti uzsver atbalstu ļoti svarīgajai programmai “Idejas” 7. PP ietvaros un tās vajadzībām izveidotajai Eiropas Pētniecības padomei. No vienas vienīgas jaunas idejas var aizsākties lavīnveidīgs inovāciju process, to pārņemot arī daudzām tehnikas nozarēm (49). Arī rūpniecība (50) atzīst un novērtē fundamentālo pētījumu un to veicināšanas nozīmi.

| 4.8.1 | Tas atbilst vairākkārtējam Komitejas ieteikumam, pietiekamā apmērā veicinot arī fundamentālos pētījumus, vienlīdz lielu nozīmi piešķirt visiem trim jauninājumu trijstūrim obligāti nepieciešamajiem pīlāriem — fundamentālajiem pētījumiem, pielietojamai zinātnei un izstrādei (produktu un procesu izstrāde). |
| --- | --- |

4.8.1

Tas atbilst vairākkārtējam Komitejas ieteikumam, pietiekamā apmērā veicinot arī fundamentālos pētījumus, vienlīdz lielu nozīmi piešķirt visiem trim jauninājumu trijstūrim obligāti nepieciešamajiem pīlāriem — fundamentālajiem pētījumiem, pielietojamai zinātnei un izstrādei (produktu un procesu izstrāde).

| 4.9 | Novatoriski ražojumi. Pat ja tiktu ieviesti visi minētie ieteikumi, privāto uzņēmēju uzdevums ir novatoriskos ražojumus, novatorisko procesu norisi un novatoriskos pakalpojumus īstenot, izmantot vai ražot un ieviest tirgū, pamatojoties uz atziņām un iespējām, kas iegūtas ar P&I palīdzību. Tam nepieciešamas ievērojamas sākotnējās investīcijas un pietiekami daudz laika, un tas arī ir saistīts ar būtisku tirgus ekonomikai raksturīgu risku, īpaši arī attiecībā uz MVU. Tomēr arī šajā ziņā Kopiena un dalībvalstis spēj sniegt nozīmīgu atbalstu ar uzticamas politikas palīdzību, novēršot administratīvos šķēršļus, radot ekonomiski politiskus — īpaši ar nodokļiem saistītus — stimulus, pietiekama riska kapitāla piešķiršanu, saprātīgas, efektīvas un nebirokrātiskas atbalsta programmas, kā arī, nemitīgi cenšoties, nodrošināt tehnikai un inovācijām draudzīgu vidi sabiedrībā. |
| --- | --- |

4.9

Novatoriski ražojumi. Pat ja tiktu ieviesti visi minētie ieteikumi, privāto uzņēmēju uzdevums ir novatoriskos ražojumus, novatorisko procesu norisi un novatoriskos pakalpojumus īstenot, izmantot vai ražot un ieviest tirgū, pamatojoties uz atziņām un iespējām, kas iegūtas ar P&I palīdzību. Tam nepieciešamas ievērojamas sākotnējās investīcijas un pietiekami daudz laika, un tas arī ir saistīts ar būtisku tirgus ekonomikai raksturīgu risku, īpaši arī attiecībā uz MVU. Tomēr arī šajā ziņā Kopiena un dalībvalstis spēj sniegt nozīmīgu atbalstu ar uzticamas politikas palīdzību, novēršot administratīvos šķēršļus, radot ekonomiski politiskus — īpaši ar nodokļiem saistītus — stimulus, pietiekama riska kapitāla piešķiršanu, saprātīgas, efektīvas un nebirokrātiskas atbalsta programmas, kā arī, nemitīgi cenšoties, nodrošināt tehnikai un inovācijām draudzīgu vidi sabiedrībā.

| 4.9.1 | Sekmēt novatorisku produktu (tehniku, pakalpojumu ...) ieviešanu tirgū varētu arī publiskais iepirkums, šādā veidā izmantojot iespēju kļūt par publisko iestāžu modernizācijas dzinuli (51). |
| --- | --- |

4.9.1

Sekmēt novatorisku produktu (tehniku, pakalpojumu ...) ieviešanu tirgū varētu arī publiskais iepirkums, šādā veidā izmantojot iespēju kļūt par publisko iestāžu modernizācijas dzinuli (51).

| 4.10 | Intelektuālais īpašums un Kopienas patents. Viena no ES nepilnībām ir Kopienas patenta trūkums. Šī nepilnība izpaužas ievērojami augstākās izmaksās un citos šķēršļos intelektuālā īpašuma aizsardzībai. Tādējādi rodas vienlaikus divas nopietnas problēmas: no vienas puses — augstākas izmaksas patenta reģistrācijas procedūrai un patenta aizsardzībai, no otras puses — pat iespējamās patenta aizsardzības zaudējums aizkavējumu un apņēmības zuduma dēļ. |
| --- | --- |

4.10

Intelektuālais īpašums un Kopienas patents. Viena no ES nepilnībām ir Kopienas patenta trūkums. Šī nepilnība izpaužas ievērojami augstākās izmaksās un citos šķēršļos intelektuālā īpašuma aizsardzībai. Tādējādi rodas vienlaikus divas nopietnas problēmas: no vienas puses — augstākas izmaksas patenta reģistrācijas procedūrai un patenta aizsardzībai, no otras puses — pat iespējamās patenta aizsardzības zaudējums aizkavējumu un apņēmības zuduma dēļ.

| 4.10.1 | Valodas problēma. Viens no kavēkļiem, kas traucē ES līmenī vienoties par Kopienas patenta ieviešanu, ir valodas problēma. Tādēļ Komiteja iesaka valodas jautājumu izlemt atbilstoši ilggadējām starptautiskās “zinātnes kopienas” (“Science–Community”) tradīcijām. Tomēr to nekādā gadījumā nedrīkst izmantot vai uztvert kā mēģinājumu traucēt vai ierobežot Eiropas valodu dažādību, kas ir vērtīga un Komitejas atbalstīta (52) Eiropas kulturālās daudzveidības iezīme. |
| --- | --- |

4.10.1

Valodas problēma. Viens no kavēkļiem, kas traucē ES līmenī vienoties par Kopienas patenta ieviešanu, ir valodas problēma. Tādēļ Komiteja iesaka valodas jautājumu izlemt atbilstoši ilggadējām starptautiskās “zinātnes kopienas” (“Science–Community”) tradīcijām. Tomēr to nekādā gadījumā nedrīkst izmantot vai uztvert kā mēģinājumu traucēt vai ierobežot Eiropas valodu dažādību, kas ir vērtīga un Komitejas atbalstīta (52) Eiropas kulturālās daudzveidības iezīme.

| 4.10.2 | Izgudrojumu novitātei nekaitējošs sākotnējās publicēšanas termiņš. Komiteja arī atkārtoti vērš uzmanību uz savu lūgumu pieļaut izgudrojumu novitātei nekaitējoša sākotnējās publicēšanas termiņa (53) noteikšanu, tādējādi atrisinot konfliktu saistībā ar pētnieku nepieciešamību viņu atklājumus savlaicīgi nodot atklātībai no vienas puses un ierobežojumu atļaut patentēt tikai jaunus, līdz šim nezināmus izgudrojumus no otras puses. |
| --- | --- |

4.10.2

Izgudrojumu novitātei nekaitējošs sākotnējās publicēšanas termiņš. Komiteja arī atkārtoti vērš uzmanību uz savu lūgumu pieļaut izgudrojumu novitātei nekaitējoša sākotnējās publicēšanas termiņa (53) noteikšanu, tādējādi atrisinot konfliktu saistībā ar pētnieku nepieciešamību viņu atklājumus savlaicīgi nodot atklātībai no vienas puses un ierobežojumu atļaut patentēt tikai jaunus, līdz šim nezināmus izgudrojumus no otras puses.

| 4.11 | Jauno dalībvalstu īpašā situācija. Lai arī, no vienas puses, jauno dalībvalstu vispārēja priekšrocība konkurētspējas izpratnē ir to zemākā darba samaksa, kas, protams, ir attiecīgi saistīts arī ar šo valstu lielākās iedzīvotāju daļas zemāku dzīves līmeni, no otras puses, jaunajās dalībvalstīs pastāv nepilnība, ka to pētniecībai un izstrādei nepieciešamā infrastruktūra līdz šim ir attīstīta vēl vājāk. |
| --- | --- |

4.11

Jauno dalībvalstu īpašā situācija. Lai arī, no vienas puses, jauno dalībvalstu vispārēja priekšrocība konkurētspējas izpratnē ir to zemākā darba samaksa, kas, protams, ir attiecīgi saistīts arī ar šo valstu lielākās iedzīvotāju daļas zemāku dzīves līmeni, no otras puses, jaunajās dalībvalstīs pastāv nepilnība, ka to pētniecībai un izstrādei nepieciešamā infrastruktūra līdz šim ir attīstīta vēl vājāk.

| 4.11.1 | Tādēļ Komiteja jau vairākkārt (54) ieteikusi ievērojami lielāku daļu no Kopienas struktūrfondu līdzekļiem izlietot zinātnes infrastruktūras attīstībai. Šajā ziņā ļoti lietderīga varētu būt arī Eiropas Investīciju bankas līdzekļu izmantošana. |
| --- | --- |

4.11.1

Tādēļ Komiteja jau vairākkārt (54) ieteikusi ievērojami lielāku daļu no Kopienas struktūrfondu līdzekļiem izlietot zinātnes infrastruktūras attīstībai. Šajā ziņā ļoti lietderīga varētu būt arī Eiropas Investīciju bankas līdzekļu izmantošana.

| 4.11.2 | Tomēr arī pašām jaunajām dalībvalstīm būtu jāpieliek visas pūles, lai šo plaisu iespējami ātri pārvarētu un pēc tam pakāpeniski sasniegtu noteikto 3 % mērķi. Kopumā Kopienas prioritārajam mērķim ir jābūt pārliecinošai atbalsta sniegšanai jaunajām dalībvalstīm, tām veidojot savu pētniecības sistēmu un atbalstot zinātnieku jauno paaudzi. |
| --- | --- |

4.11.2

Tomēr arī pašām jaunajām dalībvalstīm būtu jāpieliek visas pūles, lai šo plaisu iespējami ātri pārvarētu un pēc tam pakāpeniski sasniegtu noteikto 3 % mērķi. Kopumā Kopienas prioritārajam mērķim ir jābūt pārliecinošai atbalsta sniegšanai jaunajām dalībvalstīm, tām veidojot savu pētniecības sistēmu un atbalstot zinātnieku jauno paaudzi.

| 4.12 | Inovācijas
   (55)
  vispārējā izpratnē. Ja līdzšinējās piezīmes un ieteikumi apskatīja inovācijas galvenokārt kā zinātniski tehnisko aktivitāšu un iniciatīvu rezultātu, šeit paredzēts skaidri norādīt arī uz uzņēmējdarbības, tirdzniecības un sociālajiem aspektiem (56), kā arī uz novatorisku ideju un procedūru iespējām. Nav šaubu, ka attiecībā uz labklājību, konkurētspēju un Lisabonas stratēģiju šiem aspektiem ir papildinoša un tikpat būtiska nozīme kā zinātniski tehniskajiem aspektiem. Tomēr šā izstrādātā izpētes atzinuma ietvaros tie galvenokārt attiecināmi uz ekonomikas un sociālās politikas jautājumiem, kuri vienā no Komitejas turpmākajiem atzinumiem par Lisabonas stratēģiju tiks aplūkoti atsevišķi. (Skatīt arī nākamo sadaļu). |
| --- | --- |

4.12

Inovācijas
   (55)
  vispārējā izpratnē. Ja līdzšinējās piezīmes un ieteikumi apskatīja inovācijas galvenokārt kā zinātniski tehnisko aktivitāšu un iniciatīvu rezultātu, šeit paredzēts skaidri norādīt arī uz uzņēmējdarbības, tirdzniecības un sociālajiem aspektiem (56), kā arī uz novatorisku ideju un procedūru iespējām. Nav šaubu, ka attiecībā uz labklājību, konkurētspēju un Lisabonas stratēģiju šiem aspektiem ir papildinoša un tikpat būtiska nozīme kā zinātniski tehniskajiem aspektiem. Tomēr šā izstrādātā izpētes atzinuma ietvaros tie galvenokārt attiecināmi uz ekonomikas un sociālās politikas jautājumiem, kuri vienā no Komitejas turpmākajiem atzinumiem par Lisabonas stratēģiju tiks aplūkoti atsevišķi. (Skatīt arī nākamo sadaļu).

| 4.12.1 | Šajā sakarā Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas
   (57)2006. gada 13. septembrapaziņojumu (skatīt arī 1.2 punktu) “Zināšanu izmantošana praksē. Plaša mēroga inovācijas stratēģija ES” un 2006. gada 12. oktobrapaziņojumu“Inovācijām labvēlīga Eiropa”, kuros noteikto virzienu Komiteja pilnībā atbalsta un vairākos punktos arī precizē šajā atzinumā. (Arī pirmais minētais paziņojums attiecas uz atbalstīšanas vērto Aho ziņojumu) (58). Turklāt Komiteja norāda uz saviem priekšlikumiem (59) par inovatīvu nodarbinātības politiku. |
| --- | --- |

4.12.1

Šajā sakarā Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas
   (57)2006. gada 13. septembrapaziņojumu (skatīt arī 1.2 punktu) “Zināšanu izmantošana praksē. Plaša mēroga inovācijas stratēģija ES” un 2006. gada 12. oktobrapaziņojumu“Inovācijām labvēlīga Eiropa”, kuros noteikto virzienu Komiteja pilnībā atbalsta un vairākos punktos arī precizē šajā atzinumā. (Arī pirmais minētais paziņojums attiecas uz atbalstīšanas vērto Aho ziņojumu) (58). Turklāt Komiteja norāda uz saviem priekšlikumiem (59) par inovatīvu nodarbinātības politiku.

5.   Cilvēka faktors — cilvēku kapitāls — zinātnieki un inženieri (60).

| 5.1 | Personiskas dabas aspekti — motivācija. Minētajā jautājumā Komiteja norāda uz īpaši šim tēmu kopumam veltīto atzinumu (61), kurā izteiktos viedokļus tā atkārtoti uzsver un apstiprina. Tāpat kā iepriekš, arī minētajā atzinumā Komiteja vērsa uzmanību uz to, ka cilvēku kapitāls ir visjutīgākais un vērtīgākais pētniecības, izstrādes un inovāciju resurss. Tātad svarīgākais uzdevums ir atbilstoši apdāvinātus jaunus cilvēkus motivēt iegūt zinātnisku vai tehnisku izglītību un piedāvāt viņiem arī iespējami augstu izglītības kvalitāti. |
| --- | --- |

5.1

Personiskas dabas aspekti — motivācija. Minētajā jautājumā Komiteja norāda uz īpaši šim tēmu kopumam veltīto atzinumu (61), kurā izteiktos viedokļus tā atkārtoti uzsver un apstiprina. Tāpat kā iepriekš, arī minētajā atzinumā Komiteja vērsa uzmanību uz to, ka cilvēku kapitāls ir visjutīgākais un vērtīgākais pētniecības, izstrādes un inovāciju resurss. Tātad svarīgākais uzdevums ir atbilstoši apdāvinātus jaunus cilvēkus motivēt iegūt zinātnisku vai tehnisku izglītību un piedāvāt viņiem arī iespējami augstu izglītības kvalitāti.

| 5.2 | Universitātes un tehniskās augstskolas. Tādēļ atbilstošas nepieciešamās izglītības iestādes ir izšķirošs priekšnoteikums tam, lai varētu apmierināt pieprasījumu pēc labiem zinātniekiem un inženieriem. Tātad, savstarpēji tuvinot pētniecību un apmācību (62), ir jāizveido un arī jāsaglabā pietiekami daudz un labi aprīkotas, pievilcīgas universitātes, īpaši tieši tehniskās universitātes, ar lieliskiem pasniedzējiem. Tām ir jāspēj izturēt konkurences cīņa ar labākajām universitātēm ASV vai citās valstīs ārpus Eiropas Savienības. Šīm universitātēm jābūt arī pietiekami pievilcīgām, lai piesaistītu labākos studentus no citām valstīm ārpus Eiropas. Arī šajā ziņā ievērojama nozīme varētu būt ETI. |
| --- | --- |

5.2

Universitātes un tehniskās augstskolas. Tādēļ atbilstošas nepieciešamās izglītības iestādes ir izšķirošs priekšnoteikums tam, lai varētu apmierināt pieprasījumu pēc labiem zinātniekiem un inženieriem. Tātad, savstarpēji tuvinot pētniecību un apmācību (62), ir jāizveido un arī jāsaglabā pietiekami daudz un labi aprīkotas, pievilcīgas universitātes, īpaši tieši tehniskās universitātes, ar lieliskiem pasniedzējiem. Tām ir jāspēj izturēt konkurences cīņa ar labākajām universitātēm ASV vai citās valstīs ārpus Eiropas Savienības. Šīm universitātēm jābūt arī pietiekami pievilcīgām, lai piesaistītu labākos studentus no citām valstīm ārpus Eiropas. Arī šajā ziņā ievērojama nozīme varētu būt ETI.

| 5.3 | Mobilitāte. Tā kā jauno zinātnieku mobilitāte gan Eiropā, gan arī ārpus tās pēc sekmīgas augstākās izglītības iegūšanas jau šodien ir uzskatāma gandrīz par daļu no nepieciešamās tālākās izglītības, tad tieši ar to ir saistītas divas papildu prasības: |
| --- | --- |

5.3

Mobilitāte. Tā kā jauno zinātnieku mobilitāte gan Eiropā, gan arī ārpus tās pēc sekmīgas augstākās izglītības iegūšanas jau šodien ir uzskatāma gandrīz par daļu no nepieciešamās tālākās izglītības, tad tieši ar to ir saistītas divas papildu prasības:

| 5.3.1 | Mobilitāte ir jāatalgo, to nedrīkst sodīt. Diemžēl joprojām pastāv virkne — tai skaitā pat nesen (63) pieņemtu — ar koplīgumiem, nodokļu tiesībām, apdrošināšanas tiesībām un apgādes tiesībām saistītu nosacījumu, kas panāk tieši pretēju rezultātu. Šajā jomā ir nepieciešama minētajai problemātikai veltīta, sistemātiska visu aplūkojamo apstākļu/šķēršļu pārbaude/uzlabojumi. Turklāt jāņem vērā, ka tas jāattiecina uz visu ģimeni, ievērojot nepieciešamību pēc ģimenes kopības saglabāšanas. |
| --- | --- |

5.3.1

Mobilitāte ir jāatalgo, to nedrīkst sodīt. Diemžēl joprojām pastāv virkne — tai skaitā pat nesen (63) pieņemtu — ar koplīgumiem, nodokļu tiesībām, apdrošināšanas tiesībām un apgādes tiesībām saistītu nosacījumu, kas panāk tieši pretēju rezultātu. Šajā jomā ir nepieciešama minētajai problemātikai veltīta, sistemātiska visu aplūkojamo apstākļu/šķēršļu pārbaude/uzlabojumi. Turklāt jāņem vērā, ka tas jāattiecina uz visu ģimeni, ievērojot nepieciešamību pēc ģimenes kopības saglabāšanas.

| 5.3.2 | Mobilitāte nedrīkst būt vienvirziena pasākums, kas veicina speciālistu aizplūšanu (“Brain–Drain”). Tātad ar aprīkojuma un darba vides palīdzību radītās panākumu izredzes, kā arī ienākumu līmenis un karjeras iespējas pētniekiem un inženieriem ir jāpielīdzina tiem apstākļiem, ko piedāvā valstīs ārpus Eiropas, kas īpaši konkurē ar Eiropu. |
| --- | --- |

5.3.2

Mobilitāte nedrīkst būt vienvirziena pasākums, kas veicina speciālistu aizplūšanu (“Brain–Drain”). Tātad ar aprīkojuma un darba vides palīdzību radītās panākumu izredzes, kā arī ienākumu līmenis un karjeras iespējas pētniekiem un inženieriem ir jāpielīdzina tiem apstākļiem, ko piedāvā valstīs ārpus Eiropas, kas īpaši konkurē ar Eiropu.

| 5.4 | Karjera. Ar investīcijām, ko gan sabiedrība, gan arī atsevišķi pētnieki ir ieguldījuši plašu un sarežģītu vēlamo pamatzināšanu un augsta līmeņa speciālo zināšanu ieguvē, politiķu pārstāvētā sabiedrība uzņemas arī atbildību par minēto investīciju iespējami lielāku lietderību. Šai atbildībai ir jāizpaužas rūpēs par izglītoto pētnieku atbilstošu karjeras attīstību ar pievilcīgām izvēles iespējām bez profesionālās atstumtības riska. Kvalificētu zinātnieku un inženieru bezdarbs vai nepiemērota nodarbināšana ir tautsaimniecības investīciju izšķērdēšana un šaubu viešana nākamo gadu jaunajos talantos, kā rezultātā viņi izšķiras par labu ar zinātni un tehniku nesaistītai izglītībai vai izceļošanai no Eiropas! |
| --- | --- |

5.4

Karjera. Ar investīcijām, ko gan sabiedrība, gan arī atsevišķi pētnieki ir ieguldījuši plašu un sarežģītu vēlamo pamatzināšanu un augsta līmeņa speciālo zināšanu ieguvē, politiķu pārstāvētā sabiedrība uzņemas arī atbildību par minēto investīciju iespējami lielāku lietderību. Šai atbildībai ir jāizpaužas rūpēs par izglītoto pētnieku atbilstošu karjeras attīstību ar pievilcīgām izvēles iespējām bez profesionālās atstumtības riska. Kvalificētu zinātnieku un inženieru bezdarbs vai nepiemērota nodarbināšana ir tautsaimniecības investīciju izšķērdēšana un šaubu viešana nākamo gadu jaunajos talantos, kā rezultātā viņi izšķiras par labu ar zinātni un tehniku nesaistītai izglītībai vai izceļošanai no Eiropas!

| 5.4.1 | Doktoranti. Ņemot vērā pilnvērtīgām zinātniski tehniskām studijām un tām sekojošas doktora disertācijas izstrādei nepieciešamo laiku un faktu, ka disertāciju izstrādei zinātnes un tehnikas jomā ir nepieciešamas spējas patstāvīgi strādāt un tā pilnībā atbilst pilna apjoma nodarbinātībai, šādas studijas arī jāpielīdzina nodarbinātībai un atbilstoši jāatalgo (kā tas reizēm notiek inženieru profesijā). Ņemot vērā dažādus aspektus, ir nepareizi tieši apdāvinātākajiem jaunajiem zinātniekiem doktorantūras studiju laikā ar nepietiekamu atalgojumu
   (64) pārlieku ilgi liegt kļūt finansiāli neatkarīgiem. Inženieru un zinātnieki, kas ir ieguvuši pilnvērtīgu akadēmisko izglītību, nav mācekļi vai praktikanti. |
| --- | --- |

5.4.1

Doktoranti. Ņemot vērā pilnvērtīgām zinātniski tehniskām studijām un tām sekojošas doktora disertācijas izstrādei nepieciešamo laiku un faktu, ka disertāciju izstrādei zinātnes un tehnikas jomā ir nepieciešamas spējas patstāvīgi strādāt un tā pilnībā atbilst pilna apjoma nodarbinātībai, šādas studijas arī jāpielīdzina nodarbinātībai un atbilstoši jāatalgo (kā tas reizēm notiek inženieru profesijā). Ņemot vērā dažādus aspektus, ir nepareizi tieši apdāvinātākajiem jaunajiem zinātniekiem doktorantūras studiju laikā ar nepietiekamu atalgojumu
   (64) pārlieku ilgi liegt kļūt finansiāli neatkarīgiem. Inženieru un zinātnieki, kas ir ieguvuši pilnvērtīgu akadēmisko izglītību, nav mācekļi vai praktikanti.

| 5.4.2 | Turpmākajai karjeras attīstībai ir svarīgi radīt pievilcīgas un prognozējamas karjeras (
  “Tenure–Track”
  ) modeļus, kā arī attīstīt alternatīvas profesionālās izvēles iespējas. Turklāt uz šo jautājumu vēl vairāk attiecināmi iepriekšējās sadaļas beigās izteiktie apgalvojumi. |
| --- | --- |

5.4.2

Turpmākajai karjeras attīstībai ir svarīgi radīt pievilcīgas un prognozējamas karjeras (
  “Tenure–Track”
  ) modeļus, kā arī attīstīt alternatīvas profesionālās izvēles iespējas. Turklāt uz šo jautājumu vēl vairāk attiecināmi iepriekšējās sadaļas beigās izteiktie apgalvojumi.

| 5.4.3 | Piedāvāt cilvēkiem pareizās iespējas. Progresa un pastāvīgu inovāciju pamats ir arī iesaistīto personu motivācija, jauna veida uzņēmējdarbības modeļi un pareizas vadības metodes. Cilvēkiem — tātad arī visiem uzņēmumu un pētniecības iestāžu darbiniekiem — ir jāpiedāvā vislabākās iespējas izpausties un parādīt iniciatīvu atbilstoši viņu apdāvinātībai, darbaspējām un radošajam garam, kā arī nodrošināt tādu sociālo vidi, kas kalpo viņu radīšanas spējām un veicina tās. Tie ir ļoti svarīgi sociālās politikas un sociālās pētniecības, ģimenes politikas, mikroekonomikas un vispārējās vadības kultūras jautājumi. Šodien ir atzīta arī saprātīga darba un dzīves līdzsvara (“Work–Life–Balance”) nozīme attiecībā uz radošo garu un ražīgumu (65). |
| --- | --- |

5.4.3

Piedāvāt cilvēkiem pareizās iespējas. Progresa un pastāvīgu inovāciju pamats ir arī iesaistīto personu motivācija, jauna veida uzņēmējdarbības modeļi un pareizas vadības metodes. Cilvēkiem — tātad arī visiem uzņēmumu un pētniecības iestāžu darbiniekiem — ir jāpiedāvā vislabākās iespējas izpausties un parādīt iniciatīvu atbilstoši viņu apdāvinātībai, darbaspējām un radošajam garam, kā arī nodrošināt tādu sociālo vidi, kas kalpo viņu radīšanas spējām un veicina tās. Tie ir ļoti svarīgi sociālās politikas un sociālās pētniecības, ģimenes politikas, mikroekonomikas un vispārējās vadības kultūras jautājumi. Šodien ir atzīta arī saprātīga darba un dzīves līdzsvara (“Work–Life–Balance”) nozīme attiecībā uz radošo garu un ražīgumu (65).

| 5.5 | Akadēmisko aprindu un rūpniecības saikne. Vislabāk nodot zināšanas un veikt savstarpēju pieredzes apmaiņu var tieši paši attiecīgie profesionāļi. Tādēļ jau ilgu laiku pastāv centieni panākt apjomīgāku personāla apmaiņu starp universitātēm un pētniecības struktūrām no vienas puses un rūpniecību no otras puses. Tie noteikti būtu jāpastiprina, neskatoties uz pastāvošajām grūtībām un šķēršļiem. |
| --- | --- |

5.5

Akadēmisko aprindu un rūpniecības saikne. Vislabāk nodot zināšanas un veikt savstarpēju pieredzes apmaiņu var tieši paši attiecīgie profesionāļi. Tādēļ jau ilgu laiku pastāv centieni panākt apjomīgāku personāla apmaiņu starp universitātēm un pētniecības struktūrām no vienas puses un rūpniecību no otras puses. Tie noteikti būtu jāpastiprina, neskatoties uz pastāvošajām grūtībām un šķēršļiem.

| 5.5.1 | Diemžēl līdz šim praktiski nav izdevies (66) pārvarēt dažādos, šo apmaiņu kavējošos šķēršļus, piemēram, koplīgumu tiesības, darbā pieņemšanas kultūru, karjeras kritērijus u.c. Šajā jomā, ņemot vērā lielākoties jau zināmās problēmas, būtu vēlreiz jāmēģina ietekmēt procesus vai tos mainīt, kā arī novērst ar koplīgumiem saistītos šķēršļus. Tomēr šis jautājums nav saistīts tikai ar koplīgumu nosacījumiem un ļoti dažādo ienākumu līmeni, bet arī ar uzņēmējdarbības kultūru rūpniecībā un akadēmiskajās aprindās. Kaut arī dažu šo atšķirību iemesls varētu būt noteikto jomu raksturīgās iezīmes, tomēr svarīgs uzdevums ir panākt ievērojami lielāku personāla apmaiņu un sadarbību. Komiteja iesaka izmantot jaunus apsvērumus, lai šajā svarīgajā jautājumā tomēr panāktu labvēlīgus rezultātus. |
| --- | --- |

5.5.1

Diemžēl līdz šim praktiski nav izdevies (66) pārvarēt dažādos, šo apmaiņu kavējošos šķēršļus, piemēram, koplīgumu tiesības, darbā pieņemšanas kultūru, karjeras kritērijus u.c. Šajā jomā, ņemot vērā lielākoties jau zināmās problēmas, būtu vēlreiz jāmēģina ietekmēt procesus vai tos mainīt, kā arī novērst ar koplīgumiem saistītos šķēršļus. Tomēr šis jautājums nav saistīts tikai ar koplīgumu nosacījumiem un ļoti dažādo ienākumu līmeni, bet arī ar uzņēmējdarbības kultūru rūpniecībā un akadēmiskajās aprindās. Kaut arī dažu šo atšķirību iemesls varētu būt noteikto jomu raksturīgās iezīmes, tomēr svarīgs uzdevums ir panākt ievērojami lielāku personāla apmaiņu un sadarbību. Komiteja iesaka izmantot jaunus apsvērumus, lai šajā svarīgajā jautājumā tomēr panāktu labvēlīgus rezultātus.

| 5.5.2 | Tādēļ līdzās finansiāli tehniskiem, kā arī tiesiskiem aspektiem nodokļu un atbildības jomā īpaša uzmanība būtu jāvelta akadēmisko un uzņēmējdarbības aprindu savstarpējai mobilitātei. Atbilstoši tam Komiteja arī atkārto savu ieteikumu izveidot stipendiju vai atbalsta sistēmu, kas piedāvā stimulus laika ziņā ierobežotai (piemēram, viens līdz trīs gadi) un abpusējai mobilitātei (ar nodrošinātu iespēju turpināt iepriekšējo karjeru) starp rūpniecību un zinātnes struktūrām līdzīgi kā tas ir gadījumā ar akadēmiskajās aprindās piedāvāto atvaļinājumu kvalifikācijas paaugstināšanai (“Sabbatical”). Tas varētu veicināt ne tikai zināšanu nodošanu un savstarpēji saistītu norišu labāku iepazīšanu un izpratni, bet, protams, piedāvātu arī iespēju mainīt nodarbošanos ilgtermiņā. Komiteja, protams, apzinās, ka arī šādi ar atgriešanos iepriekšējā darbā saistīti procesi nav bez problēmām abām pusēm (67), tomēr šādas stipendijas priekšrocību interesēs būtu jārada iespēja problēmas atrisināt, turklāt šādi arī varētu pavērties iespējas tālākai karjerai. |
| --- | --- |

5.5.2

Tādēļ līdzās finansiāli tehniskiem, kā arī tiesiskiem aspektiem nodokļu un atbildības jomā īpaša uzmanība būtu jāvelta akadēmisko un uzņēmējdarbības aprindu savstarpējai mobilitātei. Atbilstoši tam Komiteja arī atkārto savu ieteikumu izveidot stipendiju vai atbalsta sistēmu, kas piedāvā stimulus laika ziņā ierobežotai (piemēram, viens līdz trīs gadi) un abpusējai mobilitātei (ar nodrošinātu iespēju turpināt iepriekšējo karjeru) starp rūpniecību un zinātnes struktūrām līdzīgi kā tas ir gadījumā ar akadēmiskajās aprindās piedāvāto atvaļinājumu kvalifikācijas paaugstināšanai (“Sabbatical”). Tas varētu veicināt ne tikai zināšanu nodošanu un savstarpēji saistītu norišu labāku iepazīšanu un izpratni, bet, protams, piedāvātu arī iespēju mainīt nodarbošanos ilgtermiņā. Komiteja, protams, apzinās, ka arī šādi ar atgriešanos iepriekšējā darbā saistīti procesi nav bez problēmām abām pusēm (67), tomēr šādas stipendijas priekšrocību interesēs būtu jārada iespēja problēmas atrisināt, turklāt šādi arī varētu pavērties iespējas tālākai karjerai.

Briselē, 2006. gada 13. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  COM (2006) 502 galīgā redakcija, 13.09.2006., “Zināšanu izmantošana praksē. Plaša mēroga inovācijas stratēģija ES”; COM (2006) 589 galīgā redakcija, 12.10.2006., “Inovācijām labvēlīga un moderna Eiropa”.

1

(2)  EUR 22005 “Inovatīvas Eiropas veidošana”, ISBN 92-79-00964-8.

2

(3)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Skatīt 2. zemsvītras piezīmi.

4

(5)  Iekļaujot grieķu-ēģiptiešu kultūras sistēmu, kā arī ievērojot periodisku savstarpēju bagātināšanos ar indiešu-arābu kultūras sistēmu, tas attiecas arī uz zinātnes pirmsākumiem kopumā.

5

(6)  Ļoti izsmeļošs un diferencēts šo norišu apskats atrodams Komitejas pašiniciatīvas atzinumā par tematu “Zinātne, sabiedrība un iedzīvotāji Eiropā” (OV C 221, 7.8.2001).

6

(7)  Vācijā.

7

(8)  Viens no iemesliem ir arī bērnu mirstības samazināšanās.

8

(9)  Šeit domāta ne tik daudz liela skaita formulu apguve un izmantošana, bet drīzāk — tehnikas un elementāru dabas likumu pamata izpratne, kā arī kvantitatīvu kopsakarību un matemātikas lietderības nozīme.

9

(10)  Tomēr skatīt 2.10.3 punktu: atsevišķos gadījumos (i) izmantošana ir uz laiku ierobežota ar patentiem vai nopērkama ar licenču starpniecību, vai arī (ii) uzņēmumi noteiktu laika posmu to vairāk vai mazāk sekmīgi sargā kā rūpniecisku komercnoslēpumu.

10

(11)  Skatīt (OV C 112, 30.4.2004), (OV C 112, 30.4.2004), (OV C 65, 17.3.2006) (OV C 324, 30.12.2006).

11

(12)  http://consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/de/ec/00100-r1.d0.htm.

12

(13)  http://consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/de/ec/71067.pdf.

13

(14)  Kas līdz šim diemžēl ir īstenoti tikai nepilnīgi, piemēram, 3 % mērķis.

14

(15)  (OV C 95, 23.4.2003).

15

(16)  http://www.hm-treasury.gov.uk/independent_reviews/stern_review_economics_climate_change/sternreview_index.cfm

16

(17)  Periodiskais izdevums “Bild der Wissenschaft”, 9/2006, 109. lpp.

17

Bild der Wissenschaft

(18)  Komiteja jau vairākkārt ir norādījusi (piemēram, CESE 1484/2005, OV. C 65, 17.3.2006) uz to, ka Barselonā noteiktais 3 % mērķis pasaules mēroga sacensības par investīcijām pētniecībā un izstrādē dēļ ir “kustīgs mērķis” (moving target); kas to sasniedz pārāk vēlu, tas joprojām paliek pēdējais.

18

CESE 1484/2005,

moving target

(19)  Īpaši attiecībā uz situāciju, kas saistīta ar jaunu zinātnieku ienākumiem un līgumiem.

19

(20)  ASV Aizsardzības departaments (DoD) vērienīgi atbalsta pētniecības projektus arī universitātēs un pētniecības centros.

20

DoD

(21)  Pastāv arī dažādu citu Komisijas dienestu veicināšanas programmas, piemēram, Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma (2007–2013) vai Saprātīgas enerģijas Eiropai programma.

21

(22)  COM (2006) 364 galīgā redakcija, ar nosacījumu, ka tiks pieņemts arī Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums.

22

(23)  Papildus vēl aptuveni 2 miljardi EUR no Euratom 7. PTA pamatprogrammas.

23

Euratom

(24)  (OV C 65, 17.3.2006).

24

(25)  Par šo jautājumu Rūpniecisko pārmaiņu konsultatīvā komisija (CCMI ) šobrīd gatavo atsevišķu atzinumu.

25

CCMI

(26)  Komisijas nesen veikts pētījums parādīja iepriecinošu tendenci, ka 2005. gadā Eiropas uzņēmumi investīcijas P&I vajadzībām ir palielinājuši par 5,3 %.

26

(27)  Skatīt arī (OV C 80, 30.3.2004) un (OV. C 65, 17.3.2006).

27

(28)  Par šo jautājumu Komisijas tīmekļa vietnē 2006. gada 22. novembrī ir ievietots Komisijas preses paziņojums (IP/06/1600) un dokuments (bez datuma un identifikācijas apzīmējuma!) “Kopienas pamatnosacījumi valsts atbalstam pētniecības, izstrādes un inovāciju jomā”. Komitejai vēl nav bijusi iespēja to izvērtēt un pārbaudīt šā atzinuma kontekstā.

28

(29)  Skatīt 3.2.2 punktu.

29

(30)  (OV C 234, 22.9.2005).

30

(31)  Daļēji atbilstoši (OV C 95, 23.4.2003).

31

(32)  Skatīt arī 3.4 punktu.

32

(33)  Skatīt arī tālāk pieminēto punktu “Sadarbības projekti”.

33

(34)  Skatīt arī (OV C 221, 7.8.2001) Zinātne, sabiedrība un iedzīvotāji, 4.7 punkts: “Pētniecība ir solis nezināmajā un personu vai grupu, kas tajā piedalās, izmantotie paņēmieni ir atšķirīgi, un tie papildina viens otru atkarībā no vajadzības, apdāvinātības un temperamenta. Pētnieki ir vadītāji, inženieri, krājēji, matu skaldītāji, stikla pērlīšu spēlmaņi vai mākslinieki. Pētniecība ir taustīšanās miglā, intuitīva nojausma, nepazīstamas ainavas apguve, datu vākšana un sistematizēšana, jaunu signālu rašana, augstākstāvošu kopsakarību un paraugu atklāšana, jaunu korelāciju atpazīšana, matemātisku modeļu izstrāde, atsevišķiem gadījumiem nepieciešamo jēdzienu un simbolu valodas attīstīšana, jaunu iekārtu izstrāde un būvniecība, vienkāršu risinājumu un harmonijas meklējumi. Pētniecība nozīmē arī apstiprināt, nodrošināt, paplašināt, vispārināt un reproducēt.”

34

(35)  Skatīt arī (OV. C 65, 17.3.2006), punkts 4.13.2 (“Harta”), ieskaitot zemsvītras piezīmi.

35

(36)  Skatīt arī punktu “Elastīgāki līdzekļu sadales plāni un budžeta tiesības”.

36

(37)  Skatīt arī (vēl nav Oficiālajā vēstnesī publicēts), piemēram, 1.2 punkts OV C 309, 16.12.2006.

37

(38)  Atbilstoši CESE 1674/2004.

38

CESE 1674/2004

(39)  Par šo tēmu Vācijas augstskolu apvienība nesen ir publicējusi izteiksmīgu salīdzinājumu: “Forschung und Lehre”, 9/06, 516. lpp. (www.forschung-und-lehre.de).

39

“Forschung und Lehre”

(40)  5.1.8 sadaļa (OV C 110, 30.4.2004).

40

(41)  Nejaukt ar “Zwei Kulturen”, G. P. Snow — Science and Humanities.

41

Zwei Kulturen

G. P. Snow — Science and Humanities

(42)  Citāts no EESK atzinuma par Eiropas pētniecības telpu, (OV C 204, 18.7.2000).

42

(43)  http://cordis.europa.eu

43

(44)  Par šo jautājumu skatīt arī Eiropas Reģionālā attīstības fonda noteikumus.

44

(45)  Līdzīgi kā tas ir gadījumā ar starpdisciplinārām pētniecības tēmām.

45

(46)  www.sciencecities.eu

46

(47)  Par šo jautājumu Komiteja gatavo atsevišķu atzinumu.

47

(48)  Tomēr šajā ziņā pastāv arī daži principiāli pretstati, kas jau pieminēti 7. punktā. Piemēram,OV C 309, 16.12.2006

48

| — | Fundamentālā pētniecība un katra ilgtermiņa pētniecība un izstrāde veiksmīgi attīstās, ja tās sasniegtie rezultāti tiek savlaicīgi publicēti, tādējādi citām pētniecības grupām piedāvājot iespējas šos rezultātus pārbaudīt. Turklāt jāizmanto arī sinerģijas, kas rodas no tūlītējas savstarpējas “zinātniskās sabiedrības” saziņas īpaši tad, ja daudzas laboratorijas kopīgi strādā pie kādas pētniecības un izstrādes programmas. |
| --- | --- |

—

Fundamentālā pētniecība un katra ilgtermiņa pētniecība un izstrāde veiksmīgi attīstās, ja tās sasniegtie rezultāti tiek savlaicīgi publicēti, tādējādi citām pētniecības grupām piedāvājot iespējas šos rezultātus pārbaudīt. Turklāt jāizmanto arī sinerģijas, kas rodas no tūlītējas savstarpējas “zinātniskās sabiedrības” saziņas īpaši tad, ja daudzas laboratorijas kopīgi strādā pie kādas pētniecības un izstrādes programmas.

| — | Arī publiskajām iestādēm ir jāpieprasa to atbalstīto pētījumu rezultātu nodošana atklātībai, lai nodrošinātu līdztiesību atbalsta un konkurences jomā. |
| --- | --- |

—

Arī publiskajām iestādēm ir jāpieprasa to atbalstīto pētījumu rezultātu nodošana atklātībai, lai nodrošinātu līdztiesību atbalsta un konkurences jomā.

| — | Turpretim uzņēmumam, ievērojot tā konkurences stāvokli, parasti ir jābūt ieinteresētam savu ražojumu izstrādes rezultātu slepenībā vismaz tik ilgi, kamēr ir iespējams piedāvāt jaunu, tirgum sagatavotu izstrādājumu. |
| --- | --- |

—

Turpretim uzņēmumam, ievērojot tā konkurences stāvokli, parasti ir jābūt ieinteresētam savu ražojumu izstrādes rezultātu slepenībā vismaz tik ilgi, kamēr ir iespējams piedāvāt jaunu, tirgum sagatavotu izstrādājumu.

(49)  Skatīt arī, 1., 7. un 8.§. OV C 309, 16.12.2006

49

(50)  Sal. The Economic Returns to Basic Research and the Benefits of University-Industry Relationships. A literature review and update of findings. Report for the UK Office of Science and Technology* by SPRU — Science and Technology Policy Research. Alister Scott, Grové Steyn, Aldo Geuna*, Stefano Brusoni, Ed Steinmueller, 2002. gads.

50

The Economic Returns to Basic Research and the Benefits of University-Industry Relationships

A literature review and update of findings

Report for the UK Office of Science and Technology* by SPRU

Science and Technology Policy Research

Alister Scott, Grové Steyn, Aldo Geuna*, Stefano Brusoni, Ed Steinmueller

(51)  Tomēr ir zināms, ka inovāciju strauja ieviešana vienmēr ir saistīta arī ar risku, kas var novest pie aizkavēšanās, izmaksu pieauguma vai pat pie neizdošanās; tas var izsaukt sabiedrības kritiku, bet ir vērtējams tikai pēc ilgtermiņa panākumiem. (Piemēri: Airbus 380, Vācijas maksas ceļu sistēma vai UMTS (Universal Mobile Telecomunications System) licences).

51

Airbus

UMTS

Universal Mobile Telecomunications System)

(52)  “Jauna daudzvalodības pamatstratēģija”OV C 324, 30.12.2006.

52

(53)  Tas nozīmē, ka jaunu izgudrojumu nodošana atklātībā noteiktā laika termiņā nevar būt par atteikuma iemeslu pētniekam reģistrēt patentu, norādot, ka izgudrojums vairs nav jauns. Skatīt arī, piemēram, 5.2 punkts (OV. C 95, 23.4.2003); kā arī, 2.5.1 un 2.5.2 punkts (OV C 110 vom 30.4.2004).

53

(54)  Arī (OV C 65, 17.3.2006).

54

(55)  Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu par Eiropas Tehnoloģiju institūta izveidi inovācijas ir: “Tāds process un procesa rezultāti, kurā tiek radītas jaunas idejas, kas ir vērstas uz sabiedriskām un ekonomiskām vajadzībām, no tām veidojoties tādiem jauniem ražojumiem, pakalpojumiem vai uzņēmējdarbības modeļiem, kas tiek sekmīgi ieviesti jau atklātos tirgos vai arī paši palīdz radīt jaunus tirgus”. Izstrādātā izpētes atzinuma izpratnē šeit galvenokārt domāti zinātniski tehniski procesi vai ražojumi.

55

(56)  Skatīt 55. zemsvītras piezīmi. Angļu valodā izmantota saīsināta definīcija skan: “Innovation is the successful exploitation of new ideas”.

56

“Innovation is the successful exploitation of new ideas”

(57)  COM (2006) 502 galīgā redakcija un COM (2006) 589 galīga redakcija, arī 1. un 2. zemsvītras piezīme.

57

(58)  Esko Aho / EUR 22005 . http://europa.eu.int/invest-in-research/

58

Esko Aho

(59)  Piemēram, “Elastīgums un sociālā drošība — Dānijas piemērs” (OV C 195, 18.8.2006).

59

(60)  Šis apzīmējums attiecas uz abiem dzimumiem, tātad arī uz zinātniecēm un inženierēm.

60

(61)  “Pētnieki Eiropas pētniecības telpā: profesija ar daudzpusīgam karjeras iespējam”, (OV C 110, 30.4.2004).

61

(62)  Šim mērķim varētu kalpot vēl labāka universitāšu un ar universitātēm nesaistītu pētniecības institūtu sasaiste, pētniecības un apmācības sadarbībā iesaistot arī to tehnisko aprīkojumu un infrastruktūru, kā arī iekļaujot apmācībā jaunākās pētniecības atziņas.

62

(63)  Piemēram, Vācijā.

63

(64)  Skatīt arī (OV. C 110, 30.4.2004).

64

(65)  Skatīt “Frankfurter Allgemeine Zeitung”, Nr. 257, 2005. gada 4. oktobris, C1.

65

Frankfurter Allgemeine Zeitung

(66)  Skatīt, piemēram, “Forschung und Lehre” (pēc Vācijas augstskolu apvienības pasūtījuma, www.forschung-und-lehre.de) 4/06, 208. lpp., kā arī “Forschung und Lehre” 7/06, 402. lpp.

66

“Forschung und Lehre”

“Forschung und Lehre”

(67)  Skatīt, piemēram, “Beruf und Chance”, “Frankfurter Allgemeine Zeitung”, Nr. 251, 2006. gada 28. oktobris, C1.

67

“Beruf und Chance”, “Frankfurter Allgemeine Zeitung”

---

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 325/28 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 325/28

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par divriteņu vai trīsriteņu mehānisko transportlīdzekļu vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikāciju” (Kodificēta versija)

COM(2006) 556 galīgā redakcija — 2006/0175 (COD)

(2006/C 325/06)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pantu 2006. gada 19. oktobrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu.

Komitejas Birojs 2006. gada 25. oktobrī uzdeva Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētajai nodaļai sagatavot Komitejas atzinumu par šo tematu.

Ņemot vērā darba steidzamību, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 431. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. decembrī (13. decembra sēdē), iecēla SIMONS kgu par galveno ziņotāju un pieņēma atzinumu ar 117 balsīm par un 1 atturoties.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

| 1.1 | Tiecoties uz pilsonisku Eiropu, ir svarīgi, lai Kopienas tiesības būtu saprotamas un pārredzamas. Eiropas Parlaments, Padome un Komisija tādēļ ir norādījusi, ka tiesību aktus, kuros vairākkārt veiktas izmaiņas, nepieciešams kodificēt, un ir panākta iestāžu savstarpēja vienošanās par paātrinātu procedūru. Veicot kodifikāciju, attiecīgajos tiesību aktos nedrīkst ieviest nekādas būtiskas izmaiņas. |
| --- | --- |

1.1

Tiecoties uz pilsonisku Eiropu, ir svarīgi, lai Kopienas tiesības būtu saprotamas un pārredzamas. Eiropas Parlaments, Padome un Komisija tādēļ ir norādījusi, ka tiesību aktus, kuros vairākkārt veiktas izmaiņas, nepieciešams kodificēt, un ir panākta iestāžu savstarpēja vienošanās par paātrinātu procedūru. Veicot kodifikāciju, attiecīgajos tiesību aktos nedrīkst ieviest nekādas būtiskas izmaiņas.

| 1.2 | Apspriežamais Komisijas priekšlikums pilnībā atbilst kodifikācijas mērķim un nosacījumiem. Tādēļ EESK to atbalsta. |
| --- | --- |

1.2

Apspriežamais Komisijas priekšlikums pilnībā atbilst kodifikācijas mērķim un nosacījumiem. Tādēļ EESK to atbalsta.

Briselē, 2006. gada 13. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 325/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 325/29

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam — Ceļā uz ilgtspējīgu Eiropas vīna ražošanas nozari”

COM(2006) 319 galīgā redakcija

(2006/C 325/07)

Eiropas Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2006. gada 22. jūnijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2006. gada 8. novembrī. Ziņotājs — KIENLE kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 431. plenārajā sesijā, kas notika 2006. 13. un 14. decembrī (14. decembra sēdē), ar 107 balsīm par, 2 balsīm pret un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumu un ieteikumu kopsavilkums.

| 1.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojumu par Eiropas vīna tirgus organizācijas reformu. Komiteja ļoti atzinīgi vērtē faktu, ka Eiropas Komisija ierosina saglabāt īpašu vīna tirgus organizāciju, kuras ietvaros var īstenot “ievērojamu reformu”. |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojumu par Eiropas vīna tirgus organizācijas reformu. Komiteja ļoti atzinīgi vērtē faktu, ka Eiropas Komisija ierosina saglabāt īpašu vīna tirgus organizāciju, kuras ietvaros var īstenot “ievērojamu reformu”.

| 1.2 | Tā kā Eiropas vīni ir zaudējuši gan iekšējā tirgus, gan nozīmīgu eksporta tirgu daļu, ko iekarojuši trešo valstu, jo īpaši Jaunās pasaules vīni, ir jāveic izmaiņas tiesiskajā regulējumā, lai uzlabotu Eiropas vīnu konkurētspēju un atgūtu zaudētās tirgus daļas. Šajā sakarā attiecībā uz reformu un ārējās tirdzniecības noteikumiem Komisijai vairāk jāņem vērā fakts, ka Eiropas vīna ražošanas nozare ir vadošā pasaules tirgū. |
| --- | --- |

1.2

Tā kā Eiropas vīni ir zaudējuši gan iekšējā tirgus, gan nozīmīgu eksporta tirgu daļu, ko iekarojuši trešo valstu, jo īpaši Jaunās pasaules vīni, ir jāveic izmaiņas tiesiskajā regulējumā, lai uzlabotu Eiropas vīnu konkurētspēju un atgūtu zaudētās tirgus daļas. Šajā sakarā attiecībā uz reformu un ārējās tirdzniecības noteikumiem Komisijai vairāk jāņem vērā fakts, ka Eiropas vīna ražošanas nozare ir vadošā pasaules tirgū.

| 1.3 | EESK atgādina par 1999. gada 27.–28. janvāra atzinumu (1), kurā tā atzina par nepietiekamiem toreizējos Eiropas Komisijas reformu priekšlikumus. Daudzi minētajā atzinumā izteiktie ierosinājumi, it īpaši attiecībā uz konkurētspēju, intervences pasākumiem, reģionālo atšķirību ievērošanu un informēšanu, joprojām ir aktuāli. |
| --- | --- |

1.3

EESK atgādina par 1999. gada 27.–28. janvāra atzinumu (1), kurā tā atzina par nepietiekamiem toreizējos Eiropas Komisijas reformu priekšlikumus. Daudzi minētajā atzinumā izteiktie ierosinājumi, it īpaši attiecībā uz konkurētspēju, intervences pasākumiem, reģionālo atšķirību ievērošanu un informēšanu, joprojām ir aktuāli.

| 1.4 | EESK uzsver, ka vīns un vīnkopība ir būtiska un neatņemama Eiropas kultūras un dzīvesveida sastāvdaļa. Daudzos Eiropas vīnkopības reģionos vīnkopība veido šo reģionu sabiedrisko un ekonomisko vidi. Komiteja tādēļ uzsver, ka, īstenojot reformu, jāapsver tās ietekme ne tikai uz ekonomisku, bet arī uz nodarbinātību, sociālo struktūru, vidi (jo īpaši saistībā ar vīnogulāju izciršanas programmām), kā arī patērētāju aizsardzību un veselību. |
| --- | --- |

1.4

EESK uzsver, ka vīns un vīnkopība ir būtiska un neatņemama Eiropas kultūras un dzīvesveida sastāvdaļa. Daudzos Eiropas vīnkopības reģionos vīnkopība veido šo reģionu sabiedrisko un ekonomisko vidi. Komiteja tādēļ uzsver, ka, īstenojot reformu, jāapsver tās ietekme ne tikai uz ekonomisku, bet arī uz nodarbinātību, sociālo struktūru, vidi (jo īpaši saistībā ar vīnogulāju izciršanas programmām), kā arī patērētāju aizsardzību un veselību.

| 1.5 | EESK apzinās, ka vīnkopība ir iztikas pamats pusotram miljonam pārsvarā mazu ģimenes uzņēmumu Eiropas Savienībā un (kaut arī tikai sezonāli) tajā ir nodarbināti vairāk nekā 2,5 miljoni darba ņēmēju. Tādēļ Komiteja uzskata, ka reformas gaitā priekšroka jādod pasākumiem, kas pozitīvi ietekmē vīnkopju ienākumus un nodarbinātības iespējas Eiropas vīnkopības nozarē. |
| --- | --- |

1.5

EESK apzinās, ka vīnkopība ir iztikas pamats pusotram miljonam pārsvarā mazu ģimenes uzņēmumu Eiropas Savienībā un (kaut arī tikai sezonāli) tajā ir nodarbināti vairāk nekā 2,5 miljoni darba ņēmēju. Tādēļ Komiteja uzskata, ka reformas gaitā priekšroka jādod pasākumiem, kas pozitīvi ietekmē vīnkopju ienākumus un nodarbinātības iespējas Eiropas vīnkopības nozarē.

| 1.6 | EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu par finansējuma piešķiršanu visām vīnu ražojošām dalībvalstīm, jo šāda pieeja būtiski veicina subsidiaritātes principa piemērošanu un reģionālo atšķirību ievērošanu. EESK savos priekšlikumos attiecībā uz atbalsta instrumentu sadali tādos, ko finansē no Eiropas Kopienas budžeta, un tādos, ko finansē no valstīm piešķirtā budžeta, ievēro iepriekš minētos principus un neatbalsta pasākumus vīna tirgus politikas renacionalizācijai. |
| --- | --- |

1.6

EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu par finansējuma piešķiršanu visām vīnu ražojošām dalībvalstīm, jo šāda pieeja būtiski veicina subsidiaritātes principa piemērošanu un reģionālo atšķirību ievērošanu. EESK savos priekšlikumos attiecībā uz atbalsta instrumentu sadali tādos, ko finansē no Eiropas Kopienas budžeta, un tādos, ko finansē no valstīm piešķirtā budžeta, ievēro iepriekš minētos principus un neatbalsta pasākumus vīna tirgus politikas renacionalizācijai.

| 1.7 | EESK cer, ka Eiropas Komisija izvirzīs konkrētus priekšlikumus attiecībā uz patērētāju informēšanas un noieta veicināšanas pasākumiem iekšējā un eksporta tirgū. |
| --- | --- |

1.7

EESK cer, ka Eiropas Komisija izvirzīs konkrētus priekšlikumus attiecībā uz patērētāju informēšanas un noieta veicināšanas pasākumiem iekšējā un eksporta tirgū.

2.   Komisijas apsvērumi un priekšlikumi.

Reformas mērķi

| 2.1 | Komisija izvirzījusi šādus reformas mērķus: konkurētspējas uzlabošana, Eiropas vīnu reputācijas nostiprināšana, tirgus daļas atgūšana un jaunu tirgus daļu iekarošana, pēc iespējas vienkāršāki noteikumi, vīnkopības reģionu sabiedriskās un politiskās lomas ievērošana. |
| --- | --- |

2.1

Komisija izvirzījusi šādus reformas mērķus: konkurētspējas uzlabošana, Eiropas vīnu reputācijas nostiprināšana, tirgus daļas atgūšana un jaunu tirgus daļu iekarošana, pēc iespējas vienkāršāki noteikumi, vīnkopības reģionu sabiedriskās un politiskās lomas ievērošana.

| 2.1.1 | Komisija minējusi vēl vienu mērķi, proti, tirgū jāpanāk līdzsvars, un tādēļ tā iesaka īstenot noteiktus pasākumus, piemēram, vispārēju vīnogulāju izciršanu. |
| --- | --- |

2.1.1

Komisija minējusi vēl vienu mērķi, proti, tirgū jāpanāk līdzsvars, un tādēļ tā iesaka īstenot noteiktus pasākumus, piemēram, vispārēju vīnogulāju izciršanu.

Pašreizējā vīna tirgus kopīgā organizācija

| 2.2 | Komisijas ziņojumā analizēta pašreizējā situācija tirgū, raksturotas vīna tirgus kopīgās organizācijas pašreizējās problēmas un pēc tam ierosināti attiecīgi pasākumi. |
| --- | --- |

2.2

Komisijas ziņojumā analizēta pašreizējā situācija tirgū, raksturotas vīna tirgus kopīgās organizācijas pašreizējās problēmas un pēc tam ierosināti attiecīgi pasākumi.

Četras iespējas

| 2.3 | Komisija apsvērusi četras iespējas, kā reformēt kopīgo ES vīna tirgus organizāciju:






  — | status quo saglabāšanu ar dažiem pielāgojumiem, |
| --- | --- | --- |

2.3

Komisija apsvērusi četras iespējas, kā reformēt kopīgo ES vīna tirgus organizāciju:

—

status quo saglabāšanu ar dažiem pielāgojumiem,

| — | reformu pēc KLP reformas modeļa, |
| --- | --- |

—

reformu pēc KLP reformas modeļa,

| — | ierobežojumu atcelšanu vīna tirgū, |
| --- | --- |

—

ierobežojumu atcelšanu vīna tirgū,

| — | ievērojama vīna tirgus kopīgās organizācijas reforma. |
| --- | --- |

—

ievērojama vīna tirgus kopīgās organizācijas reforma.

| 2.3.1 | Pamatojoties uz pašas veikto analīzi, Komiteja secina, ka no četrām iespējām visvairāk priekšrocību ir ievērojamai reformai un ka būtu nepieciešams saglabāt īpašu vīna tirgus organizāciju. |
| --- | --- |

2.3.1

Pamatojoties uz pašas veikto analīzi, Komiteja secina, ka no četrām iespējām visvairāk priekšrocību ir ievērojamai reformai un ka būtu nepieciešams saglabāt īpašu vīna tirgus organizāciju.

Ievērojama vīna tirgus kopīgās organizācijas reforma

| 2.4 | Komisija piedāvā divas iespējas, proti, reformu īstenot vienā vai divos posmos. A variants paredz, ka stādīšanas noteikumus atceļ tūlīt (vai līdz 2010. gada 1. augustam) bez pārejas noteikumiem. B variants paredz, ka pirms stādīšanas noteikumu atcelšanas notiek vispārēja vīnogulāju izciršana, tādējādi veicot strukturālus pielāgojumus. |
| --- | --- |

2.4

Komisija piedāvā divas iespējas, proti, reformu īstenot vienā vai divos posmos. A variants paredz, ka stādīšanas noteikumus atceļ tūlīt (vai līdz 2010. gada 1. augustam) bez pārejas noteikumiem. B variants paredz, ka pirms stādīšanas noteikumu atcelšanas notiek vispārēja vīnogulāju izciršana, tādējādi veicot strukturālus pielāgojumus.

Tirgus pārvaldības pasākumu atcelšana un uz nākotni vērstu pasākumu ieviešana

| 2.5 | Eiropas Komisija ierosina nekavējoties atcelt šādus pasākumus:






  — | atbalstu blakusproduktu destilēšanai, |
| --- | --- | --- |

2.5

Eiropas Komisija ierosina nekavējoties atcelt šādus pasākumus:

—

atbalstu blakusproduktu destilēšanai,

| — | dzeramā vīna destilēšanu un krīzes destilēšanu, |
| --- | --- |

—

dzeramā vīna destilēšanu un krīzes destilēšanu,

| — | atbalstu privātai uzglabāšanai, |
| --- | --- |

—

atbalstu privātai uzglabāšanai,

| — | atbalstu nenorūgušu vīnogu vīna bagātināšanai un vīnogu sulas gatavošanai. |
| --- | --- |

—

atbalstu nenorūgušu vīnogu vīna bagātināšanai un vīnogu sulas gatavošanai.

Finansējuma sadale pa dalībvalstīm

| 2.6 | Komisija ierosina sadalīt finansējumu katrai vīnu ražojošai dalībvalstij, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem. No piedāvātajām iespējām attiecīgā dalībvalsts varētu izvēlēties tās situācijai vispiemērotākos pasākumus, kuriem jāpiešķir finansējums. |
| --- | --- |

2.6

Komisija ierosina sadalīt finansējumu katrai vīnu ražojošai dalībvalstij, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem. No piedāvātajām iespējām attiecīgā dalībvalsts varētu izvēlēties tās situācijai vispiemērotākos pasākumus, kuriem jāpiešķir finansējums.

Lauku attīstība

| 2.7 | Eiropas Komisija ierosina minētos pārstrukturēšanas un pārveidošanas pasākumus veikt lauku attīstības ietvaros, un finanšu līdzekļi tādēļ būtu jānovirza no īpašā vīna budžeta uz II pīlāru. |
| --- | --- |

2.7

Eiropas Komisija ierosina minētos pārstrukturēšanas un pārveidošanas pasākumus veikt lauku attīstības ietvaros, un finanšu līdzekļi tādēļ būtu jānovirza no īpašā vīna budžeta uz II pīlāru.

Kvalitātes politika un ģeogrāfiskās norādes

| 2.8 | Komisija ierosina ievērojami pārskatīt pašreizējos kvalitāti reglamentējošos noteikumus, lai uzlabotu ES kvalitātes politikas atbilstību starptautiskajiem noteikumiem, jo īpaši TRIPs līgumam (Līgumam par ar tirdzniecību saistīto intelektuālā īpašuma tiesībām). |
| --- | --- |

2.8

Komisija ierosina ievērojami pārskatīt pašreizējos kvalitāti reglamentējošos noteikumus, lai uzlabotu ES kvalitātes politikas atbilstību starptautiskajiem noteikumiem, jo īpaši TRIPs līgumam (Līgumam par ar tirdzniecību saistīto intelektuālā īpašuma tiesībām).

Vīna darīšanas paņēmieni

| 2.9 | Komisija ierosina liberalizēt vīna darīšanas paņēmienus saskaņā ar Starptautiskās vīnkopības un vīna organizācijas (OIV) standartiem. |
| --- | --- |

2.9

Komisija ierosina liberalizēt vīna darīšanas paņēmienus saskaņā ar Starptautiskās vīnkopības un vīna organizācijas (OIV) standartiem.

Bagātināšana

| 2.10 | Komisijas ierosina aizliegt bagātināšanu ar saharozi, vienlaikus atceļot atbalstu nenorūguša vīnogu vīna koncentrāta izmantošanai, kā arī būtiski ierobežojot bagātināšanas diapazonu vīna ražošanas apgabalos Eiropas ziemeļos. |
| --- | --- |

2.10

Komisijas ierosina aizliegt bagātināšanu ar saharozi, vienlaikus atceļot atbalstu nenorūguša vīnogu vīna koncentrāta izmantošanai, kā arī būtiski ierobežojot bagātināšanas diapazonu vīna ražošanas apgabalos Eiropas ziemeļos.

Marķēšana

| 2.11 | Komisija ierosina vienkāršot marķēšanas noteikumus un ieviest vienotu tiesisko regulējumu, ko varētu piemērot visām vīna un tā paveidu kategorijām. |
| --- | --- |

2.11

Komisija ierosina vienkāršot marķēšanas noteikumus un ieviest vienotu tiesisko regulējumu, ko varētu piemērot visām vīna un tā paveidu kategorijām.

Informēšana un noieta veicināšana

| 2.12 | Komisija iecerējusi veltīt daudz lielāku uzmanību noieta veicināšanas un informēšanas politikai. Ir jāizmanto visas iespējas, ko piedāvā spēkā esošie Kopienas tiesību akti. |
| --- | --- |

2.12

Komisija iecerējusi veltīt daudz lielāku uzmanību noieta veicināšanas un informēšanas politikai. Ir jāizmanto visas iespējas, ko piedāvā spēkā esošie Kopienas tiesību akti.

Vides aizsardzība

| 2.13 | Komisija grib arī nodrošināt, lai vīna nozares reforma mazinātu vīnkopības un vīna darīšanas ietekmi uz vidi. |
| --- | --- |

2.13

Komisija grib arī nodrošināt, lai vīna nozares reforma mazinātu vīnkopības un vīna darīšanas ietekmi uz vidi.

PTO

| 2.14 | Komisija uzsver, ka ir svarīgi panākt jaunās vīna tirgus kopīgās organizācijas atbilstību PTO noteikumiem. Komisija tādēļ uzskata, ka jāpārtrauc pašreizējie intervences pasākumi un jāļauj Eiropas Savienībā vinificēt importētus nenorūgušus vīnogu vīnus un jaukt Kopienas vīnus ar trešo valstu vīniem. |
| --- | --- |

2.14

Komisija uzsver, ka ir svarīgi panākt jaunās vīna tirgus kopīgās organizācijas atbilstību PTO noteikumiem. Komisija tādēļ uzskata, ka jāpārtrauc pašreizējie intervences pasākumi un jāļauj Eiropas Savienībā vinificēt importētus nenorūgušus vīnogu vīnus un jaukt Kopienas vīnus ar trešo valstu vīniem.

3.   Vispārējas piezīmes.

Reformas mērķi

| 3.1 | EESK var kopumā atbalstīt Eiropas Komisijas izvirzītos mērķus. Komiteja tomēr uzskata, ka ir nepieciešami daži grozījumi. |
| --- | --- |

3.1

EESK var kopumā atbalstīt Eiropas Komisijas izvirzītos mērķus. Komiteja tomēr uzskata, ka ir nepieciešami daži grozījumi.

| 3.1.1 | EESK atgādina, ka iepriekš pieņemtā atzinumā tā citu mērķu starpā ir izvirzījusi arī šādus:






  — | nozares ilgtermiņa konkurētspējas palielināšana, |
| --- | --- | --- |

3.1.1

EESK atgādina, ka iepriekš pieņemtā atzinumā tā citu mērķu starpā ir izvirzījusi arī šādus:

—

nozares ilgtermiņa konkurētspējas palielināšana,

| — | intervences pasākumu, kas rada mākslīgas iespējas ražas pārpalikumu noietam, atcelšana, |
| --- | --- |

—

intervences pasākumu, kas rada mākslīgas iespējas ražas pārpalikumu noietam, atcelšana,

| — | reģionālo atšķirību ievērošana, |
| --- | --- |

—

reģionālo atšķirību ievērošana,

| — | informēšana par saprātīga vīna patēriņa priekšrocībām. |
| --- | --- |

—

informēšana par saprātīga vīna patēriņa priekšrocībām.

| 3.1.2 | EESK uzskata, ka ir rūpīgi jāpārbauda, vai globalizētā vīna tirgū, kā arī atceļot efektīvu ārējo aizsardzību, vispār var panākt vispārēju tirgus līdzsvaru. |
| --- | --- |

3.1.2

EESK uzskata, ka ir rūpīgi jāpārbauda, vai globalizētā vīna tirgū, kā arī atceļot efektīvu ārējo aizsardzību, vispār var panākt vispārēju tirgus līdzsvaru.

| 3.1.3 | Tādēļ īpaša uzmanība ir jāpievērš Eiropas vīna ražotāju konkurētspējas palielināšanai. Jāstiprina Eiropas ekonomika, jāatbalsta kvalitātes uzlabošanas centieni un vairāk jāorientējas uz tirgus tendencēm un patērētāju vēlmēm. |
| --- | --- |

3.1.3

Tādēļ īpaša uzmanība ir jāpievērš Eiropas vīna ražotāju konkurētspējas palielināšanai. Jāstiprina Eiropas ekonomika, jāatbalsta kvalitātes uzlabošanas centieni un vairāk jāorientējas uz tirgus tendencēm un patērētāju vēlmēm.

| 3.1.4 | Komiteja uzskata, ka ir nepieciešams konkretizēt ekonomiskos mērķus un tiem pievienot sociālos un ar nodarbinātības politiku saistītos mērķus. Tas jādara galvenokārt tāpēc, lai uzlabotu vīnkopības uzņēmumu finansiālo situāciju. Īpaša uzmanība jāvelta jauno vīnkopju profesionālās attīstības iespējām. Jāņem vērā pilnas slodzes darbinieku un sezonas darbinieku nodarbināšanas iespējas un jāuzlabo priekšnoteikumi, lai varētu maksāt atbilstīgu atalgojumu. |
| --- | --- |

3.1.4

Komiteja uzskata, ka ir nepieciešams konkretizēt ekonomiskos mērķus un tiem pievienot sociālos un ar nodarbinātības politiku saistītos mērķus. Tas jādara galvenokārt tāpēc, lai uzlabotu vīnkopības uzņēmumu finansiālo situāciju. Īpaša uzmanība jāvelta jauno vīnkopju profesionālās attīstības iespējām. Jāņem vērā pilnas slodzes darbinieku un sezonas darbinieku nodarbināšanas iespējas un jāuzlabo priekšnoteikumi, lai varētu maksāt atbilstīgu atalgojumu.

| 3.1.5 | Komiteja kritiski vērtē Ministru padomes kompetenču (piemēram, tiesību atļaut jaunu vīna darīšanas paņēmienu izmantošanu) nodošanu Komisijai, jo tā, slēdzot divpusējus nolīgumus, ir nepietiekami aizstāvējusi Eiropas vīna ražotāju intereses. |
| --- | --- |

3.1.5

Komiteja kritiski vērtē Ministru padomes kompetenču (piemēram, tiesību atļaut jaunu vīna darīšanas paņēmienu izmantošanu) nodošanu Komisijai, jo tā, slēdzot divpusējus nolīgumus, ir nepietiekami aizstāvējusi Eiropas vīna ražotāju intereses.

| 3.1.6 | EESK uzskata, ka pašreizējo finanšu līdzekļu apjoms ir jāpalielina, ņemot vērā divu jaunu vīna ražotājvalstu pievienošanos ES. |
| --- | --- |

3.1.6

EESK uzskata, ka pašreizējo finanšu līdzekļu apjoms ir jāpalielina, ņemot vērā divu jaunu vīna ražotājvalstu pievienošanos ES.

Pašreizējās vīna tirgus kopīgās organizācijas ex post analīze

| 3.2 | Tā kā tirgus dalībnieki un neatkarīgas organizācijas nepiekrīt Komisijas analīzei un neatbalsta pēc analīzes veikšanas paredzētos pasākumus, EESK uzskata, ka tie kopumā ir jāpārskata. |
| --- | --- |

3.2

Tā kā tirgus dalībnieki un neatkarīgas organizācijas nepiekrīt Komisijas analīzei un neatbalsta pēc analīzes veikšanas paredzētos pasākumus, EESK uzskata, ka tie kopumā ir jāpārskata.

| 3.2.1 | Komiteja uzskata, ka ir jāuzlabo un jāpaplašina tirgus novērošana, lai iegūtu jaunākos datus par vīna ražošanu, tirdzniecību un patēriņu, kuri kalpotu par pamatu vīna tirgus organizācijai. Līdz šim apkopotie dati ir svarīgi, bet nepietiekami. Nepieciešama ir arī aktuāla informācija par ražošanas struktūru, noieta iespēju un patērētāju uzvedības izmaiņām. |
| --- | --- |

3.2.1

Komiteja uzskata, ka ir jāuzlabo un jāpaplašina tirgus novērošana, lai iegūtu jaunākos datus par vīna ražošanu, tirdzniecību un patēriņu, kuri kalpotu par pamatu vīna tirgus organizācijai. Līdz šim apkopotie dati ir svarīgi, bet nepietiekami. Nepieciešama ir arī aktuāla informācija par ražošanas struktūru, noieta iespēju un patērētāju uzvedības izmaiņām.

| 3.2.2 | Jāpārbauda Komisijas apgalvojums, ka palielinās struktūrpārpalikumi. Komiteja norāda, ka krājumu pieaugums ir izskaidrojams arī ar kvalitatīvo vīnu ražošanas pieaugumu. |
| --- | --- |

3.2.2

Jāpārbauda Komisijas apgalvojums, ka palielinās struktūrpārpalikumi. Komiteja norāda, ka krājumu pieaugums ir izskaidrojams arī ar kvalitatīvo vīnu ražošanas pieaugumu.

Četras iespējas

| 3.3 | EESK uzskata, ka minētās četras iespējas ir rūpīgi jāpārbauda, tomēr pēc sākotnējas analīzes tā piekrīt Komisijas izvēlei. Taču plāns, kā tiks veikta “ievērojama reforma”, ir jāprecizē. |
| --- | --- |

3.3

EESK uzskata, ka minētās četras iespējas ir rūpīgi jāpārbauda, tomēr pēc sākotnējas analīzes tā piekrīt Komisijas izvēlei. Taču plāns, kā tiks veikta “ievērojama reforma”, ir jāprecizē.

| 3.3.1 | Komiteja ļoti atzinīgi vērtē faktu, ka Eiropas Komisija ierosina saglabāt īpašu vīna tirgus organizāciju. Organizējot vīna tirgu, ir jāievēro visi tirgus organizācijas aspekti no ražošanas līdz patēriņam, jo īpaši patērētāju aizsardzības, veselības aizsardzības un patērētāju informēšanas pasākumi. |
| --- | --- |

3.3.1

Komiteja ļoti atzinīgi vērtē faktu, ka Eiropas Komisija ierosina saglabāt īpašu vīna tirgus organizāciju. Organizējot vīna tirgu, ir jāievēro visi tirgus organizācijas aspekti no ražošanas līdz patēriņam, jo īpaši patērētāju aizsardzības, veselības aizsardzības un patērētāju informēšanas pasākumi.

Ievērojama reforma

| 3.4 | EESK uzskata, ka jaunajai vīna tirgus organizācijai jāsāk darboties 2008. gadā. Taču Komiteja uzskata, ka ir nepieciešams pakāpenisks pārejas periods, lai uzņēmumi nepieciešamības gadījumā varētu pakāpeniski pielāgoties jaunajiem pamatnosacījumiem. |
| --- | --- |

3.4

EESK uzskata, ka jaunajai vīna tirgus organizācijai jāsāk darboties 2008. gadā. Taču Komiteja uzskata, ka ir nepieciešams pakāpenisks pārejas periods, lai uzņēmumi nepieciešamības gadījumā varētu pakāpeniski pielāgoties jaunajiem pamatnosacījumiem.

| 3.4.1 | EESK pilnībā noraida priekšlikumu, ka vairāk nekā trešdaļa paredzēto līdzekļu ir jāatvēl vīnogulāju izciršanas programmai, līdz ar to šie līdzekļi nav pieejami tirgus pasākumiem vai konkurētspējas palielināšanai. Komiteja piekrīt, ka izciršana ir nozīmīgs tirgus organizācijas instruments (skatīt teksta turpinājumā), un tam būtu jābūt brīvprātīgam pasākumam, kas vīnkopības reģioniem tiek piedāvāts Kopienas vispārējo noteikumu sistēmā. |
| --- | --- |

3.4.1

EESK pilnībā noraida priekšlikumu, ka vairāk nekā trešdaļa paredzēto līdzekļu ir jāatvēl vīnogulāju izciršanas programmai, līdz ar to šie līdzekļi nav pieejami tirgus pasākumiem vai konkurētspējas palielināšanai. Komiteja piekrīt, ka izciršana ir nozīmīgs tirgus organizācijas instruments (skatīt teksta turpinājumā), un tam būtu jābūt brīvprātīgam pasākumam, kas vīnkopības reģioniem tiek piedāvāts Kopienas vispārējo noteikumu sistēmā.

| 3.4.2 | Komiteja neatbalsta vispārēju stādīšanas noteikumu liberalizēšanu, jo tā apdraud vīna tirgus reformas ekonomisko, sociālo, ar vides politiku un ainavas saglabāšanu saistīto mērķu īstenošanu. Mēs nevaram atbalstīt pasākumus, kas veicina vīnkopības uzņēmumu pārvietošanos no vietām, kur ir augsta vīnkopības kultūra, uz vietām, kur vīnkopība ir saistīta ar mazākām izmaksām. Ja Eiropas regulējošā darbība vīnkopības nozarē un jaunas stādīšanas aizliegums tiks atcelts, tad jāizveido pilnvarošanas kārtība, lai vīnkopības reģioni varētu arī turpmāk piemērot vai veidot savus audzēšanas noteikumus saskaņā ar Eiropas vīna tirgus organizācijas mērķiem. |
| --- | --- |

3.4.2

Komiteja neatbalsta vispārēju stādīšanas noteikumu liberalizēšanu, jo tā apdraud vīna tirgus reformas ekonomisko, sociālo, ar vides politiku un ainavas saglabāšanu saistīto mērķu īstenošanu. Mēs nevaram atbalstīt pasākumus, kas veicina vīnkopības uzņēmumu pārvietošanos no vietām, kur ir augsta vīnkopības kultūra, uz vietām, kur vīnkopība ir saistīta ar mazākām izmaksām. Ja Eiropas regulējošā darbība vīnkopības nozarē un jaunas stādīšanas aizliegums tiks atcelts, tad jāizveido pilnvarošanas kārtība, lai vīnkopības reģioni varētu arī turpmāk piemērot vai veidot savus audzēšanas noteikumus saskaņā ar Eiropas vīna tirgus organizācijas mērķiem.

| 3.4.3 | Komiteja kritiski vērtē faktu, ka Komisijas vārdiem “tirgus daļas atgūšana” neseko nekādi pasākumi ievērojamas reformas īstenošanai. Nav paredzēti instrumenti un pasākumi, lai pozitīvi vērtējamos mērķus varētu īstenot. |
| --- | --- |

3.4.3

Komiteja kritiski vērtē faktu, ka Komisijas vārdiem “tirgus daļas atgūšana” neseko nekādi pasākumi ievērojamas reformas īstenošanai. Nav paredzēti instrumenti un pasākumi, lai pozitīvi vērtējamos mērķus varētu īstenot.

Tirgus instrumentu atcelšana un progresīvu pasākumu ieviešana

| 3.5 | EESK atgādina, ka tā jau aicinājusi atcelt intervences pasākumus kā mākslīgi radītas noieta iespējas un ka tā atbalsta priekšlikumus minētā mērķa īstenošanai. |
| --- | --- |

3.5

EESK atgādina, ka tā jau aicinājusi atcelt intervences pasākumus kā mākslīgi radītas noieta iespējas un ka tā atbalsta priekšlikumus minētā mērķa īstenošanai.

| 3.5.1 | Komiteja iesaka — vīnogulāju izciršanai jābūt vienam no brīvprātīgiem pasākumiem, ko vīnkopības reģioni, īstenojot strukturālu programmu ar sociāliem elementiem, var piedāvāt uzņēmumiem, kas grib pilnībā vai daļēji pārtraukt ražošanu. |
| --- | --- |

3.5.1

Komiteja iesaka — vīnogulāju izciršanai jābūt vienam no brīvprātīgiem pasākumiem, ko vīnkopības reģioni, īstenojot strukturālu programmu ar sociāliem elementiem, var piedāvāt uzņēmumiem, kas grib pilnībā vai daļēji pārtraukt ražošanu.

| 3.5.2 | Komiteja neatbalsta tūlītēju intervences pasākumu apturēšana. Tādēļ Komiteja iesaka pārejas periodā no 2008. līdz 2010. gadam






  — | destilāciju dzeramā degvīna ražošanai (šobrīd 29. pants), kā arī |
| --- | --- | --- |

3.5.2

Komiteja neatbalsta tūlītēju intervences pasākumu apturēšana. Tādēļ Komiteja iesaka pārejas periodā no 2008. līdz 2010. gadam

—

destilāciju dzeramā degvīna ražošanai (šobrīd 29. pants), kā arī

| — | atbalstu privātai uzglabāšanai (šobrīd 24.ff pants) |
| --- | --- |

—

atbalstu privātai uzglabāšanai (šobrīd 24.ff pants)

veikt no valstīm piešķirtā finansējuma.

| 3.5.3 | Komiteja uzskata, ka prasību par blakusproduktu destilāciju nedrīkst atcelt, jo tā nepieciešama, lai nodrošinātu vīna produktu kvalitāti un nepieļautu ļaunprātīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

3.5.3

Komiteja uzskata, ka prasību par blakusproduktu destilāciju nedrīkst atcelt, jo tā nepieciešama, lai nodrošinātu vīna produktu kvalitāti un nepieļautu ļaunprātīgu izmantošanu.

| 3.5.4 | Komiteja uzskata, ka no valstij piešķirtā finansējuma jāparedz līdzekļi, lai veiktu krīzes situācijas novēršanas pasākumus, par ko ražotāji ir līdzatbildīgi. |
| --- | --- |

3.5.4

Komiteja uzskata, ka no valstij piešķirtā finansējuma jāparedz līdzekļi, lai veiktu krīzes situācijas novēršanas pasākumus, par ko ražotāji ir līdzatbildīgi.

| 3.5.5 | Komiteja uzskata, ka ir jāievieš jauni progresīvi instrumenti, lai sasniegtu izvirzītos mērķus. Te jāmin:






  — | visaptveroša tirgus novērošana, |
| --- | --- | --- |

3.5.5

Komiteja uzskata, ka ir jāievieš jauni progresīvi instrumenti, lai sasniegtu izvirzītos mērķus. Te jāmin:

—

visaptveroša tirgus novērošana,

| — | informēšanas programma, lai iekšējā tirgū informētu patērētājus par saprātīga vīna patēriņa priekšrocībām, |
| --- | --- |

—

informēšanas programma, lai iekšējā tirgū informētu patērētājus par saprātīga vīna patēriņa priekšrocībām,

| — | eksporta veicināšanas programmas izveide, |
| --- | --- |

—

eksporta veicināšanas programmas izveide,

| — | trešo valstu patērētāju informēšanas programma, |
| --- | --- |

—

trešo valstu patērētāju informēšanas programma,

| — | sadarbībā arī ar trešajām valstīm īstenojamas pētniecības programmas. |
| --- | --- |

—

sadarbībā arī ar trešajām valstīm īstenojamas pētniecības programmas.

| 3.5.6 | Komiteja uzsver, ka tirgus organizācijas instrumentiem jāsniedz labums galvenokārt tiem, kas vēlas turpināt vīnkopības attīstību Eiropā, un ka nav jāatbalsta tie, kas dažādu iemeslu dēļ vēlas pārtraukt nodarbošanos ar vīnkopību. |
| --- | --- |

3.5.6

Komiteja uzsver, ka tirgus organizācijas instrumentiem jāsniedz labums galvenokārt tiem, kas vēlas turpināt vīnkopības attīstību Eiropā, un ka nav jāatbalsta tie, kas dažādu iemeslu dēļ vēlas pārtraukt nodarbošanos ar vīnkopību.

Finansējuma piešķiršana dalībvalstīm

| 3.6 | EESK atzinīgi vērtē minēto priekšlikumu, jo tas atbilst tās aicinājumam ņemt vērā reģionālās atšķirības un veicināt konsekventas subsidiaritātes ieviešanu vīna ražošanas nozarē. Tomēr jāsaglabā saskaņota un atbilstoša Kopienas sistēma, lai izvairītos no renacionalizācijas un saglabātu Eiropas vīna ražošanas nozares raksturīgās iezīmes. |
| --- | --- |

3.6

EESK atzinīgi vērtē minēto priekšlikumu, jo tas atbilst tās aicinājumam ņemt vērā reģionālās atšķirības un veicināt konsekventas subsidiaritātes ieviešanu vīna ražošanas nozarē. Tomēr jāsaglabā saskaņota un atbilstoša Kopienas sistēma, lai izvairītos no renacionalizācijas un saglabātu Eiropas vīna ražošanas nozares raksturīgās iezīmes.

| 3.6.1 | Komitejas atzinumā (CES 68/99) jau tika pausts viedoklis, ka izvēlei, kādus reformu programmā paredzētos pasākumus īstenot vīnkopības reģionos, jābūt valstu kompetencē. Minētajā procesā būtiska nozīme varētu būt ražotāju organizācijām, nozares apvienībām un attiecīga profila iestādēm. |
| --- | --- |

3.6.1

Komitejas atzinumā (CES 68/99) jau tika pausts viedoklis, ka izvēlei, kādus reformu programmā paredzētos pasākumus īstenot vīnkopības reģionos, jābūt valstu kompetencē. Minētajā procesā būtiska nozīme varētu būt ražotāju organizācijām, nozares apvienībām un attiecīga profila iestādēm.

| 3.6.2 | EESK arī atgādina, ka tā aicināja izstrādāt īpašu programmu, lai veicinātu vīnogu audzēšanu mazāk attīstītos vīnkopības reģionos, piemēram, stāvās vietās un nogāzēs. Šī programma būtu jāparedz arī ārkārtēju klimatisko apstākļu skartiem reģioniem. |
| --- | --- |

3.6.2

EESK arī atgādina, ka tā aicināja izstrādāt īpašu programmu, lai veicinātu vīnogu audzēšanu mazāk attīstītos vīnkopības reģionos, piemēram, stāvās vietās un nogāzēs. Šī programma būtu jāparedz arī ārkārtēju klimatisko apstākļu skartiem reģioniem.

| 3.6.3 | EESK atbalsta dažādu pasākumu īstenošanu, kuriem, pēc Komitejas domām, ir jābūt tālejošākiem nekā Komisijas minētie piemēri. Komiteja norāda uz atzinumu (CES 68/99), kurā tā aicināja būtiski paplašināt programmas vīna darīšanas un tirdzniecības veicināšanai. |
| --- | --- |

3.6.3

EESK atbalsta dažādu pasākumu īstenošanu, kuriem, pēc Komitejas domām, ir jābūt tālejošākiem nekā Komisijas minētie piemēri. Komiteja norāda uz atzinumu (CES 68/99), kurā tā aicināja būtiski paplašināt programmas vīna darīšanas un tirdzniecības veicināšanai.

| 3.6.4 | Turklāt Komiteja uzskata, ka no valstij piešķirtajiem finanšu līdzekļiem jāfinansē saskaņoti un integrēti pasākumi, lai panāktu vislielāko iespējamo efektu. Šādus pasākumus tādēļ jāiekļauj visaptverošos ražošanas ķēžu plānos, kas aptver posmus, sākot ar vīnogu audzēšanu, pārstrādi un beidzot ar produkta realizāciju. Jāfinansē arī pasākumi, kas ļauj ražotājiem būt līdzatbildīgiem par potenciāla izmantošanu un alternatīvu noieta tirgu atklāšanu. Komiteja uzskata, ka galvenā atbildība par minēto plānu pārvaldību jāuzņemas ražotāju organizācijām. |
| --- | --- |

3.6.4

Turklāt Komiteja uzskata, ka no valstij piešķirtajiem finanšu līdzekļiem jāfinansē saskaņoti un integrēti pasākumi, lai panāktu vislielāko iespējamo efektu. Šādus pasākumus tādēļ jāiekļauj visaptverošos ražošanas ķēžu plānos, kas aptver posmus, sākot ar vīnogu audzēšanu, pārstrādi un beidzot ar produkta realizāciju. Jāfinansē arī pasākumi, kas ļauj ražotājiem būt līdzatbildīgiem par potenciāla izmantošanu un alternatīvu noieta tirgu atklāšanu. Komiteja uzskata, ka galvenā atbildība par minēto plānu pārvaldību jāuzņemas ražotāju organizācijām.

| 3.6.5 | Finansējuma piešķiršana dalībvalstīm būtu jāveic atbilstoši vīnogulāju platību koeficientam, kā to praktizē pārstrukturēšanas gadījumā. Pārejas periodā likvidēto tirgus mehānismu vietā jāparedz pietiekami finanšu līdzekļi, lai uzņēmumi, kas minētos mehānismus līdz šim izmantojuši, varētu pakāpeniski pielāgoties jaunajiem pamatnosacījumiem. |
| --- | --- |

3.6.5

Finansējuma piešķiršana dalībvalstīm būtu jāveic atbilstoši vīnogulāju platību koeficientam, kā to praktizē pārstrukturēšanas gadījumā. Pārejas periodā likvidēto tirgus mehānismu vietā jāparedz pietiekami finanšu līdzekļi, lai uzņēmumi, kas minētos mehānismus līdz šim izmantojuši, varētu pakāpeniski pielāgoties jaunajiem pamatnosacījumiem.

| 3.6.6 | Valstīm piešķirtā finansējuma instrumenti ir jānosaka ES vīna tirgus organizācijā. Dalībvalstīm piešķirtā budžeta ietvaros (vīnogulāju platību koeficients) ir jāizdara izvēle, lai palielinātu vīnkopības konkurētspēju. Par programmām ir jāziņo Briselei. Dalībvalstis ir atbildīgas par programmu pareizu izpildi. |
| --- | --- |

3.6.6

Valstīm piešķirtā finansējuma instrumenti ir jānosaka ES vīna tirgus organizācijā. Dalībvalstīm piešķirtā budžeta ietvaros (vīnogulāju platību koeficients) ir jāizdara izvēle, lai palielinātu vīnkopības konkurētspēju. Par programmām ir jāziņo Briselei. Dalībvalstis ir atbildīgas par programmu pareizu izpildi.

| 3.6.7 | Komiteja ierosina šādu no Eiropas Kopienas budžeta un valstīm piešķirtā budžeta finansēto veicināšanas instrumentu sadali: |
| --- | --- |

3.6.7

Komiteja ierosina šādu no Eiropas Kopienas budžeta un valstīm piešķirtā budžeta finansēto veicināšanas instrumentu sadali:

| 3.6.7.1 | Kopienas pasākumi:






  — | Eiropas tirgus novērošana, |
| --- | --- | --- |

3.6.7.1

Kopienas pasākumi:

—

Eiropas tirgus novērošana,

| — | patērētāju informēšanas programmas Eiropas līmenī un eksporta tirgos, |
| --- | --- |

—

patērētāju informēšanas programmas Eiropas līmenī un eksporta tirgos,

| — | eksporta programma trešām valstīm, |
| --- | --- |

—

eksporta programma trešām valstīm,

| — | pētniecības programmas. |
| --- | --- |

—

pētniecības programmas.

| 3.6.7.2 | Valstīm piešķirtais finansējums:






  — | atbalsts nenorūguša vīnogu vīna izmantošanai bagātināšanas procesā, |
| --- | --- | --- |

3.6.7.2

Valstīm piešķirtais finansējums:

—

atbalsts nenorūguša vīnogu vīna izmantošanai bagātināšanas procesā,

| — | destilācija, ko paredz 29. pants (2008.–2010. gads), |
| --- | --- |

—

destilācija, ko paredz 29. pants (2008.–2010. gads),

| — | atbalsts blakusproduktu destilācijai (2008.–2010. gads), |
| --- | --- |

—

atbalsts blakusproduktu destilācijai (2008.–2010. gads),

| — | galīga un pagaidu vīnogulāju izciršana, |
| --- | --- |

—

galīga un pagaidu vīnogulāju izciršana,

| — | platībatkarīgais atbalsts, |
| --- | --- |

—

platībatkarīgais atbalsts,

| — | negatavu vīnogu ražas novākšana, |
| --- | --- |

—

negatavu vīnogu ražas novākšana,

| — | atbalsts vīnogu sulas ražošanai, |
| --- | --- |

—

atbalsts vīnogu sulas ražošanai,

| — | vīnogulāju platību pārstrukturēšana, pārveidošana un pārcelšana uz citu vietu, |
| --- | --- |

—

vīnogulāju platību pārstrukturēšana, pārveidošana un pārcelšana uz citu vietu,

| — | pasākumi novākšanas un tirdzniecības struktūru uzlabošanai (piemēram, integrēts uzņēmumu un uzņēmumu apvienību tīkls), |
| --- | --- |

—

pasākumi novākšanas un tirdzniecības struktūru uzlabošanai (piemēram, integrēts uzņēmumu un uzņēmumu apvienību tīkls),

| — | patērētāju informēšanas programmas, |
| --- | --- |

—

patērētāju informēšanas programmas,

| — | kvalitātes uzlabošanas pasākumi, |
| --- | --- |

—

kvalitātes uzlabošanas pasākumi,

| — | programma mazāk attīstītiem reģioniem, piemēram, stāvām vietām un nogāzēm, un ārkārtēju klimatisko apstākļu skartiem reģioniem, |
| --- | --- |

—

programma mazāk attīstītiem reģioniem, piemēram, stāvām vietām un nogāzēm, un ārkārtēju klimatisko apstākļu skartiem reģioniem,

| — | krīzes pārvaldība (krīzes situāciju novēršana un risināšana, apdrošināšanas fondi). |
| --- | --- |

—

krīzes pārvaldība (krīzes situāciju novēršana un risināšana, apdrošināšanas fondi).

Lauku attīstība

| 3.7 | Komiteja daudzos atzinumos uzsvērusi, ka II pīlāram ir svarīga nozīme turpmākajā lauku attīstībā, un tas attiecas arī uz Eiropas vīna ražošanas reģioniem. |
| --- | --- |

3.7

Komiteja daudzos atzinumos uzsvērusi, ka II pīlāram ir svarīga nozīme turpmākajā lauku attīstībā, un tas attiecas arī uz Eiropas vīna ražošanas reģioniem.

| 3.7.1 | Ņemot vērā minēto pamatnostādni, Komiteja uzskata — lai atrisinātu vīna nozares īpašās problēmas, vīna tirgus reformas paredzētie pasākumi ir jāfinansē no vīna budžeta. Tādēļ budžetu nedrīkst samazināt un nav pieļaujama līdzekļu novirzīšana citiem mērķiem. |
| --- | --- |

3.7.1

Ņemot vērā minēto pamatnostādni, Komiteja uzskata — lai atrisinātu vīna nozares īpašās problēmas, vīna tirgus reformas paredzētie pasākumi ir jāfinansē no vīna budžeta. Tādēļ budžetu nedrīkst samazināt un nav pieļaujama līdzekļu novirzīšana citiem mērķiem.

Kvalitātes politika un ģeogrāfiskās norādes

| 3.8 | Tā kā minētajiem Komisijas priekšlikumiem ir ļoti tālejoša nozīme un tie ir izstrādāti ar mērķi likvidēt pašreizējo vīna kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, EESK aicina Eiropas Komisiju izstrādāt simulācijas modeļus, lai noteiktu, kā minētie priekšlikumi ietekmēs vīna tirgus reformas mērķu īstenošanu, proti, ne tikai konkurētspējas un kvalitātes uzlabošanu, bet arī patērētāju aizsardzību. |
| --- | --- |

3.8

Tā kā minētajiem Komisijas priekšlikumiem ir ļoti tālejoša nozīme un tie ir izstrādāti ar mērķi likvidēt pašreizējo vīna kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, EESK aicina Eiropas Komisiju izstrādāt simulācijas modeļus, lai noteiktu, kā minētie priekšlikumi ietekmēs vīna tirgus reformas mērķu īstenošanu, proti, ne tikai konkurētspējas un kvalitātes uzlabošanu, bet arī patērētāju aizsardzību.

| 3.8.1 | EESK uzskata — pirms apspriest izmaiņas pašreizējā Eiropas vīna kvalitātes nodrošināšanas sistēmā, jāīsteno spēkā esošie TRIPs līguma noteikumi, proti, jāizveido reģistrs izcelsmes apzīmējumu aizsardzībai. |
| --- | --- |

3.8.1

EESK uzskata — pirms apspriest izmaiņas pašreizējā Eiropas vīna kvalitātes nodrošināšanas sistēmā, jāīsteno spēkā esošie TRIPs līguma noteikumi, proti, jāizveido reģistrs izcelsmes apzīmējumu aizsardzībai.

Vīna darīšanas paņēmieni

| 3.9 | EESK saskata, ka Komisijas priekšlikumā ir dažas pretrunas, kas jānovērš. |
| --- | --- |

3.9

EESK saskata, ka Komisijas priekšlikumā ir dažas pretrunas, kas jānovērš.

| 3.9.1 | Komiteja uzskata, ka ir nepieciešama starptautiski atzīta vīna definīcija. Tādēļ ir jānosaka arī atzīti ražošanas paņēmieni. |
| --- | --- |

3.9.1

Komiteja uzskata, ka ir nepieciešama starptautiski atzīta vīna definīcija. Tādēļ ir jānosaka arī atzīti ražošanas paņēmieni.

| 3.9.2 | Visu kaut kur pasaulē pieņemtu paņēmienu atļaušana ir pretrunā Starptautiskās vīnkopības un vīna organizācijas (OIV) standartu stingrākai piemērošanai. |
| --- | --- |

3.9.2

Visu kaut kur pasaulē pieņemtu paņēmienu atļaušana ir pretrunā Starptautiskās vīnkopības un vīna organizācijas (OIV) standartu stingrākai piemērošanai.

| 3.9.3 | Komiteja uzskata, ka vīna darīšanas paņēmienu pielāgošanai OIV standartiem ir jābūt vienam no divpusējo vai starptautisko tirdzniecības līgumu stratēģiskajiem mērķiem. |
| --- | --- |

3.9.3

Komiteja uzskata, ka vīna darīšanas paņēmienu pielāgošanai OIV standartiem ir jābūt vienam no divpusējo vai starptautisko tirdzniecības līgumu stratēģiskajiem mērķiem.

| 3.9.4 | Komiteja iebilst pret to, ka Eiropā paredzēts atļaut vīna darīšanu no importēta nenorūguša vīnogu vīna vai tā koncentrāta, kā arī trešo valstu produktu un Eiropas ražojumu jaukšanu. |
| --- | --- |

3.9.4

Komiteja iebilst pret to, ka Eiropā paredzēts atļaut vīna darīšanu no importēta nenorūguša vīnogu vīna vai tā koncentrāta, kā arī trešo valstu produktu un Eiropas ražojumu jaukšanu.

Bagātināšana

| 3.10 | EESK 1999. gada atzinumā aicināja ņemt vērā dažādos atrašanās vietas, klimata un laika apstākļu nosacījumus Eiropas Savienībā. Komiteja norāda, ka minētais jautājums ir jārisina ļoti piesardzīgi, un tas nedrīkst izraisīt šķelšanos Eiropas vīna ražošanas nozarē vai pat aizkavēt reformu īstenošanu. |
| --- | --- |

3.10

EESK 1999. gada atzinumā aicināja ņemt vērā dažādos atrašanās vietas, klimata un laika apstākļu nosacījumus Eiropas Savienībā. Komiteja norāda, ka minētais jautājums ir jārisina ļoti piesardzīgi, un tas nedrīkst izraisīt šķelšanos Eiropas vīna ražošanas nozarē vai pat aizkavēt reformu īstenošanu.

| 3.10.1 | EESK tādēļ analizē Komisijas priekšlikumus, ņemot vērā savus līdzšinējos atzinumus, Komisijas veikto analīzi, ierosināto vīna darīšanas paņēmienu liberalizāciju, vīna darīšanas paņēmienu atzīšanu divpusējos nolīgumos, kā arī reformas mērķus, it īpaši konkurētspējas palielināšanu un ražošanas izmaksu samazināšanu. Pēc visu Komisijas priekšlikuma par un pret izvērtēšanas Komiteja uzskata, ka pilnībā jāsaglabā spēkā esošie noteikumi, kas reglamentē saharozes lietošanu un atbalstu nenorūguša vīnogu vīna koncentrāta izmantošanai. |
| --- | --- |

3.10.1

EESK tādēļ analizē Komisijas priekšlikumus, ņemot vērā savus līdzšinējos atzinumus, Komisijas veikto analīzi, ierosināto vīna darīšanas paņēmienu liberalizāciju, vīna darīšanas paņēmienu atzīšanu divpusējos nolīgumos, kā arī reformas mērķus, it īpaši konkurētspējas palielināšanu un ražošanas izmaksu samazināšanu. Pēc visu Komisijas priekšlikuma par un pret izvērtēšanas Komiteja uzskata, ka pilnībā jāsaglabā spēkā esošie noteikumi, kas reglamentē saharozes lietošanu un atbalstu nenorūguša vīnogu vīna koncentrāta izmantošanai.

Marķēšana

| 3.11 | EESK uzskata, ka priekšlikumi marķēšanas jomā ir ļoti sarežģīti, un aicina Eiropas Komisiju precīzi paredzēt ierosināto izmaiņu sekas. |
| --- | --- |

3.11

EESK uzskata, ka priekšlikumi marķēšanas jomā ir ļoti sarežģīti, un aicina Eiropas Komisiju precīzi paredzēt ierosināto izmaiņu sekas.

| 3.11.1 | EESK tādēļ norāda, ka marķēšanas noteikumi pēc gadiem ilgas apspriešanas nesen tika mainīti. Komiteja aicina Eiropas Komisiju norādīt, kuri ir tie jaunie faktori, kas netika ņemti vērā nesen pabeigtajā apspriešanā. |
| --- | --- |

3.11.1

EESK tādēļ norāda, ka marķēšanas noteikumi pēc gadiem ilgas apspriešanas nesen tika mainīti. Komiteja aicina Eiropas Komisiju norādīt, kuri ir tie jaunie faktori, kas netika ņemti vērā nesen pabeigtajā apspriešanā.

| 3.11.2 | Komiteja atzinīgi vērtē marķēšanas noteikumu vienkāršošanu, ja tā palīdz labāk informēt patērētājus. Šādas izmaiņas tomēr nedrīkst palielināt konkurences traucējumu vai patērētāju maldināšanas briesmas, kā arī izraisīt daudzus juridiskus strīdus. Ņemot vērā minētos apsvērumus, Eiropas Komisijas priekšlikums jāpārbauda attiecībā uz to, cik pamatota ir fakultatīva šķirnes un ražas novākšanas laika norāde uz vienkāršiem galda vīniem, kuriem tiek izvirzītas zemākas prasības nekā noteiktā reģionā ražotam galda vīnam un kvalitatīvam vīnam. |
| --- | --- |

3.11.2

Komiteja atzinīgi vērtē marķēšanas noteikumu vienkāršošanu, ja tā palīdz labāk informēt patērētājus. Šādas izmaiņas tomēr nedrīkst palielināt konkurences traucējumu vai patērētāju maldināšanas briesmas, kā arī izraisīt daudzus juridiskus strīdus. Ņemot vērā minētos apsvērumus, Eiropas Komisijas priekšlikums jāpārbauda attiecībā uz to, cik pamatota ir fakultatīva šķirnes un ražas novākšanas laika norāde uz vienkāršiem galda vīniem, kuriem tiek izvirzītas zemākas prasības nekā noteiktā reģionā ražotam galda vīnam un kvalitatīvam vīnam.

| 3.11.3 | Komiteja apzinās, ka paplašinātā Eiropas Savienībā pieaug valodu daudzveidība un tā var radīt šķēršļus tirdzniecībai, kā tas pašreiz notiek, sniedzot informāciju par izmantotajiem sulfītiem. Tāpēc jārada iespējas lietot visiem saprotamus simbolus, uz marķējuma norādot obligāto informāciju, piemēram, vīna sastāvdaļas. |
| --- | --- |

3.11.3

Komiteja apzinās, ka paplašinātā Eiropas Savienībā pieaug valodu daudzveidība un tā var radīt šķēršļus tirdzniecībai, kā tas pašreiz notiek, sniedzot informāciju par izmantotajiem sulfītiem. Tāpēc jārada iespējas lietot visiem saprotamus simbolus, uz marķējuma norādot obligāto informāciju, piemēram, vīna sastāvdaļas.

Informēšana un noieta veicināšana

| 3.12 | EESK atzinumā CES 68/99 jau tika norādīts, ka svarīga vīna tirgus organizācijas daļa ir informēšana par priekšrocībām, ko veselībai rada saprātīgs vīna patēriņš, un par briesmām, ko var radīt pārmērīga vīna lietošana. |
| --- | --- |

3.12

EESK atzinumā CES 68/99 jau tika norādīts, ka svarīga vīna tirgus organizācijas daļa ir informēšana par priekšrocībām, ko veselībai rada saprātīgs vīna patēriņš, un par briesmām, ko var radīt pārmērīga vīna lietošana.

| 3.12.1 | Tā kā Komisijas priekšlikumi ir ļoti nekonkrēti, EESK aicina Eiropas Komisiju ierosināt konkrētus patērētāju informēšanas, kā arī noieta veicināšanas pasākumus iekšējā un eksporta tirgū, kuri būtu tālejošāki par pašlaik spēkā esošo nepietiekamo regulējumu un būtu piemēroti tirgus daļas atgūšanai vai paplašināšanai. |
| --- | --- |

3.12.1

Tā kā Komisijas priekšlikumi ir ļoti nekonkrēti, EESK aicina Eiropas Komisiju ierosināt konkrētus patērētāju informēšanas, kā arī noieta veicināšanas pasākumus iekšējā un eksporta tirgū, kuri būtu tālejošāki par pašlaik spēkā esošo nepietiekamo regulējumu un būtu piemēroti tirgus daļas atgūšanai vai paplašināšanai.

| 3.12.2 | Turklāt īpaša uzmanība ir jāpievērš vispārējai informēšanai par saprātīga vīna patēriņa priekšrocībām, kas ir veselīga uztura un mūsdienīga dzīvesveida sastāvdaļa. |
| --- | --- |

3.12.2

Turklāt īpaša uzmanība ir jāpievērš vispārējai informēšanai par saprātīga vīna patēriņa priekšrocībām, kas ir veselīga uztura un mūsdienīga dzīvesveida sastāvdaļa.

| 3.12.3 | Vairākus gadus vērojamā ārējās tirdzniecības bilances pasliktināšanās ir jāaptur, un tā ir būtiski jāuzlabo ar eksporta veicināšanas programmu palīdzību. |
| --- | --- |

3.12.3

Vairākus gadus vērojamā ārējās tirdzniecības bilances pasliktināšanās ir jāaptur, un tā ir būtiski jāuzlabo ar eksporta veicināšanas programmu palīdzību.

Vides aizsardzība

| 3.13 | EESK atzinumā CES 68/99 jau tika izteikts aicinājums pievērst lielāku uzmanību vides aspektam. |
| --- | --- |

3.13

EESK atzinumā CES 68/99 jau tika izteikts aicinājums pievērst lielāku uzmanību vides aspektam.

| 3.13.1 | Vīnkopības reģioni parasti ir vienreizējas kultūrainavas, kas vīnkopjiem jāapsaimnieko videi draudzīgā veidā. Vīnkopība ir neatņemama veselu reģionu kultūras sastāvdaļa, un to ekonomiskā, sabiedriskā un kultūras dzīve ir atkarīga no šīs nozares. |
| --- | --- |

3.13.1

Vīnkopības reģioni parasti ir vienreizējas kultūrainavas, kas vīnkopjiem jāapsaimnieko videi draudzīgā veidā. Vīnkopība ir neatņemama veselu reģionu kultūras sastāvdaļa, un to ekonomiskā, sabiedriskā un kultūras dzīve ir atkarīga no šīs nozares.

| 3.13.2 | Tādēļ, veicot reformu, pilnībā jāņem vērā tādi faktori kā vide, sociālā struktūra, infrastruktūra, ekonomika un dzīves kvalitāte. |
| --- | --- |

3.13.2

Tādēļ, veicot reformu, pilnībā jāņem vērā tādi faktori kā vide, sociālā struktūra, infrastruktūra, ekonomika un dzīves kvalitāte.

PTO

| 3.14 | Jau EESK atzinumā CES 68/99 netika atbalstīta iespēja jaukt no trešām valstīm importētos un ES ražotos vīnus, vai ražot vīnus Eiropas Savienībā no trešo valstu produktiem, jo tas var kaitēt Eiropas vīna ražotājiem un apdraudēt patērētājus. Komiteja pauda nožēlu, ka Komisija neizvirza priekšlikumus, kā palielināt konkurētspēju starptautiskajā tirdzniecībā, jo īpaši eksporta tirgos. Ņemot vērā faktu, ka vīna tirgu paredzēts reformēt, Komiteja vēlreiz norāda, ka nekas šajā ziņā nav mainījies. |
| --- | --- |

3.14

Jau EESK atzinumā CES 68/99 netika atbalstīta iespēja jaukt no trešām valstīm importētos un ES ražotos vīnus, vai ražot vīnus Eiropas Savienībā no trešo valstu produktiem, jo tas var kaitēt Eiropas vīna ražotājiem un apdraudēt patērētājus. Komiteja pauda nožēlu, ka Komisija neizvirza priekšlikumus, kā palielināt konkurētspēju starptautiskajā tirdzniecībā, jo īpaši eksporta tirgos. Ņemot vērā faktu, ka vīna tirgu paredzēts reformēt, Komiteja vēlreiz norāda, ka nekas šajā ziņā nav mainījies.

| 3.14.1 | Ņemot vērā iepriekš veikto analīzi, EESK aicina Komisiju, reformējot vīna tirgus organizāciju un it īpaši ārējās tirdzniecības noteikumos, vairāk ievērot faktu, ka Eiropas vīna ražošanas nozare ir vadošā pasaules tirgū. |
| --- | --- |

3.14.1

Ņemot vērā iepriekš veikto analīzi, EESK aicina Komisiju, reformējot vīna tirgus organizāciju un it īpaši ārējās tirdzniecības noteikumos, vairāk ievērot faktu, ka Eiropas vīna ražošanas nozare ir vadošā pasaules tirgū.

Briselē, 2006. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  OV C 101, 12.04.1999., 60.–64. lpp..

1

---

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 325/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 325/35

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)”

COM (2006) 237 galīgā red. -2006/0082 (CNS)

(2006/C 325/08)

Padome 2006. gada 13. jūlijā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 37. pantu un 299. panta 2. punktu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 8. novembrī. Ziņotājs — KIENLE kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 431. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. decembrī (13. decembra sēdē), ar 127 balsīm par, 3 balsīm pret un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumu kopsavilkums un ieteikumi

| 1.1 | Pēc EESK domām, divu ELFLA regulas pantu grozīšana ir loģisks turpinājums Eiropadomes lēmumam par finanšu perspektīvu 2007.–2013. gadam. Diferencēta pieeja dalībvalsts ekonomiskajai spējai Kohēzijas fondu finansējuma piešķiršanā ir pamatota. Daļējs atbrīvojums Portugālei no līdzfinansējuma pienākuma konkrētajā situācijā ir atbalstāms. |
| --- | --- |

1.1

Pēc EESK domām, divu ELFLA regulas pantu grozīšana ir loģisks turpinājums Eiropadomes lēmumam par finanšu perspektīvu 2007.–2013. gadam. Diferencēta pieeja dalībvalsts ekonomiskajai spējai Kohēzijas fondu finansējuma piešķiršanā ir pamatota. Daļējs atbrīvojums Portugālei no līdzfinansējuma pienākuma konkrētajā situācijā ir atbalstāms.

| 1.2 | Saistībā ar Komisijas priekšlikuma izskatīšanu EESK aicina rūpīgi izvērtēt Eiropadomes lēmumu par ELFLA finansējuma samazināšanu un attiecībā uz atsevišķām dalībvalstīm paredzētos īpašos noteikumus attiecībā uz līdzekļu lauku attīstībai apjomu un struktūru. |
| --- | --- |

1.2

Saistībā ar Komisijas priekšlikuma izskatīšanu EESK aicina rūpīgi izvērtēt Eiropadomes lēmumu par ELFLA finansējuma samazināšanu un attiecībā uz atsevišķām dalībvalstīm paredzētos īpašos noteikumus attiecībā uz līdzekļu lauku attīstībai apjomu un struktūru.

2.   Ievada piezīmes.

2.1   ES finanšu perspektīva 2007.–2013. gadam

| 2.1.1 | ES valstu un valdību vadītāji 2005. gada 19. decembrī pēc mēnešiem ilgām sarunām vienojās par ES finanšu perspektīvu 2007.–2013. gadam. Kompromiss, kurš tika panākts iestāžu nolīguma veidā 2006. gada 14. jūnijā starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Eiropas Komisiju, līdz ar atsevišķām finanšu pozīcijām ietvēra sevī virkni attiecīgu noteikumu. |
| --- | --- |

2.1.1

ES valstu un valdību vadītāji 2005. gada 19. decembrī pēc mēnešiem ilgām sarunām vienojās par ES finanšu perspektīvu 2007.–2013. gadam. Kompromiss, kurš tika panākts iestāžu nolīguma veidā 2006. gada 14. jūnijā starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Eiropas Komisiju, līdz ar atsevišķām finanšu pozīcijām ietvēra sevī virkni attiecīgu noteikumu.

2.2   ELFLA regulas pašreizējais juridiskais pamats

| 2.2.1 | Vairākas šīs vienošanos sadaļas attiecas uz atbalstu lauku attīstībai, ko paredz 2005. gada 20. septembra Regula (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA). |
| --- | --- |

2.2.1

Vairākas šīs vienošanos sadaļas attiecas uz atbalstu lauku attīstībai, ko paredz 2005. gada 20. septembra Regula (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA).

| 2.2.2 | 2005. gada decembrī panāktās vienošanās tagad pēc Komisijas priekšlikuma ir jāiestrādā Regulā (EK) Nr. 1698/2005 (ELFLA regula). Tādējādi Komisijas priekšlikuma temats ir ELFLA regulas grozīšana, lai novērstu līdzšinējās pretrunas starp tiem ELFLA regulas punktiem, uz kuriem attiecas 2005. gada decembrī panāktā finansiālā vienošanās, un šīs finansiālās vienošanās formulējumiem. |
| --- | --- |

2.2.2

2005. gada decembrī panāktās vienošanās tagad pēc Komisijas priekšlikuma ir jāiestrādā Regulā (EK) Nr. 1698/2005 (ELFLA regula). Tādējādi Komisijas priekšlikuma temats ir ELFLA regulas grozīšana, lai novērstu līdzšinējās pretrunas starp tiem ELFLA regulas punktiem, uz kuriem attiecas 2005. gada decembrī panāktā finansiālā vienošanās, un šīs finansiālās vienošanās formulējumiem.

3.   Komisijas priekšlikuma kopsavilkums.

3.1   Komisijas priekšlikuma mērķis

| 3.1.1 | Ar iesniegtā priekšlikuma projektu Eiropas Komisija vēlas panākt 2005. gada 19. decembrī pieņemtā Padomes lēmuma par ES finanšu perspektīvu 2007.–2013. gadam un ELFLA regulas savstarpēju atbilstību. Šajā nolūkā ir jāgroza divi ELFLA regulas panti. Plānotie grozījumi skar 69. pantu (6. punktu) un 70. pantu. |
| --- | --- |

3.1.1

Ar iesniegtā priekšlikuma projektu Eiropas Komisija vēlas panākt 2005. gada 19. decembrī pieņemtā Padomes lēmuma par ES finanšu perspektīvu 2007.–2013. gadam un ELFLA regulas savstarpēju atbilstību. Šajā nolūkā ir jāgroza divi ELFLA regulas panti. Plānotie grozījumi skar 69. pantu (6. punktu) un 70. pantu.

3.2   Kohēzijas veicināšanai paredzēto fondu līdzekļu ierobežojums

| 3.2.1 | Pašreizējā ELFLA regula ierobežo kopējos gada piešķīrumus, ko dalībvalsts saņem no kohēzijas veicināšanai paredzētajiem fondiem (tajā skaitā ELFLA līdzekļus) līdz, augstākais, 4 % no attiecīgās dalībvalsts IKP (ELFLA regula, 69. pants, 6. punkts). Padomes lēmumā par finanšu perspektīvu 2007.–2013. gadam (40. punktā) ir noteikts, ka kopējie gada piešķīrumi no kohēzijas veicināšanai paredzētajiem fondiem atkarībā no vidējā NKI (nacionālā kopienākuma) uz vienu iedzīvotāju nepārsniedz 3,2398 % — 3,7893 % no IKP. |
| --- | --- |

3.2.1

Pašreizējā ELFLA regula ierobežo kopējos gada piešķīrumus, ko dalībvalsts saņem no kohēzijas veicināšanai paredzētajiem fondiem (tajā skaitā ELFLA līdzekļus) līdz, augstākais, 4 % no attiecīgās dalībvalsts IKP (ELFLA regula, 69. pants, 6. punkts). Padomes lēmumā par finanšu perspektīvu 2007.–2013. gadam (40. punktā) ir noteikts, ka kopējie gada piešķīrumi no kohēzijas veicināšanai paredzētajiem fondiem atkarībā no vidējā NKI (nacionālā kopienākuma) uz vienu iedzīvotāju nepārsniedz 3,2398 % — 3,7893 % no IKP.

3.3   Regulējums kohēzijas veicināšanai paredzēto fondu līdzekļu aprēķināšanai

| 3.3.1 | Padomes lēmumā par finanšu perspektīvu 2007.–2013. gadam minētajā nolūkā ir paredzēti citi tehniskie noteikumi. Tā pārskaitījumu maksimālo summu samazina par 0,09 procentpunktiem no IKP par katriem 5 procentpunktiem no 25 dalībvalstu Eiropas Savienības vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju 2001.–2003. gadā. |
| --- | --- |

3.3.1

Padomes lēmumā par finanšu perspektīvu 2007.–2013. gadam minētajā nolūkā ir paredzēti citi tehniskie noteikumi. Tā pārskaitījumu maksimālo summu samazina par 0,09 procentpunktiem no IKP par katriem 5 procentpunktiem no 25 dalībvalstu Eiropas Savienības vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju 2001.–2003. gadā.

| 3.3.2 | Ir arī noteikts, ka 2010. gadā notiek pārskatīšana. Ja pārskatīšanas laikā tiek konstatēts, ka kādas dalībvalsts kumulētais IKP 2007.–2009. gadā (arī valūtas kursa izmaiņu dēļ) vairāk nekā par 5 % atšķiras no aprēķinātā kumulētā IKP, šim laika periodam attiecīgi jākoriģē minētajai dalībvalstij piešķiramā summa. Tomēr korekcija neatkarīgi no tā, vai tā ir pozitīva vai negatīva, nedrīkst pārsniegt maksimālo robežu, kas ir EUR 3 miljardi. |
| --- | --- |

3.3.2

Ir arī noteikts, ka 2010. gadā notiek pārskatīšana. Ja pārskatīšanas laikā tiek konstatēts, ka kādas dalībvalsts kumulētais IKP 2007.–2009. gadā (arī valūtas kursa izmaiņu dēļ) vairāk nekā par 5 % atšķiras no aprēķinātā kumulētā IKP, šim laika periodam attiecīgi jākoriģē minētajai dalībvalstij piešķiramā summa. Tomēr korekcija neatkarīgi no tā, vai tā ir pozitīva vai negatīva, nedrīkst pārsniegt maksimālo robežu, kas ir EUR 3 miljardi.

| 3.3.3 | Tālāk izklāstīti noteikumi par pareizu Polijas zlota vērtības piemērošanu. |
| --- | --- |

3.3.3

Tālāk izklāstīti noteikumi par pareizu Polijas zlota vērtības piemērošanu.

3.4   Daļējs atbrīvojums Portugālei no līdzfinansējuma pienākuma

| 3.4.1 | ELFLA regulas 70. pantā ir noteikts, ka ELFLA līdzekļi tiek piešķirti tikai subsīdiju veidā un obligāts noteikums ir valsts līdzfinansējums (atšķirīgā apjomā). Tomēr 2005. gada decembra Finanšu vienošanās paredz, ka Portugālei lauku attīstības ietvaros tiek piešķirta summa EUR 320 milj. apjomā, kam nav nepieciešams valsts līdzfinansējums (63. punkts). Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu minētā vienošanās ir jāiekļauj ELFLA regulas pašreizējā 70. pantā. Minētās regulas 4. punktā ir formulēts izņēmuma nosacījums attiecībā uz attālākajiem reģioniem un Egejas jūras nelielajām salām, atbilstoši kuram ELFLA ieguldījumu var palielināt līdz 85 %. Tajā pašā punktā tagad ierosināts iekļaut izņēmuma nosacījumu, ka Portugālei nav jānodrošina līdzfinansējums ELFLA līdzekļiem par summu EUR 320 milj. |
| --- | --- |

3.4.1

ELFLA regulas 70. pantā ir noteikts, ka ELFLA līdzekļi tiek piešķirti tikai subsīdiju veidā un obligāts noteikums ir valsts līdzfinansējums (atšķirīgā apjomā). Tomēr 2005. gada decembra Finanšu vienošanās paredz, ka Portugālei lauku attīstības ietvaros tiek piešķirta summa EUR 320 milj. apjomā, kam nav nepieciešams valsts līdzfinansējums (63. punkts). Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu minētā vienošanās ir jāiekļauj ELFLA regulas pašreizējā 70. pantā. Minētās regulas 4. punktā ir formulēts izņēmuma nosacījums attiecībā uz attālākajiem reģioniem un Egejas jūras nelielajām salām, atbilstoši kuram ELFLA ieguldījumu var palielināt līdz 85 %. Tajā pašā punktā tagad ierosināts iekļaut izņēmuma nosacījumu, ka Portugālei nav jānodrošina līdzfinansējums ELFLA līdzekļiem par summu EUR 320 milj.

4.   Vispārīgas piezīmes.

4.1   Tiesiskā pamata saskaņotības nepieciešamība

| 4.1.1 | EESK uzsver, ka neapšaubāmi ir nepieciešams saskaņot tiesisko pamatu. Komisijas priekšlikums, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) ir loģisks turpinājums Padomes Lēmumam par finanšu perspektīvu 2007.–2013. gadam. Komisijas priekšlikuma formulējumi atbilst Padomes 2005. gada decembrī pieņemtajiem lēmumiem un saskaņotā veidā ir iekļauti ELFLA regulas struktūrā. |
| --- | --- |

4.1.1

EESK uzsver, ka neapšaubāmi ir nepieciešams saskaņot tiesisko pamatu. Komisijas priekšlikums, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) ir loģisks turpinājums Padomes Lēmumam par finanšu perspektīvu 2007.–2013. gadam. Komisijas priekšlikuma formulējumi atbilst Padomes 2005. gada decembrī pieņemtajiem lēmumiem un saskaņotā veidā ir iekļauti ELFLA regulas struktūrā.

4.2   Iespējams Padomes lēmuma par finanšu perspektīvu satura vērtējums

| 4.2.1 | Ar regulas priekšlikuma palīdzību Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, kā arī Reģionu komitejai un EESK tagad ir iespēja izteikties arī par Padomes lēmumu par finanšu perspektīvu saturu, ciktāl tie jau nav iekļauti iestāžu nolīgumā. |
| --- | --- |

4.2.1

Ar regulas priekšlikuma palīdzību Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, kā arī Reģionu komitejai un EESK tagad ir iespēja izteikties arī par Padomes lēmumu par finanšu perspektīvu saturu, ciktāl tie jau nav iekļauti iestāžu nolīgumā.

4.3   ES kohēzijas politikas stiprināšana

| 4.3.1 | EESK vienmēr ir piekritusi kohēzijas mērķiem, kam jāstiprina ES ekonomiskā un sociālā kohēzija un jāmazina attīstības atšķirības starp reģioniem. Konverģences mērķis, kas ir nozīmīga kohēzijas politikas sastāvdaļa, vadās no principa, ka, veicinot izaugsmei labvēlīgus noteikumus un faktorus vismazāk attīstītajās dalībvalstīs un reģionos, tiek panākta to tuvināšana ES vidējam līmenim. |
| --- | --- |

4.3.1

EESK vienmēr ir piekritusi kohēzijas mērķiem, kam jāstiprina ES ekonomiskā un sociālā kohēzija un jāmazina attīstības atšķirības starp reģioniem. Konverģences mērķis, kas ir nozīmīga kohēzijas politikas sastāvdaļa, vadās no principa, ka, veicinot izaugsmei labvēlīgus noteikumus un faktorus vismazāk attīstītajās dalībvalstīs un reģionos, tiek panākta to tuvināšana ES vidējam līmenim.

| 4.3.2 | EESK norāda, ka kohēzijas politika tiek īstenota ar fondu starpniecību (Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Eiropas Sociālais fonds (ESF), Kohēzijas fonds) un ka to līdzekļu pieejamība ir reglamentēta atbilstoši reģiona ekonomiskajai spējai un atrašanās vietai. Reģioni, kuru reģionālais IKP ir mazāks par 75 % no ES vidējā, ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar konverģences mērķi, kamēr visi pārējiem reģioniem finansējums ir pieejams atbilstoši reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības mērķiem. No 25 ES dalībvalstīm 18 dalībvalstīs ir 86 konverģences reģioni. Papildus 9 no 10 jaunajām ES dalībvalstīm (izņemot Kipru) konverģences reģioni ir arī Vācijā, Spānijā, Francijā, Lielbritānijā, Portugālē, Beļģijā, Austrijā, Grieķijā un Itālijā. |
| --- | --- |

4.3.2

EESK norāda, ka kohēzijas politika tiek īstenota ar fondu starpniecību (Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Eiropas Sociālais fonds (ESF), Kohēzijas fonds) un ka to līdzekļu pieejamība ir reglamentēta atbilstoši reģiona ekonomiskajai spējai un atrašanās vietai. Reģioni, kuru reģionālais IKP ir mazāks par 75 % no ES vidējā, ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar konverģences mērķi, kamēr visi pārējiem reģioniem finansējums ir pieejams atbilstoši reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības mērķiem. No 25 ES dalībvalstīm 18 dalībvalstīs ir 86 konverģences reģioni. Papildus 9 no 10 jaunajām ES dalībvalstīm (izņemot Kipru) konverģences reģioni ir arī Vācijā, Spānijā, Francijā, Lielbritānijā, Portugālē, Beļģijā, Austrijā, Grieķijā un Itālijā.

| 4.3.3 | EESK atzinīgi vērtē noteikumus par diferencēto pieeju dalībvalsts ekonomiskajai spējai, aprēķinot kohēzijas līdzekļu piešķīruma maksimālo summu. Diferencēšana nevis vienotas likmes ierobežojums 4 % apmērā atbilst konverģences principam, kā arī ļauj strukturēt atbalstu tā, lai vismazāk attīstītajām dalībvalstīm tiktu piešķirti relatīvi lielāki līdzekļi. Tādējādi ir arī lietderīgi noteikt maksimālo summu atkarībā no attiecīgās valsts ekonomiskās spējas. |
| --- | --- |

4.3.3

EESK atzinīgi vērtē noteikumus par diferencēto pieeju dalībvalsts ekonomiskajai spējai, aprēķinot kohēzijas līdzekļu piešķīruma maksimālo summu. Diferencēšana nevis vienotas likmes ierobežojums 4 % apmērā atbilst konverģences principam, kā arī ļauj strukturēt atbalstu tā, lai vismazāk attīstītajām dalībvalstīm tiktu piešķirti relatīvi lielāki līdzekļi. Tādējādi ir arī lietderīgi noteikt maksimālo summu atkarībā no attiecīgās valsts ekonomiskās spējas.

4.4   Atbalsta lauku attīstībai apjomam un struktūrai ir jābūt atbilstošiem

| 4.4.1 | EESK uzskata, ka Kopīgās lauksaimniecības politikas “otrais pīlārs” — atbalsts lauku attīstībai — ir ārkārtīgi svarīga politikas joma, kuras nozīme pēdējo gadu laikā ir pamatoti palielinājusies un palielināsies arī turpmāk. To apstiprina arī Komisijas un dalībvalstu izteikumi, tomēr šīs nodomu deklarācijas nav ietvertas atbilstošās “otrā pīlāra” finanšu pozīcijās 2007. — 2013. gada finansējuma periodā. EESK uzskata, ka minētais aspekts ir ļoti negatīvs, un piemērotā gadījumā meklēs šīs problēmas risinājumu. |
| --- | --- |

4.4.1

EESK uzskata, ka Kopīgās lauksaimniecības politikas “otrais pīlārs” — atbalsts lauku attīstībai — ir ārkārtīgi svarīga politikas joma, kuras nozīme pēdējo gadu laikā ir pamatoti palielinājusies un palielināsies arī turpmāk. To apstiprina arī Komisijas un dalībvalstu izteikumi, tomēr šīs nodomu deklarācijas nav ietvertas atbilstošās “otrā pīlāra” finanšu pozīcijās 2007. — 2013. gada finansējuma periodā. EESK uzskata, ka minētais aspekts ir ļoti negatīvs, un piemērotā gadījumā meklēs šīs problēmas risinājumu.

| 4.4.2 | Sarunās par finanšu perspektīvu 2007.–2013. gadam vairākas valstis varēja panākt sev īpašus noteikumus attiecībā uz līdzekļu lauku attīstībai apjomu un struktūru. No kopumā lauku attīstībai paredzētajiem EUR 69,75 miljardiem, EUR 4,07 miljardi tika piešķirti atsevišķi astoņām valstīm. Austrija saņēma EUR 1,35 miljardus, Zviedrija — EUR 820 milj., Īrija un Itālija — EUR 500 milj. katra, EUR Somija — 460 milj., EUR Portugāle — 320 milj., EUR Francija — 100 milj. un EUR Luksemburga — 20 milj.. EESK atzīmē, ka šī neplānotā līdzekļu piešķiršana ir politiska piekāpšanās, kas tomēr parāda minēto valstu ieinteresētību lauku attīstībā un šī aspekta nozīmi. EESK uzskata, ka papildus pamata problēmai saistībā ar ārkārtas līdzekļu piešķiršanu tik lielā apjomā pastāv arī lauku attīstības politikas sašķelšanās risks nevienlīdzīgas līdzekļu sadales un atšķirīgas atsevišķu dalībvalstu ieinteresētības dēļ. |
| --- | --- |

4.4.2

Sarunās par finanšu perspektīvu 2007.–2013. gadam vairākas valstis varēja panākt sev īpašus noteikumus attiecībā uz līdzekļu lauku attīstībai apjomu un struktūru. No kopumā lauku attīstībai paredzētajiem EUR 69,75 miljardiem, EUR 4,07 miljardi tika piešķirti atsevišķi astoņām valstīm. Austrija saņēma EUR 1,35 miljardus, Zviedrija — EUR 820 milj., Īrija un Itālija — EUR 500 milj. katra, EUR Somija — 460 milj., EUR Portugāle — 320 milj., EUR Francija — 100 milj. un EUR Luksemburga — 20 milj.. EESK atzīmē, ka šī neplānotā līdzekļu piešķiršana ir politiska piekāpšanās, kas tomēr parāda minēto valstu ieinteresētību lauku attīstībā un šī aspekta nozīmi. EESK uzskata, ka papildus pamata problēmai saistībā ar ārkārtas līdzekļu piešķiršanu tik lielā apjomā pastāv arī lauku attīstības politikas sašķelšanās risks nevienlīdzīgas līdzekļu sadales un atšķirīgas atsevišķu dalībvalstu ieinteresētības dēļ.

| 4.4.3 | Ņemot vērā jau Eiropas Komisijas Ziņojumā par situāciju Portugāles lauksaimniecībā (COM(2003) 359 galīgā red., 19.6.2003) raksturoto sarežģīto situāciju Portugālē, EESK piekrīt Padomes lēmumam piešķirt Portugālei atbrīvojumu no līdzfinansēšanas prasības ievērošanas par summu EUR 320 milj. Līdzfinansējuma princips lauku attīstības veicināšanai paredzētajiem līdzekļiem ir pareizs, tomēr tā nav dogma. EESK arī turpmāk atsevišķos gadījumos izteiks kritiku par līdzfinansējuma apjomu un struktūru kā arī izņēmumiem. |
| --- | --- |

4.4.3

Ņemot vērā jau Eiropas Komisijas Ziņojumā par situāciju Portugāles lauksaimniecībā (COM(2003) 359 galīgā red., 19.6.2003) raksturoto sarežģīto situāciju Portugālē, EESK piekrīt Padomes lēmumam piešķirt Portugālei atbrīvojumu no līdzfinansēšanas prasības ievērošanas par summu EUR 320 milj. Līdzfinansējuma princips lauku attīstības veicināšanai paredzētajiem līdzekļiem ir pareizs, tomēr tā nav dogma. EESK arī turpmāk atsevišķos gadījumos izteiks kritiku par līdzfinansējuma apjomu un struktūru kā arī izņēmumiem.

Briselē, 2006. gada 13. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 325/37 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 325/37

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. .../... par uzturvērtības un veselības norādēm pārtikai”

COM(2006) 607 galīgā redakcija — 2006/0195 (COD)

(2006/C 325/09)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pantu 2006. gada 10. novembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu.

Komitejas Birojs 2006. gada 25. oktobrī uzdeva Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētajai nodaļai sagatavot Komitejas atzinumu par minēto tematu.

Ņemot vērā jautājuma steidzamību, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 431. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. decembrī (13. decembra sēdē), ar 110 balsīm par, 3 balsīm pret un 16 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

| 1.1 | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu grozīt Regulas par uzturvērtības un veselības norādēm pārtikai 25. pantu, piemērojot Komitejas procedūru minētās regulas īstenošanai nepieciešamo pasākumu pieņemšanai. |
| --- | --- |

1.1

EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu grozīt Regulas par uzturvērtības un veselības norādēm pārtikai 25. pantu, piemērojot Komitejas procedūru minētās regulas īstenošanai nepieciešamo pasākumu pieņemšanai.

| 1.2 | EESK piekrīt 25. panta papildināšanai ar 3. un 4. punktu, kas paredz jaunu regulatīvo kontroles procedūru, pieņemot vispārējus īstenošanas pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus Regulā par uzturvērtības un veselības norādēm pārtikai. Šādas izmaiņas ir nepieciešamas paredzētās procedūras pilnveidošanai. |
| --- | --- |

1.2

EESK piekrīt 25. panta papildināšanai ar 3. un 4. punktu, kas paredz jaunu regulatīvo kontroles procedūru, pieņemot vispārējus īstenošanas pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus Regulā par uzturvērtības un veselības norādēm pārtikai. Šādas izmaiņas ir nepieciešamas paredzētās procedūras pilnveidošanai.

| 1.3 | EESK atbalsta jaunas regulatīvās kontroles procedūras piemērošanu Regulas par uzturvērtības un veselības norādēm pārtikai attiecīgajos pantos, jo jaunā procedūra ir skaidrāka un efektīvāka nekā iepriekšējā. |
| --- | --- |

1.3

EESK atbalsta jaunas regulatīvās kontroles procedūras piemērošanu Regulas par uzturvērtības un veselības norādēm pārtikai attiecīgajos pantos, jo jaunā procedūra ir skaidrāka un efektīvāka nekā iepriekšējā.

| 1.4 | EESK uzskata, ka Regula par norādēm, kas aptver uzturvērtības un veselības norādes, ko izmanto pārtikas marķējumā, noformējumā un reklāmā, būtu ieviešama bez kavēšanās. Šajā sakarā EESK uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, lai jaunās regulatīvās kontroles procedūras piemērošana attiecībā uz noteiktiem pantiem Regulā par uzturvērtības un veselības norādēm pārtikai neradītu pārāk laikietilpīgas procedūras, kas būtu par šķērsli Regulas efektīvai un savlaicīgai piemērošanai. |
| --- | --- |

1.4

EESK uzskata, ka Regula par norādēm, kas aptver uzturvērtības un veselības norādes, ko izmanto pārtikas marķējumā, noformējumā un reklāmā, būtu ieviešama bez kavēšanās. Šajā sakarā EESK uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, lai jaunās regulatīvās kontroles procedūras piemērošana attiecībā uz noteiktiem pantiem Regulā par uzturvērtības un veselības norādēm pārtikai neradītu pārāk laikietilpīgas procedūras, kas būtu par šķērsli Regulas efektīvai un savlaicīgai piemērošanai.

| 1.5 | EESK uzskata, ka nākotnē Komisijai būtu jāpievēršas tiesiskā regulējuma vienkāršošanai pārtikas nekaitīguma un patērētāju aizsardzības jomā. EESK atzinīgi vērtē Komisijas nodomu pārskatīt un atjaunināt esošos ES tiesību aktus pārtikas marķējuma jomā (1) un uzsver, ka labāka regulējuma nodrošināšanai svarīgi ir vienkāršot un padarīt skaidrākus esošos pārtikas marķējuma noteikumus. |
| --- | --- |

1.5

EESK uzskata, ka nākotnē Komisijai būtu jāpievēršas tiesiskā regulējuma vienkāršošanai pārtikas nekaitīguma un patērētāju aizsardzības jomā. EESK atzinīgi vērtē Komisijas nodomu pārskatīt un atjaunināt esošos ES tiesību aktus pārtikas marķējuma jomā (1) un uzsver, ka labāka regulējuma nodrošināšanai svarīgi ir vienkāršot un padarīt skaidrākus esošos pārtikas marķējuma noteikumus.

| 1.6 | EESK atzinīgi vērtē tāda Eiropas tiesiskā regulējuma ieviešanu, kas kalpo patērētāju aizsardzības interesēm un veicina saskaņotību un efektīvu iekšējā tirgus darbību. |
| --- | --- |

1.6

EESK atzinīgi vērtē tāda Eiropas tiesiskā regulējuma ieviešanu, kas kalpo patērētāju aizsardzības interesēm un veicina saskaņotību un efektīvu iekšējā tirgus darbību.

2.   Ievads.

| 2.1 | Padome lūdza EESK izstrādāt atzinumu par priekšlikumu, kura mērķis ir grozīt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../... par uzturvērtības un veselības norādēm pārtikai (Regula par prasībām) (2), lai panāktu minētās regulas atbilstību jaunajam Padomes Lēmumam (EK) 2006/512, ar kuru groza Lēmumu 1999/468/EK (Komitoloģijas lēmums), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību. Ar Padomes Lēmumu (EK) 2006/512 Lēmumam 1999/468/EK ir pievienota jauna komitejas procedūra, ko nosauca par regulatīvo kontroles procedūru, jo pēdējā minētajā lēmumā ir paredzēts tikai ierobežots skaits procedūru šādu pilnvaru īstenošanai. |
| --- | --- |

2.1

Padome lūdza EESK izstrādāt atzinumu par priekšlikumu, kura mērķis ir grozīt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../... par uzturvērtības un veselības norādēm pārtikai (Regula par prasībām) (2), lai panāktu minētās regulas atbilstību jaunajam Padomes Lēmumam (EK) 2006/512, ar kuru groza Lēmumu 1999/468/EK (Komitoloģijas lēmums), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību. Ar Padomes Lēmumu (EK) 2006/512 Lēmumam 1999/468/EK ir pievienota jauna komitejas procedūra, ko nosauca par regulatīvo kontroles procedūru, jo pēdējā minētajā lēmumā ir paredzēts tikai ierobežots skaits procedūru šādu pilnvaru īstenošanai.

| 2.2 | Regulā par norādēm, kura attiecas uz uzturvērtības un veselības norādēm, ko izmanto pārtikas marķējumā, noformējumā un reklāmā, ir atsauce uz regulatīvo procedūru visos tajos gadījumos, kad ieviešanas pilnvaras tiek piešķirtas Komisijai, un tāpēc regula vajadzības gadījumā jāpielāgo jaunajai komitejas regulatīvajai kontroles procedūrai saskaņā ar Padomes lēmumu 1999/468/EK. |
| --- | --- |

2.2

Regulā par norādēm, kura attiecas uz uzturvērtības un veselības norādēm, ko izmanto pārtikas marķējumā, noformējumā un reklāmā, ir atsauce uz regulatīvo procedūru visos tajos gadījumos, kad ieviešanas pilnvaras tiek piešķirtas Komisijai, un tāpēc regula vajadzības gadījumā jāpielāgo jaunajai komitejas regulatīvajai kontroles procedūrai saskaņā ar Padomes lēmumu 1999/468/EK.

3.   Vispārīgas piezīmes.

| 3.1 | EESK principā atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu piemērot regulatīvo kontroles procedūru, pieņemot vispārējus īstenošanas pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus Regulā par uzturvērtības un veselības norādēm pārtikai. |
| --- | --- |

3.1

EESK principā atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu piemērot regulatīvo kontroles procedūru, pieņemot vispārējus īstenošanas pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus Regulā par uzturvērtības un veselības norādēm pārtikai.

| 3.2 | EESK uzskata, ka Regula par norādēm tiek pieņemta laikā, kad uztura un veselības problēmu aktualitātes dēļ ir nepieciešama precīza un būtiska informācija patērētājiem. EESK norāda, ka Regulas par norādēm sekmīga īstenošana ir atkarīga no patērētāju aizsardzības nodrošināšanas augstā līmenī un patērētāju izvēles iespēju uzlabošanas, nodrošinot vietējo un importēto produktu nekaitīgumu un precīzu un skaidru marķējumu. |
| --- | --- |

3.2

EESK uzskata, ka Regula par norādēm tiek pieņemta laikā, kad uztura un veselības problēmu aktualitātes dēļ ir nepieciešama precīza un būtiska informācija patērētājiem. EESK norāda, ka Regulas par norādēm sekmīga īstenošana ir atkarīga no patērētāju aizsardzības nodrošināšanas augstā līmenī un patērētāju izvēles iespēju uzlabošanas, nodrošinot vietējo un importēto produktu nekaitīgumu un precīzu un skaidru marķējumu.

| 3.3 | Regula par norādēm papildina Direktīvas 2000/13/EK vispārējos noteikumus, ar ko aizliedz patērētājus maldinošas vai ārstnieciskas īpašības piedēvējošas informācijas izmantošanu un paredz īpašus nosacījumus attiecībā uz uzturvērtības un veselības norādēm. Komiteja uzskata, ka minētā regula pašreiz ir īpaši aktuāla un būtu ieviešama bez kavēšanās, jo šobrīd lielāka vērība tiek pievērsta saistībai starp veselīgu dzīves veidu, pārtikas produktiem un vajadzību pēc informācijas, kas palīdz patērētājiem izdarīt veselīgo izvēli. |
| --- | --- |

3.3

Regula par norādēm papildina Direktīvas 2000/13/EK vispārējos noteikumus, ar ko aizliedz patērētājus maldinošas vai ārstnieciskas īpašības piedēvējošas informācijas izmantošanu un paredz īpašus nosacījumus attiecībā uz uzturvērtības un veselības norādēm. Komiteja uzskata, ka minētā regula pašreiz ir īpaši aktuāla un būtu ieviešama bez kavēšanās, jo šobrīd lielāka vērība tiek pievērsta saistībai starp veselīgu dzīves veidu, pārtikas produktiem un vajadzību pēc informācijas, kas palīdz patērētājiem izdarīt veselīgo izvēli.

| 3.4 | EESK uzskata, ka Komisijai būtu jāpievēršas ne tikai tiesiskā regulējuma jautājumiem, bet arī sabiedrības veselības programmas ietvaros jāveicina informācijas kampaņas veselības un uztura jomā. |
| --- | --- |

3.4

EESK uzskata, ka Komisijai būtu jāpievēršas ne tikai tiesiskā regulējuma jautājumiem, bet arī sabiedrības veselības programmas ietvaros jāveicina informācijas kampaņas veselības un uztura jomā.

4.   Īpašas piezīmes.

| 4.1 | EESK uzskata, ka Regulas par norādēm 25. panta grozījumi, paredzot komitejas procedūru, kas jāievēro, ja tiek pieņemti vispārēji pasākumi, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus pamata aktā, kas pieņemts saskaņā ar koplēmuma procedūru, ir būtiski. |
| --- | --- |

4.1

EESK uzskata, ka Regulas par norādēm 25. panta grozījumi, paredzot komitejas procedūru, kas jāievēro, ja tiek pieņemti vispārēji pasākumi, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus pamata aktā, kas pieņemts saskaņā ar koplēmuma procedūru, ir būtiski.

| 4.2 | EESK uzskata, ka jaunie 25. panta punkti nodrošina būtiskāku un detalizētāku atsauci attiecīgajiem Padomes lēmuma 1999/468/EK pantiem un padara šo procedūru efektīvu, nostiprinot Regulatīvās komitejas pilnvaras. Īpaši jāatzīmē, ka jaunajos punktos ir skaidrāk definētas Komisijai piešķirtās pilnvaras un uzsvērta Eiropas Parlamenta un Padomes loma attiecībā uz kontroles pasākumiem pirms to noteikšanas. |
| --- | --- |

4.2

EESK uzskata, ka jaunie 25. panta punkti nodrošina būtiskāku un detalizētāku atsauci attiecīgajiem Padomes lēmuma 1999/468/EK pantiem un padara šo procedūru efektīvu, nostiprinot Regulatīvās komitejas pilnvaras. Īpaši jāatzīmē, ka jaunajos punktos ir skaidrāk definētas Komisijai piešķirtās pilnvaras un uzsvērta Eiropas Parlamenta un Padomes loma attiecībā uz kontroles pasākumiem pirms to noteikšanas.

| 4.3 | EESK piekrīt 25. panta papildināšanai ar 3. un 4. punktu, ar ko ievieš jaunu procedūru kategoriju Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanā. Tādējādi Parlaments vai Padome var vērsties pret tādu pasākumu noteikšanu, kuros ir pārsniegtas Komisijas ieviešanas pilnvaras vai nav ievēroti subsidiaritātes un proporcionalitātes principi. |
| --- | --- |

4.3

EESK piekrīt 25. panta papildināšanai ar 3. un 4. punktu, ar ko ievieš jaunu procedūru kategoriju Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanā. Tādējādi Parlaments vai Padome var vērsties pret tādu pasākumu noteikšanu, kuros ir pārsniegtas Komisijas ieviešanas pilnvaras vai nav ievēroti subsidiaritātes un proporcionalitātes principi.

| 4.4 | Komiteja piekrīt iespējai saīsināt vai pagarināt komitejas procedūras izpildes termiņus ar attiecīgu pamatojumu un izņēmuma gadījumos (saskaņā ar 5. panta a) punktu Lēmumā 1999/468/EK, kas grozīts ar Lēmumu 2006/512/EK). |
| --- | --- |

4.4

Komiteja piekrīt iespējai saīsināt vai pagarināt komitejas procedūras izpildes termiņus ar attiecīgu pamatojumu un izņēmuma gadījumos (saskaņā ar 5. panta a) punktu Lēmumā 1999/468/EK, kas grozīts ar Lēmumu 2006/512/EK).

| 4.5 | EESK atbalsta Regulas par norādēm grozījumu, kas paredz jaunās regulatīvās kontroles procedūras piemērošanu attiecībā uz tiem regulas pantiem, kuri nosaka Lēmuma 1999/468/EK (Komitoloģijas lēmums) 5. panta (Regulatīvā procedūra) darbības jomā ietilpstošus pasākumus. |
| --- | --- |

4.5

EESK atbalsta Regulas par norādēm grozījumu, kas paredz jaunās regulatīvās kontroles procedūras piemērošanu attiecībā uz tiem regulas pantiem, kuri nosaka Lēmuma 1999/468/EK (Komitoloģijas lēmums) 5. panta (Regulatīvā procedūra) darbības jomā ietilpstošus pasākumus.

| 4.5.1 | Komiteja vērtē minētās izmaiņas kā pozitīvas un efektīvas, jo tās nosaka jaunās regulatīvās kontroles procedūras piemērošanu attiecībā uz uzturvērtības un veselības norāžu lietošanas vispārējiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

4.5.1

Komiteja vērtē minētās izmaiņas kā pozitīvas un efektīvas, jo tās nosaka jaunās regulatīvās kontroles procedūras piemērošanu attiecībā uz uzturvērtības un veselības norāžu lietošanas vispārējiem nosacījumiem.

| 4.5.2 | Komiteja uzskata, ka šādas izmaiņas palīdzēs nodrošināt patērētāju aizsardzības augsta līmeņa saglabāšanu, kad tiks īstenota Regula par norādēm un, jo īpaši, noteiktas pārtikas produktu vai pārtikas produktu grupu konkrētas atbilstības prasības, kurām jābūt izpildītām, lai attiecīgos produktus varētu marķēt ar uzturvērtības vai veselības norādēm. |
| --- | --- |

4.5.2

Komiteja uzskata, ka šādas izmaiņas palīdzēs nodrošināt patērētāju aizsardzības augsta līmeņa saglabāšanu, kad tiks īstenota Regula par norādēm un, jo īpaši, noteiktas pārtikas produktu vai pārtikas produktu grupu konkrētas atbilstības prasības, kurām jābūt izpildītām, lai attiecīgos produktus varētu marķēt ar uzturvērtības vai veselības norādēm.

| 4.5.3 | EESK uzsver, ka ir svarīgi apspriesties ar patērētāju grupām un pārtikas nozares pārstāvjiem, nosakot vai pārskatot uzturvērtības un veselības norāžu lietošanas nosacījumus un izdarot grozījumus attiecīgajā pielikumā, kurā ir uzskaitītas atļautās norādes. |
| --- | --- |

4.5.3

EESK uzsver, ka ir svarīgi apspriesties ar patērētāju grupām un pārtikas nozares pārstāvjiem, nosakot vai pārskatot uzturvērtības un veselības norāžu lietošanas nosacījumus un izdarot grozījumus attiecīgajā pielikumā, kurā ir uzskaitītas atļautās norādes.

| 4.6 | EESK iesaka Komisijai nākotnē apsvērt ar veselības aspektiem saistītu uzturvērtības norāžu zinātniskā pamatojuma akceptēšanas un apstiprināšanas procedūras vienkāršošanu (3). Turklāt EESK uzskata, ka būtu jāpievēršas tiesiskā regulējuma vienkāršošanai pārtikas nekaitīguma un patērētāju aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

4.6

EESK iesaka Komisijai nākotnē apsvērt ar veselības aspektiem saistītu uzturvērtības norāžu zinātniskā pamatojuma akceptēšanas un apstiprināšanas procedūras vienkāršošanu (3). Turklāt EESK uzskata, ka būtu jāpievēršas tiesiskā regulējuma vienkāršošanai pārtikas nekaitīguma un patērētāju aizsardzības jomā.

| 4.7 | EESK uzsver, ka Regulai par norādēm jābūt pragmatiskai, un izsaka bažas par to, ka atsevišķas normas attiecībā uz norāžu dokumentāciju varētu būt nevajadzīgi sarežģītas. Komiteja uzskata, ka ir svarīgi līdzsvarot nepieciešamību nodrošināt patērētājiem zinātniski pamatotu un skaidru informāciju un pārtikas ražotāju iespējas izstrādāt un pārdot pārtikas produktus, kuriem attiecībā uz patērētājiem ir veselīgas un nozīmīgas īpašības. |
| --- | --- |

4.7

EESK uzsver, ka Regulai par norādēm jābūt pragmatiskai, un izsaka bažas par to, ka atsevišķas normas attiecībā uz norāžu dokumentāciju varētu būt nevajadzīgi sarežģītas. Komiteja uzskata, ka ir svarīgi līdzsvarot nepieciešamību nodrošināt patērētājiem zinātniski pamatotu un skaidru informāciju un pārtikas ražotāju iespējas izstrādāt un pārdot pārtikas produktus, kuriem attiecībā uz patērētājiem ir veselīgas un nozīmīgas īpašības.

Briselē, 2006. gada 13. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Vispārējās prasības attiecībā uz pārtikas marķējumu nosaka horizontālā likumdošana (Direktīva 2000/13/EK un ar to saistītie dokumenti), kuros vairums attiecīgo normu ir pieņemtas, sākot no 1978. gada. Vertikālā likumdošana sevī ietver citas specifiskas normas.

1

(2)  Sākotnējam likumdošanas iniciatīvas dokumentam (COM(2003) 424 galīgā redakcija) patlaban tiek gaidīts galīgais Padomes apstiprinājums.

2

(3)  Skat. atzinumu OV C 110, 30.4.04, 18.-21. lpp.

3

---

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 325/40 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 325/40

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. .../... par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai”

COM(2006) 606 galīgā redakcija — 2006/0193 (COD)

(2006/C 325/10)

Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pantu Padome 2006. gada 15. novembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu.

Birojs 2006. gada 25. oktobrī uzdeva Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētajai nodaļai sagatavot Komitejas atzinumu.

Ņemot vērā darba steidzamību, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 431. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. decembrī (13. decembra sēdē), par galveno ziņotāju nolēma iecelt Kapuvari kgu un ar 107 balsīm par un 1 atturoties pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi.

| 1.1 | EESK regulatīvās kontroles procedūras iekļaušanu regulā uzskata par lietderīgu. EESK tāpat ka Eiropas Komisija uzskata, ka ir svarīgi vienkāršot Kopienas tiesību aktus un padarīt tos pārredzamākus. |
| --- | --- |

1.1

EESK regulatīvās kontroles procedūras iekļaušanu regulā uzskata par lietderīgu. EESK tāpat ka Eiropas Komisija uzskata, ka ir svarīgi vienkāršot Kopienas tiesību aktus un padarīt tos pārredzamākus.

2.   Ievads.

| 2.1 | Šā priekšlikuma mērķis ir Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../... par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai ieviest atsauci uz jauno regulatīvo kontroles procedūru visos gadījumos, kad Komisija ir pilnvarota pieņemt kvazinormatīvus pasākumus ar Padomes Lēmumu 2006/512/EK grozītā Lēmuma 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību, 2. panta nozīmē. |
| --- | --- |

2.1

Šā priekšlikuma mērķis ir Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../... par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai ieviest atsauci uz jauno regulatīvo kontroles procedūru visos gadījumos, kad Komisija ir pilnvarota pieņemt kvazinormatīvus pasākumus ar Padomes Lēmumu 2006/512/EK grozītā Lēmuma 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību, 2. panta nozīmē.

| 2.2 | Izmaiņu nepieciešamību nosaka jaunas komitoloģjas procedūras ieviešana. Jaunā procedūra ir regulatīva kontroles procedūra. |
| --- | --- |

2.2

Izmaiņu nepieciešamību nosaka jaunas komitoloģjas procedūras ieviešana. Jaunā procedūra ir regulatīva kontroles procedūra.

| 2.3 | Priekšlikums aprobežojas tikai ar grozījumiem, kas nepieciešami, lai regulu pielāgotu lēmumam par jauno komitoloģijas procedūru. |
| --- | --- |

2.3

Priekšlikums aprobežojas tikai ar grozījumiem, kas nepieciešami, lai regulu pielāgotu lēmumam par jauno komitoloģijas procedūru.

3.   Vispārīgas piezīmes.

| 3.1 | EESK regulatīvās kontroles procedūras iekļaušanu regulā uzskata par lietderīgu. EESK tāpat ka Eiropas Komisija uzskata, ka ir svarīgi vienkāršot Kopienas tiesību aktus un padarīt tos pārredzamākus. |
| --- | --- |

3.1

EESK regulatīvās kontroles procedūras iekļaušanu regulā uzskata par lietderīgu. EESK tāpat ka Eiropas Komisija uzskata, ka ir svarīgi vienkāršot Kopienas tiesību aktus un padarīt tos pārredzamākus.

| 3.2 | Regulatīvā kontroles procedūra ļauj efektīvāk grozīt mazāk svarīgus regulas elementus, tostarp atsevišķus tādus elementus svītrot vai arī iekļaut regulā jaunus mazāk svarīgus elementus. |
| --- | --- |

3.2

Regulatīvā kontroles procedūra ļauj efektīvāk grozīt mazāk svarīgus regulas elementus, tostarp atsevišķus tādus elementus svītrot vai arī iekļaut regulā jaunus mazāk svarīgus elementus.

| 3.3 | EESK 2004. gada martā pieņēma atzinumu par vitamīnu un minerālvielu un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai; tā kā pašreizējais priekšlikums pēc būtības ir apvienojuma priekšlikums, minētajā jautājumā nav nepieciešams formulēt jaunu nostāju. |
| --- | --- |

3.3

EESK 2004. gada martā pieņēma atzinumu par vitamīnu un minerālvielu un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai; tā kā pašreizējais priekšlikums pēc būtības ir apvienojuma priekšlikums, minētajā jautājumā nav nepieciešams formulēt jaunu nostāju.

| 3.4 | Jaunie regulatīvās kontroles procedūras noteikumi stājas spēkā 2006. gada 23. jūlijā. |
| --- | --- |

3.4

Jaunie regulatīvās kontroles procedūras noteikumi stājas spēkā 2006. gada 23. jūlijā.

| 3.5 | Jaunajā regulā noteikti nav ieviestas būtiskas izmaiņas, tā tikai precizē Kopienas tiesību aktus un padara tos pārredzamākus. Tādēļ EESK pilnībā piekrīt Komisijas mērķim un, ņemot vērā iepriekš minēto, priekšlikumu atbalsta. |
| --- | --- |

3.5

Jaunajā regulā noteikti nav ieviestas būtiskas izmaiņas, tā tikai precizē Kopienas tiesību aktus un padara tos pārredzamākus. Tādēļ EESK pilnībā piekrīt Komisijas mērķim un, ņemot vērā iepriekš minēto, priekšlikumu atbalsta.

Briselē, 2006. gada 13. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 325/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 325/41

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 404/93, (EK) Nr. 1782/2003 un (EK) 247/2006 attiecībā uz banānu nozari”

COM(2006) 489 galīgā redakcija — 2006/0173 (CNS)

(2006/C 325/11)

Saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2006. gada 26. oktobrī nolēma sagatavot pašiniciatīvas atzinumu par augstāk minēto tematu.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 8. novembrī (ziņotājs:
  ESPUNY MOYANO
   kgs).

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 431. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. decembrī (13. decembra sēdē), ar 134 balsīm par un 6 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

| 1.1 | Komiteja atzīst, ka ir nepieciešams izdarīt izmaiņas banānu ražotājiem pašreiz piemērojamajā atbalsta sistēmā, un šajā sakarā atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu. Tomēr tā uzskata, ka ir vēl pāragri novērtēt ietekmi, kādu uz banānu ražotājiem atstās jaunais 2006. gada 1. janvārī spēkā stājies importa režīms, piemērojot vienotu muitas tarifu, kas priekšlikumā nav pienācīgi ņemts vērā. |
| --- | --- |

1.1

Komiteja atzīst, ka ir nepieciešams izdarīt izmaiņas banānu ražotājiem pašreiz piemērojamajā atbalsta sistēmā, un šajā sakarā atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu. Tomēr tā uzskata, ka ir vēl pāragri novērtēt ietekmi, kādu uz banānu ražotājiem atstās jaunais 2006. gada 1. janvārī spēkā stājies importa režīms, piemērojot vienotu muitas tarifu, kas priekšlikumā nav pienācīgi ņemts vērā.

| 1.2 | Komiteja ierosina izdarīt šādus grozījumus priekšlikuma piektajā apsvērumā:
   “III sadaļa Padomes 2006. gada 30. janvāra Regulā (EK) Nr. 247/2006, ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem, paredz izveidot Kopienas atbalsta programmas attālākajiem reģioniem, kas ietver īpašus pasākumus vietējās lauksaimniecības atbalstam. Šajā regulā paredzēts, ka pārskats tiek iesniegts ne vēlāk kā 2009. gada 31. decembrī. Ja ekonomiskajā situācijā tiks konstatētas tādas būtiskas izmaiņas, kas ietekmēs iedzīvotāju iztikas līdzekļu daudzumu attālākajos reģionos, Komisija ziņojumu iesniegs pirms noteiktā termiņa.
  Tomēr, lai ņemtu vērā Kopienas banānu ražotāju īpašo situāciju, gadījumā, ja importa režīma izmaiņu rezultātā banānu ražotāju ienākumi būtiski samazināsies, Komisija līdz augstāk minētajam datumam iesniegs īpašu ziņojumu. Šis instruments varētu būt vispiemērotākais banānu ražošanas atbalstam visos attiecīgajos reģionos, nodrošinot atbalsta mehānismu elastību un decentralizāciju. Atbalsta programmās iekļaujot atbalsta sniegšanu banānu nozarei, tiks veicināta reģionu lauksaimnieciskās ražošanas atbalsta stratēģiju saskaņotība.” |
| --- | --- |

1.2

Komiteja ierosina izdarīt šādus grozījumus priekšlikuma piektajā apsvērumā:

“III sadaļa Padomes 2006. gada 30. janvāra Regulā (EK) Nr. 247/2006, ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem, paredz izveidot Kopienas atbalsta programmas attālākajiem reģioniem, kas ietver īpašus pasākumus vietējās lauksaimniecības atbalstam. Šajā regulā paredzēts, ka pārskats tiek iesniegts ne vēlāk kā 2009. gada 31. decembrī. Ja ekonomiskajā situācijā tiks konstatētas tādas būtiskas izmaiņas, kas ietekmēs iedzīvotāju iztikas līdzekļu daudzumu attālākajos reģionos, Komisija ziņojumu iesniegs pirms noteiktā termiņa.
  Tomēr, lai ņemtu vērā Kopienas banānu ražotāju īpašo situāciju, gadījumā, ja importa režīma izmaiņu rezultātā banānu ražotāju ienākumi būtiski samazināsies, Komisija līdz augstāk minētajam datumam iesniegs īpašu ziņojumu. Šis instruments varētu būt vispiemērotākais banānu ražošanas atbalstam visos attiecīgajos reģionos, nodrošinot atbalsta mehānismu elastību un decentralizāciju. Atbalsta programmās iekļaujot atbalsta sniegšanu banānu nozarei, tiks veicināta reģionu lauksaimnieciskās ražošanas atbalsta stratēģiju saskaņotība.”

| 1.3 | Komiteja ierosina aiz (EEK) Regulas Nr. 247/2006 28. panta 2. punkta pievienot jaunu 3.a punktu:
  “Ja sakarā ar izmaiņām importa režīmā pasliktināsies banānu ražotāju ekonomiskie apstākļi, Komisija līdz 2009. gada 31. decembrim iesniegs īpašu ziņojumu, kas vajadzības gadījumā tiks papildināts ar atbilstošiem priekšlikumiem”. |
| --- | --- |

1.3

Komiteja ierosina aiz (EEK) Regulas Nr. 247/2006 28. panta 2. punkta pievienot jaunu 3.a punktu:

“Ja sakarā ar izmaiņām importa režīmā pasliktināsies banānu ražotāju ekonomiskie apstākļi, Komisija līdz 2009. gada 31. decembrim iesniegs īpašu ziņojumu, kas vajadzības gadījumā tiks papildināts ar atbilstošiem priekšlikumiem”.

| 1.4 | Komiteja ierosina grozīt Regulas 247/2006 30. pantu, pievienojot šādu punktu:

  “Eiropas Komisija var atļaut dalībvalstīm atbalsta programmās iekļaut īpašu avansa shēmu banānu ražotājiem”. |
| --- | --- |

1.4

Komiteja ierosina grozīt Regulas 247/2006 30. pantu, pievienojot šādu punktu:

“Eiropas Komisija var atļaut dalībvalstīm atbalsta programmās iekļaut īpašu avansa shēmu banānu ražotājiem”.

2.   Vispārīgas piezīmes.

| 2.1 | Ņemot vērā banānu nozares īpatnības, KTO šī nozare tika izdalīta atsevišķi. Banānu nozare galvenokārt ir īpaša ar to, ka lielāka daļa Kopienas produkcijas tiek audzēta visattālākajos reģionos, kuri saskaras ar īpašām problēmām atbilstīgi Līguma 299. panta 2. apakšpunktam; šī produkcija veido 16 % no kopējās produkcijas Kopienas tirgū, un, kopš tirdzniecību kontrolē pieci lieli uzņēmumi, pasaules banānu tirgū faktiski pastāv oligopols. |
| --- | --- |

2.1

Ņemot vērā banānu nozares īpatnības, KTO šī nozare tika izdalīta atsevišķi. Banānu nozare galvenokārt ir īpaša ar to, ka lielāka daļa Kopienas produkcijas tiek audzēta visattālākajos reģionos, kuri saskaras ar īpašām problēmām atbilstīgi Līguma 299. panta 2. apakšpunktam; šī produkcija veido 16 % no kopējās produkcijas Kopienas tirgū, un, kopš tirdzniecību kontrolē pieci lieli uzņēmumi, pasaules banānu tirgū faktiski pastāv oligopols.

| 2.2 | Šis Eiropas Komisijas priekšlikums, kas pieņemts pēc plašām iekšējām un ārējām konsultācijām, paredz radikālu izmaiņu izdarīšanu pašreizējā atbalsta sistēmā attiecībā uz Kopienā ražotiem banāniem. Pašreizējā iekšējā atbalsta sistēma, kuras pamatā ir kompensāciju izmaksas, kuru apjoms katru gadu tiek aprēķināts atkarībā no banānu cenas, tiks aizvietota ar atbalstu valsts budžeta dotāciju veidā; šis atbalsts tiks iekļauts attiecīgajās POSEI programmās attiecībā uz attālākajiem reģioniem un vienreizējā maksājuma shēmā attiecībā uz pārējiem Kopienas banānu audzēšanas reģioniem. |
| --- | --- |

2.2

Šis Eiropas Komisijas priekšlikums, kas pieņemts pēc plašām iekšējām un ārējām konsultācijām, paredz radikālu izmaiņu izdarīšanu pašreizējā atbalsta sistēmā attiecībā uz Kopienā ražotiem banāniem. Pašreizējā iekšējā atbalsta sistēma, kuras pamatā ir kompensāciju izmaksas, kuru apjoms katru gadu tiek aprēķināts atkarībā no banānu cenas, tiks aizvietota ar atbalstu valsts budžeta dotāciju veidā; šis atbalsts tiks iekļauts attiecīgajās POSEI programmās attiecībā uz attālākajiem reģioniem un vienreizējā maksājuma shēmā attiecībā uz pārējiem Kopienas banānu audzēšanas reģioniem.

| 2.3 | Šis priekšlikums paredz izmaiņu izdarīšanu trīs Kopienas regulās: |
| --- | --- |

2.3

Šis priekšlikums paredz izmaiņu izdarīšanu trīs Kopienas regulās:

| 2.3.1 | Regula 404/93, banānu KTO. Tiek svītrota II nodaļa (ražotāju organizācijas un sadarbības mehānismi) III nodaļa (kompensācijas atbalstam piemērojamā kārtība, darbības programmas un piemaksas par stādījumu izaršanu) un dažādi IV un V nodaļas panti, kas ir novecojuši sakarā ar tarifu kvotu sistēmas nomaiņu pret vienotu muitas tarifu. Tiek grozīti vairāki V sadaļas panti: atcelta banānu pārvaldības komiteja (atsauces uz šo komiteju uzskatāmas par atsaucēm uz svaigu augļu un dārzeņu komiteju), kā arī saistībā ar šo Regulu tiek svītrots nosacījums par gada ziņojuma sagatavošanu. |
| --- | --- |

2.3.1

Regula 404/93, banānu KTO. Tiek svītrota II nodaļa (ražotāju organizācijas un sadarbības mehānismi) III nodaļa (kompensācijas atbalstam piemērojamā kārtība, darbības programmas un piemaksas par stādījumu izaršanu) un dažādi IV un V nodaļas panti, kas ir novecojuši sakarā ar tarifu kvotu sistēmas nomaiņu pret vienotu muitas tarifu. Tiek grozīti vairāki V sadaļas panti: atcelta banānu pārvaldības komiteja (atsauces uz šo komiteju uzskatāmas par atsaucēm uz svaigu augļu un dārzeņu komiteju), kā arī saistībā ar šo Regulu tiek svītrots nosacījums par gada ziņojuma sagatavošanu.

| 2.3.2 | Regula 1782/2003, Kopējās Lauksaimniecības politikas 2003. gada reforma. Tiek grozīti panti par attālākajos reģionos ražoto banānu iekļaušanu vienreizēju maksājumu shēmā. Līdz ar to tiek mainīta maksimālā summa Grieķijai (+1,1 miljons euro), Portugālei (+ 0,1 miljons euro) un Kiprai (+3,4 miljoni euro). Minētās dalībvalstis noteiks vienreizēja maksājuma saņemšanai piemērojamās pamatsummas un attiecīgo platību, pamatojoties uz atsauces laikposmu no 2000. līdz 2005. gadam. |
| --- | --- |

2.3.2

Regula 1782/2003, Kopējās Lauksaimniecības politikas 2003. gada reforma. Tiek grozīti panti par attālākajos reģionos ražoto banānu iekļaušanu vienreizēju maksājumu shēmā. Līdz ar to tiek mainīta maksimālā summa Grieķijai (+1,1 miljons euro), Portugālei (+ 0,1 miljons euro) un Kiprai (+3,4 miljoni euro). Minētās dalībvalstis noteiks vienreizēja maksājuma saņemšanai piemērojamās pamatsummas un attiecīgo platību, pamatojoties uz atsauces laikposmu no 2000. līdz 2005. gadam.

| 2.3.3 | Regula 247/2006, POSEI lauksaimnieciskās ražošanas programmas. POSEI programmas finansējums ir palielināts par 278,8 miljoniem euro: attiecīgi POSEICAN — 141,1 miljoniem euro; POSEIDOM — 129,1 miljoniem euro un POSEIMA — 8,6 miljoniem euro. |
| --- | --- |

2.3.3

Regula 247/2006, POSEI lauksaimnieciskās ražošanas programmas. POSEI programmas finansējums ir palielināts par 278,8 miljoniem euro: attiecīgi POSEICAN — 141,1 miljoniem euro; POSEIDOM — 129,1 miljoniem euro un POSEIMA — 8,6 miljoniem euro.

| 2.4 | Komiteja uzskata, ka, novirzot finansiālo atbalstu uz POSEI programmu kopējo budžetu, neradot īpašu budžeta nodaļu banāniem, banānu KTO zaudē jēgu, un izskatāmais priekšlikums zināmā mērā vērtējams kā Komisijas izvairīšanās no atbildības attiecībā uz Kopienas banānu nozari. |
| --- | --- |

2.4

Komiteja uzskata, ka, novirzot finansiālo atbalstu uz POSEI programmu kopējo budžetu, neradot īpašu budžeta nodaļu banāniem, banānu KTO zaudē jēgu, un izskatāmais priekšlikums zināmā mērā vērtējams kā Komisijas izvairīšanās no atbildības attiecībā uz Kopienas banānu nozari.

| 2.5 | Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas ierosināto noteikto valsts budžeta dotāciju sistēmu, tomēr izsaka bažas par to, ka kopējais budžets nebūs pietiekams, ja tirgus nozīmīgas liberalizācijas rezultātā, ko izraisa jaunais importa režīms un paredzamā tirgus attīstība sakarā ar pašreiz notiekošajām starptautiskajām tirdzniecības sarunām, Kopienas cenas krasi samazināsies. |
| --- | --- |

2.5

Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas ierosināto noteikto valsts budžeta dotāciju sistēmu, tomēr izsaka bažas par to, ka kopējais budžets nebūs pietiekams, ja tirgus nozīmīgas liberalizācijas rezultātā, ko izraisa jaunais importa režīms un paredzamā tirgus attīstība sakarā ar pašreiz notiekošajām starptautiskajām tirdzniecības sarunām, Kopienas cenas krasi samazināsies.

3.   Īpašas piezīmes.

| 3.1 | Komisijai vajadzētu piedāvāt arī citu alternatīvu risinājumu, lai saglabātu Kopienas sistēmu banānu ražotāju organizācijām. Eiropas banānu ražošana ir ļoti sadrumstalota, jo šo nozari lielākoties pārstāv mazie ražotāji, kuriem produkcija jāpārdod tirgū, ko raksturo ļoti liela konkurence, un tādēļ nepieciešama ļoti nozīmīga piedāvājuma koncentrēšana. Komiteja uzskata, ka Kopienas ražotāju organizāciju sistēmu varētu saglabāt, turpinot piemērot Regulas (EK) Nr. 404/93 II nodaļas atsevišķus, īpaši 5., 8. un 9. panta nosacījumus. |
| --- | --- |

3.1

Komisijai vajadzētu piedāvāt arī citu alternatīvu risinājumu, lai saglabātu Kopienas sistēmu banānu ražotāju organizācijām. Eiropas banānu ražošana ir ļoti sadrumstalota, jo šo nozari lielākoties pārstāv mazie ražotāji, kuriem produkcija jāpārdod tirgū, ko raksturo ļoti liela konkurence, un tādēļ nepieciešama ļoti nozīmīga piedāvājuma koncentrēšana. Komiteja uzskata, ka Kopienas ražotāju organizāciju sistēmu varētu saglabāt, turpinot piemērot Regulas (EK) Nr. 404/93 II nodaļas atsevišķus, īpaši 5., 8. un 9. panta nosacījumus.

| 3.2 | Banānu audzēšana prasa ļoti intensīvu darbu visa gada garumā un nemitīgus izdevumus, galvenokārt sakarā ar biežu darbaspēka izmantošanu un apūdeņošanas nepieciešamību. Tieši tādēļ būtu jāsaglabā pašreizējā režīmā noteiktā avansa shēma. |
| --- | --- |

3.2

Banānu audzēšana prasa ļoti intensīvu darbu visa gada garumā un nemitīgus izdevumus, galvenokārt sakarā ar biežu darbaspēka izmantošanu un apūdeņošanas nepieciešamību. Tieši tādēļ būtu jāsaglabā pašreizējā režīmā noteiktā avansa shēma.

| 3.3 | Komisijas priekšlikumam ir jābūt konkrētākam, jo tas kalpos par pamatu atbilstošu pasākumu īstenošanai, ja jaunā importa režīma rezultātā ražotāju ienākumi samazināsies. |
| --- | --- |

3.3

Komisijas priekšlikumam ir jābūt konkrētākam, jo tas kalpos par pamatu atbilstošu pasākumu īstenošanai, ja jaunā importa režīma rezultātā ražotāju ienākumi samazināsies.

Briselē, 2006. gada 13. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 325/43 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 325/43

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā, un Regulu (EEK) Nr. 574/72, ar kuru nosaka izpildes kārtību Regulai (EEK) Nr. 1408/71”

COM(2005) 676 galīgā redakcija — 2005/0258 (COD)

(2006/C 325/12)

Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu Padome 2006. gada 14. februārī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 7. novembrī. Ziņotājs — Rodríguez García-Caro kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 431. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. decembrī (13. decembra sēdē), ar 140 balsīm par un 2 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi.

| 1.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi vērtē priekšlikumu grozīt regulu Nr. 1408/71 un izsaka cerību, ka šis būs viens no pēdējiem grozījumiem (ja ne pēdējais), par kuru tai jāsniedz atzinums. Tādējādi regula Nr. 883/2004 pilnībā stātos spēkā tiklīdz Eiropas Parlaments un Padome būtu apstiprinājusi jauno īstenošanas regulu, kam jāaizstāj regula Nr. 574/72. |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi vērtē priekšlikumu grozīt regulu Nr. 1408/71 un izsaka cerību, ka šis būs viens no pēdējiem grozījumiem (ja ne pēdējais), par kuru tai jāsniedz atzinums. Tādējādi regula Nr. 883/2004 pilnībā stātos spēkā tiklīdz Eiropas Parlaments un Padome būtu apstiprinājusi jauno īstenošanas regulu, kam jāaizstāj regula Nr. 574/72.

| 1.2 | Tādēļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja aicina dalībvalstis un Parlamentu racionalizēt procedūru attiecībā uz jauno regulu, lai tā būtu efektīvāka nekā regulas Nr. 883/2004 pieņemšanas procedūra. Tas būtu vislielākais ieguldījums, ko ES iestādes varētu sniegt Eiropas Strādājošo mobilitātes gada laikā. |
| --- | --- |

1.2

Tādēļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja aicina dalībvalstis un Parlamentu racionalizēt procedūru attiecībā uz jauno regulu, lai tā būtu efektīvāka nekā regulas Nr. 883/2004 pieņemšanas procedūra. Tas būtu vislielākais ieguldījums, ko ES iestādes varētu sniegt Eiropas Strādājošo mobilitātes gada laikā.

2.   Ievads.

| 2.1 | Kopš to spēkā stāšanās regulas Nr. 1408/71 un 574/72 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā, ir tikušas attiecīgi grozītas, ņemot vērā izmaiņas dalībvalstu normatīvajos aktos un vairākus Eiropas Kopienu Tiesas nolēmumus attiecībā uz sociālo nodrošinājumu. |
| --- | --- |

2.1

Kopš to spēkā stāšanās regulas Nr. 1408/71 un 574/72 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā, ir tikušas attiecīgi grozītas, ņemot vērā izmaiņas dalībvalstu normatīvajos aktos un vairākus Eiropas Kopienu Tiesas nolēmumus attiecībā uz sociālo nodrošinājumu.

| 2.2 | Šie grozījumi nodrošina to, ka sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācija ES līmenī ir attiecīgi atjaunināta, lai neciestu Eiropas iedzīvotāju, kuri pārvietojas ES robežās, sociālā nodrošinājuma tiesības, tiem realizējot ES pamattiesības — iedzīvotāju brīvas pārvietošanās un uzturēšanās tiesības. |
| --- | --- |

2.2

Šie grozījumi nodrošina to, ka sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācija ES līmenī ir attiecīgi atjaunināta, lai neciestu Eiropas iedzīvotāju, kuri pārvietojas ES robežās, sociālā nodrošinājuma tiesības, tiem realizējot ES pamattiesības — iedzīvotāju brīvas pārvietošanās un uzturēšanās tiesības.

| 2.3 | Visbūtiskākās izmaiņas dalībvalstu sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācijā tika ieviestas ar Eiropas Parlamenta un Padomes regulu Nr. 883/2004 (1). Šī regula, kas aizstāj regulu Nr. 1408/71, vēl nav ieviesta, iekams nav pieņemta regula, kurai jāaizstāj pašreizējā regula Nr. 574/72. Jau norit likumdošanas procedūra attiecībā uz priekšlikumu regulai par regulas Nr. 883/2004 (2) izpildes noteikumiem, par ko EESK nesen pieņēma atzinumu (3). |
| --- | --- |

2.3

Visbūtiskākās izmaiņas dalībvalstu sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācijā tika ieviestas ar Eiropas Parlamenta un Padomes regulu Nr. 883/2004 (1). Šī regula, kas aizstāj regulu Nr. 1408/71, vēl nav ieviesta, iekams nav pieņemta regula, kurai jāaizstāj pašreizējā regula Nr. 574/72. Jau norit likumdošanas procedūra attiecībā uz priekšlikumu regulai par regulas Nr. 883/2004 (2) izpildes noteikumiem, par ko EESK nesen pieņēma atzinumu (3).

| 2.4 | EESK ir sniegusi atzinumu par priekšlikumu regulai par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju (4). |
| --- | --- |

2.4

EESK ir sniegusi atzinumu par priekšlikumu regulai par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju (4).

3.   Priekšlikuma saturs.

| 3.1 | EESK izskatāmā priekšlikuma mērķis ir atjaunināt regulas Nr. 1408/71 pielikumus, lai atspoguļotu izmaiņas dalībvalstu likumos par sociālo nodrošināšanu, un tādējādi atvieglot ES tiesību aktu piemērošanu attiecībā uz sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju. |
| --- | --- |

3.1

EESK izskatāmā priekšlikuma mērķis ir atjaunināt regulas Nr. 1408/71 pielikumus, lai atspoguļotu izmaiņas dalībvalstu likumos par sociālo nodrošināšanu, un tādējādi atvieglot ES tiesību aktu piemērošanu attiecībā uz sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju.

| 3.2 | Šajā gadījumā un Komisijas ierosinātajā tekstā nav paredzēts grozīt regulu Nr. 574/72. |
| --- | --- |

3.2

Šajā gadījumā un Komisijas ierosinātajā tekstā nav paredzēts grozīt regulu Nr. 574/72.

| 3.3 | Lai vienkāršotu darba dokumentu, ierosinātie grozījumi, ņemot vērā to dažādību, tiks aplūkoti sadaļā “Īpašas piezīmes”. |
| --- | --- |

3.3

Lai vienkāršotu darba dokumentu, ierosinātie grozījumi, ņemot vērā to dažādību, tiks aplūkoti sadaļā “Īpašas piezīmes”.

4.   Vispārīgas piezīmes.

| 4.1 | Kopumā EESK atzinīgi novērtē priekšlikumu, tā kā attiecīgās izmaiņas ir rezultāts dalībvalstu gribai pieņemt likumus šajā jomā. Jebkuras izmaiņas ES sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācijā tiks uzņemtas atzinīgi, ja tās būs labvēlīgas ES iedzīvotājiem un vienkāršos un uzlabos to attiecības ar dažādajām iestādēm, kuru pārziņā ir iedzīvotāju tiesību realizēšana. |
| --- | --- |

4.1

Kopumā EESK atzinīgi novērtē priekšlikumu, tā kā attiecīgās izmaiņas ir rezultāts dalībvalstu gribai pieņemt likumus šajā jomā. Jebkuras izmaiņas ES sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācijā tiks uzņemtas atzinīgi, ja tās būs labvēlīgas ES iedzīvotājiem un vienkāršos un uzlabos to attiecības ar dažādajām iestādēm, kuru pārziņā ir iedzīvotāju tiesību realizēšana.

| 4.2 | Kaut gan Regulas Nr. 883/2004 īstenošanas regula patlaban atrodas apstiprināšanas procesā, EESK uzskata, ka vispārīgās piezīmes, ko tā izteica savā atzinumā attiecībā uz citiem daļējiem regulu Nr. 1408/71 un 574/72 grozījumiem (ko EESK pieņēma 2005. gada 28. un 29. septembra plenārajā sesijā) (5) joprojām ir aktuālas, un tās būtu jāņem vērā kā visnotaļ būtiskas. |
| --- | --- |

4.2

Kaut gan Regulas Nr. 883/2004 īstenošanas regula patlaban atrodas apstiprināšanas procesā, EESK uzskata, ka vispārīgās piezīmes, ko tā izteica savā atzinumā attiecībā uz citiem daļējiem regulu Nr. 1408/71 un 574/72 grozījumiem (ko EESK pieņēma 2005. gada 28. un 29. septembra plenārajā sesijā) (5) joprojām ir aktuālas, un tās būtu jāņem vērā kā visnotaļ būtiskas.

| 4.3 | Izskatāmā grozījuma priekšlikuma nosaukums ir “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā, un Regulu (EEK) Nr. 574/72, ar kuru nosaka izpildes kārtību Regulai (EEK) Nr. 1408/71”. |
| --- | --- |

4.3

Izskatāmā grozījuma priekšlikuma nosaukums ir “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā, un Regulu (EEK) Nr. 574/72, ar kuru nosaka izpildes kārtību Regulai (EEK) Nr. 1408/71”.

| 4.4 | Priekšlikuma 1. pantā tiek paskaidrots, ka tiek grozīti dažādie regulas Nr. 1408/71 pielikumi, taču nav atsauces uz regulu Nr. 574/72. Tādēļ EESK ierosina saskaņot priekšlikuma nosaukumu ar tā saturu un svītrot atsauci uz regulu Nr. 574/72. |
| --- | --- |

4.4

Priekšlikuma 1. pantā tiek paskaidrots, ka tiek grozīti dažādie regulas Nr. 1408/71 pielikumi, taču nav atsauces uz regulu Nr. 574/72. Tādēļ EESK ierosina saskaņot priekšlikuma nosaukumu ar tā saturu un svītrot atsauci uz regulu Nr. 574/72.

5.   Īpašas piezīmes.

| 5.1 | Priekšlikuma 1. pants groza regulas I, IIa, III, IV un VI pielikumu. |
| --- | --- |

5.1

Priekšlikuma 1. pants groza regulas I, IIa, III, IV un VI pielikumu.

| 5.2 | Ņemot vērā izmaiņas Zviedrijas likumos par sociālo drošību un sociālajām iemaksām, ir veikti grozījumi I pielikuma I daļā, kas definē terminus “darbinieki” un “pašnodarbinātas personas”. |
| --- | --- |

5.2

Ņemot vērā izmaiņas Zviedrijas likumos par sociālo drošību un sociālajām iemaksām, ir veikti grozījumi I pielikuma I daļā, kas definē terminus “darbinieki” un “pašnodarbinātas personas”.

| 5.3 | Saistībā ar izmaiņām Nīderlandes likumos par apdrošināšanu slimības gadījumiem ir veikti grozījumi I pielikuma II daļā, kas nosaka attiecīgo personu loku, terminu “ģimenes loceklis” šajā gadījumā attiecinot uz laulātajiem, reģistrētiem partneriem un bērniem vecumā līdz 18 gadiem. |
| --- | --- |

5.3

Saistībā ar izmaiņām Nīderlandes likumos par apdrošināšanu slimības gadījumiem ir veikti grozījumi I pielikuma II daļā, kas nosaka attiecīgo personu loku, terminu “ģimenes loceklis” šajā gadījumā attiecinot uz laulātajiem, reģistrētiem partneriem un bērniem vecumā līdz 18 gadiem.

| 5.4 | Pamatojoties uz dažādajiem grozījumiem Lietuvas un Slovākijas tiesību aktos par sociālajām pensijām, ir ieviesti grozījumi IIa pielikumā attiecībā uz īpašiem uz iemaksām nebalstītiem pabalstiem. Lietuvas gadījumā pielikums ir grozīts, ņemot vērā izmaiņas valsts likumdošanā, savukārt Slovākijas gadījumā likumdošana ir precizēta, un pabalstu turpina izmaksāt tikai tām personām, kurām uz to bija tiesības iepriekš. |
| --- | --- |

5.4

Pamatojoties uz dažādajiem grozījumiem Lietuvas un Slovākijas tiesību aktos par sociālajām pensijām, ir ieviesti grozījumi IIa pielikumā attiecībā uz īpašiem uz iemaksām nebalstītiem pabalstiem. Lietuvas gadījumā pielikums ir grozīts, ņemot vērā izmaiņas valsts likumdošanā, savukārt Slovākijas gadījumā likumdošana ir precizēta, un pabalstu turpina izmaksāt tikai tām personām, kurām uz to bija tiesības iepriekš.

| 5.5 | Ir veikti grozījumi III pielikuma A daļā attiecībā uz sociālās nodrošināšanas nolīgumiem, kuri joprojām ir piemērojami, svītrojot 187. punktā atsauci uz Itālijas un Nīderlandes Vispārējo konvenciju. |
| --- | --- |

5.5

Ir veikti grozījumi III pielikuma A daļā attiecībā uz sociālās nodrošināšanas nolīgumiem, kuri joprojām ir piemērojami, svītrojot 187. punktā atsauci uz Itālijas un Nīderlandes Vispārējo konvenciju.

| 5.6 | Ir veikti grozījumi IV pielikuma A daļā attiecībā uz regulas 37. panta 1. punktā minētajiem tiesību aktiem, saskaņā ar kuriem invaliditātes pabalstu summa nav atkarīga no apdrošināšanas laika posmu ilguma. Ir grozīta sadaļa attiecībā uz Slovākijas Republiku A daļā, saistībā ar iekļaušanu valsts likumdošanā. |
| --- | --- |

5.6

Ir veikti grozījumi IV pielikuma A daļā attiecībā uz regulas 37. panta 1. punktā minētajiem tiesību aktiem, saskaņā ar kuriem invaliditātes pabalstu summa nav atkarīga no apdrošināšanas laika posmu ilguma. Ir grozīta sadaļa attiecībā uz Slovākijas Republiku A daļā, saistībā ar iekļaušanu valsts likumdošanā.

| 5.7 | Saistībā ar izmaiņām Spānijas likumdošanā ir veikti grozījumi IV pielikuma B daļā par īpašām sistēmām pašnodarbinātām personām, uz ko attiecas īpaši noteikumi par citā dalībvalstī pabeigtiem apdrošināšanas periodiem. |
| --- | --- |

5.7

Saistībā ar izmaiņām Spānijas likumdošanā ir veikti grozījumi IV pielikuma B daļā par īpašām sistēmām pašnodarbinātām personām, uz ko attiecas īpaši noteikumi par citā dalībvalstī pabeigtiem apdrošināšanas periodiem.

| 5.8 | IV pielikuma C daļa ir grozīta attiecībā uz Slovākiju un Zviedriju. Šajā pielikumā ir minēti gadījumi, kuros var atteikties no divkārša pabalstu aprēķina, jo rezultāti ir vienādi. Attiecībā uz Slovākiju grozījumā ir minēta apgādnieka zaudējuma pensija; attiecībā uz Zviedriju ir minēts, ka minimālās garantētās pensijas aprēķins ir atkarīgs no laika posma, kas nodzīvots valstī. |
| --- | --- |

5.8

IV pielikuma C daļa ir grozīta attiecībā uz Slovākiju un Zviedriju. Šajā pielikumā ir minēti gadījumi, kuros var atteikties no divkārša pabalstu aprēķina, jo rezultāti ir vienādi. Attiecībā uz Slovākiju grozījumā ir minēta apgādnieka zaudējuma pensija; attiecībā uz Zviedriju ir minēts, ka minimālās garantētās pensijas aprēķins ir atkarīgs no laika posma, kas nodzīvots valstī.

| 5.9 | Saistībā ar izmaiņām Zviedrijas likumos ir atjaunināta IV pielikuma D daļa attiecībā uz pabalstiem un vienāda veida pabalstu uzkrāšanu, uz kuriem personas var būt tiesīgas saskaņā ar divu vai vairāku valstu likumiem. Ir pievienots arī divpusējais nolīgums starp Somiju un Luksemburgu. |
| --- | --- |

5.9

Saistībā ar izmaiņām Zviedrijas likumos ir atjaunināta IV pielikuma D daļa attiecībā uz pabalstiem un vienāda veida pabalstu uzkrāšanu, uz kuriem personas var būt tiesīgas saskaņā ar divu vai vairāku valstu likumiem. Ir pievienots arī divpusējais nolīgums starp Somiju un Luksemburgu.

| 5.10 | Ir veikti grozījumi arī VI pielikumā, kas nosaka īpašas metodes noteiktu dalībvalstu tiesību aktu piemērošanai. Ir ieviestas izmaiņas punktos attiecībā uz šādām dalībvalstīm:






  — | Igauniju, pievienojot noteikumus bērna kopšanas pabalsta aprēķināšanai; |
| --- | --- | --- |

5.10

Ir veikti grozījumi arī VI pielikumā, kas nosaka īpašas metodes noteiktu dalībvalstu tiesību aktu piemērošanai. Ir ieviestas izmaiņas punktos attiecībā uz šādām dalībvalstīm:

—

Igauniju, pievienojot noteikumus bērna kopšanas pabalsta aprēķināšanai;

| — | Nīderlandi, ņemot vērā šogad paredzēto jaunās veselības aprūpes reformas stāšanos spēkā; |
| --- | --- |

—

Nīderlandi, ņemot vērā šogad paredzēto jaunās veselības aprūpes reformas stāšanos spēkā;

| — | Somiju, atspoguļojot Somijas darba pensiju likuma reformu; |
| --- | --- |

—

Somiju, atspoguļojot Somijas darba pensiju likuma reformu;

| — | Zviedriju, atspoguļojot jauno likumdošanu attiecībā uz nodrošinājumu saskaņā ar Zviedrijas sociālās drošības un pensiju reformu. |
| --- | --- |

—

Zviedriju, atspoguļojot jauno likumdošanu attiecībā uz nodrošinājumu saskaņā ar Zviedrijas sociālās drošības un pensiju reformu.

| 5.11 | Izmaiņas, kas ieviestas vairākos regulas Nr. 1408/71 pielikumos, izriet galvenokārt no dažādās dalībvalstīs veiktajiem likumu grozījumiem. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi novērtē jebkuras izmaiņas, kuras ir labvēlīgas ES iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

5.11

Izmaiņas, kas ieviestas vairākos regulas Nr. 1408/71 pielikumos, izriet galvenokārt no dažādās dalībvalstīs veiktajiem likumu grozījumiem. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi novērtē jebkuras izmaiņas, kuras ir labvēlīgas ES iedzīvotājiem.

| 5.12 | Tomēr EESK norāda, ka daudzie pielikumi un īpašie gadījumi regulās Nr. 1408/71 un 883/2004 nav labākais veids, kā vienkāršot ES sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinēšanas noteikumus. Regulas Nr. 883/2004 mērķis bija pilnveidošana un vienkāršošana, un Komiteja uzskata, ka darbs būtu jāturpina šajā virzienā. |
| --- | --- |

5.12

Tomēr EESK norāda, ka daudzie pielikumi un īpašie gadījumi regulās Nr. 1408/71 un 883/2004 nav labākais veids, kā vienkāršot ES sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinēšanas noteikumus. Regulas Nr. 883/2004 mērķis bija pilnveidošana un vienkāršošana, un Komiteja uzskata, ka darbs būtu jāturpina šajā virzienā.

| 5.13 | Komisija iesniedza priekšlikumu regulai, ar ko groza regulu Nr. 883/2004, lai sakārtotu XI pielikuma saturu (6). Šis pielikums atbilst Regulas Nr. 1408/71 VI pielikumam. EESK norāda, ka ir atšķirība starp abiem pielikumiem attiecībā uz nodaļu “W. SOMIJA”, kas minēta šī atzinuma 4.10. punktā. |
| --- | --- |

5.13

Komisija iesniedza priekšlikumu regulai, ar ko groza regulu Nr. 883/2004, lai sakārtotu XI pielikuma saturu (6). Šis pielikums atbilst Regulas Nr. 1408/71 VI pielikumam. EESK norāda, ka ir atšķirība starp abiem pielikumiem attiecībā uz nodaļu “W. SOMIJA”, kas minēta šī atzinuma 4.10. punktā.

| 5.14 | Priekšlikuma regulai, ar ko groza regulu Nr. 1408/71, pielikuma 6.c).1. punkts nosaka: “... ja personai ir pensijas apdrošināšanas periodi, kas pamatojas uz nodarbinātību citā dalībvalstī ...”. Savukārt priekšlikuma regulai, ar ko groza regulu Nr. 883/2004, XI pielikuma nodaļā “W. SOMIJA” ir teikts: “... ja personai ir pensijas apdrošināšanas periodi, kas pamatojas uz darbību kā darba ņēmējam vai pašnodarbinātai personai citā dalībvalstī ...”. |
| --- | --- |

5.14

Priekšlikuma regulai, ar ko groza regulu Nr. 1408/71, pielikuma 6.c).1. punkts nosaka: “... ja personai ir pensijas apdrošināšanas periodi, kas pamatojas uz nodarbinātību citā dalībvalstī ...”. Savukārt priekšlikuma regulai, ar ko groza regulu Nr. 883/2004, XI pielikuma nodaļā “W. SOMIJA” ir teikts: “... ja personai ir pensijas apdrošināšanas periodi, kas pamatojas uz darbību kā darba ņēmējam vai pašnodarbinātai personai citā dalībvalstī ...”.

| 5.15 | EESK uzskata, ka, tā kā ir runa par vienu un to pašu situāciju, formulējumam vajadzētu būt vienādam un abiem tekstiem vajadzētu būt saskaņotiem. |
| --- | --- |

5.15

EESK uzskata, ka, tā kā ir runa par vienu un to pašu situāciju, formulējumam vajadzētu būt vienādam un abiem tekstiem vajadzētu būt saskaņotiem.

Briselē, 2006. gada 13. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  OV L 166, 30.04.04.

1

(2)  COM(2006) 16 galīgā redakcija.

2

(3)  Skatīt EESK atzinumu par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu” (Ziņotājs Greif kgs). CESE1371/2006..

3

Greif

(4)  OV C 75, 15.02.2000. Ziņotājs: Rodríguez García-Caro.

4

Rodríguez García-Caro

(5)  OV C 24, 31.1.2006. Ziņotājs: Rodríguez García-Caro.

5

Rodríguez García-Caro.

(6)  COM(2006) 7 galīgā redakcija, SOC/238. EESK atzinums izstrādāšanas procesā. Ziņotājs: Greif kgs.

6

Greif

---

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 325/46 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 325/46

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Brīvprātīga darbība: tās loma Eiropas sabiedrībā un tās ietekme”

(2006/C 325/13)

Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2006. gada 6. aprīlī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu “Brīvprātīga darbība: tās loma Eiropas sabiedrībā un tās ietekme”

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 7. novembrī. (Ziņotāja: ERIKA KOLLER kdze, līdzziņotāja: GRÄFIN ZU EULENBURG kdze).

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 431. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. decembrī (13. decembra sēdē), ar 127 balsīm par, 9 balsīm pret un 17 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

| 1.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja aicina Eiropas Komisiju izsludināt Brīvprātīgo gadu un pēc iespējas ātrāk publicēt Balto grāmatu par brīvprātīgo darbību un aktīvu pilsoniskumu Eiropā. Šādi tiktu izcelta abu parādību mijiedarbība un uzsvērts to apjoms un nozīme. Tā kā brīvprātīga darbība tiek veikta galvenokārt vietējā līmenī, Baltajai grāmatai jāsekmē tādas stratēģijas izstrāde, kas stiprinātu brīvprātīgas darbības eiropeisko dimensiju, kā arī veicinātu aktīvu eiropeisku pilsoniskumu un eiropeisku identitāti. |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja aicina Eiropas Komisiju izsludināt Brīvprātīgo gadu un pēc iespējas ātrāk publicēt Balto grāmatu par brīvprātīgo darbību un aktīvu pilsoniskumu Eiropā. Šādi tiktu izcelta abu parādību mijiedarbība un uzsvērts to apjoms un nozīme. Tā kā brīvprātīga darbība tiek veikta galvenokārt vietējā līmenī, Baltajai grāmatai jāsekmē tādas stratēģijas izstrāde, kas stiprinātu brīvprātīgas darbības eiropeisko dimensiju, kā arī veicinātu aktīvu eiropeisku pilsoniskumu un eiropeisku identitāti.

| 1.2 | Dalībvalstu valdības jāaicina ieviest valsts politiku brīvprātīgas darbības jomā, kā arī izstrādāt tādu stratēģiju, kas ļauj tieši atbalstīt un atzīt brīvprātīgo darbu. Valsts brīvprātīgās darbības politikā būtu jāpievērš uzmanība arī infrastruktūras nozīmei brīvprātīgas darbības veikšanā. ES var izstrādāt struktūru un veicināt intensīvāku paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

1.2

Dalībvalstu valdības jāaicina ieviest valsts politiku brīvprātīgas darbības jomā, kā arī izstrādāt tādu stratēģiju, kas ļauj tieši atbalstīt un atzīt brīvprātīgo darbu. Valsts brīvprātīgās darbības politikā būtu jāpievērš uzmanība arī infrastruktūras nozīmei brīvprātīgas darbības veikšanā. ES var izstrādāt struktūru un veicināt intensīvāku paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm.

| 1.3 | Visām dalībvalstīm jāizstrādā tāds tiesiskais regulējums, kas paredz tiesības uz brīvprātīgu darbību neatkarīgi no juridiskā vai sociālā statusa. Jebkurai personai, kas veic brīvprātīgu darbību, arī cilvēkiem ar invaliditāti, jānodrošina vienlīdzīgas iespējas. Atsevišķās dalībvalstīs tiesiskais regulējums vēl joprojām rada šķēršļus brīvprātīgas darbības attīstībai un līdz ar to lielākam sabiedrības atbalstam. Attīstību kavē pat tiesību akti, paredzot, piemēram, aizliegumu nodarbināt vai ierobežojumus. Tādi tiesību akti ir pārskatāmi, un brīvprātīga darbība jāatbalsta, sniedzot tiesisko pamatu, kurā iekļauti apdrošināšanas jautājumi un izdevumu atmaksāšana. |
| --- | --- |

1.3

Visām dalībvalstīm jāizstrādā tāds tiesiskais regulējums, kas paredz tiesības uz brīvprātīgu darbību neatkarīgi no juridiskā vai sociālā statusa. Jebkurai personai, kas veic brīvprātīgu darbību, arī cilvēkiem ar invaliditāti, jānodrošina vienlīdzīgas iespējas. Atsevišķās dalībvalstīs tiesiskais regulējums vēl joprojām rada šķēršļus brīvprātīgas darbības attīstībai un līdz ar to lielākam sabiedrības atbalstam. Attīstību kavē pat tiesību akti, paredzot, piemēram, aizliegumu nodarbināt vai ierobežojumus. Tādi tiesību akti ir pārskatāmi, un brīvprātīga darbība jāatbalsta, sniedzot tiesisko pamatu, kurā iekļauti apdrošināšanas jautājumi un izdevumu atmaksāšana.

| 1.4 | EESK uzskata, ka brīvprātīgas darbības nozīme jāatzīst ne tikai valdībām, bet arī citiem iesaistītajiem dalībniekiem — parlamentiem, reģionālajām un vietējām pašvaldībām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām —; tā aktīvi jāatbalsta, tādā veidā uzsverot brīvprātīgās darbības nozīmi un sekmējot tās atzīšanu sabiedrībā.
  EESK vērš Komisijas uzmanību arī uz to, ka brīvprātīgas darbības organizēšanā izšķiroša loma ir pilsoniskās sabiedrības organizācijām. |
| --- | --- |

1.4

EESK uzskata, ka brīvprātīgas darbības nozīme jāatzīst ne tikai valdībām, bet arī citiem iesaistītajiem dalībniekiem — parlamentiem, reģionālajām un vietējām pašvaldībām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām —; tā aktīvi jāatbalsta, tādā veidā uzsverot brīvprātīgās darbības nozīmi un sekmējot tās atzīšanu sabiedrībā.

EESK vērš Komisijas uzmanību arī uz to, ka brīvprātīgas darbības organizēšanā izšķiroša loma ir pilsoniskās sabiedrības organizācijām.

| 1.5 | Komiteja arī uzskata — lai veicinātu sagatavošanos brīvprātīgai darbībai, būtu vēlams uzsvērt skolas saikni ar pilsonisko sabiedrību. Tādēļ pamatizglītības ietvaros pedagoģiskajā darbā lielāka vērība jāvelta sabiedriskās apziņas attīstīšanai un dalībai vispārējas nozīmes sabiedrisko jautājumu risināšanā. Piemēram, “sabiedrības un vides aizsardzības gadā” jauniešiem, kas ir vecāki par 15 gadiem, varētu piedāvāt iespēju piedalīties praktiskā darbā, lai viņus rosinot pievērsties nozīmīgām un lietderīgām nodarbēm. Īpaša uzmanība jāvelta nevalstiskajām organizācijām, kurās bērni uzsāk savu brīvprātīgo darbību. |
| --- | --- |

1.5

Komiteja arī uzskata — lai veicinātu sagatavošanos brīvprātīgai darbībai, būtu vēlams uzsvērt skolas saikni ar pilsonisko sabiedrību. Tādēļ pamatizglītības ietvaros pedagoģiskajā darbā lielāka vērība jāvelta sabiedriskās apziņas attīstīšanai un dalībai vispārējas nozīmes sabiedrisko jautājumu risināšanā. Piemēram, “sabiedrības un vides aizsardzības gadā” jauniešiem, kas ir vecāki par 15 gadiem, varētu piedāvāt iespēju piedalīties praktiskā darbā, lai viņus rosinot pievērsties nozīmīgām un lietderīgām nodarbēm. Īpaša uzmanība jāvelta nevalstiskajām organizācijām, kurās bērni uzsāk savu brīvprātīgo darbību.

| 1.6 | Tiecoties sekmēt neformālās izglītības un ikdienā iegūto zināšanu [neoficiālās mācības] atzīšanu, piemēram, ar Europass un rekomendāciju par galvenajām prasmēm starpniecību, ES īpaši vajadzētu uzsvērt to prasmju atzīšanu, kas iegūtas, veicot brīvprātīgu darbību. Ieviešot Europass jauniešiem, varētu veicināt jauniešu brīvprātīgās darbības atzīšanu. |
| --- | --- |

1.6

Tiecoties sekmēt neformālās izglītības un ikdienā iegūto zināšanu [neoficiālās mācības] atzīšanu, piemēram, ar Europass un rekomendāciju par galvenajām prasmēm starpniecību, ES īpaši vajadzētu uzsvērt to prasmju atzīšanu, kas iegūtas, veicot brīvprātīgu darbību. Ieviešot Europass jauniešiem, varētu veicināt jauniešu brīvprātīgās darbības atzīšanu.

| 1.7 | Tādēļ EESK iesaka visās dalībvalstīs un pašā ES izstrādāt brīvprātīgās darbības politiku, kas ietvertu stratēģiju un konkrētas brīvprātīgās darbības veicināšanas programmas, kā arī priekšlikumus par atbalstu konkrētu mērķu īstenošanai un kas paredzētu informēt sabiedrību, sekmēt pilsoniskās sabiedrības un uzņēmumu sadarbību un veicināt to, ka sabiedrība atzīst brīvprātīgo paveikto darbu. Tas nozīmē arī, ka jāizveido atbilstošs tiesiskais regulējums, kas veicina brīvprātīgo darbību. ES var izveidot pamatu un sniegt idejas, kā arī veicināt dalībvalstu paraugprakses apmaiņu. |
| --- | --- |

1.7

Tādēļ EESK iesaka visās dalībvalstīs un pašā ES izstrādāt brīvprātīgās darbības politiku, kas ietvertu stratēģiju un konkrētas brīvprātīgās darbības veicināšanas programmas, kā arī priekšlikumus par atbalstu konkrētu mērķu īstenošanai un kas paredzētu informēt sabiedrību, sekmēt pilsoniskās sabiedrības un uzņēmumu sadarbību un veicināt to, ka sabiedrība atzīst brīvprātīgo paveikto darbu. Tas nozīmē arī, ka jāizveido atbilstošs tiesiskais regulējums, kas veicina brīvprātīgo darbību. ES var izveidot pamatu un sniegt idejas, kā arī veicināt dalībvalstu paraugprakses apmaiņu.

| 1.8 | ES līmenī ir nepieciešami uzticami un salīdzināmi dati par brīvprātīgās darbības apjomu, nozīmi un sabiedrisko un saimniecisko vērtību. Izpētes pamatā jābūt vienotai brīvprātīgas darbības definīcijai. Veicot izpēti, būtu jāanalizē brīvprātīgo vajadzības un motivācija, bet jo īpaši iemesli, kas cilvēkus attur no brīvprātīgas darbības. ES līmenī būtu jārod iespējas atspoguļot to, kā brīvprātīgais darbs papildina nacionālo ienākumu un kā tas ietekmē sabiedrību. Eurostat var veikt izpētes koordināciju un izvirzīt iniciatīvas: attiecīgiem datiem vajadzētu būt pieejamiem visās ES dalībvalstu statistikas iestādēs. |
| --- | --- |

1.8

ES līmenī ir nepieciešami uzticami un salīdzināmi dati par brīvprātīgās darbības apjomu, nozīmi un sabiedrisko un saimniecisko vērtību. Izpētes pamatā jābūt vienotai brīvprātīgas darbības definīcijai. Veicot izpēti, būtu jāanalizē brīvprātīgo vajadzības un motivācija, bet jo īpaši iemesli, kas cilvēkus attur no brīvprātīgas darbības. ES līmenī būtu jārod iespējas atspoguļot to, kā brīvprātīgais darbs papildina nacionālo ienākumu un kā tas ietekmē sabiedrību. Eurostat var veikt izpētes koordināciju un izvirzīt iniciatīvas: attiecīgiem datiem vajadzētu būt pieejamiem visās ES dalībvalstu statistikas iestādēs.

| 1.9 | EESK iesaka ES finansēšanas sistēmās, politikā un programmās stiprināt aspektus, kas veicina brīvprātīgu darbību. Tādēļ nepieciešama arī Eiropas mēroga infrastruktūra brīvprātīgas darbības atbalstam. Pašreiz Eiropas Savienībā viens no brīvprātīgās darbības atbalsta avotiem ir 1996. gadā dibinātais “Eiropas brīvprātīgais dienests” (EVS), kura ietvaros līdz šim brīdim apmēram 40 000 jauniešu vecuma no 18 līdz 25 gadiem ir varējuši nokļūt 31 Eiropas partnervalstī uz laiku no 6 mēnešiem līdz 1 gadam. Tajā pašā laikā citi brīvprātīgie uzņemas darbu attīstības valstīs, izmantojot atbalstu attīstības jomā. EESK uzskata, ka minētie resursi ir nepietiekami, un vēlas, lai Eiropas Savienība aktīvāk, konsekventāk un saskanīgāk atbalsta brīvprātīgo darbu, īpašu uzmanību veltot tam, lai brīvprātīgo programmas ES līmenī būtu pieejamas visām iedzīvotāju grupām un neaprobežotos tikai ar jauniešu ilgtermiņa brīvprātīgo darbu. |
| --- | --- |

1.9

EESK iesaka ES finansēšanas sistēmās, politikā un programmās stiprināt aspektus, kas veicina brīvprātīgu darbību. Tādēļ nepieciešama arī Eiropas mēroga infrastruktūra brīvprātīgas darbības atbalstam. Pašreiz Eiropas Savienībā viens no brīvprātīgās darbības atbalsta avotiem ir 1996. gadā dibinātais “Eiropas brīvprātīgais dienests” (EVS), kura ietvaros līdz šim brīdim apmēram 40 000 jauniešu vecuma no 18 līdz 25 gadiem ir varējuši nokļūt 31 Eiropas partnervalstī uz laiku no 6 mēnešiem līdz 1 gadam. Tajā pašā laikā citi brīvprātīgie uzņemas darbu attīstības valstīs, izmantojot atbalstu attīstības jomā. EESK uzskata, ka minētie resursi ir nepietiekami, un vēlas, lai Eiropas Savienība aktīvāk, konsekventāk un saskanīgāk atbalsta brīvprātīgo darbu, īpašu uzmanību veltot tam, lai brīvprātīgo programmas ES līmenī būtu pieejamas visām iedzīvotāju grupām un neaprobežotos tikai ar jauniešu ilgtermiņa brīvprātīgo darbu.

| 1.10 | EESK arī būtu gandarīta, ja tiktu publicēts īpašs ieteikums atbalstīt vecāka gada gājuma cilvēku brīvprātīgo darbību, piemēram, organizējot izmēģinājuma pasākumus partnerības jomā un pieredzes apmaiņu. Ieteikums būtu viena no pirmajām šāda veida iniciatīvām. |
| --- | --- |

1.10

EESK arī būtu gandarīta, ja tiktu publicēts īpašs ieteikums atbalstīt vecāka gada gājuma cilvēku brīvprātīgo darbību, piemēram, organizējot izmēģinājuma pasākumus partnerības jomā un pieredzes apmaiņu. Ieteikums būtu viena no pirmajām šāda veida iniciatīvām.

| 1.11 | Turklāt, īstenojot ES projektus, brīvprātīgo darbību būtībā uzskatāma par līdzfinansējumu. ES projektu pieteikumu veidlapām vajadzētu būt vienkāršākām un mazāk birokrātiskām, lai brīvprātīgā darbības organizācijas vispār spētu piedalīties ES projektu konkursos. |
| --- | --- |

1.11

Turklāt, īstenojot ES projektus, brīvprātīgo darbību būtībā uzskatāma par līdzfinansējumu. ES projektu pieteikumu veidlapām vajadzētu būt vienkāršākām un mazāk birokrātiskām, lai brīvprātīgā darbības organizācijas vispār spētu piedalīties ES projektu konkursos.

| 1.12 | Jāveicina un jāizvērš informācijas izplatīšana, jo, diemžēl, pārāk bieži informācija nenonāk pie interesentiem. Tāpēc aktīvi jāizmanto visi iespējamie informācijas kanāli, piemēram, varētu izveidot tīmekļa vietni ar attiecīgo informāciju, kas būtu viegli pieejama no jebkuras esošās brīvprātīgajam darbam veltītās mājas lapas. Tādēļ īpaša nozīme ir Eiropas brīvprātīgo organizāciju tīkliem. Tie nodrošina organizāciju sadarbības iespējas, izplata paraugpraksi un informē ES iestādes par vietējā līmeņa brīvprātīgo vajadzībām un prasībām. Šie tīkli, kas ir daļa no infrastruktūras brīvprātīgās darbības veicināšanai, ir mērķtiecīgi jāatbalsta. |
| --- | --- |

1.12

Jāveicina un jāizvērš informācijas izplatīšana, jo, diemžēl, pārāk bieži informācija nenonāk pie interesentiem. Tāpēc aktīvi jāizmanto visi iespējamie informācijas kanāli, piemēram, varētu izveidot tīmekļa vietni ar attiecīgo informāciju, kas būtu viegli pieejama no jebkuras esošās brīvprātīgajam darbam veltītās mājas lapas. Tādēļ īpaša nozīme ir Eiropas brīvprātīgo organizāciju tīkliem. Tie nodrošina organizāciju sadarbības iespējas, izplata paraugpraksi un informē ES iestādes par vietējā līmeņa brīvprātīgo vajadzībām un prasībām. Šie tīkli, kas ir daļa no infrastruktūras brīvprātīgās darbības veicināšanai, ir mērķtiecīgi jāatbalsta.

| 1.13 | Atzīmējot Apvienoto Nāciju pasludināto Starptautisko brīvprātīgo dienu, kas ir 5. decembrī, un šajā dienā godinot brīvprātīgā darba veicējus Eiropas Savienība var sniegt svarīgu ieguldījumu, lai sekmētu brīvprātīgo darbību un tās atbalstu sabiedrībā. Starptautiskais brīvprātīgo gads (2001) parādīja, cik svarīgas ir efektīvas valsts atbalstītas programmas, kas popularizē brīvprātīgu darbību. Ja Eiropas līmenī tiktu izsludināts brīvprātīgo gads (kā to ir ierosinājusi EESK), tas sekmētu arī neskaitāmu brīvprātīgo vietējā līmenī veiktā darba atzīšanu ES mērogā un brīvprātīgo vidū veicinātu sajūtu par piederību Eiropas Savienībai. |
| --- | --- |

1.13

Atzīmējot Apvienoto Nāciju pasludināto Starptautisko brīvprātīgo dienu, kas ir 5. decembrī, un šajā dienā godinot brīvprātīgā darba veicējus Eiropas Savienība var sniegt svarīgu ieguldījumu, lai sekmētu brīvprātīgo darbību un tās atbalstu sabiedrībā. Starptautiskais brīvprātīgo gads (2001) parādīja, cik svarīgas ir efektīvas valsts atbalstītas programmas, kas popularizē brīvprātīgu darbību. Ja Eiropas līmenī tiktu izsludināts brīvprātīgo gads (kā to ir ierosinājusi EESK), tas sekmētu arī neskaitāmu brīvprātīgo vietējā līmenī veiktā darba atzīšanu ES mērogā un brīvprātīgo vidū veicinātu sajūtu par piederību Eiropas Savienībai.

| 1.14 | Lai uzsvērtu brīvprātīgā darba nozīmi dalībvalstu attīstībā, EESK iesaka pieņemt Eiropas līmeņa hartu, kurā tiktu definēta brīvprātīgo organizāciju loma, pienākumi un tiesības. Lai uzlabotu dalībvalstīs strādājošu brīvprātīgo organizāciju finansiālo stāvokli, EESK iesaka pieņemt Kopienas tiesību aktu, kas radītu juridisko pamatu minēto organizāciju atbrīvošanai no pievienotās vērtības nodokļa maksāšanas. Pieņemot Eiropas līmeņa hartu, kurā tiktu definēta brīvprātīgo organizāciju loma, kā arī to pienākumi un tiesības, tiktu izstrādātas vienotas pamatnostādnes organizācijām, kurām var piešķirt īpašu juridisko statusu, proti, īpašas ekonomiskās tiesības un citas izņēmuma tiesības. |
| --- | --- |

1.14

Lai uzsvērtu brīvprātīgā darba nozīmi dalībvalstu attīstībā, EESK iesaka pieņemt Eiropas līmeņa hartu, kurā tiktu definēta brīvprātīgo organizāciju loma, pienākumi un tiesības. Lai uzlabotu dalībvalstīs strādājošu brīvprātīgo organizāciju finansiālo stāvokli, EESK iesaka pieņemt Kopienas tiesību aktu, kas radītu juridisko pamatu minēto organizāciju atbrīvošanai no pievienotās vērtības nodokļa maksāšanas. Pieņemot Eiropas līmeņa hartu, kurā tiktu definēta brīvprātīgo organizāciju loma, kā arī to pienākumi un tiesības, tiktu izstrādātas vienotas pamatnostādnes organizācijām, kurām var piešķirt īpašu juridisko statusu, proti, īpašas ekonomiskās tiesības un citas izņēmuma tiesības.

2.   Ievads.

| 2.1 | Brīvprātīgais darbs ir ļoti vērtīgs sabiedrībai. Vairāk nekā 100 miljoni brīvprātīgo Eiropā brīvo laiku velta daudzām darbībām, kas sniedz labumu citiem cilvēkiem un kas kalpo sabiedrības interesēm. Pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbu, ko bieži vien veic tikai vai lielākoties brīvprātīgie, aizvien vairāk atzīst uzņēmumi, valsts iestādes un galvenokārt paši iedzīvotāji (1). |
| --- | --- |

2.1

Brīvprātīgais darbs ir ļoti vērtīgs sabiedrībai. Vairāk nekā 100 miljoni brīvprātīgo Eiropā brīvo laiku velta daudzām darbībām, kas sniedz labumu citiem cilvēkiem un kas kalpo sabiedrības interesēm. Pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbu, ko bieži vien veic tikai vai lielākoties brīvprātīgie, aizvien vairāk atzīst uzņēmumi, valsts iestādes un galvenokārt paši iedzīvotāji (1).

| 2.2 | Tomēr brīvprātīgās darbības patiesā vērtība nav tikai pakalpojumu sniegšana un sociālo vajadzību apmierināšana. Tā ir daudz lielāka. Brīvprātīgās darbības pamatā esošā motivācija, proti, pēc paša iniciatīvas sniegt ieguldījumu sabiedrības labā un piedalīties tās veidošanā, veicina pašaizliedzību un solidaritāti un tādā veidā mazina tādas mūsdienu sabiedrībai arvien raksturīgākas parādības kā izolācija un egoisms. |
| --- | --- |

2.2

Tomēr brīvprātīgās darbības patiesā vērtība nav tikai pakalpojumu sniegšana un sociālo vajadzību apmierināšana. Tā ir daudz lielāka. Brīvprātīgās darbības pamatā esošā motivācija, proti, pēc paša iniciatīvas sniegt ieguldījumu sabiedrības labā un piedalīties tās veidošanā, veicina pašaizliedzību un solidaritāti un tādā veidā mazina tādas mūsdienu sabiedrībai arvien raksturīgākas parādības kā izolācija un egoisms.

| 2.3 | Brīvprātīga darbība ir cieši saistīta ar aktīvu pilsoniskumu, kas ir demokrātijas pamats gan vietējā, gan Eiropas līmenī. Iedzīvotāji piedalās sabiedriskajā dzīvē, ne tikai iesaistoties politiskajos notikumos, bet arī mērķtiecīgi risinot sociālas problēmas. Strādājot sabiedrības labā, iedzīvotāji var īstenot savu vēlmi ietekmēt sabiedrību. Cilvēki strādā sabiedrības labā brīvajā laikā vai brīvprātīgas darbības ietvaros, sevi bieži vien pakļaujot ievērojamam finansiālam riskam vai arī veselības apdraudējumam. Tieši šis aktīva Eiropas pilsoniskuma veids mūsu sabiedrībās rada iedzīvotājos spēcīgu sajūtu par piederību sabiedrībai. Tādēļ brīvprātīgu darbību var uzskatīt par vienu no labākajiem līdzdalības piemēriem un vienlaikus par aktīva pilsoniskuma būtisku sastāvdaļu, pat priekšnoteikumu. |
| --- | --- |

2.3

Brīvprātīga darbība ir cieši saistīta ar aktīvu pilsoniskumu, kas ir demokrātijas pamats gan vietējā, gan Eiropas līmenī. Iedzīvotāji piedalās sabiedriskajā dzīvē, ne tikai iesaistoties politiskajos notikumos, bet arī mērķtiecīgi risinot sociālas problēmas. Strādājot sabiedrības labā, iedzīvotāji var īstenot savu vēlmi ietekmēt sabiedrību. Cilvēki strādā sabiedrības labā brīvajā laikā vai brīvprātīgas darbības ietvaros, sevi bieži vien pakļaujot ievērojamam finansiālam riskam vai arī veselības apdraudējumam. Tieši šis aktīva Eiropas pilsoniskuma veids mūsu sabiedrībās rada iedzīvotājos spēcīgu sajūtu par piederību sabiedrībai. Tādēļ brīvprātīgu darbību var uzskatīt par vienu no labākajiem līdzdalības piemēriem un vienlaikus par aktīva pilsoniskuma būtisku sastāvdaļu, pat priekšnoteikumu.

| 2.4 | Brīvprātīga darbība veicina arī personības attīstību, proti, sociālās apziņas veidošanos, no vienas puses, un tādu pamatprasmju un iemaņu attīstīšanu, kas palielina brīvprātīgo nodarbinātību un vīnu aktīvu dalību sabiedrībā. Brīvprātīga darbība, pateicoties tās dažādām izpausmēm, sniedz iespējas neoficiālo mācību (2) un neformālo mācību (3) jomā, un tādēļ tam, līdztekus formālajām mācībām (4), ir būtiska nozīme mūžizglītības procesā. |
| --- | --- |

2.4

Brīvprātīga darbība veicina arī personības attīstību, proti, sociālās apziņas veidošanos, no vienas puses, un tādu pamatprasmju un iemaņu attīstīšanu, kas palielina brīvprātīgo nodarbinātību un vīnu aktīvu dalību sabiedrībā. Brīvprātīga darbība, pateicoties tās dažādām izpausmēm, sniedz iespējas neoficiālo mācību (2) un neformālo mācību (3) jomā, un tādēļ tam, līdztekus formālajām mācībām (4), ir būtiska nozīme mūžizglītības procesā.

| 2.5 | Brīvprātīgā darbība sniedz būtisku ieguldījumu nacionālajā kopproduktā. Minētais ieguldījums ļoti bieži paliek bez ievērības valsts statistikas datos, jo tā pamatā ne vienmēr ir apmaiņa ar produktiem, kam ir monetārā vērtība, un nav vienotas metodes, kā noteikt tā ekonomisko vērtību. Vietās, kur tā tomēr tiek noteikta, izrādījās, ka brīvprātīgās darbības apjoms un devums mūsu sociālajā tirgus ekonomikā ir ievērojams (5). Piemēram, Lielbritānijā ir aplēsts, ka brīvprātīgās darbības ekonomiskā vērtība ir 7,9 % no NKP, un tajā piedalās 38 % iedzīvotāju. Īrijā un Vācijā vairāk nekā 33 % iedzīvotāju un Polijā — 18 % iedzīvotāju veic kādu no brīvprātīgās darbības veidiem. |
| --- | --- |

2.5

Brīvprātīgā darbība sniedz būtisku ieguldījumu nacionālajā kopproduktā. Minētais ieguldījums ļoti bieži paliek bez ievērības valsts statistikas datos, jo tā pamatā ne vienmēr ir apmaiņa ar produktiem, kam ir monetārā vērtība, un nav vienotas metodes, kā noteikt tā ekonomisko vērtību. Vietās, kur tā tomēr tiek noteikta, izrādījās, ka brīvprātīgās darbības apjoms un devums mūsu sociālajā tirgus ekonomikā ir ievērojams (5). Piemēram, Lielbritānijā ir aplēsts, ka brīvprātīgās darbības ekonomiskā vērtība ir 7,9 % no NKP, un tajā piedalās 38 % iedzīvotāju. Īrijā un Vācijā vairāk nekā 33 % iedzīvotāju un Polijā — 18 % iedzīvotāju veic kādu no brīvprātīgās darbības veidiem.

| 2.6 | Turklāt Eiropas un starptautiskā līmeņa starpvalstu brīvprātīgais dienests var būtiski palielināt tautu solidaritāti un savstarpējo sapratni, un tas veicina starpkultūru dialogu. Minētā sakarā EESK atbalsta Komisijas nodomu paplašināt Eiropas Brīvprātīgo dienestu, padarīt to atpazīstamāku un efektīvāku. |
| --- | --- |

2.6

Turklāt Eiropas un starptautiskā līmeņa starpvalstu brīvprātīgais dienests var būtiski palielināt tautu solidaritāti un savstarpējo sapratni, un tas veicina starpkultūru dialogu. Minētā sakarā EESK atbalsta Komisijas nodomu paplašināt Eiropas Brīvprātīgo dienestu, padarīt to atpazīstamāku un efektīvāku.

| 2.7 | Solidaritāte un atbildības sajūta, kā arī nepieciešamība justies vajadzīgiem ir būtiski iemesli, kas liek veikt brīvprātīgu darbību. Tas ļauj veidoties sociālām attiecībām, veicina sabiedrības saliedētību un uzlabo dzīves kvalitāti, kā arī sekmē sociālo attīstību Eiropā. Tādējādi tas pārstāv ES integrācijas vērtības, kas nostiprinātas EK dibināšanas līguma 2. pantā un Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā. Turklāt brīvprātīgā darbībā būtiski izpaužas līdzdalības demokrātija, kas ES Konstitucionālajā līgumā ir atzīta par ES demokrātiskās sabiedrības iekārtas sastāvdaļu. Brīvprātīga darbība un brīvprātīgie kalpo sabiedrības interesēm. Minētais fakts sakarā ar brīvprātīgo darbību būtu jāatzīst visās Eiropas Savienības dalībvalstīs. |
| --- | --- |

2.7

Solidaritāte un atbildības sajūta, kā arī nepieciešamība justies vajadzīgiem ir būtiski iemesli, kas liek veikt brīvprātīgu darbību. Tas ļauj veidoties sociālām attiecībām, veicina sabiedrības saliedētību un uzlabo dzīves kvalitāti, kā arī sekmē sociālo attīstību Eiropā. Tādējādi tas pārstāv ES integrācijas vērtības, kas nostiprinātas EK dibināšanas līguma 2. pantā un Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā. Turklāt brīvprātīgā darbībā būtiski izpaužas līdzdalības demokrātija, kas ES Konstitucionālajā līgumā ir atzīta par ES demokrātiskās sabiedrības iekārtas sastāvdaļu. Brīvprātīga darbība un brīvprātīgie kalpo sabiedrības interesēm. Minētais fakts sakarā ar brīvprātīgo darbību būtu jāatzīst visās Eiropas Savienības dalībvalstīs.

| 2.8 | EESK brīvprātīgo darbību jau ir aplūkojusi 2002. gadā pieņemtajā informatīvajā ziņojumā “Paliatīvā aprūpe kā brīvprātīgās darbības piemērs Eiropā” (ziņotāja — Gräfin zu Eulenburg).
  Ar brīvprātīgo darbību saistīti jautājumi ir skarti arī vairākos EESK dokumentos par citiem jautājumiem, tomēr šim tematam īpaši veltīts atzinums līdz šim vēl nav bijis izstrādāts (6). |
| --- | --- |

2.8

EESK brīvprātīgo darbību jau ir aplūkojusi 2002. gadā pieņemtajā informatīvajā ziņojumā “Paliatīvā aprūpe kā brīvprātīgās darbības piemērs Eiropā” (ziņotāja — Gräfin zu Eulenburg).

Ar brīvprātīgo darbību saistīti jautājumi ir skarti arī vairākos EESK dokumentos par citiem jautājumiem, tomēr šim tematam īpaši veltīts atzinums līdz šim vēl nav bijis izstrādāts (6).

| 2.9 | Arī ES dalībvalstīs aizvien vairāk un vairāk tiek atzīts brīvprātīgās darbības ieguldījums sociālajā, kultūras un ekoloģijas jomā, un brīvprātīgo organizācijas tiek ciešāk iesaistītas politisko un citu lēmumu pieņemšanā tādos jautājumos kā mūžizglītība, veselība un patērētāju aizsardzība, attīstība, tirdzniecība u.c.. EESK atzinīgi vērtē minētās iniciatīvas, tomēr uzskata, ka šajā jomā ir vēl daudz jāstrādā. |
| --- | --- |

2.9

Arī ES dalībvalstīs aizvien vairāk un vairāk tiek atzīts brīvprātīgās darbības ieguldījums sociālajā, kultūras un ekoloģijas jomā, un brīvprātīgo organizācijas tiek ciešāk iesaistītas politisko un citu lēmumu pieņemšanā tādos jautājumos kā mūžizglītība, veselība un patērētāju aizsardzība, attīstība, tirdzniecība u.c.. EESK atzinīgi vērtē minētās iniciatīvas, tomēr uzskata, ka šajā jomā ir vēl daudz jāstrādā.

| 2.10 | EESK ir gandarīta par to, ka jauniešu brīvprātīgā darbība Komisijas 2001. gada uzsāktajā politikas procesā tiek uzskatīta par prioritāti un to, ka tā tie skatīta kā atklātās koordinācijas metodes daļa. Pamatojoties uz sasniegto progresu, Komiteja aicina Komisiju turpināt attīstīt brīvprātīgo darbību, pievēršoties horizontāliem aspektiem un izmantojot holistisku pieeju. |
| --- | --- |

2.10

EESK ir gandarīta par to, ka jauniešu brīvprātīgā darbība Komisijas 2001. gada uzsāktajā politikas procesā tiek uzskatīta par prioritāti un to, ka tā tie skatīta kā atklātās koordinācijas metodes daļa. Pamatojoties uz sasniegto progresu, Komiteja aicina Komisiju turpināt attīstīt brīvprātīgo darbību, pievēršoties horizontāliem aspektiem un izmantojot holistisku pieeju.

| 2.11 | Starptautiskajā līmenī nozīmīgs bija 2001. gads, ko ANO pasludināja par Starptautisko brīvprātīgo gadu. Šajā gadā sabiedrības uzmanība tika pievērsta brīvprātīgai darbībai, cilvēkus atkal mudināja tai pievērsties, un tika parādīts, kā politika var atzīt, atbalstīt un veicināt brīvprātīgo darbību Pēc ANO iniciatīvas katru gadu 5. decembrī atzīmē Starptautisko brīvprātīgo dienu. Arī Eiropas Savienībai būtu jāpievērš iedzīvotāju uzmanība šim svarīgajam pasākumam. |
| --- | --- |

2.11

Starptautiskajā līmenī nozīmīgs bija 2001. gads, ko ANO pasludināja par Starptautisko brīvprātīgo gadu. Šajā gadā sabiedrības uzmanība tika pievērsta brīvprātīgai darbībai, cilvēkus atkal mudināja tai pievērsties, un tika parādīts, kā politika var atzīt, atbalstīt un veicināt brīvprātīgo darbību Pēc ANO iniciatīvas katru gadu 5. decembrī atzīmē Starptautisko brīvprātīgo dienu. Arī Eiropas Savienībai būtu jāpievērš iedzīvotāju uzmanība šim svarīgajam pasākumam.

| 2.12 | Kopumā EESK tomēr uzskata, ka gan Eiropas Komisijai, gan dalībvalstīm jāvelta lielāka uzmanība jautājumiem saistībā ar brīvprātīgu darbību. Arī tādēļ EESK atzinīgi vērtē faktu, ka Margot WALLSTRÖM kdze lūgusi EESK sagatavot atzinumu par šo svarīgo tematu. |
| --- | --- |

2.12

Kopumā EESK tomēr uzskata, ka gan Eiropas Komisijai, gan dalībvalstīm jāvelta lielāka uzmanība jautājumiem saistībā ar brīvprātīgu darbību. Arī tādēļ EESK atzinīgi vērtē faktu, ka Margot WALLSTRÖM kdze lūgusi EESK sagatavot atzinumu par šo svarīgo tematu.

3.   Brīvprātīgas darbības jēdziens un raksturojums.

| 3.1 | Praksē un pētījumos brīvprātīgu darbību bieži vien definē atšķirīgi. Šī jēdziena dažādos aspektus ir arī grūti apkopot vienā definīcijā. Vairumā gadījumu dažādām brīvprātīgas darbības definīcijām, kas tiek lietotas Eiropas Savienības dalībvalstīs, ir kopīgi trīs būtiski kritēriji.






  — | Brīvprātīga darbība tiek veikta brīvprātīgi un pēc paša iniciatīvas, tā nekādā veidā nevar būt obligāta. Brīvprātības princips garantē brīvprātīgo saistības un apņemšanos veikt darbu. |
| --- | --- | --- |

3.1

Praksē un pētījumos brīvprātīgu darbību bieži vien definē atšķirīgi. Šī jēdziena dažādos aspektus ir arī grūti apkopot vienā definīcijā. Vairumā gadījumu dažādām brīvprātīgas darbības definīcijām, kas tiek lietotas Eiropas Savienības dalībvalstīs, ir kopīgi trīs būtiski kritēriji.

—

Brīvprātīga darbība tiek veikta brīvprātīgi un pēc paša iniciatīvas, tā nekādā veidā nevar būt obligāta. Brīvprātības princips garantē brīvprātīgo saistības un apņemšanos veikt darbu.

| — | Brīvprātīga darbība netiek apmaksāta, un tās pamatā nav finansiāli apsvērumi; tomēr brīvprātīgajiem var atlīdzināt radušos izdevumus. |
| --- | --- |

—

Brīvprātīga darbība netiek apmaksāta, un tās pamatā nav finansiāli apsvērumi; tomēr brīvprātīgajiem var atlīdzināt radušos izdevumus.

| — | Brīvprātīga darbība tiek veikta, lai palīdzētu citiem cilvēkiem, kas nav paša ģimenes locekļi, vai citām sabiedrības grupām, un tas ļauj būt noderīgam sabiedrībai kopumā (tomēr nav noliedzams, ka, pateicoties brīvprātīgai darbībai, brīvprātīgie gūst lielu personīgo labumu savas personības attīstībai). |
| --- | --- |

—

Brīvprātīga darbība tiek veikta, lai palīdzētu citiem cilvēkiem, kas nav paša ģimenes locekļi, vai citām sabiedrības grupām, un tas ļauj būt noderīgam sabiedrībai kopumā (tomēr nav noliedzams, ka, pateicoties brīvprātīgai darbībai, brīvprātīgie gūst lielu personīgo labumu savas personības attīstībai).

Strīdīgs ir jautājums, vai iepriekš sniegtā definīcija attiecas tikai uz regulāri veiktām darbībām, vai tā ietver arī, piemēram, kaimiņu sniegto palīdzību (vai pēdējā laikā ieviesto organizēto savstarpējo palīdzību), vai ar to atzīta tikai brīvprātīga darbība, kas veikta formāla un strukturētā veidā? Minēto trīs pamatkritēriju ievērošana tomēr ir obligāta, lai darbība, neatkarīgi no tā, vai tiek veikts brīvprātīgs darbs vietējās sabiedrības labā, vai arī tā ir darbība strukturētā dienestā, tiktu atzīta kā brīvprātīga darbība. Kopumā var teikt, ka, dažādās brīvprātīgā darba izpausmes vislabāk var ņemt vērā plašā definīcijā.

| 3.2 | Mērķis nav apmaksāta darba aizstāšana ar brīvprātīgu darbību, vēl jo vairāk — ir izteikti vēlams, lai brīvprātīga darbība nevarētu aizstāt apmaksātu darbu. Brīvprātīgas darbības īpašā vērtība ir ieguldījums sabiedrības veidošanā. Brīvprātīga darbība nav arī tikai sociāls pakalpojums un nav paredzēta, lai pārņemtu valsts pamatuzdevumus. Brīvprātīgas darbības patiesā pievienotā vērtība ir šāda:






  — | veidojas sociālie un sabiedriskie kontakti; visi brīvprātīgajā darbībā iesaistītie stiprina piesaistīšanos sabiedrībai un solidaritātes apziņu; |
| --- | --- | --- |

3.2

Mērķis nav apmaksāta darba aizstāšana ar brīvprātīgu darbību, vēl jo vairāk — ir izteikti vēlams, lai brīvprātīga darbība nevarētu aizstāt apmaksātu darbu. Brīvprātīgas darbības īpašā vērtība ir ieguldījums sabiedrības veidošanā. Brīvprātīga darbība nav arī tikai sociāls pakalpojums un nav paredzēta, lai pārņemtu valsts pamatuzdevumus. Brīvprātīgas darbības patiesā pievienotā vērtība ir šāda:

—

veidojas sociālie un sabiedriskie kontakti; visi brīvprātīgajā darbībā iesaistītie stiprina piesaistīšanos sabiedrībai un solidaritātes apziņu;

| — | iedzīvotāji aktīvi piedalās sabiedrības veidošanas procesā. |
| --- | --- |

—

iedzīvotāji aktīvi piedalās sabiedrības veidošanas procesā.

| 3.3 | Pastāv dažādi brīvprātīgas darbības veidi, tādēļ to ir grūti klasificēt. Brīvprātīgajā darbībā iesaistās visdažādākās sabiedrības grupas, lai gan aktivitāte dažādās ES dalībvalstis nav vienāda: katrā jomā aktīvo brīvprātīgo skaits un viņu raksturojošie rādītāji (vecums, izcelsme, izglītības līmenis u.c.) dažādās valstīs bieži ir ļoti atšķirīgi. |
| --- | --- |

3.3

Pastāv dažādi brīvprātīgas darbības veidi, tādēļ to ir grūti klasificēt. Brīvprātīgajā darbībā iesaistās visdažādākās sabiedrības grupas, lai gan aktivitāte dažādās ES dalībvalstis nav vienāda: katrā jomā aktīvo brīvprātīgo skaits un viņu raksturojošie rādītāji (vecums, izcelsme, izglītības līmenis u.c.) dažādās valstīs bieži ir ļoti atšķirīgi.

| 3.4 | Līdztekus formālai, kādā konkrētā organizācijā veiktai darbībai tiek veikta neformāla darbība un tāda brīvprātīga darbība, kas paliek neredzama (piemēram, bieži vien migrantu brīvprātīgi veiktais darbs). (piemēram, bieži vien migrantu brīvprātīgi veiktais darbs). |
| --- | --- |

3.4

Līdztekus formālai, kādā konkrētā organizācijā veiktai darbībai tiek veikta neformāla darbība un tāda brīvprātīga darbība, kas paliek neredzama (piemēram, bieži vien migrantu brīvprātīgi veiktais darbs). (piemēram, bieži vien migrantu brīvprātīgi veiktais darbs).

| 3.4.1 | Daži no brīvprātīgās darbības veidiem ir:






  — | līdzdalība sabiedriskajā dzīvē un iedzīvotāju iniciatīvas; |
| --- | --- | --- |

3.4.1

Daži no brīvprātīgās darbības veidiem ir:

—

līdzdalība sabiedriskajā dzīvē un iedzīvotāju iniciatīvas;

| — | iesaistīšanās vispārējas nozīmes jautājumu risināšanā, sabiedrības informēšanas kampaņu organizēšana, aktīva tiesību aizsardzība un patērētāju tiesību aizsardzība; |
| --- | --- |

—

iesaistīšanās vispārējas nozīmes jautājumu risināšanā, sabiedrības informēšanas kampaņu organizēšana, aktīva tiesību aizsardzība un patērētāju tiesību aizsardzība;

| — | labdarība, palīdzības sniegšana, jo īpaši palīdzība vecāka gada gājuma cilvēkiem un cilvēkiem ar invaliditāti, vai arī palīdzība attīstības valstīs; |
| --- | --- |

—

labdarība, palīdzības sniegšana, jo īpaši palīdzība vecāka gada gājuma cilvēkiem un cilvēkiem ar invaliditāti, vai arī palīdzība attīstības valstīs;

| — | tiešā tuvumā esošo cilvēku pārstāvība, jo īpaši ārkārtas situācijās, piemēram, pēc dabas katastrofām utt.; |
| --- | --- |

—

tiešā tuvumā esošo cilvēku pārstāvība, jo īpaši ārkārtas situācijās, piemēram, pēc dabas katastrofām utt.;

| — | savstarpējās palīdzības un pašpalīdzības grupas; |
| --- | --- |

—

savstarpējās palīdzības un pašpalīdzības grupas;

| — | darbība reliģiskās organizācijās; |
| --- | --- |

—

darbība reliģiskās organizācijās;

| — | pilsoņi, kas ieņem dažādus “goda posteņus” un piedalās politiskajā un zinātniskajā dzīvē, kā arī vada vai darbojas mazās biedrībās vai sporta klubos vai to valdēs. |
| --- | --- |

—

pilsoņi, kas ieņem dažādus “goda posteņus” un piedalās politiskajā un zinātniskajā dzīvē, kā arī vada vai darbojas mazās biedrībās vai sporta klubos vai to valdēs.

| 3.4.2 | Brīvprātīgu darbību var klasificēt arī pēc darbības jomas (piemēram, sports, kultūra, sociālā joma, veselība, izglītība, jaunatne, vides aizsardzība, civilā aizsardzība, politika, patērētāju tiesību aizsardzība, līdzdalība attīstības palīdzībā u.c.). |
| --- | --- |

3.4.2

Brīvprātīgu darbību var klasificēt arī pēc darbības jomas (piemēram, sports, kultūra, sociālā joma, veselība, izglītība, jaunatne, vides aizsardzība, civilā aizsardzība, politika, patērētāju tiesību aizsardzība, līdzdalība attīstības palīdzībā u.c.).

| 3.5 | Īpašs brīvprātīgās darbības veids ir brīvprātīgais dienests: jau sākotnēji tas ir ierobežots laika ziņā un ir vienīgā brīvprātīgo nodarbe, t.i, atšķirībā no lielākās daļas brīvprātīgās darbības veidiem to neveic papildus tādām citām darbībām kā, piemēram, mācībām vai darbam. Atsķirībā no brīvprātīgās darbības brīvajā laikā brīvprātīgajā dienestā parasti pastāv noteikumi un pienākumi, par kuriem ir kopīga vienošanās, ko bieži vien noslēdz projekta partneri, ieskaitot brīvprātīgo. Pamatojoties uz zemāk sniegtajiem kritērijiem, atšķir šādus brīvprātīgā dienesta veidus:

  Brīvprātīga darbība ietver visus brīvprātīgas darbības veidus, ko var raksturot šādi: tā ir atvērta visiem, tiek veikta uz brīvprātības pamata, pedagoģiska (neformālās mācības) un tai ir pievienotā vērtība sociālajā jomā.

  Brīvprātīgais dienests ir brīvprātīgās darbības veids, un tam papildus iepriekšminētajām ir vēl šādas pazīmes: ierobežots laikā, mērķi, saturs, uzdevumi, struktūra un ietvari ir skaidri definēti, attiecīgs atbalsts, kā arī tiesisks un sociāls nodrošinājums.

  Valstiski organizēts brīvprātīgais dienests ir brīvprātīgs dienests, ko organizē valsts vai kas tiek organizēts valsts uzdevumā, piemēram, sociālajā vai civilās aizsardzības jomā.

  Civilais dienests dažās valstīs ir alternatīva obligātajam militārajam dienestam, bet tas nav brīvprātīgs (7). |
| --- | --- |

3.5

Īpašs brīvprātīgās darbības veids ir brīvprātīgais dienests: jau sākotnēji tas ir ierobežots laika ziņā un ir vienīgā brīvprātīgo nodarbe, t.i, atšķirībā no lielākās daļas brīvprātīgās darbības veidiem to neveic papildus tādām citām darbībām kā, piemēram, mācībām vai darbam. Atsķirībā no brīvprātīgās darbības brīvajā laikā brīvprātīgajā dienestā parasti pastāv noteikumi un pienākumi, par kuriem ir kopīga vienošanās, ko bieži vien noslēdz projekta partneri, ieskaitot brīvprātīgo. Pamatojoties uz zemāk sniegtajiem kritērijiem, atšķir šādus brīvprātīgā dienesta veidus:

Brīvprātīga darbība ietver visus brīvprātīgas darbības veidus, ko var raksturot šādi: tā ir atvērta visiem, tiek veikta uz brīvprātības pamata, pedagoģiska (neformālās mācības) un tai ir pievienotā vērtība sociālajā jomā.

Brīvprātīgais dienests ir brīvprātīgās darbības veids, un tam papildus iepriekšminētajām ir vēl šādas pazīmes: ierobežots laikā, mērķi, saturs, uzdevumi, struktūra un ietvari ir skaidri definēti, attiecīgs atbalsts, kā arī tiesisks un sociāls nodrošinājums.

Valstiski organizēts brīvprātīgais dienests ir brīvprātīgs dienests, ko organizē valsts vai kas tiek organizēts valsts uzdevumā, piemēram, sociālajā vai civilās aizsardzības jomā.

Civilais dienests dažās valstīs ir alternatīva obligātajam militārajam dienestam, bet tas nav brīvprātīgs (7).

| 3.6 | Ir skaidri jānosaka atšķirība starp diviem brīvprātīgā darba veidiem: (i) brīvprātīgais darbs, kurš saskaņā ar ANO un SDO definīcijām tiek veikts bezpeļņas organizāciju interesēs un nereti par samaksu, kas ir zemāka par tirgus noteikto atalgojumu, un (ii) brīvprātīgais darbs, kurš netiek atalgots, bet tiek segti minētā darba veikšanai nepieciešamie izdevumi. Šī atšķirība būtu jāņem vērā minēto darbību tiesiskā statusa noteikšanā, kā arī brīvprātīgā darba veicēju un studentu “praktikantu” statusa noteikšanā viņu obligātās prakses NVO ietvaros.
  Brīvprātīgais darbs saskaņā ar Starptautiskās darba organizācijas un Apvienoto Nāciju Organizācijas aģentūru definīcijām ir darbs, ko organizācijās, kuru darbības mērķis nav peļņas gūšana, proti, labdarības apvienībās vai nevalstiskās, humanitāra rakstura vai bezpeļņas organizācijās, veic tā sauktie brīvprātīgie darbinieki, kuri pārsvarā ka darba ņēmēji saņem atalgojumu. Tādu darba ņēmēju darbs uzskatāms par brīvprātīgu, jo viņu algas bieži vien ir mazākas par tirgū piedāvāto atalgojumu, kas nosaka to, ka darbs pēc sava rakstura ir brīvprātīgs. Piemēram, ātrās humanitārās palīdzības organizācijas loģistikas speciālists vai bēgļu tiesību aizsardzības apvienības jurists ir uzskatāmi par algotiem darbiniekiem, bet viņu algas atšķirsies un būs mazākas par tām algām, kādas viņi prasītu, piedāvājot sevi darba tirgū uzņēmumiem (pārvadājumu uzņēmumiem vai juridisko konsultāciju birojiem).
  Eiropas Brīvprātīgo dienests (EBD), kas ir pieminēts vairākas reizes un ir izcelts kā tāds, kura darbības joma ir jāpaplašina un kurš ir jāizmanto lietderīgi, patiesībā ir dienests, kas piedāvā jauniešus apvienībām vai nevalstiskajām organizācijām, prasot atalgojumu un izmaksu segšanu (mājvieta, pārtika) līdzīgi kā tas ir profesionālās prakses gadījumā. Tas ir līdzeklis, kā jauniešiem sniegt iespēju strādāt apvienībās un nevalstiskajās organizācijās saistībā ar viņu augstākās izglītības programmu (gandrīz visos studiju kursos, kur ir kāds starptautisks vai Eiropas elements, ir jāveic prakse ārzemēs).
  Jauniešu dalība humanitāra rakstura vai vispārējas nozīmes projektos, par to saņemot fiksētu atalgojumu, bagātina visas iesaistītās puses. Kaut arī vēlme precizēt piešķirtā atalgojuma tiesisko statusu ir pamatota, nedrīkst sajaukt labdarību ar brīvprātīgu darbību. |
| --- | --- |

3.6

Ir skaidri jānosaka atšķirība starp diviem brīvprātīgā darba veidiem: (i) brīvprātīgais darbs, kurš saskaņā ar ANO un SDO definīcijām tiek veikts bezpeļņas organizāciju interesēs un nereti par samaksu, kas ir zemāka par tirgus noteikto atalgojumu, un (ii) brīvprātīgais darbs, kurš netiek atalgots, bet tiek segti minētā darba veikšanai nepieciešamie izdevumi. Šī atšķirība būtu jāņem vērā minēto darbību tiesiskā statusa noteikšanā, kā arī brīvprātīgā darba veicēju un studentu “praktikantu” statusa noteikšanā viņu obligātās prakses NVO ietvaros.

Brīvprātīgais darbs saskaņā ar Starptautiskās darba organizācijas un Apvienoto Nāciju Organizācijas aģentūru definīcijām ir darbs, ko organizācijās, kuru darbības mērķis nav peļņas gūšana, proti, labdarības apvienībās vai nevalstiskās, humanitāra rakstura vai bezpeļņas organizācijās, veic tā sauktie brīvprātīgie darbinieki, kuri pārsvarā ka darba ņēmēji saņem atalgojumu. Tādu darba ņēmēju darbs uzskatāms par brīvprātīgu, jo viņu algas bieži vien ir mazākas par tirgū piedāvāto atalgojumu, kas nosaka to, ka darbs pēc sava rakstura ir brīvprātīgs. Piemēram, ātrās humanitārās palīdzības organizācijas loģistikas speciālists vai bēgļu tiesību aizsardzības apvienības jurists ir uzskatāmi par algotiem darbiniekiem, bet viņu algas atšķirsies un būs mazākas par tām algām, kādas viņi prasītu, piedāvājot sevi darba tirgū uzņēmumiem (pārvadājumu uzņēmumiem vai juridisko konsultāciju birojiem).

Eiropas Brīvprātīgo dienests (EBD), kas ir pieminēts vairākas reizes un ir izcelts kā tāds, kura darbības joma ir jāpaplašina un kurš ir jāizmanto lietderīgi, patiesībā ir dienests, kas piedāvā jauniešus apvienībām vai nevalstiskajām organizācijām, prasot atalgojumu un izmaksu segšanu (mājvieta, pārtika) līdzīgi kā tas ir profesionālās prakses gadījumā. Tas ir līdzeklis, kā jauniešiem sniegt iespēju strādāt apvienībās un nevalstiskajās organizācijās saistībā ar viņu augstākās izglītības programmu (gandrīz visos studiju kursos, kur ir kāds starptautisks vai Eiropas elements, ir jāveic prakse ārzemēs).

Jauniešu dalība humanitāra rakstura vai vispārējas nozīmes projektos, par to saņemot fiksētu atalgojumu, bagātina visas iesaistītās puses. Kaut arī vēlme precizēt piešķirtā atalgojuma tiesisko statusu ir pamatota, nedrīkst sajaukt labdarību ar brīvprātīgu darbību.

| 3.7 | Priekšlikumā netiek skatīts brīvprātīgais apmaksātais darbs atbilstoši Starptautiskās darba organizācijas un ANO sniegtajai definīcijai, piemēram, “Ārstu bez robežām” darbība. |
| --- | --- |

3.7

Priekšlikumā netiek skatīts brīvprātīgais apmaksātais darbs atbilstoši Starptautiskās darba organizācijas un ANO sniegtajai definīcijai, piemēram, “Ārstu bez robežām” darbība.

| 3.8 | Pēdējos gados brīvprātīgās darbības veidi un faktori, kas mudina cilvēkus veikt brīvprātīgu darbību, ir kļuvuši vēl dažādāki, kas izskaidrojams ar jaunu vērtību rašanos un pārmaiņām sabiedrībā. Interese par brīvprātīgo darbību un pieprasījums pēc tās arvien palielinās, savukārt finanšu un budžeta līdzekļu, kā arī infrastruktūras nodrošinājums no tā atpaliek, un arī brīvprātīgās darbības atzīšana nepalielinās pietiekoši. |
| --- | --- |

3.8

Pēdējos gados brīvprātīgās darbības veidi un faktori, kas mudina cilvēkus veikt brīvprātīgu darbību, ir kļuvuši vēl dažādāki, kas izskaidrojams ar jaunu vērtību rašanos un pārmaiņām sabiedrībā. Interese par brīvprātīgo darbību un pieprasījums pēc tās arvien palielinās, savukārt finanšu un budžeta līdzekļu, kā arī infrastruktūras nodrošinājums no tā atpaliek, un arī brīvprātīgās darbības atzīšana nepalielinās pietiekoši.

| 3.8.1 | Priekšrocības, ko brīvprātīga darbība sniedz tā veicējiem, ir iespēja lietderīgi pavadīt brīvo laiku, attīstīt sociālās iemaņas, gūt un nodot tālāk pieredzi. Zināšanu apguve vai labāka sevis un savu spēju pazīšana aizvien biežāk ir tie iemesli, kāpēc jaunieši uzsāk brīvprātīgu darbību, bieži to veicot arī īpaši tādēļ, lai atbilstu zināšanu sabiedrības prasībām. Uzņemoties brīvprātīgo dienestu ārzemēs, nozīmīga loma ir arī starpkultūru kontaktiem un svešvalodu apguvei. Tādējādi — jo īpaši Eiropas integrācijas kontekstā — tiek veicināta kultūru savstarpējā saprašanās. Šajā sakarā kā piemēru var minēt dažādo Eiropas brīvprātīgo organizāciju darbību. Pārrobežu projektiem, piemēram, brīvprātīgā darba biržām eiroreģionos var būt liela nozīme eiropeiska pilsoniskuma attīstībā. |
| --- | --- |

3.8.1

Priekšrocības, ko brīvprātīga darbība sniedz tā veicējiem, ir iespēja lietderīgi pavadīt brīvo laiku, attīstīt sociālās iemaņas, gūt un nodot tālāk pieredzi. Zināšanu apguve vai labāka sevis un savu spēju pazīšana aizvien biežāk ir tie iemesli, kāpēc jaunieši uzsāk brīvprātīgu darbību, bieži to veicot arī īpaši tādēļ, lai atbilstu zināšanu sabiedrības prasībām. Uzņemoties brīvprātīgo dienestu ārzemēs, nozīmīga loma ir arī starpkultūru kontaktiem un svešvalodu apguvei. Tādējādi — jo īpaši Eiropas integrācijas kontekstā — tiek veicināta kultūru savstarpējā saprašanās. Šajā sakarā kā piemēru var minēt dažādo Eiropas brīvprātīgo organizāciju darbību. Pārrobežu projektiem, piemēram, brīvprātīgā darba biržām eiroreģionos var būt liela nozīme eiropeiska pilsoniskuma attīstībā.

| 3.8.2 | Pilsoniskajām organizācijām un brīvprātīgo centriem ir vieglāk piesaistīt brīvprātīgos, ja tiek ņemta vērā jauna situācija mūsu sabiedrībā, piemēram, pārmaiņas jauniešu kultūrā, interneta izplatība un brīvprātīgā darba iespējas tajā, ja tie izmanto jaunus jauniešu piesaistīšanas veidus, piemēram ar īsziņu starpniecību, ja tie vispirms piedāvā īslaicīga brīvprātīgā darba iespējas. Jārēķinās ar ieinteresēto iedzīvotāju jauno brīvā laika pavadīšanas veidu, kā arī ar viņu rīcībā esošo laiku; jāiesaista tādas jaunas mērķgrupas, kas labprāt uzņemas veikt brīvprātīgu darbību, piemēram, migranti, ilgstoši bezdarbnieki vai pensionāri, kuru skaits palielinās. |
| --- | --- |

3.8.2

Pilsoniskajām organizācijām un brīvprātīgo centriem ir vieglāk piesaistīt brīvprātīgos, ja tiek ņemta vērā jauna situācija mūsu sabiedrībā, piemēram, pārmaiņas jauniešu kultūrā, interneta izplatība un brīvprātīgā darba iespējas tajā, ja tie izmanto jaunus jauniešu piesaistīšanas veidus, piemēram ar īsziņu starpniecību, ja tie vispirms piedāvā īslaicīga brīvprātīgā darba iespējas. Jārēķinās ar ieinteresēto iedzīvotāju jauno brīvā laika pavadīšanas veidu, kā arī ar viņu rīcībā esošo laiku; jāiesaista tādas jaunas mērķgrupas, kas labprāt uzņemas veikt brīvprātīgu darbību, piemēram, migranti, ilgstoši bezdarbnieki vai pensionāri, kuru skaits palielinās.

| 3.9 | Kopumā var teikt, ka brīvprātīgā darbība ir horizontāla parādība un skar daudzas un dažādas sabiedriskās dzīves jomas, kā arī ievērojamu iedzīvotāju daļu. Jāpiezīmē tomēr, ka brīvprātīga darbība mazāk izpaužas nelabvēlīgā situācijā esošu un sociāli atstumtu cilvēku vidū. |
| --- | --- |

3.9

Kopumā var teikt, ka brīvprātīgā darbība ir horizontāla parādība un skar daudzas un dažādas sabiedriskās dzīves jomas, kā arī ievērojamu iedzīvotāju daļu. Jāpiezīmē tomēr, ka brīvprātīga darbība mazāk izpaužas nelabvēlīgā situācijā esošu un sociāli atstumtu cilvēku vidū.

4.   Brīvprātīgas darbības vispārējā sociālā un ekonomiskā nozīme Eiropas sabiedrībā.

| 4.1 | Specializētajā pasaules literatūrā brīvprātīgās darbības loma tiek analizēta galvenokārt, pamatojoties uz tās nozīmi sabiedrībā un tautsaimniecībā. Kā jau iepriekš minēts, tās patiesā vērtība ir aktīva pilsoniskuma sekmēšana; Tās ietekmi bieži vien ir grūti izteikt skaitļos: sabiedrisko darbu, piederības sajūtu, sabiedrisko apziņu, solidaritāte, atbildība sajūtu par sabiedrību, sociālās kohēzijas veicināšanu ir grūti tieši novērtēt. |
| --- | --- |

4.1

Specializētajā pasaules literatūrā brīvprātīgās darbības loma tiek analizēta galvenokārt, pamatojoties uz tās nozīmi sabiedrībā un tautsaimniecībā. Kā jau iepriekš minēts, tās patiesā vērtība ir aktīva pilsoniskuma sekmēšana; Tās ietekmi bieži vien ir grūti izteikt skaitļos: sabiedrisko darbu, piederības sajūtu, sabiedrisko apziņu, solidaritāte, atbildība sajūtu par sabiedrību, sociālās kohēzijas veicināšanu ir grūti tieši novērtēt.

| 4.2 | Pētījumos par pilsonisko sabiedrību, piemēram, Putnam pētījumā, kas publicēts 2000. gadā (8), tiek uzskatīts, ka piemērota pieeja ir tā sauktais sabiedriskais kapitāls, kura veidošanā ievērojama nozīme ir brīvprātīgai darbībai. Iedzīvotāju sociālie tīkli, kontakti, vērtības un nostāja, kā arī savstarpēja uzticēšanās ir ļoti nozīmīgi reģionu sociālajai (un saimnieciskajai) attīstībai. Ja kādā konkrētā apgabalā ir daudzas organizācijas un brīvprātīgie, tad arī citi saimnieciskie un sociālie rādītāji kļūst labāki. Brīvprātīga darbība būtiski palielina sabiedrības sociālo kapitālu, jo rada sabiedriskos tīklus un saites. |
| --- | --- |

4.2

Pētījumos par pilsonisko sabiedrību, piemēram, Putnam pētījumā, kas publicēts 2000. gadā (8), tiek uzskatīts, ka piemērota pieeja ir tā sauktais sabiedriskais kapitāls, kura veidošanā ievērojama nozīme ir brīvprātīgai darbībai. Iedzīvotāju sociālie tīkli, kontakti, vērtības un nostāja, kā arī savstarpēja uzticēšanās ir ļoti nozīmīgi reģionu sociālajai (un saimnieciskajai) attīstībai. Ja kādā konkrētā apgabalā ir daudzas organizācijas un brīvprātīgie, tad arī citi saimnieciskie un sociālie rādītāji kļūst labāki. Brīvprātīga darbība būtiski palielina sabiedrības sociālo kapitālu, jo rada sabiedriskos tīklus un saites.

| 4.3 | Tādēļ parastajiem kvantitatīvajiem valsts attīstības rādītājiem (galvenie saimnieciskie rādītāji, piemēram, tautsaimniecības izaugsme un finansiālais līdzsvars) jāpievieno jauni un alternatīvi rādītāji par sociālā kapitāla apjomu un sociālo kohēziju, kā arī brīvprātīgās darbības ieguldījumu. Būtu jāaprēķina arī brīvprātīgā darba saimnieciskā vērtība, kā Apvienotās Nācijas to iesaka rokasgrāmatā par bezpeļņas organizāciju lomu valsts statistikas sistēmā. |
| --- | --- |

4.3

Tādēļ parastajiem kvantitatīvajiem valsts attīstības rādītājiem (galvenie saimnieciskie rādītāji, piemēram, tautsaimniecības izaugsme un finansiālais līdzsvars) jāpievieno jauni un alternatīvi rādītāji par sociālā kapitāla apjomu un sociālo kohēziju, kā arī brīvprātīgās darbības ieguldījumu. Būtu jāaprēķina arī brīvprātīgā darba saimnieciskā vērtība, kā Apvienotās Nācijas to iesaka rokasgrāmatā par bezpeļņas organizāciju lomu valsts statistikas sistēmā.

| 4.4 | Šāda pieeja atbilst arī ilgtspējīgas attīstības mērķim, kas izvirzīts, lai izveidotu visaptverošu sistēmu ne tikai saimniecisko panākumu, bet arī vides ilgtspējas, solidaritātes un demokrātijas veicināšanai. Tā atbilst arī mērķiem, kas izvirzīti Lisabonas stratēģijā, saskaņā ar kuru ilgtspējīgas attīstības sakarā tautsaimniecība, sabiedrība un vides aizsardzība ir nesaraujami saistītas un kas paredz labāk izmantot minēto jomu savstarpējo sinerģiju. Visās trīs jomās brīvprātīgie sniedz būtisku ieguldījumu. viņi veicina sociālo kohēziju, veic vides aizsardzības pasākumus, kā arī palīdz (ilgstošiem) bezdarbniekiem no jauna iesaistīties darba tirgū. Minētais ieguldījums ir jānovērtē. |
| --- | --- |

4.4

Šāda pieeja atbilst arī ilgtspējīgas attīstības mērķim, kas izvirzīts, lai izveidotu visaptverošu sistēmu ne tikai saimniecisko panākumu, bet arī vides ilgtspējas, solidaritātes un demokrātijas veicināšanai. Tā atbilst arī mērķiem, kas izvirzīti Lisabonas stratēģijā, saskaņā ar kuru ilgtspējīgas attīstības sakarā tautsaimniecība, sabiedrība un vides aizsardzība ir nesaraujami saistītas un kas paredz labāk izmantot minēto jomu savstarpējo sinerģiju. Visās trīs jomās brīvprātīgie sniedz būtisku ieguldījumu. viņi veicina sociālo kohēziju, veic vides aizsardzības pasākumus, kā arī palīdz (ilgstošiem) bezdarbniekiem no jauna iesaistīties darba tirgū. Minētais ieguldījums ir jānovērtē.

| 4.5 | Eeiropadomes 2005. gadā pieņemtais Jaunatnes pakts pārskatītajā Lisabonas stratēģijā iedrošina jauniešus brīvprātīgas darbības uzsākšanai (9). |
| --- | --- |

4.5

Eeiropadomes 2005. gadā pieņemtais Jaunatnes pakts pārskatītajā Lisabonas stratēģijā iedrošina jauniešus brīvprātīgas darbības uzsākšanai (9).

| 4.6 | Starptautiskie pētījumi un pieredze liecina, ka dažādās jomās brīvprātīgo darbību varētu veicināt vēl labāk un mērķtiecīgāk. |
| --- | --- |

4.6

Starptautiskie pētījumi un pieredze liecina, ka dažādās jomās brīvprātīgo darbību varētu veicināt vēl labāk un mērķtiecīgāk.

| 4.6.1 | Piemēram, jau bērnu socializācijas, izglītības un audzināšanas procesā var censties panākt to, ka viņi vēlāk kļūst par aktīviem sabiedrības locekļiem. Šajā sakarā jo īpaši jāuzsver tādas sociālas programmas īstenojošās organizācijas, kurās darbojas galvenokārt bērni un jaunieši. |
| --- | --- |

4.6.1

Piemēram, jau bērnu socializācijas, izglītības un audzināšanas procesā var censties panākt to, ka viņi vēlāk kļūst par aktīviem sabiedrības locekļiem. Šajā sakarā jo īpaši jāuzsver tādas sociālas programmas īstenojošās organizācijas, kurās darbojas galvenokārt bērni un jaunieši.

| 4.6.2 | Brīvprātīgai darbībai var būt īpaša loma, risinot tādas problēmas kā jauniešu bezdarbs un ilgstošs bezdarbs, kā arī uzsākot darba gaitas vispār.
  Brīvprātīgie mērķtiecīgi uzkrāj svarīgu, darba tirgū pieprasītu pieredzi un zināšanas un iedibina kontaktpersonu tīklu. Līdztekus darbībai sociālajā un veselības aprūpes jomā, kas tiek uzskatītas par tradicionālajām brīvprātīgo darbības jomām, brīvprātīgie savas darbības laikā var iegūt pamatprasmes un zināšanas arī tādās jomās kā sabiedriskās attiecības, komunikācija, viedokļa paušana, sociālās prasmes, organizēšana, profesionālā izglītība u.c.
  Viņiem ir iespēja veikt dažādus uzdevumus sociālajā jomā, iemācīties pieņemt pareizos lēmumus, risināt jautājumus, iepazīties ar darba vidi, kā arī pierādīt, ka viņiem piemīt taisnīguma sajūta un prasme vadīt. Brīvprātīga darbība var kļūt par svarīgu dzīves gājuma un profesionālās karjeras sastāvdaļu. Tādējādi brīvprātīga darbība ir svarīgs neformālās un neoficiālās izglītības līdzeklis, kas paildina formālās mācības, izglītību un apmācību. Tā arī var sekmēt nodarbinātību, jo īpaši jauniešu vidū. |
| --- | --- |

4.6.2

Brīvprātīgai darbībai var būt īpaša loma, risinot tādas problēmas kā jauniešu bezdarbs un ilgstošs bezdarbs, kā arī uzsākot darba gaitas vispār.

Brīvprātīgie mērķtiecīgi uzkrāj svarīgu, darba tirgū pieprasītu pieredzi un zināšanas un iedibina kontaktpersonu tīklu. Līdztekus darbībai sociālajā un veselības aprūpes jomā, kas tiek uzskatītas par tradicionālajām brīvprātīgo darbības jomām, brīvprātīgie savas darbības laikā var iegūt pamatprasmes un zināšanas arī tādās jomās kā sabiedriskās attiecības, komunikācija, viedokļa paušana, sociālās prasmes, organizēšana, profesionālā izglītība u.c.

Viņiem ir iespēja veikt dažādus uzdevumus sociālajā jomā, iemācīties pieņemt pareizos lēmumus, risināt jautājumus, iepazīties ar darba vidi, kā arī pierādīt, ka viņiem piemīt taisnīguma sajūta un prasme vadīt. Brīvprātīga darbība var kļūt par svarīgu dzīves gājuma un profesionālās karjeras sastāvdaļu. Tādējādi brīvprātīga darbība ir svarīgs neformālās un neoficiālās izglītības līdzeklis, kas paildina formālās mācības, izglītību un apmācību. Tā arī var sekmēt nodarbinātību, jo īpaši jauniešu vidū.

| 4.6.3 | Aktīvas novecošanas jomā brīvprātīgai darbībai ir divējāda nozīme, pirmkārt, gados vecākiem cilvēkiem tā dod iespēju arī turpmāk piedalīties sabiedriskajā dzīvē, dalīties dzīves pieredzē un ilgāku laiku justies noderīgiem. Tā pozitīvi ietekmē arī viņu veselību un dzīves kvalitāti. Otrkārt, brīvprātīgais darbs var veicināt paaudžu saprašanos, ja jaunās un vecākās paaudzes cilvēki darbojas kopā, apmainās ar pieredzi un viens otru atbalsta. |
| --- | --- |

4.6.3

Aktīvas novecošanas jomā brīvprātīgai darbībai ir divējāda nozīme, pirmkārt, gados vecākiem cilvēkiem tā dod iespēju arī turpmāk piedalīties sabiedriskajā dzīvē, dalīties dzīves pieredzē un ilgāku laiku justies noderīgiem. Tā pozitīvi ietekmē arī viņu veselību un dzīves kvalitāti. Otrkārt, brīvprātīgais darbs var veicināt paaudžu saprašanos, ja jaunās un vecākās paaudzes cilvēki darbojas kopā, apmainās ar pieredzi un viens otru atbalsta.

| 4.6.4 | Brīvprātīga darbība var dot iespēju iekļauties un integrēties dažādām atstumtām sabiedrības grupām. Tas var notikt gan tādēļ, ka brīvprātīgie rūpējas par viņiem, gan arī tādēļ, ka viņi paši pieliek pūles, lai atgrieztos sabiedrībā. Plašākās iespējas (empowerment), kas rodas, pateicoties brīvprātīgai darbībai, ir svarīgas pirmām kārtām sociāli atstumtām sabiedrības grupām un migrantiem. Diemžēl dažās dalībvalstīs šo procesu apgrūtina normatīvie akti; piemēram, ir dalībvalstis, kurās migrantiem ir liegta iespēja iesaistīties brīvprātīgā darbībā. |
| --- | --- |

4.6.4

Brīvprātīga darbība var dot iespēju iekļauties un integrēties dažādām atstumtām sabiedrības grupām. Tas var notikt gan tādēļ, ka brīvprātīgie rūpējas par viņiem, gan arī tādēļ, ka viņi paši pieliek pūles, lai atgrieztos sabiedrībā. Plašākās iespējas (empowerment), kas rodas, pateicoties brīvprātīgai darbībai, ir svarīgas pirmām kārtām sociāli atstumtām sabiedrības grupām un migrantiem. Diemžēl dažās dalībvalstīs šo procesu apgrūtina normatīvie akti; piemēram, ir dalībvalstis, kurās migrantiem ir liegta iespēja iesaistīties brīvprātīgā darbībā.

| 4.6.5 | Jāmin arī dažādo pašpalīdzības grupu nozīme. To būtiskākā pazīme ir tā, ka cilvēki, kuriem ir līdzīgas problēmas visdažādākajās jomās, sanāk kopā un, apmainoties ar personīgo pieredzi, palīdz viens otram. |
| --- | --- |

4.6.5

Jāmin arī dažādo pašpalīdzības grupu nozīme. To būtiskākā pazīme ir tā, ka cilvēki, kuriem ir līdzīgas problēmas visdažādākajās jomās, sanāk kopā un, apmainoties ar personīgo pieredzi, palīdz viens otram.

| 4.6.6 | Arī darba devējiem un uzņēmumiem ir svarīga loma brīvprātīgas darbības veicināšanā. Pirmkārt, viņu darbinieki un speciālisti, patiecoties brīvprātīgai darbībai ārpus uzņēmuma gūst sociālās iemaņas, kas vairo viņu radošās spējas un motivāciju strādāt, un tādējādi viņi jūtas piederīgāki uzņēmumam. Otrkārt, arī uzņēmumi arvien vairāk apzinās savu sabiedrisko atbildību: pateicoties savstarpēji izdevīgām brīvprātīgo organizāciju, vietējo pašvaldību, valsts un uzņēmumu partnerattiecībām, vietējā līmenī iespējams apvienot pūliņus un kopīgi līdzdarboties sabiedrības veidošanā. Sociālo partneru dialogs, zināšanu un pieredzes apmaiņa, kā arī kolektīvās vienošanās var veicināt to, ka brīvprātīgais darbs, kas ir sociālās atbildības sastāvdaļa, gūst arvien lielāku atzinību un atbalstu. |
| --- | --- |

4.6.6

Arī darba devējiem un uzņēmumiem ir svarīga loma brīvprātīgas darbības veicināšanā. Pirmkārt, viņu darbinieki un speciālisti, patiecoties brīvprātīgai darbībai ārpus uzņēmuma gūst sociālās iemaņas, kas vairo viņu radošās spējas un motivāciju strādāt, un tādējādi viņi jūtas piederīgāki uzņēmumam. Otrkārt, arī uzņēmumi arvien vairāk apzinās savu sabiedrisko atbildību: pateicoties savstarpēji izdevīgām brīvprātīgo organizāciju, vietējo pašvaldību, valsts un uzņēmumu partnerattiecībām, vietējā līmenī iespējams apvienot pūliņus un kopīgi līdzdarboties sabiedrības veidošanā. Sociālo partneru dialogs, zināšanu un pieredzes apmaiņa, kā arī kolektīvās vienošanās var veicināt to, ka brīvprātīgais darbs, kas ir sociālās atbildības sastāvdaļa, gūst arvien lielāku atzinību un atbalstu.

| 4.6.7 | EESK pauž bažas par to, ka brīvprātīgo organizācijas un brīvprātīgo darbība bieži vien nav atzīta sabiedrībā tādēļ, ka daudzās dalībvalstīs nav izstrādāta “brīvprātīgās darbības” juridiskā definīcija vai tiesiskais pamats. Tādēļ dažreiz pastāvošās iespējas netiek izmantotas, piemēram, brīvprātīgo darbību neatzīstot par vienu no jauniešu, bezdarbnieku un migrantu integrācijas pasākumiem. Turklāt brīvprātīgie bieži ir problemātiskā situācijā, īpaši nodokļu, sociālā nodrošinājuma vai apdrošināšanas ziņā. Īpaši jāatbalsta tādu noteikumu izstrāde, kas rada skaidrību par brīvprātīgo juridisko statusu un katram valsts iedzīvotājam dod tiesības veikt brīvprātīgo darbību. Dalībvalstis arī tiek aicinātas novērst ar darba tiesībām saistītas nepilnības, kas kavē izmantot brīvprātīgos, kuri sabiedrības interesēs veic svarīgu darbu, īpaši gadījumos, kad notikušas katastrofas. Pārāk bieži nodarbinātie joprojām ir atkarīgi no darba devēja “labās gribas”, piemēram, attiecībā uz īpašu atbrīvojumu no darba. |
| --- | --- |

4.6.7

EESK pauž bažas par to, ka brīvprātīgo organizācijas un brīvprātīgo darbība bieži vien nav atzīta sabiedrībā tādēļ, ka daudzās dalībvalstīs nav izstrādāta “brīvprātīgās darbības” juridiskā definīcija vai tiesiskais pamats. Tādēļ dažreiz pastāvošās iespējas netiek izmantotas, piemēram, brīvprātīgo darbību neatzīstot par vienu no jauniešu, bezdarbnieku un migrantu integrācijas pasākumiem. Turklāt brīvprātīgie bieži ir problemātiskā situācijā, īpaši nodokļu, sociālā nodrošinājuma vai apdrošināšanas ziņā. Īpaši jāatbalsta tādu noteikumu izstrāde, kas rada skaidrību par brīvprātīgo juridisko statusu un katram valsts iedzīvotājam dod tiesības veikt brīvprātīgo darbību. Dalībvalstis arī tiek aicinātas novērst ar darba tiesībām saistītas nepilnības, kas kavē izmantot brīvprātīgos, kuri sabiedrības interesēs veic svarīgu darbu, īpaši gadījumos, kad notikušas katastrofas. Pārāk bieži nodarbinātie joprojām ir atkarīgi no darba devēja “labās gribas”, piemēram, attiecībā uz īpašu atbrīvojumu no darba.

| 4.6.8 | EESK iesaka precīzi noteikt dažādo dalībnieku — valsts, uzņēmumu un brīvprātīgo organizāciju — attiecības un uzdevumus. Kaut arī brīvprātīgai darbībai ir būtiska nozīme mūsu sabiedrībās, tā nebūtu jāizmanto, lai nodrošinātu sociālos pamatpakalpojumus vai aizstātu valsts līmeņa pasākumus. Politisko pasākumu mērķim jābūt brīvprātīgās darbības kā tādas veicināšanai. Nav pieļaujama tās institucionalizēšana, jo tādējādi tā zaudētu pastāvēšanas tiesības un savu īpašo vērtību, kuras pamata ir cilvēku brīva izvēle. |
| --- | --- |

4.6.8

EESK iesaka precīzi noteikt dažādo dalībnieku — valsts, uzņēmumu un brīvprātīgo organizāciju — attiecības un uzdevumus. Kaut arī brīvprātīgai darbībai ir būtiska nozīme mūsu sabiedrībās, tā nebūtu jāizmanto, lai nodrošinātu sociālos pamatpakalpojumus vai aizstātu valsts līmeņa pasākumus. Politisko pasākumu mērķim jābūt brīvprātīgās darbības kā tādas veicināšanai. Nav pieļaujama tās institucionalizēšana, jo tādējādi tā zaudētu pastāvēšanas tiesības un savu īpašo vērtību, kuras pamata ir cilvēku brīva izvēle.

| 4.6.9 | EESK uzskata, ka, no vienas puses, valsts uzdevums ir nodrošināt brīvprātīgajam darbam nepieciešamo infrastruktūru. Lai gan par brīvprātīgu darbību nav paredzēta samaksa, tas tomēr ir saistīts ar izmaksām. Arī atsevišķu Eiropas valstu pieredze liecina, ka brīvprātīgajai darbībai atbilstoša infrastruktūra ievērojami paaugstina tā apjomu un kvalitāti. Lai atbalstītu brīvprātīgo organizācijas un sniegtu tām konsultācijas, kā arī lai brīvprātīgos motivētu, apmācītu, atbalstītu un sniegtu tiem padomu, tāpat arī, iespējams, atlīdzinātu izmaksas, ir jāiegulda līdzekļi, kas ar uzviju atmaksājas. Valsts varētu uzņemties aktīvu lomu stratēģiskajā plānošanā, sabiedrības apziņas celšanā, sadarbības ar pilsonisko sabiedrību un tirgus nozari veicināšanā un koordinēšanā. Lai brīvprātīga darbība gūtu plašāku atpazīstamību, valstij jāfinansē izpēte un īpaša uzmanība jāpievērš brīvprātīgās darbības gara veicināšanai izglītības sistēmā. |
| --- | --- |

4.6.9

EESK uzskata, ka, no vienas puses, valsts uzdevums ir nodrošināt brīvprātīgajam darbam nepieciešamo infrastruktūru. Lai gan par brīvprātīgu darbību nav paredzēta samaksa, tas tomēr ir saistīts ar izmaksām. Arī atsevišķu Eiropas valstu pieredze liecina, ka brīvprātīgajai darbībai atbilstoša infrastruktūra ievērojami paaugstina tā apjomu un kvalitāti. Lai atbalstītu brīvprātīgo organizācijas un sniegtu tām konsultācijas, kā arī lai brīvprātīgos motivētu, apmācītu, atbalstītu un sniegtu tiem padomu, tāpat arī, iespējams, atlīdzinātu izmaksas, ir jāiegulda līdzekļi, kas ar uzviju atmaksājas. Valsts varētu uzņemties aktīvu lomu stratēģiskajā plānošanā, sabiedrības apziņas celšanā, sadarbības ar pilsonisko sabiedrību un tirgus nozari veicināšanā un koordinēšanā. Lai brīvprātīga darbība gūtu plašāku atpazīstamību, valstij jāfinansē izpēte un īpaša uzmanība jāpievērš brīvprātīgās darbības gara veicināšanai izglītības sistēmā.

| 4.6.10 | No otras puses, visiem iesaistītajiem dalībniekiem (valstij, uzņēmumiem, arodbiedrībām un brīvprātīgo organizācijām) jāstrādā kopīgi, lai veicinātu un popularizētu brīvprātīgu darbību, kā arī sekmētu tā atzīšanu sabiedrībā. Efektīva sakaru dibināšana starp brīvprātīgo organizācijām, lai apmainītos ar paraugpraksi un apvienotu spēkus, ir tikpat nepieciešama kā dažādo nozaru dialogs un sadarbība. |
| --- | --- |

4.6.10

No otras puses, visiem iesaistītajiem dalībniekiem (valstij, uzņēmumiem, arodbiedrībām un brīvprātīgo organizācijām) jāstrādā kopīgi, lai veicinātu un popularizētu brīvprātīgu darbību, kā arī sekmētu tā atzīšanu sabiedrībā. Efektīva sakaru dibināšana starp brīvprātīgo organizācijām, lai apmainītos ar paraugpraksi un apvienotu spēkus, ir tikpat nepieciešama kā dažādo nozaru dialogs un sadarbība.

Briselē, 2006. gada 13. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Piemēram, Eiropas Komisijas finansētais pētījums “EUYOUPART 2003–2005” par jauniešu līdzdalību sabiedriskajā dzīvē liecina, ka visās 8 aplūkotajās ES dalībvalstīs jaunieši vairāk uzticas pilsoniskajām organizācijām nekā valsts iestādēm.

1

EUYOUPART 2003–2005

http://www.sora.at/images/doku/euyoupart_finalcomparativereport.pdf.

(2)  neoficiālās mācības (

  informal lerning

  ): mācības, kas notiek ikdienā, darba vietā, ģimenes dzīvē vai brīvajā laikā. Tās nav (mācību mērķu, ilguma vai metodikas ziņā) strukturētas un nav vērstas uz izglītību apliecinoša dokumenta saņemšanu. Neoficiālās mācības var būt vērstas uz noteiktu mērķu sasniegšanu, tomēr vairumā gadījumu tās nav mērķtiecīgas (ir “nejaušas”).

2

neoficiālās mācības (

informal lerning

):

(3)  neformālās mācības (

  non-formal lerning

  ): Neformālās mācības: mācības, kas nenotiek izglītības vai apmācības iestādēs un parasti nav vērstas uz izglītību apliecinošu dokumentu saņemšanu, tomēr tās ir strukturētas (mācību mērķu, ilguma un mācību līdzekļu ziņā). Šādu mācību dalībniekiem ir noteikts mērķis.

3

neformālās mācības (

non-formal lerning

):

(4)  formālās mācības (

  formal lerning

  ): mācības, kas parasti notiek izglītības vai apmācības iestādēs un ir (mācību mērķu, ilguma vai metodikas ziņā) strukturētas un vērstas uz izglītību apliecinošu dokumentu saņemšanu. No mācību dalībnieku viedokļa formālā apmācība ir vērsta uz noteiktu mērķi. Avots: COM(2001) 678.

4

formālās mācības (

formal lerning

):

COM(2001) 678.

(5)  Skat. Eiropas Brīvprātīgo centra (CEV) publicēto pētījumu “Facts & Figures Research Project” (“Statistikas un informācijas izpētes projekts”), 2004.–2006. g. (

5

CEV

Facts & Figures Research Project

http://www.cev.be/facts&figures.htm).

(6)  EESK atzinumi, kuros aplūkoti ar brīvprātīgu darbību saistīti jautājumi:

6

| | EESK atzinums par tematu “Jaunatnes politika”, ziņotāja — Jillian Van Turnhout (OV C 28, 3.2.2006, 35.-41.lpp); |
| --- | --- |

EESK atzinums par tematu “Jaunatnes politika”, ziņotāja — Jillian Van Turnhout (OV C 28, 3.2.2006, 35.-41.lpp);

Jillian Van Turnhout

| | EESK atzinums par tematu “Programma” Jaunatne darbībā “2007. -2013. gadam”, ziņotājs — RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO Caro (OV C 234, 22.9.2005, 46.-51. lpp); |
| --- | --- |

EESK atzinums par tematu “Programma” Jaunatne darbībā “2007. -2013. gadam”, ziņotājs — RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO Caro (OV C 234, 22.9.2005, 46.-51. lpp);

RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

| | EESK atzinums par tematu “Eiropas pilsoniskums — kā to padarīt atpazīstamu un efektīvu”, ziņotājs: Bruno Vever (OV vēl nav publicēts); |
| --- | --- |

EESK atzinums par tematu “Eiropas pilsoniskums — kā to padarīt atpazīstamu un efektīvu”, ziņotājs: Bruno Vever (OV vēl nav publicēts);

Bruno Vever

| | EESK atzinums par tematu “Darbības programma aktīvam pilsoniskumam”, ziņotājs — Daniel Le Scornet. (OV C 28, 3.2.2006,.29.-34.lpp) |
| --- | --- |

EESK atzinums par tematu “Darbības programma aktīvam pilsoniskumam”, ziņotājs — Daniel Le Scornet. (OV C 28, 3.2.2006,.29.-34.lpp)

Daniel Le Scornet.

(7)  COM(2004) 337 galīgā redakcija.

7

(8)  Robert D. Putnam: Bowling Alone — The Collapse and Revival of American Community. (Boulings vienatnē: amerikāņu sabiedrības sabrukums un atjaunotne); Simon and Schuster,.Ņujorka, 2000. gads.

8

Robert D. Putnam: Bowling Alone

The Collapse and Revival of American Community

Simon and Schuster,

(9)  Eiropadome 2005. gada pavasarī pieņēma Eiropas Jaunatnes paktu kā daļu no pārskatītās Lisabonas stratēģijas. Tā mērķis ir uzlabot jauniešu izglītību, apmācību, mobilitāti un sociālo iekļaušanu, tajā pašā laikā atvieglojot darba un ģimenes dzīves apvienošanu. Minētā sakarā Eiropadome aicināja Savienību un dalībvalstis sekmēt jauniešu mobilitāti, novēršot šķēršļus praktikantiem, brīvprātīgajiem, kā arī strādājošajiem un viņu ģimenēm. Eiropadomes prezidentvalsts secinājumi, Brisele, 2005. gada 22.-23. marts (7619/05), 1. pielikums.

9

---

PIELIKUMS

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumam

Zemāk minētais grozījums ieguva vairāk nekā ceturtdaļu balsu, taču tika noraidīts debašu laikā:

3.6. punkts

Svītrot

Pamatojums

Šis ir ļoti svarīgs atzinums, jo tas ir viens no nedaudzajiem EESK atzinumiem, kurā ir plaši izskatīts temats par brīvprātīgo darbību. Atzinumā iekļautās definīcijas, piemēri, kā arī teorijas ir tik ļoti svarīgas, ka katrā nākamajā šāda veida atzinumā mēs to varēsim izmantot, lai noteiktu, vai kāda darbība ir pieskaitāma brīvprātīgai darbībai vai arī sociālai aprūpei.

Ierosinu svītrot definīciju, ko izmanto gan Apvienoto Nāciju Organizācija, gan Starptautiskā Darba organizācija. Uzskatu, ka šajā dokumentā EESK nekādā gadījumā nav jāatsaucas uz minētajām definīcijām, jo Komisijas priekšlikums, uz kuru pamatojoties EESK izstrādā šo atzinumu, attiecas uz brīvprātīgo darbu tikai tā “tīrākajā” izpausmē, proti, kā darbu, par kuru brīvprātīgais nesaņem nekādu atalgojumu.

Plenārajā sesijā pieņemot manis iesniegto grozījumu, atzinums kļūs saprotamāks un tiks novērsts, ka atzinuma lasītājam varētu rasties nevajadzīgs juceklīgs iespaids, un turklāt atzinums kļūs īsāks.

Balsojuma rezultāti:

Par: 53

Pret: 61

Atturējās: 24

---

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 325/53 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 325/53

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par partnerības izaugsmei un nodarbinātībai īstenošanu — Veidot Eiropu par izcilības paraugu uzņēmumu sociālās atbildības jomā”

COM(2006) 136 galīgā redakcija

(2006/C 325/14)

Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu Eiropas Komisija 2005. gada 22. martā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsonības specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2006. gada 7. novembrī (ziņotāja: PICHENOT kdze).

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 431. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. decembrī (2006. gada 14. decembra sēdē), ar 153 balsīm par, 21 balsi pret un 14 atturoties pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

| 1.1 | Uz ikvienu Eiropas iedzīvotāju attiecas uzņēmumu sociālā atbildība, kas ir Eiropas sociālā modeļa aspekts. EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija sava paziņojumā ir iekļāvusi iepriekš minēto koncepciju, kas atbalsta arī to, ka “USA principi ir ES pamatvērtību atspoguļojums”. EESK tādēļ uzskata, ka ES iedzīvotājiem jābūt pieejamai ticamai un iespējami visaptverošai informācijai par uzņēmumu un pašvaldību sniegtajām deklarācijām un to praksi. Augstas kvalitātes informācijas saņemšana dotu iespēju Eiropas iedzīvotājiem izdarīt attiecīgu izvēli kā patērētājiem, noguldītājiem un pastāvīgajiem iedzīvotājiem. Produktiem un pakalpojumiem, kam piemīt augstas kvalitātes sociālā informācija un izsekojamība, jau ir reālas salīdzinošas priekšrocības attiecībā uz investoriem un patērētājiem, kā arī patērētāju apvienībām. Minētā tendence kļūs aizvien nozīmīgāka ilgtspējīgas attīstības aspektā. |
| --- | --- |

1.1

Uz ikvienu Eiropas iedzīvotāju attiecas uzņēmumu sociālā atbildība, kas ir Eiropas sociālā modeļa aspekts. EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija sava paziņojumā ir iekļāvusi iepriekš minēto koncepciju, kas atbalsta arī to, ka “USA principi ir ES pamatvērtību atspoguļojums”. EESK tādēļ uzskata, ka ES iedzīvotājiem jābūt pieejamai ticamai un iespējami visaptverošai informācijai par uzņēmumu un pašvaldību sniegtajām deklarācijām un to praksi. Augstas kvalitātes informācijas saņemšana dotu iespēju Eiropas iedzīvotājiem izdarīt attiecīgu izvēli kā patērētājiem, noguldītājiem un pastāvīgajiem iedzīvotājiem. Produktiem un pakalpojumiem, kam piemīt augstas kvalitātes sociālā informācija un izsekojamība, jau ir reālas salīdzinošas priekšrocības attiecībā uz investoriem un patērētājiem, kā arī patērētāju apvienībām. Minētā tendence kļūs aizvien nozīmīgāka ilgtspējīgas attīstības aspektā.

| 1.2 | Rīcības plāna “Veicināt izpratni par Eiropu” ietvaros varētu izveidot informācijas portālu par USA. Šādā Eiropas līmeņa portālā, kurā iekļauta pieejamā informācija, būtu iespējams apkopot datus par uzņēmumu skaitu un veidu, apspriestajiem tematiem un iesaistītajām ieinteresētajām pusēm. Minētais portāls veicinātu USA ieviešanu visās ES dalībvalstīs. Jo īpaši vēlams būtu iekļaut minētajā portālā informāciju par uzņēmumu paraugpraksi jaunajās dalībvalstīs. Tas būtu lietderīgs līdzeklis USA piemērošanas vispārējam novērtējumam. Komisijai būtu jānodrošina šāda pašdeklarējoša un daudzpusēja reģistra, kas būtiski papildina Eiropas USA alianses darbību, līdzfinansējums. Tādējādi izveidotā “USA prakses bibliotēka (1)” (prakses apkopojums) dotu iespēju informācijas apmaiņai attiecībā uz labu praksi uzņēmumos un pašvaldībās. |
| --- | --- |

1.2

Rīcības plāna “Veicināt izpratni par Eiropu” ietvaros varētu izveidot informācijas portālu par USA. Šādā Eiropas līmeņa portālā, kurā iekļauta pieejamā informācija, būtu iespējams apkopot datus par uzņēmumu skaitu un veidu, apspriestajiem tematiem un iesaistītajām ieinteresētajām pusēm. Minētais portāls veicinātu USA ieviešanu visās ES dalībvalstīs. Jo īpaši vēlams būtu iekļaut minētajā portālā informāciju par uzņēmumu paraugpraksi jaunajās dalībvalstīs. Tas būtu lietderīgs līdzeklis USA piemērošanas vispārējam novērtējumam. Komisijai būtu jānodrošina šāda pašdeklarējoša un daudzpusēja reģistra, kas būtiski papildina Eiropas USA alianses darbību, līdzfinansējums. Tādējādi izveidotā “USA prakses bibliotēka (1)” (prakses apkopojums) dotu iespēju informācijas apmaiņai attiecībā uz labu praksi uzņēmumos un pašvaldībās.

| 1.3 | Ņemot vērā to, ka USA veicina Lisabonas stratēģijas īstenošanu (attiecībā uz inovāciju, konkurētspēju, nodarbinātības iespējām un darbavietu radīšanu), EESK iesaka dalībvalstīm iekļaut USA veicināšanu savos Nacionālajos reformu plānos. Komiteja atgādina, ka USA īstenošana ir brīvprātīga un ka to īsteno papildus attiecīgajā valstī spēkā esošo darba un sociālo tiesību ievērošanai, un ka noteiktos gadījumos tā palīdz īstenot starptautisko darba tiesību normas. EESK aicina arī dalībvalstu valsts un pašvaldību iestādes un ES veicināt tādu jaunu darbības veidu attīstību, kas radīti ar USA politikas starpniecību. Komiteja aicina dalībvalstis un ES mudināt uzņēmumus pieņemt atbildīgu nostāju attiecībā uz publiskā iepirkuma procedūru (labākais piedāvājums sociālās un vides politikas aspektā). |
| --- | --- |

1.3

Ņemot vērā to, ka USA veicina Lisabonas stratēģijas īstenošanu (attiecībā uz inovāciju, konkurētspēju, nodarbinātības iespējām un darbavietu radīšanu), EESK iesaka dalībvalstīm iekļaut USA veicināšanu savos Nacionālajos reformu plānos. Komiteja atgādina, ka USA īstenošana ir brīvprātīga un ka to īsteno papildus attiecīgajā valstī spēkā esošo darba un sociālo tiesību ievērošanai, un ka noteiktos gadījumos tā palīdz īstenot starptautisko darba tiesību normas. EESK aicina arī dalībvalstu valsts un pašvaldību iestādes un ES veicināt tādu jaunu darbības veidu attīstību, kas radīti ar USA politikas starpniecību. Komiteja aicina dalībvalstis un ES mudināt uzņēmumus pieņemt atbildīgu nostāju attiecībā uz publiskā iepirkuma procedūru (labākais piedāvājums sociālās un vides politikas aspektā).

| 1.4 | Visā Eiropā ir izplatīti daudzi darbības veidi, kas pamatojas uz ilgtspējīgu attīstību vai USA. Šāda daudzveidība nodrošina dinamiku, tomēr apgrūtina vienotu pieeju. EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisijas paziņojumā ir atbalstīta dalībvalstu augsta līmeņa darba grupas USA jautājumos darbības atsākšana ar mērķi pilnveidot labas prakses apmaiņu. Lai pieņemtu vienotu pieeju, vispirms ir jānosaka faktiskais stāvoklis USA prakses jomā katrā dalībvalstī. Šāds izvērtējums, ieskaitot valstu politiku un spēkā esošos tiesību aktus, dotu iespēju uzsvērt rezultātus, kas gūti valstu politikā, lai sekmētu USA piemērošanu, ņemot vērā iepriekš minēto daudzveidību. |
| --- | --- |

1.4

Visā Eiropā ir izplatīti daudzi darbības veidi, kas pamatojas uz ilgtspējīgu attīstību vai USA. Šāda daudzveidība nodrošina dinamiku, tomēr apgrūtina vienotu pieeju. EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisijas paziņojumā ir atbalstīta dalībvalstu augsta līmeņa darba grupas USA jautājumos darbības atsākšana ar mērķi pilnveidot labas prakses apmaiņu. Lai pieņemtu vienotu pieeju, vispirms ir jānosaka faktiskais stāvoklis USA prakses jomā katrā dalībvalstī. Šāds izvērtējums, ieskaitot valstu politiku un spēkā esošos tiesību aktus, dotu iespēju uzsvērt rezultātus, kas gūti valstu politikā, lai sekmētu USA piemērošanu, ņemot vērā iepriekš minēto daudzveidību.

| 1.5 | Eiropas Komisija uzskata, ka Eiropas uzņēmumu darbības praksei jābūt atbildīgai neatkarīgi no uzņēmumu darbības vietas, vienlaikus ievērojot ES vērtības un atzītus starptautiskos standartus, jo īpaši attiecībā uz pienācīgu darba apstākļu nodrošināšanu. Tādēļ EESK aicina sociālos partnerus Eiropas izcelsmes starptautiskos uzņēmumus pilnveidot starptautisko sociālo dialogu par starptautisko pamatnolīgumu USA jomā. Tā kā minētais pamatnolīgums pamatojas uz ILO deklarācijā ietvertajiem principiem un ESAO pamatprincipiem attiecībā uz starptautiskiem uzņēmumiem, uzņēmumi, kas ir parakstījuši minētos principus, tādējādi piedalās Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

1.5

Eiropas Komisija uzskata, ka Eiropas uzņēmumu darbības praksei jābūt atbildīgai neatkarīgi no uzņēmumu darbības vietas, vienlaikus ievērojot ES vērtības un atzītus starptautiskos standartus, jo īpaši attiecībā uz pienācīgu darba apstākļu nodrošināšanu. Tādēļ EESK aicina sociālos partnerus Eiropas izcelsmes starptautiskos uzņēmumus pilnveidot starptautisko sociālo dialogu par starptautisko pamatnolīgumu USA jomā. Tā kā minētais pamatnolīgums pamatojas uz ILO deklarācijā ietvertajiem principiem un ESAO pamatprincipiem attiecībā uz starptautiskiem uzņēmumiem, uzņēmumi, kas ir parakstījuši minētos principus, tādējādi piedalās Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā.

| 1.6 | EESK atbalsta nozaru sociālā dialoga iniciatīvas, kuru mērķis ir iesaistīt USA ekonomikas izmaiņu pārvaldības jomā. Komiteja aicina attiecīgās nozares nodrošināt to, ka šādās iniciatīvās ir iesaistīti pārstāvji no visām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

1.6

EESK atbalsta nozaru sociālā dialoga iniciatīvas, kuru mērķis ir iesaistīt USA ekonomikas izmaiņu pārvaldības jomā. Komiteja aicina attiecīgās nozares nodrošināt to, ka šādās iniciatīvās ir iesaistīti pārstāvji no visām dalībvalstīm.

| 1.7 | Komiteja apstiprina, ka USA atbilst savam nosaukumam tikai tad, ja tā ir iekļauta uzņēmuma darbības stratēģijā un ja to īsteno uzņēmuma visos hierarhijas līmeņos. EESK aicina uzņēmumus, kas vēlas atbalstīt aliansi, pilnībā un visaptveroši piedalīties tās darbā, iesaistot arī ieinteresētos personāla pārstāvjus un, attiecīgā gadījumā, Eiropas uzņēmumu padomes. |
| --- | --- |

1.7

Komiteja apstiprina, ka USA atbilst savam nosaukumam tikai tad, ja tā ir iekļauta uzņēmuma darbības stratēģijā un ja to īsteno uzņēmuma visos hierarhijas līmeņos. EESK aicina uzņēmumus, kas vēlas atbalstīt aliansi, pilnībā un visaptveroši piedalīties tās darbā, iesaistot arī ieinteresētos personāla pārstāvjus un, attiecīgā gadījumā, Eiropas uzņēmumu padomes.

| 1.8 | EESK piekrīt tam, ka MVU ir būtiska nozīme USA prakses vispārējas piemērošanas veicināšanā, kā to vēlas Komisija, tomēr aicina visu veidu uzņēmumus, ieskaitot sociālās ekonomikas uzņēmumus, pieņemt USA principus, vienlaikus saglabājot savas atšķirības. |
| --- | --- |

1.8

EESK piekrīt tam, ka MVU ir būtiska nozīme USA prakses vispārējas piemērošanas veicināšanā, kā to vēlas Komisija, tomēr aicina visu veidu uzņēmumus, ieskaitot sociālās ekonomikas uzņēmumus, pieņemt USA principus, vienlaikus saglabājot savas atšķirības.

| 1.9 | Lai uzlabotu novērtējumu, EESK aicina Eiropas uzņēmumus piedalīties dažādu novērtēšanas un informācijas līdzekļu izstrādāšanā, piem., EMAS, GRI UN ISO 26 000. Komiteja uzsver, ka sertificēšanas īstenošana vienmēr ir atkarīga no uzņēmuma gribas un to nevar noteikt par obligātu pienākumu. Lai nodrošinātu novērtēšanas un sertificēšanas aģentūru likumību un uzticamību, ir svarīgi, lai minētās aģentūras veiktu novērtējumu atbilstoši kritērijiem, kas pamatojas uz 2004. gada Ieinteresēto pušu forumā izveidotajā sarakstā iekļautajiem pamatdokumentiem. EESK atbalsta pašregulēšanas iniciatīvas aģentūru darbības jomā. |
| --- | --- |

1.9

Lai uzlabotu novērtējumu, EESK aicina Eiropas uzņēmumus piedalīties dažādu novērtēšanas un informācijas līdzekļu izstrādāšanā, piem., EMAS, GRI UN ISO 26 000. Komiteja uzsver, ka sertificēšanas īstenošana vienmēr ir atkarīga no uzņēmuma gribas un to nevar noteikt par obligātu pienākumu. Lai nodrošinātu novērtēšanas un sertificēšanas aģentūru likumību un uzticamību, ir svarīgi, lai minētās aģentūras veiktu novērtējumu atbilstoši kritērijiem, kas pamatojas uz 2004. gada Ieinteresēto pušu forumā izveidotajā sarakstā iekļautajiem pamatdokumentiem. EESK atbalsta pašregulēšanas iniciatīvas aģentūru darbības jomā.

| 1.10 | EESK konstatē, ka paziņojuma pielikums attiecas uz Komisijas un darījumu aprindu kopīgu iniciatīvu, neiesaistot pārējās ieinteresētās puses. Komiteja uzskata, ka darba devēju organizācijām tādēļ ir jāizplata informācija un valsts un vietējā līmenī jāveicina aliansi atbalstošo uzņēmumu darbība USA jomā. |
| --- | --- |

1.10

EESK konstatē, ka paziņojuma pielikums attiecas uz Komisijas un darījumu aprindu kopīgu iniciatīvu, neiesaistot pārējās ieinteresētās puses. Komiteja uzskata, ka darba devēju organizācijām tādēļ ir jāizplata informācija un valsts un vietējā līmenī jāveicina aliansi atbalstošo uzņēmumu darbība USA jomā.

| 1.11 | EESK aicina ārējās ieinteresētās puses piedalīties foruma jaunajās sanāksmēs un atklātos dialogos ar aliansi atbalstošajiem uzņēmumiem. Komiteja iesaka izveidot daudzpusēju valsts mēroga forumus, kas izskatītu labas prakses piemērus, jo īpaši Eiropas portālā iekļautos, lai pēc iespējas apmierinātu iedzīvotāju vajadzības. |
| --- | --- |

1.11

EESK aicina ārējās ieinteresētās puses piedalīties foruma jaunajās sanāksmēs un atklātos dialogos ar aliansi atbalstošajiem uzņēmumiem. Komiteja iesaka izveidot daudzpusēju valsts mēroga forumus, kas izskatītu labas prakses piemērus, jo īpaši Eiropas portālā iekļautos, lai pēc iespējas apmierinātu iedzīvotāju vajadzības.

| 1.12 | EESK vēlētos, lai rūpīgi tiktu izskatīts USA jomā sasniegtā līmeņa novērtējums. Tas būtu veicams pēc iespējas ātrāk, lai nodrošinātu uzticību jaunajai iniciatīvai, kuras konkrētais mērķis ir sasniegt izcilību. Iepriekš minēto varētu veikt, izvērtējot valstu un Kopienas ilgtspējīgas attīstības stratēģijas, tādēļ ka abi minētie jēdzieni attiecas uz vienu un to pašu koncepciju — uzņēmumu un pašvaldību sociālo atbildību mikrolīmenī un ilgstspējīgu attīstību makrolīmenī. Minētais jautājums būtu iekļaujams Ieinteresēto pušu foruma sākotnējo sanāksmju (2006. gada beigās) darba kārtībā; EESK vēlas pilnībā iesaistīties minētā foruma darbā. |
| --- | --- |

1.12

EESK vēlētos, lai rūpīgi tiktu izskatīts USA jomā sasniegtā līmeņa novērtējums. Tas būtu veicams pēc iespējas ātrāk, lai nodrošinātu uzticību jaunajai iniciatīvai, kuras konkrētais mērķis ir sasniegt izcilību. Iepriekš minēto varētu veikt, izvērtējot valstu un Kopienas ilgtspējīgas attīstības stratēģijas, tādēļ ka abi minētie jēdzieni attiecas uz vienu un to pašu koncepciju — uzņēmumu un pašvaldību sociālo atbildību mikrolīmenī un ilgstspējīgu attīstību makrolīmenī. Minētais jautājums būtu iekļaujams Ieinteresēto pušu foruma sākotnējo sanāksmju (2006. gada beigās) darba kārtībā; EESK vēlas pilnībā iesaistīties minētā foruma darbā.

| 1.13 | EESK ierosina Komisijai vienu no nākamajiem gadiem pasludināt par “Uzņēmumu sociālās atbildības Eiropas gadu”. |
| --- | --- |

1.13

EESK ierosina Komisijai vienu no nākamajiem gadiem pasludināt par “Uzņēmumu sociālās atbildības Eiropas gadu”.

2.   Paskaidrojums.

2.1   Uzņēmumu sociālās atbildības Eiropas dimensija kopš Lisabonas augstākā līmeņa sanāksmes.

| 2.1.1 | Eiropadomes sanāksmēs (Lisabonā 2000. gadā, Gēteborgā 2001. gadā) ir norādīti Eiropas pieejas trīs aspekti saistībā ar uzņēmumu sociālo atbildību (USA). Eiropas izpratnē USA ir brīvprātīga pieeja, ko piemēro papildus Kopienas acquis, kurš ir obligāts attiecībā uz sociālo aspektu (darba tiesības), sabiedrisko aspektu (patērētāju tiesības) un vides aspektu (vides tiesības). Brīvprātīgi piemērojami Eiropas instrumenti saistībā ar vides aspektu (EMAS, Ecolabel) jau ir pieejami. |
| --- | --- |

2.1.1

Eiropadomes sanāksmēs (Lisabonā 2000. gadā, Gēteborgā 2001. gadā) ir norādīti Eiropas pieejas trīs aspekti saistībā ar uzņēmumu sociālo atbildību (USA). Eiropas izpratnē USA ir brīvprātīga pieeja, ko piemēro papildus Kopienas acquis, kurš ir obligāts attiecībā uz sociālo aspektu (darba tiesības), sabiedrisko aspektu (patērētāju tiesības) un vides aspektu (vides tiesības). Brīvprātīgi piemērojami Eiropas instrumenti saistībā ar vides aspektu (EMAS, Ecolabel) jau ir pieejami.

| 2.1.2 | Eiropas Komisija 2001. gada jūlijā (2) publicēja Zaļo grāmatu par uzņēmumu sociālās atbildības veicināšanu Eiropā, kurā ir definēta minētā atbildība. EESK 2002. gada martā (3) pieņēma atzinumu par iepriekš minēto Zaļo grāmatu. Zaļajā grāmatā bija izteikts uzaicinājums katrai dalībvalstij sniegt ieguldījumu minētā jautājuma risināšanā. Pamatojoties uz iesniegto informāciju, Komisija 2002. gada jūlijā pieņēma sākotnējo paziņojumu par uzņēmumu sociālo atbildību “Uzņēmējdarbības ieguldījums ilgtspējīgā attīstībā”. Minētais virsraksts uzsvēra to, ka USA ir ilgtspējīgas attīstības makroekonomiskās koncepcijas mikroekonomiskais aspekts. |
| --- | --- |

2.1.2

Eiropas Komisija 2001. gada jūlijā (2) publicēja Zaļo grāmatu par uzņēmumu sociālās atbildības veicināšanu Eiropā, kurā ir definēta minētā atbildība. EESK 2002. gada martā (3) pieņēma atzinumu par iepriekš minēto Zaļo grāmatu. Zaļajā grāmatā bija izteikts uzaicinājums katrai dalībvalstij sniegt ieguldījumu minētā jautājuma risināšanā. Pamatojoties uz iesniegto informāciju, Komisija 2002. gada jūlijā pieņēma sākotnējo paziņojumu par uzņēmumu sociālo atbildību “Uzņēmējdarbības ieguldījums ilgtspējīgā attīstībā”. Minētais virsraksts uzsvēra to, ka USA ir ilgtspējīgas attīstības makroekonomiskās koncepcijas mikroekonomiskais aspekts.

| 2.1.3 | Komisija organizēja Ieinteresēto pušu forumu par USA Eiropas Savienībā. Tā mērķis bija noteikt kopīgus pamatprincipus attiecībā uz USA. Tādējādi tika uzsākts sociālo partneru, pētniecības organizāciju un ieinteresēto pušu jauna veida dialogs un sadarbība. Tas bija unikāls mēģinājums izveidot pilsonisku dialogu par Komisijas izvirzītu tematu. Pēc ilga darba komisijā un četrās plenārsesijās minētais Forums 2004. gada 29. jūlijā publicēja nobeiguma ziņojumu. Forums atzina, ka ilgtspējīgas attīstības procesā ir iesaistīti ne tikai uzņēmumi, bet gan dažādas ieinteresētās puses. Minētajā ziņojumā ir iekļautas deviņas ieteikumu sērijas, kas adresētas uzņēmumiem, ieinteresētajām pusēm, valsts un pašvaldības iestādēm un ES iestādēm. Ieteikumi attiecas uz izpratnes veidošanu un apmācību saistībā ar USA, uz USA iekļaušanu katra attiecīgā dalībnieka darbā un uz USA labvēlīgas vides nodrošināšanu. UNICE bija apmierināta ar minēto dokumentu, turpretī EAK akceptēja ziņojuma galīgo variantu ar dažām iebildēm, citi dalībnieki ir pauduši neapmierinātību. Kā atzīmēts 2006. gada 22. marta ziņojumā, “Forums guva sekmes un panāca dalībnieku vienprātību, bet tas atklāja arī uzņēmēju un ar uzņēmējdarbību nesaistīto ieinteresēto pušu uzskatu ievērojamās atšķirības”. |
| --- | --- |

2.1.3

Komisija organizēja Ieinteresēto pušu forumu par USA Eiropas Savienībā. Tā mērķis bija noteikt kopīgus pamatprincipus attiecībā uz USA. Tādējādi tika uzsākts sociālo partneru, pētniecības organizāciju un ieinteresēto pušu jauna veida dialogs un sadarbība. Tas bija unikāls mēģinājums izveidot pilsonisku dialogu par Komisijas izvirzītu tematu. Pēc ilga darba komisijā un četrās plenārsesijās minētais Forums 2004. gada 29. jūlijā publicēja nobeiguma ziņojumu. Forums atzina, ka ilgtspējīgas attīstības procesā ir iesaistīti ne tikai uzņēmumi, bet gan dažādas ieinteresētās puses. Minētajā ziņojumā ir iekļautas deviņas ieteikumu sērijas, kas adresētas uzņēmumiem, ieinteresētajām pusēm, valsts un pašvaldības iestādēm un ES iestādēm. Ieteikumi attiecas uz izpratnes veidošanu un apmācību saistībā ar USA, uz USA iekļaušanu katra attiecīgā dalībnieka darbā un uz USA labvēlīgas vides nodrošināšanu. UNICE bija apmierināta ar minēto dokumentu, turpretī EAK akceptēja ziņojuma galīgo variantu ar dažām iebildēm, citi dalībnieki ir pauduši neapmierinātību. Kā atzīmēts 2006. gada 22. marta ziņojumā, “Forums guva sekmes un panāca dalībnieku vienprātību, bet tas atklāja arī uzņēmēju un ar uzņēmējdarbību nesaistīto ieinteresēto pušu uzskatu ievērojamās atšķirības”.

| 2.1.4 | Ar Direktīvu 2003/51/EK, ar ko groza divas direktīvas par gada pārskatiem un uzņēmumu konsolidētajiem pārskatiem, 2003. gada jūnijā tika ieviesta iespēja publiskot nefinansiālus rādītājus, jo īpaši saistībā ar vidi un darba ņēmējiem. Lai veicinātu USA ieviešanu, EESK 2005. gada jūnijā pieņēma atzinumu par līdzekļiem USA izvērtēšanai un informācijas sniegšanai minētajā jomā (4). |
| --- | --- |

2.1.4

Ar Direktīvu 2003/51/EK, ar ko groza divas direktīvas par gada pārskatiem un uzņēmumu konsolidētajiem pārskatiem, 2003. gada jūnijā tika ieviesta iespēja publiskot nefinansiālus rādītājus, jo īpaši saistībā ar vidi un darba ņēmējiem. Lai veicinātu USA ieviešanu, EESK 2005. gada jūnijā pieņēma atzinumu par līdzekļiem USA izvērtēšanai un informācijas sniegšanai minētajā jomā (4).

| 2.1.5 | Otrais paziņojums “Veidot Eiropu par izcilības paraugu uzņēmumu sociālās atbildības jomā” tika publicēts 2006. gada 22. martā (5). Tas ir šā atzinuma objekts. Minētajam paziņojumam ir pievienots pielikums “Eiropas USA alianse”. |
| --- | --- |

2.1.5

Otrais paziņojums “Veidot Eiropu par izcilības paraugu uzņēmumu sociālās atbildības jomā” tika publicēts 2006. gada 22. martā (5). Tas ir šā atzinuma objekts. Minētajam paziņojumam ir pievienots pielikums “Eiropas USA alianse”.

| 2.1.6 | Paziņojumā “Veicināt pienācīgu nodarbinātību visiem”, kas publicēts 2006. gada maijā (6), Komisija “atzīst uzņēmumu sociālās atbildības būtisko nozīmi, jo tā papildina tiesību aktus, koplīguma slēgšanu un darba apstākļu pārraudzību. Tā uzskata, ka rīcības kodeksiem un citiem uzņēmumu sociālās atbildības instrumentiem ir jābūt pamatotiem ar starptautiskā līmenī apstiprinātiem instrumentiem (ESAO, SDO). Komisija aicina uzņēmumus, Eiropas USA aliansi un citas ieinteresētās puses izstrādāt iniciatīvas, lai veicinātu pienācīgu nodarbinātību visiem.” Turklāt Eiropadomes 2006. gada jūnija sanāksmes integrētajās pamatnostādnēs Lisabonas stratēģijas īstenošanai bija iekļauts ieteikums dalībvalstīm sniegt atbalstu uzņēmumiem, lai attīstītu to sociālo atbildību. |
| --- | --- |

2.1.6

Paziņojumā “Veicināt pienācīgu nodarbinātību visiem”, kas publicēts 2006. gada maijā (6), Komisija “atzīst uzņēmumu sociālās atbildības būtisko nozīmi, jo tā papildina tiesību aktus, koplīguma slēgšanu un darba apstākļu pārraudzību. Tā uzskata, ka rīcības kodeksiem un citiem uzņēmumu sociālās atbildības instrumentiem ir jābūt pamatotiem ar starptautiskā līmenī apstiprinātiem instrumentiem (ESAO, SDO). Komisija aicina uzņēmumus, Eiropas USA aliansi un citas ieinteresētās puses izstrādāt iniciatīvas, lai veicinātu pienācīgu nodarbinātību visiem.” Turklāt Eiropadomes 2006. gada jūnija sanāksmes integrētajās pamatnostādnēs Lisabonas stratēģijas īstenošanai bija iekļauts ieteikums dalībvalstīm sniegt atbalstu uzņēmumiem, lai attīstītu to sociālo atbildību.

| 2.1.7 | Padome, 2006. gada jūnijā definējot jauno ilgtspējīgas attīstības stratēģiju (7), politikas pamatprincipos ir paredzējusi “uzņēmumu un sociālo partneru līdzdalību”, ietverot šādus elementus: “sociālā dialoga pastiprināšana, uzņēmumu un publiskā un privātā sektora partnerības atbildība, lai veicinātu sadarbību un kopīgu atbildību ar mērķi panākt ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu”. Minētā paziņojuma 31. pantā ir noteikts: “Uzņēmumu vadītājiem un citu ieinteresēto pušu, ieskaitot darba ņēmēju organizācijas un NVO, vadītājiem būtu steidzami jāuzsāk pārrunas ar politikas veidotājiem par ilgtspējīgai attīstībai nepieciešamo vidēja termiņa un ilgtermiņa politiku, kā arī jāizvirza tālejoši risinājumi, kas pārsniedz uzņēmumiem pašreiz noteiktās obligātās juridiskās prasības. Komisija 2007. gadā iesniegs priekšlikumu minētā procesa veicināšanai. Saskaņā ar Eiropas alianses pieeju USA būtu jāuzsāk ieinteresēšanas un informēšanas kampaņa attiecībā uz uzņēmumu sociālo un vides atbildību un jāpastiprina attiecīgo personu atbildība par savu darbību”. |
| --- | --- |

2.1.7

Padome, 2006. gada jūnijā definējot jauno ilgtspējīgas attīstības stratēģiju (7), politikas pamatprincipos ir paredzējusi “uzņēmumu un sociālo partneru līdzdalību”, ietverot šādus elementus: “sociālā dialoga pastiprināšana, uzņēmumu un publiskā un privātā sektora partnerības atbildība, lai veicinātu sadarbību un kopīgu atbildību ar mērķi panākt ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu”. Minētā paziņojuma 31. pantā ir noteikts: “Uzņēmumu vadītājiem un citu ieinteresēto pušu, ieskaitot darba ņēmēju organizācijas un NVO, vadītājiem būtu steidzami jāuzsāk pārrunas ar politikas veidotājiem par ilgtspējīgai attīstībai nepieciešamo vidēja termiņa un ilgtermiņa politiku, kā arī jāizvirza tālejoši risinājumi, kas pārsniedz uzņēmumiem pašreiz noteiktās obligātās juridiskās prasības. Komisija 2007. gadā iesniegs priekšlikumu minētā procesa veicināšanai. Saskaņā ar Eiropas alianses pieeju USA būtu jāuzsāk ieinteresēšanas un informēšanas kampaņa attiecībā uz uzņēmumu sociālo un vides atbildību un jāpastiprina attiecīgo personu atbildība par savu darbību”.

2.2   Paziņojuma kopsavilkums.

| 2.2.1 | Komisijas 2006. gada marta paziņojums (8) izstrādāts, pamatojoties uz iepriekš sasniegto, un tajā ir atjaunota USA politiskā atpazīstamība. Minētajā paziņojumā jaunizveidotā Komisija atbalsta Eiropas alianses izveidošanu USA jomā un Ieinteresēto pušu foruma sanāksmju atsākšanu. Komisija pauž atbalstu minētās alianses izveidei: “Komisija paziņo par atbalstu Eiropas USA alianses izveidei — koncepcijai, kas izstrādāta, pamatojoties uz to uzņēmumu ieguldījumu, kuri aktīvi veicina USA” un attiecībā uz Ieinteresēto pušu forumu “Komisija joprojām piešķir vislielāko nozīmi dialogam ar visām ieinteresētajām pusēm un ierosina atjaunot regulāras Ieinteresēto pušu foruma sanāksmes, lai nepārtraukti pārraudzītu gūtos panākumus USA jomā ES”. |
| --- | --- |

2.2.1

Komisijas 2006. gada marta paziņojums (8) izstrādāts, pamatojoties uz iepriekš sasniegto, un tajā ir atjaunota USA politiskā atpazīstamība. Minētajā paziņojumā jaunizveidotā Komisija atbalsta Eiropas alianses izveidošanu USA jomā un Ieinteresēto pušu foruma sanāksmju atsākšanu. Komisija pauž atbalstu minētās alianses izveidei: “Komisija paziņo par atbalstu Eiropas USA alianses izveidei — koncepcijai, kas izstrādāta, pamatojoties uz to uzņēmumu ieguldījumu, kuri aktīvi veicina USA” un attiecībā uz Ieinteresēto pušu forumu “Komisija joprojām piešķir vislielāko nozīmi dialogam ar visām ieinteresētajām pusēm un ierosina atjaunot regulāras Ieinteresēto pušu foruma sanāksmes, lai nepārtraukti pārraudzītu gūtos panākumus USA jomā ES”.

| 2.2.2 | Komisija uzsver, ka tai nav aktīvas līdzdalības minētajā aliansē. Alianses darbība neietver jaunas finanšu saistības Komisijai. Komisija precizē, ka “alianse nav juridisks instruments un dalība tajā nav jāparaksta uzņēmumiem, Komisijai vai kādai valsts iestādei”, bet tā ir “politiskais” jumts “lielu uzņēmumu, MVU un tajos ieinteresēto pušu jaunām vai esošām iniciatīvām USA jomā”. |
| --- | --- |

2.2.2

Komisija uzsver, ka tai nav aktīvas līdzdalības minētajā aliansē. Alianses darbība neietver jaunas finanšu saistības Komisijai. Komisija precizē, ka “alianse nav juridisks instruments un dalība tajā nav jāparaksta uzņēmumiem, Komisijai vai kādai valsts iestādei”, bet tā ir “politiskais” jumts “lielu uzņēmumu, MVU un tajos ieinteresēto pušu jaunām vai esošām iniciatīvām USA jomā”.

| 2.2.3 | Pielikumā, kam ir citāda ievirze nekā pašam paziņojumam, alianse ir raksturota kā uzņēmējdarbības pārstāvju uz partnerattiecībām pamatota iniciatīva: “Komisija atbalsta uzņēmēju aprindu pārstāvjus, kas veido pamatu Eiropas USA aliansei. Tā ir atvērta alianse uzņēmumiem ar līdzīgiem mērķiem — veidot Eiropu par izcilības paraugu USA jomā, lai atbalstītu konkurētspējīgus un ilgtspējīgus uzņēmumus un tirgus ekonomiku. Minētās iniciatīvas būtība ir partnerība”. Paredzams, ka alianse būs atvērta visiem Eiropas uzņēmumiem neatkarīgi no to lieluma, pamatojoties uz brīvprātības principu. UNICE tīmekļa vietnē 2006. gada rudenī bija reģistrēti aptuveni simts uzņēmumi. |
| --- | --- |

2.2.3

Pielikumā, kam ir citāda ievirze nekā pašam paziņojumam, alianse ir raksturota kā uzņēmējdarbības pārstāvju uz partnerattiecībām pamatota iniciatīva: “Komisija atbalsta uzņēmēju aprindu pārstāvjus, kas veido pamatu Eiropas USA aliansei. Tā ir atvērta alianse uzņēmumiem ar līdzīgiem mērķiem — veidot Eiropu par izcilības paraugu USA jomā, lai atbalstītu konkurētspējīgus un ilgtspējīgus uzņēmumus un tirgus ekonomiku. Minētās iniciatīvas būtība ir partnerība”. Paredzams, ka alianse būs atvērta visiem Eiropas uzņēmumiem neatkarīgi no to lieluma, pamatojoties uz brīvprātības principu. UNICE tīmekļa vietnē 2006. gada rudenī bija reģistrēti aptuveni simts uzņēmumi.

| 2.2.4 | Komisija uzskata, ka “USA pamatā ir brīvprātīga uzņēmumu darbība, koncepcija, kurā paredzēti papildu pienākumi, un administratīvas prasības uzņēmumiem varētu būt vērstas pret produktivitāti un būtu pretrunā labāka regulējuma principiem”. USA brīvprātīgajam raksturam acīmredzami neatbilst jaunu saistošu noteikumu izvirzīšana, tomēr ir skaidrs, ka uzņēmums, kas iesaistās USA, līdzdalību uzsāk ar stingru pakļaušanos likuma burtam un garam, kuru attiecīgi apstiprinājušas kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

2.2.4

Komisija uzskata, ka “USA pamatā ir brīvprātīga uzņēmumu darbība, koncepcija, kurā paredzēti papildu pienākumi, un administratīvas prasības uzņēmumiem varētu būt vērstas pret produktivitāti un būtu pretrunā labāka regulējuma principiem”. USA brīvprātīgajam raksturam acīmredzami neatbilst jaunu saistošu noteikumu izvirzīšana, tomēr ir skaidrs, ka uzņēmums, kas iesaistās USA, līdzdalību uzsāk ar stingru pakļaušanos likuma burtam un garam, kuru attiecīgi apstiprinājušas kompetentās iestādes.

| 2.2.5 | Komisija izsaka cerību, ka tās atbalsts aliansei veicinās USA vispārēju ieviešanu Eiropas uzņēmumos. Uzticēšanos, kam ir būtiska nozīme minētajā procesā, nevar pasludināt patvaļīgi; to iespējams garantēt ar uzņēmuma pārvaldības kvalitātes starpniecību. |
| --- | --- |

2.2.5

Komisija izsaka cerību, ka tās atbalsts aliansei veicinās USA vispārēju ieviešanu Eiropas uzņēmumos. Uzticēšanos, kam ir būtiska nozīme minētajā procesā, nevar pasludināt patvaļīgi; to iespējams garantēt ar uzņēmuma pārvaldības kvalitātes starpniecību.

| 2.2.6 | Uzņēmumu līdzdalība aliansē ir pilnīgi deklaratīva un uz to neattiecas nekādas formālas saistības. Šādai vienkāršotai procedūrai būtu jāveicina to uzņēmumu skaita straujš pieaugums, kas atsaucas uz minēto aliansi. |
| --- | --- |

2.2.6

Uzņēmumu līdzdalība aliansē ir pilnīgi deklaratīva un uz to neattiecas nekādas formālas saistības. Šādai vienkāršotai procedūrai būtu jāveicina to uzņēmumu skaita straujš pieaugums, kas atsaucas uz minēto aliansi.

| 2.2.7 | Komisija “atzīst, ka bez to ieinteresēto pušu aktīva atbalsta un konstruktīvas kritikas, kuras nestrādā uzņēmējdarbības jomā, USA nebūs panākumu”. Ieinteresēto pušu, kas nav piederīgas uzņēmējdarbības videi, sniegts aktīvs atbalsts un konstruktīva kritika tādēļ lietderīgi papildinātu minēto procesu. |
| --- | --- |

2.2.7

Komisija “atzīst, ka bez to ieinteresēto pušu aktīva atbalsta un konstruktīvas kritikas, kuras nestrādā uzņēmējdarbības jomā, USA nebūs panākumu”. Ieinteresēto pušu, kas nav piederīgas uzņēmējdarbības videi, sniegts aktīvs atbalsts un konstruktīva kritika tādēļ lietderīgi papildinātu minēto procesu.

| 2.2.8 | Alianses esamība neaizstāj dialogu ar ieinteresētajām pusēm un to savstarpējo dialogu. Lai veicinātu minēto dialogu, Komisija “ierosina atjaunot regulāras Ieinteresēto pušu foruma sanāksmes, lai nemitīgi pārraudzītu gūtos panākumus USA jomā ES”. Šādas sanāksmes dos iespēju novērtēt stāvokli. “Gada laikā pēc diskusijām Ieinteresēto pušu forumā Komisija atkārtoti novērtēs USA attīstību Eiropā”. Šis atzinums ir paredzēts kā ceļvedis minētā procesa nākamā posma sagatavošanai, uzsverot tos punktus, par kuriem iespējams sniegt ieteikumus. |
| --- | --- |

2.2.8

Alianses esamība neaizstāj dialogu ar ieinteresētajām pusēm un to savstarpējo dialogu. Lai veicinātu minēto dialogu, Komisija “ierosina atjaunot regulāras Ieinteresēto pušu foruma sanāksmes, lai nemitīgi pārraudzītu gūtos panākumus USA jomā ES”. Šādas sanāksmes dos iespēju novērtēt stāvokli. “Gada laikā pēc diskusijām Ieinteresēto pušu forumā Komisija atkārtoti novērtēs USA attīstību Eiropā”. Šis atzinums ir paredzēts kā ceļvedis minētā procesa nākamā posma sagatavošanai, uzsverot tos punktus, par kuriem iespējams sniegt ieteikumus.

2.3   Daži nozīmīgākie punkti Komisijas paziņojumā.

2.3.1   Lisabonas stratēģijas koncepcija attiecībā uz uzņēmumiem.

| 2.3.1.1 | Komisija uzskata, ka uzņēmumi, kas rada labklājību un darbavietas, piedāvā preces un pakalpojumus, sniedz pievienoto vērtību sabiedrībai. Komisija aicina Eiropas uzņēmumus noteiktāk pievērsties USA. EESK piekrīt Komisijas viedoklim par to, ka uzņēmumi, kas brīvprātīgi virzās uz USA ieviešanu, veicina atjaunotās Lisabonas stratēģijas īstenošanu. USA ieviešanas brīvprātības princips jo īpaši var palīdzēt valsts un pašvaldību iestādēm izstrādāt integrētas pamatnostādnes attiecībā uz sociālo integrāciju, mūžizglītību, inovāciju un uzņēmējdarbības attīstību, piemēram, apkarojot diskrimināciju un veicinot daudzveidību, jo īpaši attiecībā uz personām ar invaliditāti, prognozējot kvalifikācijas izmaiņas, pieņemot darbā iedzīvotājus no mazāk attīstītiem reģioniem un ar tirdzniecības un rūpniecības kameru starpniecību atbalstot jaunieceltus uzņēmumu vadītājus, ieskaitot sievietes vai nesen imigrējušas personas. |
| --- | --- |

2.3.1.1

Komisija uzskata, ka uzņēmumi, kas rada labklājību un darbavietas, piedāvā preces un pakalpojumus, sniedz pievienoto vērtību sabiedrībai. Komisija aicina Eiropas uzņēmumus noteiktāk pievērsties USA. EESK piekrīt Komisijas viedoklim par to, ka uzņēmumi, kas brīvprātīgi virzās uz USA ieviešanu, veicina atjaunotās Lisabonas stratēģijas īstenošanu. USA ieviešanas brīvprātības princips jo īpaši var palīdzēt valsts un pašvaldību iestādēm izstrādāt integrētas pamatnostādnes attiecībā uz sociālo integrāciju, mūžizglītību, inovāciju un uzņēmējdarbības attīstību, piemēram, apkarojot diskrimināciju un veicinot daudzveidību, jo īpaši attiecībā uz personām ar invaliditāti, prognozējot kvalifikācijas izmaiņas, pieņemot darbā iedzīvotājus no mazāk attīstītiem reģioniem un ar tirdzniecības un rūpniecības kameru starpniecību atbalstot jaunieceltus uzņēmumu vadītājus, ieskaitot sievietes vai nesen imigrējušas personas.

| 2.3.1.2 | Komiteja savā nesenajā atzinumā apstiprināja (9), ka “Eiropas sociālajam modelim jāpopularizē uzskats par demokrātiskas, ekoloģiski nekaitīgas, konkurētspējīgas, solidāras un sociāli iekļaujošas telpas radīšanu visiem Eiropas iedzīvotājiem”. Komisija aicina Eiropas uzņēmumus iesaistīties ar USA saistītos pasākumos, kas nenes tiem tūlītēju peļņu, bet veicina visas Eiropas konkurētspēju un palīdz sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus, piemēram, nelabvēlīgākā stāvoklī esošu personu pieņemšana darbā, piesārņojuma samazināšana un pamattiesību lielāka ievērošana jaunattīstības valstīs. EESK atzinīgi vērtē šāda veida aicinājumu. |
| --- | --- |

2.3.1.2

Komiteja savā nesenajā atzinumā apstiprināja (9), ka “Eiropas sociālajam modelim jāpopularizē uzskats par demokrātiskas, ekoloģiski nekaitīgas, konkurētspējīgas, solidāras un sociāli iekļaujošas telpas radīšanu visiem Eiropas iedzīvotājiem”. Komisija aicina Eiropas uzņēmumus iesaistīties ar USA saistītos pasākumos, kas nenes tiem tūlītēju peļņu, bet veicina visas Eiropas konkurētspēju un palīdz sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus, piemēram, nelabvēlīgākā stāvoklī esošu personu pieņemšana darbā, piesārņojuma samazināšana un pamattiesību lielāka ievērošana jaunattīstības valstīs. EESK atzinīgi vērtē šāda veida aicinājumu.

| 2.3.1.3 | EESK apstiprina saikni, kāda ir izveidota starp Lisabonas stratēģiju, ilgtspējīgu attīstību un USA. Kā norādīts tās nesenajā atzinumā (10), Komiteja tomēr uzskata, ka jāprecizē Lisabonas stratēģijas un Ilgtspējīgas attīstības stratēģijas savstarpējā saikne. Lai īstenotu minētās stratēģijas, būtiska nozīme ir valsts un pašvaldību iestāžu darbībai, nosakot pamatprincipus izaugsmes un inovācijas jomā makroekonomikas līmenī (Nacionālie Reformu plani, Nacionālās Ilgtspējīgas attīstības stratēģijas); attiecīgie uzņēmumi iesaistās minētajā procesā, darbojoties mikroekonomikas jomā. Tādējādi uzņēmumu piemērotā USA, attīstot inovāciju un atbildīgas vadības stratēģijas, veicina ilgtspējīgu attīstību Eiropā un visā pasaulē. |
| --- | --- |

2.3.1.3

EESK apstiprina saikni, kāda ir izveidota starp Lisabonas stratēģiju, ilgtspējīgu attīstību un USA. Kā norādīts tās nesenajā atzinumā (10), Komiteja tomēr uzskata, ka jāprecizē Lisabonas stratēģijas un Ilgtspējīgas attīstības stratēģijas savstarpējā saikne. Lai īstenotu minētās stratēģijas, būtiska nozīme ir valsts un pašvaldību iestāžu darbībai, nosakot pamatprincipus izaugsmes un inovācijas jomā makroekonomikas līmenī (Nacionālie Reformu plani, Nacionālās Ilgtspējīgas attīstības stratēģijas); attiecīgie uzņēmumi iesaistās minētajā procesā, darbojoties mikroekonomikas jomā. Tādējādi uzņēmumu piemērotā USA, attīstot inovāciju un atbildīgas vadības stratēģijas, veicina ilgtspējīgu attīstību Eiropā un visā pasaulē.

2.3.2   USA īstenošanas iespējas visiem uzņēmumiem, kas vēlas piedalīties.

| 2.3.2.1 | Komisijas 2006. gada marta paziņojumā ir izteikts uzaicinājums Eiropas uzņēmumiem uzņemties sociālo atbildību neatkarīgi no šādu uzņēmumu lieluma. EESK izsaka pārliecību par to, ka USA veicināšana attiecībā uz MVU ir nozīmīga šādas vispārējas piemērošanas daļa. Īpaši līdzekļi, kas izmēģināti pēdējos divos gados, atspoguļo gūto pieredzi, saistībā ar kuru jāveic ietekmes analīze, lai varētu izsekot šādas prakses attīstībai. |
| --- | --- |

2.3.2.1

Komisijas 2006. gada marta paziņojumā ir izteikts uzaicinājums Eiropas uzņēmumiem uzņemties sociālo atbildību neatkarīgi no šādu uzņēmumu lieluma. EESK izsaka pārliecību par to, ka USA veicināšana attiecībā uz MVU ir nozīmīga šādas vispārējas piemērošanas daļa. Īpaši līdzekļi, kas izmēģināti pēdējos divos gados, atspoguļo gūto pieredzi, saistībā ar kuru jāveic ietekmes analīze, lai varētu izsekot šādas prakses attīstībai.

| 2.3.2.2 | Ieinteresēto pušu foruma secinājumos ir skaidri norādīts, ka ieteikumi ir paredzēti visu veidu uzņēmumiem (ieskaitot MVU un sociālās ekonomikas uzņēmumus), ņemot vērā to daudzveidību. EESK atbalsta MVU līdzdalību USA stratēģijā ar nosacījumu, ka minētie uzņēmumi ir nodrošināti ar atbilstošiem instrumentiem. Komiteja uzsver arī to, ka USA ir vienlīdz attiecināma uz visiem uzņēmumu veidiem: ne tikai uz kapitālsabiedrībām, bet arī uz viena īpašnieka sabiedrībām, publiskiem uzņēmumiem, savstarpējās apdrošināšanas sabiedrībām, amatniecības, rūpniecības un lauksaimniecības kooperatīviem, kopuzņēmumiem, sociālās ekonomikas apvienībām u.c. Komiteja aicina visus minēto veidu uzņēmumus piedalīties aliansē. Katra uzņēmuma veidošanā jau no paša sākuma ir vēlams piemērot USA. |
| --- | --- |

2.3.2.2

Ieinteresēto pušu foruma secinājumos ir skaidri norādīts, ka ieteikumi ir paredzēti visu veidu uzņēmumiem (ieskaitot MVU un sociālās ekonomikas uzņēmumus), ņemot vērā to daudzveidību. EESK atbalsta MVU līdzdalību USA stratēģijā ar nosacījumu, ka minētie uzņēmumi ir nodrošināti ar atbilstošiem instrumentiem. Komiteja uzsver arī to, ka USA ir vienlīdz attiecināma uz visiem uzņēmumu veidiem: ne tikai uz kapitālsabiedrībām, bet arī uz viena īpašnieka sabiedrībām, publiskiem uzņēmumiem, savstarpējās apdrošināšanas sabiedrībām, amatniecības, rūpniecības un lauksaimniecības kooperatīviem, kopuzņēmumiem, sociālās ekonomikas apvienībām u.c. Komiteja aicina visus minēto veidu uzņēmumus piedalīties aliansē. Katra uzņēmuma veidošanā jau no paša sākuma ir vēlams piemērot USA.

2.3.3   Iekšējo ieinteresēto pušu loma.

| 2.3.3.1 | Paziņojumā ir pievērsta uzmanība sociālā dialoga par USA nozīmei un Eiropas Uzņēmumu padomju konstruktīvajai lomai, nosakot labākas prakses piemērus. Ņemot vērā iepriekš minēto, EESK izsaka nožēlu par to, ka sociālā dialoga starpprofesionālajā un nozaru līmenī iesaistītās pārstāvības organizācijas netika uzaicinātas uz Eiropas USA alianses atklāšanu. |
| --- | --- |

2.3.3.1

Paziņojumā ir pievērsta uzmanība sociālā dialoga par USA nozīmei un Eiropas Uzņēmumu padomju konstruktīvajai lomai, nosakot labākas prakses piemērus. Ņemot vērā iepriekš minēto, EESK izsaka nožēlu par to, ka sociālā dialoga starpprofesionālajā un nozaru līmenī iesaistītās pārstāvības organizācijas netika uzaicinātas uz Eiropas USA alianses atklāšanu.

| 2.3.3.2 | EESK uzskata (11), ka “Eiropas sociālās tirgus ekonomikas modelī uzņēmumi tiek uzskatīti nevis vienkārši par kapitālsabiedrībām vai struktūrām, kas pilda līgumsaistības, bet gan par kolektīvām vienībām, kuras nodrošina forumu sociālajam dialogam”. USA ieviešana bieži ir uzņēmumu vadības iniciatīva. Uzņēmuma vadība viena pati tomēr nevar noteikt labāko praksi. EESK uzskata, ka USA Eiropas mērogā īsteno nevis saskaņā ar kāda filantropa lēmumu, bet tā ir rezultāts dialogam ar attiecīgā uzņēmuma visiem būtiski svarīgajiem dienestiem katrā hierarhijas līmenī. USA īstenošanā ir iesaistīts gan attiecīgā uzņēmuma vadītājs, gan vadošais personāls un visi darba ņēmēji, jo īpaši attiecībā uz dialogu ar ārējām ieinteresētajām pusēm. Komiteja apstiprina, ka USA atbilst savam nosaukumam tikai tad, ja tā ir iekļauta uzņēmuma darbības stratēģijā un ja to īsteno visi attiecīgā uzņēmuma darbinieki. USA ir brīvprātīga prakse, ko neierobežo likums, un tās darbības joma ir plašāka nekā noteikts saistošajos noteikumos. |
| --- | --- |

2.3.3.2

EESK uzskata (11), ka “Eiropas sociālās tirgus ekonomikas modelī uzņēmumi tiek uzskatīti nevis vienkārši par kapitālsabiedrībām vai struktūrām, kas pilda līgumsaistības, bet gan par kolektīvām vienībām, kuras nodrošina forumu sociālajam dialogam”. USA ieviešana bieži ir uzņēmumu vadības iniciatīva. Uzņēmuma vadība viena pati tomēr nevar noteikt labāko praksi. EESK uzskata, ka USA Eiropas mērogā īsteno nevis saskaņā ar kāda filantropa lēmumu, bet tā ir rezultāts dialogam ar attiecīgā uzņēmuma visiem būtiski svarīgajiem dienestiem katrā hierarhijas līmenī. USA īstenošanā ir iesaistīts gan attiecīgā uzņēmuma vadītājs, gan vadošais personāls un visi darba ņēmēji, jo īpaši attiecībā uz dialogu ar ārējām ieinteresētajām pusēm. Komiteja apstiprina, ka USA atbilst savam nosaukumam tikai tad, ja tā ir iekļauta uzņēmuma darbības stratēģijā un ja to īsteno visi attiecīgā uzņēmuma darbinieki. USA ir brīvprātīga prakse, ko neierobežo likums, un tās darbības joma ir plašāka nekā noteikts saistošajos noteikumos.

| 2.3.3.3 | Tieši tādēļ lielu interesi izraisa starptautiskie pamatnolīgumi USA jomā. Minētos nolīgumus apspriež un paraksta attiecīgā uzņēmuma vadība vai uzņēmumu grupas vadība, kā arī darba ņēmēju pārstāvji. Darba ņēmēju pārstāvji ir Eiropas vai starptautiskās nozaru federācijas un Eiropas Uzņēmumu padome. Parakstot nolīgumus, abi sociālie partneri apņemas piemērot USA principus uzņēmumu un ārējo ieinteresēto pušu attiecībās, jo īpaši attiecībās ar apakšuzņēmējiem un vietējām un reģionālajām kopienām. |
| --- | --- |

2.3.3.3

Tieši tādēļ lielu interesi izraisa starptautiskie pamatnolīgumi USA jomā. Minētos nolīgumus apspriež un paraksta attiecīgā uzņēmuma vadība vai uzņēmumu grupas vadība, kā arī darba ņēmēju pārstāvji. Darba ņēmēju pārstāvji ir Eiropas vai starptautiskās nozaru federācijas un Eiropas Uzņēmumu padome. Parakstot nolīgumus, abi sociālie partneri apņemas piemērot USA principus uzņēmumu un ārējo ieinteresēto pušu attiecībās, jo īpaši attiecībās ar apakšuzņēmējiem un vietējām un reģionālajām kopienām.

| 2.3.3.4 | EESK piekrīt paziņojumā iekļautajam punktam, ka “darba ņēmējiem, viņu pārstāvjiem un arodbiedrībām turpmāk aktīvāk jāpiedalās USA principu izstrādāšanā un īstenošanā”. Komiteja aicina uzņēmumus, kas vēlas atbalstīt aliansi, pilnībā tajā piedalīties, iesaistot arī personāla pārstāvjus, kuri to vēlētos. Ja attiecīgajā uzņēmumā ir Eiropas Uzņēmumu padome, arī tai šajā sakarā ir savi uzdevumi. |
| --- | --- |

2.3.3.4

EESK piekrīt paziņojumā iekļautajam punktam, ka “darba ņēmējiem, viņu pārstāvjiem un arodbiedrībām turpmāk aktīvāk jāpiedalās USA principu izstrādāšanā un īstenošanā”. Komiteja aicina uzņēmumus, kas vēlas atbalstīt aliansi, pilnībā tajā piedalīties, iesaistot arī personāla pārstāvjus, kuri to vēlētos. Ja attiecīgajā uzņēmumā ir Eiropas Uzņēmumu padome, arī tai šajā sakarā ir savi uzdevumi.

| 2.3.3.4.1 | EESK nesenajā atzinumā (12) ir norādīts:“EESK atbalsta uzņēmumu sociālo dimensiju ES un Eiropas Uzņēmumu padomes lomu. Saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības stratēģiju un Eiropas sociālo modeli debates Eiropā koncentrējas uz ES raksturīgajām iezīmēm. Uzņēmumu sociālā atbildība pasaules ekonomikā ir viena no atbildēm uz globalizācijas izvirzītajām problēmām, kas varētu negatīvi ietekmēt ILO noteiktos pamatprincipus visās PTO dalībvalstīs” un “Papildus mazāk aizsargāto iedzīvotāju aizsardzībai un labklājības veicināšanai Eiropas sociālo modeli raksturo tās tiesības, kas pamatojas uz cilvēka cieņas aizsardzību visos apstākļos. Mūsdienu Eiropā pilsoņu tiesības ir jānodrošina visur, ieskaitot darbavietu un jo īpaši starptautiskos uzņēmumus”. |
| --- | --- |

2.3.3.4.1

EESK nesenajā atzinumā (12) ir norādīts:“EESK atbalsta uzņēmumu sociālo dimensiju ES un Eiropas Uzņēmumu padomes lomu. Saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības stratēģiju un Eiropas sociālo modeli debates Eiropā koncentrējas uz ES raksturīgajām iezīmēm. Uzņēmumu sociālā atbildība pasaules ekonomikā ir viena no atbildēm uz globalizācijas izvirzītajām problēmām, kas varētu negatīvi ietekmēt ILO noteiktos pamatprincipus visās PTO dalībvalstīs” un “Papildus mazāk aizsargāto iedzīvotāju aizsardzībai un labklājības veicināšanai Eiropas sociālo modeli raksturo tās tiesības, kas pamatojas uz cilvēka cieņas aizsardzību visos apstākļos. Mūsdienu Eiropā pilsoņu tiesības ir jānodrošina visur, ieskaitot darbavietu un jo īpaši starptautiskos uzņēmumus”.

| 2.3.3.5 | EESK mudina uzņēmumus un profesionālās apmācības iestādes iekļaut mācību programmās izglītošanu ilgtspējīgas attīstības un USA jomā. |
| --- | --- |

2.3.3.5

EESK mudina uzņēmumus un profesionālās apmācības iestādes iekļaut mācību programmās izglītošanu ilgtspējīgas attīstības un USA jomā.

2.3.4   Nozaru pieeja.

| 2.3.4.1 | Komisija joprojām atbalstīs ieinteresēto pušu, īpaši sociālo partneru un NVO uzsāktās iniciatīvas USA jomā, un jo īpaši nozaru līmenī veiktos pasākumus. Komisija uzsver nozaru dialoga komiteju nozīmi. EESK atbalsta minētās iniciatīvas. Komiteja aicina attiecīgās nozares nodrošināt to, ka šādās iniciatīvās ir iesaistīti pārstāvji no visām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

2.3.4.1

Komisija joprojām atbalstīs ieinteresēto pušu, īpaši sociālo partneru un NVO uzsāktās iniciatīvas USA jomā, un jo īpaši nozaru līmenī veiktos pasākumus. Komisija uzsver nozaru dialoga komiteju nozīmi. EESK atbalsta minētās iniciatīvas. Komiteja aicina attiecīgās nozares nodrošināt to, ka šādās iniciatīvās ir iesaistīti pārstāvji no visām dalībvalstīm.

2.3.5   Veidot Eiropu par izcilības paraugu USA jomā.

| 2.3.5.1 | Paziņojumā ir paredzēts “veidot Eiropu par izcilības paraugu USA jomā”, bet nekas nav norādīts par to, kā novērtēt sasniegtās kvalitātes līmeni. Tādēļ, lai mēs varētu paziņot, ka esam sasnieguši izcilības līmeni, mūsu rīcībā ir jābūt līdzekļiem Eiropā sasniegtās USA kvalitātes līmeņa novērtēšanai. Līdztekus atsevišķu uzņēmumu iesniegtajiem ziņojumiem ES būtu jāspēj salīdzināt savus sasniegumus USA jomā ar citu reģionālo izcilības centru sasniegumiem. Pirmais pasākums varētu būt tāda portāla izveide, kurā iekļauta pieejamā informācija, lai apkopotu datus par uzņēmumu skaitu un veidu, apspriestajiem tematiem un iesaistītajām ieinteresētajām pusēm. |
| --- | --- |

2.3.5.1

Paziņojumā ir paredzēts “veidot Eiropu par izcilības paraugu USA jomā”, bet nekas nav norādīts par to, kā novērtēt sasniegtās kvalitātes līmeni. Tādēļ, lai mēs varētu paziņot, ka esam sasnieguši izcilības līmeni, mūsu rīcībā ir jābūt līdzekļiem Eiropā sasniegtās USA kvalitātes līmeņa novērtēšanai. Līdztekus atsevišķu uzņēmumu iesniegtajiem ziņojumiem ES būtu jāspēj salīdzināt savus sasniegumus USA jomā ar citu reģionālo izcilības centru sasniegumiem. Pirmais pasākums varētu būt tāda portāla izveide, kurā iekļauta pieejamā informācija, lai apkopotu datus par uzņēmumu skaitu un veidu, apspriestajiem tematiem un iesaistītajām ieinteresētajām pusēm.

| 2.3.5.2 | Lai veidotu Eiropu par izcilības paraugu uzņēmumu sociālās atbildības jomā, Eiropas aliansei būtu jāizstrādā attiecīgie līdzekļi. Produktiem un pakalpojumiem, kam piemīt augstas kvalitātes sociālā informācija un izsekojamība, jau ir reālas salīdzinošas priekšrocības attiecībā uz investoriem un patērētājiem, kā arī patērētāju apvienībām. Minētā tendence kļūs aizvien nozīmīgāka ilgtspējīgas attīstības aspektā. |
| --- | --- |

2.3.5.2

Lai veidotu Eiropu par izcilības paraugu uzņēmumu sociālās atbildības jomā, Eiropas aliansei būtu jāizstrādā attiecīgie līdzekļi. Produktiem un pakalpojumiem, kam piemīt augstas kvalitātes sociālā informācija un izsekojamība, jau ir reālas salīdzinošas priekšrocības attiecībā uz investoriem un patērētājiem, kā arī patērētāju apvienībām. Minētā tendence kļūs aizvien nozīmīgāka ilgtspējīgas attīstības aspektā.

| 2.3.5.3 | EESK vēlētos, lai rūpīgi tiktu izskatīts USA jomā sasniegtā līmeņa novērtējums. Tas būtu veicams pēc iespējas ātrāk, lai nodrošinātu uzticību jaunajai iniciatīvai, kuras konkrētais mērķis ir sasniegt izcilību. Minētais jautājums būtu iekļaujams Ieinteresēto pušu foruma sākotnējo sanāksmju (2006. gada beigās) darba kārtībā. Ieinteresēto pušu foruma laikā, kas notika Briselē 2006. gada 7. decembrī, Komisija iepazīstināja ar sava veida inventāru — iniciatīvu “uzskaitījumu”, kas līdz šim ir paveiktas uzņēmumu sociālās atbildības jomā. EESK izsaka gatavību izanalizēt atsevišķās īpašās jomās padarīto un iedibināt iestāžu sadarbību ar Komisiju, tai skaitā arī attiecībā uz USA portāla pārvaldīšanu. |
| --- | --- |

2.3.5.3

EESK vēlētos, lai rūpīgi tiktu izskatīts USA jomā sasniegtā līmeņa novērtējums. Tas būtu veicams pēc iespējas ātrāk, lai nodrošinātu uzticību jaunajai iniciatīvai, kuras konkrētais mērķis ir sasniegt izcilību. Minētais jautājums būtu iekļaujams Ieinteresēto pušu foruma sākotnējo sanāksmju (2006. gada beigās) darba kārtībā. Ieinteresēto pušu foruma laikā, kas notika Briselē 2006. gada 7. decembrī, Komisija iepazīstināja ar sava veida inventāru — iniciatīvu “uzskaitījumu”, kas līdz šim ir paveiktas uzņēmumu sociālās atbildības jomā. EESK izsaka gatavību izanalizēt atsevišķās īpašās jomās padarīto un iedibināt iestāžu sadarbību ar Komisiju, tai skaitā arī attiecībā uz USA portāla pārvaldīšanu.

| 2.3.5.4 | Minētā koncepcija vel nav precizēta, kā arī attiecībā uz līdzekļiem vēl nav panākta vispārēja vienošanās. Neraugoties uz to, dažas dalībvalstis īsteno politiku, kurā paredzēta lielāka pārredzamība saistībā ar uzņēmumu darbību USA jomā. Zināšanu padziļināšana par dalībvalstu attiecīgajām politikām ļautu savstarpēji bagātināt minēto procesu. Paziņojumā ierosinātā augsta līmeņa darba grupas USA jomā darbības atsākšana ir solis pareizajā virzienā, tā kā minētajā grupā aktīvi piedalās arī jaunās un nākamās dalībvalstis. Valstu politiku, kas veicina USA, novērtējums ietilpst Eiropas (ES un dalībvalstu) ilgtspējīgas stratēģijas novērtējumā, ko paredzēts veikt 2007. gadā. |
| --- | --- |

2.3.5.4

Minētā koncepcija vel nav precizēta, kā arī attiecībā uz līdzekļiem vēl nav panākta vispārēja vienošanās. Neraugoties uz to, dažas dalībvalstis īsteno politiku, kurā paredzēta lielāka pārredzamība saistībā ar uzņēmumu darbību USA jomā. Zināšanu padziļināšana par dalībvalstu attiecīgajām politikām ļautu savstarpēji bagātināt minēto procesu. Paziņojumā ierosinātā augsta līmeņa darba grupas USA jomā darbības atsākšana ir solis pareizajā virzienā, tā kā minētajā grupā aktīvi piedalās arī jaunās un nākamās dalībvalstis. Valstu politiku, kas veicina USA, novērtējums ietilpst Eiropas (ES un dalībvalstu) ilgtspējīgas stratēģijas novērtējumā, ko paredzēts veikt 2007. gadā.

2.3.6   Informācija un pārredzamība.

| 2.3.6.1 | EESK ar ieinteresētību atzīmē Komisijas nodomu pilnveidot pārredzamību un patērētāju informētību. Komiteja tomēr uzsver to, ka šāda pārredzamība un informētība USA jomā nedrīkst aprobežoties ar patēriņa precēm piemērojamām sabiedrības veselības aizsardzības prasībām. Patērētājiem var būt liela nozīme preču un pakalpojumu atbildīgas ražošanas stimulēšanā. Šajā nolūkā patērētājiem jāzina ne tikai tas, vai viņu lietotās preces atbilst sabiedrības veselības aizsardzības prasībām, bet arī, vai minētās preces ir ražotas atbilstoši sociālajiem un ekoloģiskajiem standartiem. Bez tam pārredzamība būtu attiecināma uz visām tautsaimniecības nozarēm. Vēlams, lai patērētāji būtu informēti par to, vai viņu lietotās preces atbilst sociāli atbildīgai ražošanas praksei; vēlams, lai investori un noguldītāji būtu informēti par to, vai uzņēmumi, kuros viņi iegulda savu naudu, arī atbilst iepriekš minētajam; vēlams, lai iedzīvotāji būtu informēti par to, vai dažādas iekārtas, infrastruktūra un pārējie pakalpojumi atbilst sociāli atbildīgai praksei, jo īpaši vides aizsardzības jomā. Finanšu jomas dalībnieki jau ir izrādījuši ieinteresētību attiecībā uz tādu informāciju par uzņēmumiem, kas neattiecas tikai uz finanšu jomu, piedāvājot “sociāli atbildīgus” ieguldījumu fondus. Viņi kopā ar novērtēšanas aģentūrām, kas izvērtē ar finansēm nesaistītus jautājumus, ir galvenie USA veicinātāji. Rūpniecības nozarēs tiek veikti pasākumi profesionālo standartu noteikšanai, piemēram, būvniecības nozarē ir noteikts kritērijs “augstai vides kvalitātei”, bet vairākās nozarēs, kurās minētais aspekts rada lielas bažas, piemēram, alumīnija, naftas un papīra ražošanas rūpniecībā izskata jautājumu par attiecīgās nozares ietekmi uz vidi. EESK uzskata, ka šādi pašregulēšanas pasākumi būtu veicami arī pārējās nozarēs. |
| --- | --- |

2.3.6.1

EESK ar ieinteresētību atzīmē Komisijas nodomu pilnveidot pārredzamību un patērētāju informētību. Komiteja tomēr uzsver to, ka šāda pārredzamība un informētība USA jomā nedrīkst aprobežoties ar patēriņa precēm piemērojamām sabiedrības veselības aizsardzības prasībām. Patērētājiem var būt liela nozīme preču un pakalpojumu atbildīgas ražošanas stimulēšanā. Šajā nolūkā patērētājiem jāzina ne tikai tas, vai viņu lietotās preces atbilst sabiedrības veselības aizsardzības prasībām, bet arī, vai minētās preces ir ražotas atbilstoši sociālajiem un ekoloģiskajiem standartiem. Bez tam pārredzamība būtu attiecināma uz visām tautsaimniecības nozarēm. Vēlams, lai patērētāji būtu informēti par to, vai viņu lietotās preces atbilst sociāli atbildīgai ražošanas praksei; vēlams, lai investori un noguldītāji būtu informēti par to, vai uzņēmumi, kuros viņi iegulda savu naudu, arī atbilst iepriekš minētajam; vēlams, lai iedzīvotāji būtu informēti par to, vai dažādas iekārtas, infrastruktūra un pārējie pakalpojumi atbilst sociāli atbildīgai praksei, jo īpaši vides aizsardzības jomā. Finanšu jomas dalībnieki jau ir izrādījuši ieinteresētību attiecībā uz tādu informāciju par uzņēmumiem, kas neattiecas tikai uz finanšu jomu, piedāvājot “sociāli atbildīgus” ieguldījumu fondus. Viņi kopā ar novērtēšanas aģentūrām, kas izvērtē ar finansēm nesaistītus jautājumus, ir galvenie USA veicinātāji. Rūpniecības nozarēs tiek veikti pasākumi profesionālo standartu noteikšanai, piemēram, būvniecības nozarē ir noteikts kritērijs “augstai vides kvalitātei”, bet vairākās nozarēs, kurās minētais aspekts rada lielas bažas, piemēram, alumīnija, naftas un papīra ražošanas rūpniecībā izskata jautājumu par attiecīgās nozares ietekmi uz vidi. EESK uzskata, ka šādi pašregulēšanas pasākumi būtu veicami arī pārējās nozarēs.

| 2.3.6.2 | Uzņēmumi izmanto dažādus paņēmienus savas finansiālās dzīvotspējas (investīciju raksturs un pārredzamība, pārskati un kontroles) sociālās darbības, kā arī darbības vides jomā (darba apstākļi, dabas un teritorijas aizsardzība atbilstoši noteiktajām vērtībām). Jānodrošina minēto paņēmienu, kas ir atšķirīgi un savstarpēji papildinoši, sinerģija. |
| --- | --- |

2.3.6.2

Uzņēmumi izmanto dažādus paņēmienus savas finansiālās dzīvotspējas (investīciju raksturs un pārredzamība, pārskati un kontroles) sociālās darbības, kā arī darbības vides jomā (darba apstākļi, dabas un teritorijas aizsardzība atbilstoši noteiktajām vērtībām). Jānodrošina minēto paņēmienu, kas ir atšķirīgi un savstarpēji papildinoši, sinerģija.

| 2.3.6.3 | Lai nodrošinātu novērtēšanas un sertificēšanas aģentūru likumīgu un uzticamu darbību, būtiski svarīga ir attiecīgo principu pārredzamība. Uzņēmumiem ir jāzina, atbilstoši kādiem standartiem tos novērtē. Šajā sakarā EESK atzinīgi vērtē sociāli atbildīgu investīciju principu (13) publicēšanu. Svarīgi, lai minētās aģentūras aģentūras veiktu novērtējumu, pamatojoties uz 2004. gada Ieinteresēto pušu forumā izveidotajā sarakstā iekļautajiem pamatdokumentiem. Aģentūru darbībai jābūt pēc iespējas pārredzamai. CSRR-QS standarts bija mēģinājums piemērot pašregulāciju profesionālajā jomā. EESK aicina turpināt iesākto darbu. Savā nesenajā atzinumā (14) EESK izteica aicinājumu Eiropas uzņēmumiem iesaistīties dažādo novērtēšanas un informēšanas līdzekļu, piem., EMAS, GRI, ISO 26 000 pilnveidošanā un pārskatīšanā. EESK uzsver, ka jānodrošina, lai starptautiskajos standartos netiktu no jauna definēts uzņēmumu sociālās atbildības jēdziens, attiecinot tā darbības jomu tikai uz standartu un konvenciju ievērošanu, kā tas varētu notikt ar ISO standartu. Neraugoties uz novērtēšanas aģentūru darba nozīmīgumu, uzņēmumiem nedrīkst noteikt par obligātu pienākumu ievērot privātus standartus, kuru verificēšana MVU būtu apgrūtinoša. Ja attiecīgie līdzekļi pieļauj sertificēšanu, tās īstenošana ir atkarīga no uzņēmuma gribas, un to nekādā gadījumā nedrīkst noteikt kā obligātu pienākumu. |
| --- | --- |

2.3.6.3

Lai nodrošinātu novērtēšanas un sertificēšanas aģentūru likumīgu un uzticamu darbību, būtiski svarīga ir attiecīgo principu pārredzamība. Uzņēmumiem ir jāzina, atbilstoši kādiem standartiem tos novērtē. Šajā sakarā EESK atzinīgi vērtē sociāli atbildīgu investīciju principu (13) publicēšanu. Svarīgi, lai minētās aģentūras aģentūras veiktu novērtējumu, pamatojoties uz 2004. gada Ieinteresēto pušu forumā izveidotajā sarakstā iekļautajiem pamatdokumentiem. Aģentūru darbībai jābūt pēc iespējas pārredzamai. CSRR-QS standarts bija mēģinājums piemērot pašregulāciju profesionālajā jomā. EESK aicina turpināt iesākto darbu. Savā nesenajā atzinumā (14) EESK izteica aicinājumu Eiropas uzņēmumiem iesaistīties dažādo novērtēšanas un informēšanas līdzekļu, piem., EMAS, GRI, ISO 26 000 pilnveidošanā un pārskatīšanā. EESK uzsver, ka jānodrošina, lai starptautiskajos standartos netiktu no jauna definēts uzņēmumu sociālās atbildības jēdziens, attiecinot tā darbības jomu tikai uz standartu un konvenciju ievērošanu, kā tas varētu notikt ar ISO standartu. Neraugoties uz novērtēšanas aģentūru darba nozīmīgumu, uzņēmumiem nedrīkst noteikt par obligātu pienākumu ievērot privātus standartus, kuru verificēšana MVU būtu apgrūtinoša. Ja attiecīgie līdzekļi pieļauj sertificēšanu, tās īstenošana ir atkarīga no uzņēmuma gribas, un to nekādā gadījumā nedrīkst noteikt kā obligātu pienākumu.

| 2.3.6.4 | Paziņojumā ir uzsvērts, ka “ārējām ieinteresētajām pusēm, ieskaitot NVO, patērētājus un ieguldītājus, būtu jāuzņemas nozīmīgāka loma uzņēmējdarbības atbildīgas prakses veicināšanā un atzinības izteikšanā tai”. Tas nozīmē, ka ārējām ieinteresētajām pusēm jāsaņem kvalitatīva informācija. Paziņojumā ir izteikts mudinājums uzņēmumiem, kas atbalsta aliansi, sniegt informāciju par USA visiem interesentiem, jo īpaši patērētājiem, investoriem un plašai sabiedrībai, kā arī aicinājums lielajiem uzņēmumiem darīt zināmas savas stratēģijas un iniciatīvas USA jomā, kā arī gūtos rezultātus vai labas prakses piemērus tādā veidā, kurš būtu viegli pieejams sabiedrībai. Attiecībā uz informāciju par USA EESK vēlētos vērst uzmanību uz savu iepriekšējo priekšlikumu (15) par tāda Eiropas informācijas portāla izveidi, kurā būtu iekļautas ziņas par lielo uzņēmumu praksi USA jomā. Ņemot vērā to, ka trešo pušu veikta analīze ļauj pilnveidot informāciju un garantēt pārredzamību, EESK uzskata, ka uzņēmumu sniegtos datus varētu analizēt uzticama treša puse, piemēram, Eiropas iestādes iecelts novērotājs. Minēto analīzi varētu veikt vēlāk, pamatojoties uz Eiropas portālā iekļautajiem datiem. |
| --- | --- |

2.3.6.4

Paziņojumā ir uzsvērts, ka “ārējām ieinteresētajām pusēm, ieskaitot NVO, patērētājus un ieguldītājus, būtu jāuzņemas nozīmīgāka loma uzņēmējdarbības atbildīgas prakses veicināšanā un atzinības izteikšanā tai”. Tas nozīmē, ka ārējām ieinteresētajām pusēm jāsaņem kvalitatīva informācija. Paziņojumā ir izteikts mudinājums uzņēmumiem, kas atbalsta aliansi, sniegt informāciju par USA visiem interesentiem, jo īpaši patērētājiem, investoriem un plašai sabiedrībai, kā arī aicinājums lielajiem uzņēmumiem darīt zināmas savas stratēģijas un iniciatīvas USA jomā, kā arī gūtos rezultātus vai labas prakses piemērus tādā veidā, kurš būtu viegli pieejams sabiedrībai. Attiecībā uz informāciju par USA EESK vēlētos vērst uzmanību uz savu iepriekšējo priekšlikumu (15) par tāda Eiropas informācijas portāla izveidi, kurā būtu iekļautas ziņas par lielo uzņēmumu praksi USA jomā. Ņemot vērā to, ka trešo pušu veikta analīze ļauj pilnveidot informāciju un garantēt pārredzamību, EESK uzskata, ka uzņēmumu sniegtos datus varētu analizēt uzticama treša puse, piemēram, Eiropas iestādes iecelts novērotājs. Minēto analīzi varētu veikt vēlāk, pamatojoties uz Eiropas portālā iekļautajiem datiem.

| 2.3.6.5 | Turklāt paziņojumā ir precizēts, ka nav formālu prasību par to, kā izteikt atbalstu aliansei, un Eiropas Komisija neveidos to uzņēmumu sarakstu, kas atbalsta minēto aliansi. Šobrīd, septiņus mēnešus pēc alianses darbības uzsākšanas tā ir atspoguļota tikai UNICE, Eiropas USA tīkla un vairākās attiecīgo valstu darba devēju organizāciju tīmekļa vietnēs. EESK izsaka nožēlu par to, ka nav piekļuves informācijai par aliansi un par to, ka ieinteresētajām pusēm nav pieejama šāda apkopota informācija. |
| --- | --- |

2.3.6.5

Turklāt paziņojumā ir precizēts, ka nav formālu prasību par to, kā izteikt atbalstu aliansei, un Eiropas Komisija neveidos to uzņēmumu sarakstu, kas atbalsta minēto aliansi. Šobrīd, septiņus mēnešus pēc alianses darbības uzsākšanas tā ir atspoguļota tikai UNICE, Eiropas USA tīkla un vairākās attiecīgo valstu darba devēju organizāciju tīmekļa vietnēs. EESK izsaka nožēlu par to, ka nav piekļuves informācijai par aliansi un par to, ka ieinteresētajām pusēm nav pieejama šāda apkopota informācija.

2.3.7   Konkurētspēja un ilgtspējīga attīstība.

| 2.3.7.1 | Atbildīgs uzņēmums var iegūt konkurētspējas priekšrocības atpazīstamības ziņā, un tas jo īpaši lietderīgi ir uzņēmumiem, kas darbojas patēriņa preču nozarē. |
| --- | --- |

2.3.7.1

Atbildīgs uzņēmums var iegūt konkurētspējas priekšrocības atpazīstamības ziņā, un tas jo īpaši lietderīgi ir uzņēmumiem, kas darbojas patēriņa preču nozarē.

| 2.3.7.2 | Atbildīgos uzņēmumos ir labvēlīga vide inovācijai un jaunradei. Šādu uzņēmumu produkcija un pakalpojumi ir kvalitatīvāki un vērtīgāki patērētājiem. Tas arī var sniegt salīdzinošas priekšrocības. |
| --- | --- |

2.3.7.2

Atbildīgos uzņēmumos ir labvēlīga vide inovācijai un jaunradei. Šādu uzņēmumu produkcija un pakalpojumi ir kvalitatīvāki un vērtīgāki patērētājiem. Tas arī var sniegt salīdzinošas priekšrocības.

| 2.3.7.3 | Paredzot iespējamos riskus, USA integrēta procesa ieviešana nodrošina krīzes situāciju labāku pārvaldību vai pat izvairīšanos no tām, jo īpaši attiecībā uz līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu un rūpnieciskajiem un tehnoloģiskajiem riskiem, Piemēram, ja personāls ir labi apmācīts un ir veiktas nepieciešamās investīcijas, notiek mazāk negadījumu. USA principu piemērošana var veicināt arī esošo vai paredzamo risku samazināšanu. EESK atzinīgi vērtē to, ka dažas apdrošināšanas sabiedrības, nosakot tarifus, ņem vērā minēto faktu, un aicina tā rīkoties visus finanšu nozares dalībniekus. |
| --- | --- |

2.3.7.3

Paredzot iespējamos riskus, USA integrēta procesa ieviešana nodrošina krīzes situāciju labāku pārvaldību vai pat izvairīšanos no tām, jo īpaši attiecībā uz līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu un rūpnieciskajiem un tehnoloģiskajiem riskiem, Piemēram, ja personāls ir labi apmācīts un ir veiktas nepieciešamās investīcijas, notiek mazāk negadījumu. USA principu piemērošana var veicināt arī esošo vai paredzamo risku samazināšanu. EESK atzinīgi vērtē to, ka dažas apdrošināšanas sabiedrības, nosakot tarifus, ņem vērā minēto faktu, un aicina tā rīkoties visus finanšu nozares dalībniekus.

| 2.3.7.4 | USA principu piemērošanas rezultātā attiecīgais uzņēmums pilnveido savu lēmumu pieņemšanas procesu un pārvaldību, tādējādi uzlabojot savu veiktspēju ilgākā laika posmā. Cilvēkresursu pārvaldības sistēma, kurā ir iekļautas mūžizglītības programmas un iespējas gados vecākiem darbiniekiem turpināt profesionālo darbību, palīdz uzņēmumiem optimāli izmantot cilvēkkapitālu un veicina aktīvas vecumdienas. EESK ar interesi atzīmē Eiropas sertificēto grāmatvežu iniciatīvas atbildīgas pārvaldības veicināšanai, nodrošinot to, ka informācijas par vides un personāla jautājumiem kvalitāte ir uzņēmumu stratēģiskās analīzes sastāvdaļa. |
| --- | --- |

2.3.7.4

USA principu piemērošanas rezultātā attiecīgais uzņēmums pilnveido savu lēmumu pieņemšanas procesu un pārvaldību, tādējādi uzlabojot savu veiktspēju ilgākā laika posmā. Cilvēkresursu pārvaldības sistēma, kurā ir iekļautas mūžizglītības programmas un iespējas gados vecākiem darbiniekiem turpināt profesionālo darbību, palīdz uzņēmumiem optimāli izmantot cilvēkkapitālu un veicina aktīvas vecumdienas. EESK ar interesi atzīmē Eiropas sertificēto grāmatvežu iniciatīvas atbildīgas pārvaldības veicināšanai, nodrošinot to, ka informācijas par vides un personāla jautājumiem kvalitāte ir uzņēmumu stratēģiskās analīzes sastāvdaļa.

| 2.3.7.5 | EESK atzīmē, ka ilgtermiņa konkurētspēju bieži rada darbība, kurai ir īstermiņa izmaksas. Komiteja aicina uzņēmumus pievērst uzmanību ne tikai tūlītējai rentabilitātei. |
| --- | --- |

2.3.7.5

EESK atzīmē, ka ilgtermiņa konkurētspēju bieži rada darbība, kurai ir īstermiņa izmaksas. Komiteja aicina uzņēmumus pievērst uzmanību ne tikai tūlītējai rentabilitātei.

| 2.3.7.6 | Komiteja aicina dalībvalstis un ES mudināt uzņēmumus pieņemt atbildīgu nostāju attiecībā uz publiskā iepirkuma procedūru (labākais piedāvājums sociālās un vides politikas aspektā). |
| --- | --- |

2.3.7.6

Komiteja aicina dalībvalstis un ES mudināt uzņēmumus pieņemt atbildīgu nostāju attiecībā uz publiskā iepirkuma procedūru (labākais piedāvājums sociālās un vides politikas aspektā).

| 2.3.7.7 | Makroekonomiskā mērogā sociālo un vides problēmu risinājums ir saistīts ar jaunu darbības jomu radīšanu, ekonomikas attīstības jaunām iespējām un darbavietu radīšanu. Minētais risinājums ietver ekoefektivitāti, individuālos pakalpojumus un pilsētplānošanas un transporta savstarpējās attiecības. EESK aicina dalībvalstu valsts un pašvaldību iestādes un ES veicināt minēto jomu attīstību. |
| --- | --- |

2.3.7.7

Makroekonomiskā mērogā sociālo un vides problēmu risinājums ir saistīts ar jaunu darbības jomu radīšanu, ekonomikas attīstības jaunām iespējām un darbavietu radīšanu. Minētais risinājums ietver ekoefektivitāti, individuālos pakalpojumus un pilsētplānošanas un transporta savstarpējās attiecības. EESK aicina dalībvalstu valsts un pašvaldību iestādes un ES veicināt minēto jomu attīstību.

2.3.8   Jaunās dalībvalstis.

| 2.3.8.1 | Neraugoties uz dažu jauno dalībvalstu centieniem, uzņēmumi, kas paziņo par progresīvu pieeju USA, galvenokārt ir tikai vecajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

2.3.8.1

Neraugoties uz dažu jauno dalībvalstu centieniem, uzņēmumi, kas paziņo par progresīvu pieeju USA, galvenokārt ir tikai vecajās dalībvalstīs.

| 2.3.8.2 | EESK uzskata, ka ir būtiski svarīgi iepazīstināt jauno dalībvalstu uzņēmumus, jo īpaši MVU, ar labāko praksi minētajā jomā un veicināt šādas prakses pēc iespējas labāku pielietojumu. |
| --- | --- |

2.3.8.2

EESK uzskata, ka ir būtiski svarīgi iepazīstināt jauno dalībvalstu uzņēmumus, jo īpaši MVU, ar labāko praksi minētajā jomā un veicināt šādas prakses pēc iespējas labāku pielietojumu.

| 2.3.8.3 | Ar ekonomiku un kultūru saistītu grūtību dēļ jauno dalībvalstu uzņēmumi neapšaubāmi var daudz ko mācīties no līdzīgu reģionu uzņēmumu gūtās pieredzes. Ja valstīs, kurās nav labi iedibinātas sociālās tirgus ekonomikas, īsteno sociāli atbildīgus pasākumus, šādas iniciatīvas var tieši stimulēt attiecīgos ekonomikas jomas dalībniekus valstīs, kurām ir līdzīga attīstība. |
| --- | --- |

2.3.8.3

Ar ekonomiku un kultūru saistītu grūtību dēļ jauno dalībvalstu uzņēmumi neapšaubāmi var daudz ko mācīties no līdzīgu reģionu uzņēmumu gūtās pieredzes. Ja valstīs, kurās nav labi iedibinātas sociālās tirgus ekonomikas, īsteno sociāli atbildīgus pasākumus, šādas iniciatīvas var tieši stimulēt attiecīgos ekonomikas jomas dalībniekus valstīs, kurām ir līdzīga attīstība.

| 2.3.8.4 | Tādēļ jo īpaši svarīgi ir nodrošināt to, ka informāciju par jauno dalībvalstu uzņēmumu labāko praksi saņem līdzīgie uzņēmumi visās esošajās un nākamajās ES dalībvalstīs. |
| --- | --- |

2.3.8.4

Tādēļ jo īpaši svarīgi ir nodrošināt to, ka informāciju par jauno dalībvalstu uzņēmumu labāko praksi saņem līdzīgie uzņēmumi visās esošajās un nākamajās ES dalībvalstīs.

| 2.3.8.5. | Jāveicina arī plašas sabiedrības un dažādo interešu grupu informētība par atbildīgas saimnieciskās darbības jautājumiem, ņemot vērā to, ka USA principu ieviešanas ātrums un kvalitāte lielā mērā ir atkarīga no minēto grupu aktivitātes un līdzdalības. |
| --- | --- |

2.3.8.5.

Jāveicina arī plašas sabiedrības un dažādo interešu grupu informētība par atbildīgas saimnieciskās darbības jautājumiem, ņemot vērā to, ka USA principu ieviešanas ātrums un kvalitāte lielā mērā ir atkarīga no minēto grupu aktivitātes un līdzdalības.

2.3.9   USA starptautiskā nozīme.

| 2.3.9.1 | EESK atzinīgi vērtē Komisijas nostāju; Komisija arī turpmāk globāli atbalstīs USA, lai palielinātu uzņēmumu ieguldījumu ANO Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā. Komiteja atbalsta arī Komisijas nodomus attiecībā uz uzņēmumu atbildīgas rīcības starptautiskiem standartkritērijiem, proti: veicināt ILO trīspusējās deklarācijas par starptautiskiem uzņēmumiem un sociālo politiku, ESAO pamatprincipu attiecībā uz starptautiskiem uzņēmumiem, ANO Globālā līguma par uzņēmumiem, Sociāli atbildīgu investīciju principu un citu standartinstrumentu un iniciatīvu īstenošanu; veicināt stingru vides standartu popularizēšanu; ņemt vērā ilgtspējīgu attīstību divpusējos tirdzniecības un sadarbības nolīgumos; ar komerciālu stimulu starpniecību veicināt cilvēktiesību un darba tiesību starptautisko pamatprincipu ievērošanu, vides aizsardzību un pārvaldību; pastiprināt sadarbību ar ILO par pienācīgu darba apstākļu nodrošināšanu; veicināt USA jaunās stratēģijas Āfrikai ietvaros; ņemt vērā attiecīgās starptautiskās iniciatīvas (ANO īpašā pārstāvja darbu, Starptautiskās Standartizācijas organizācijas (ISO) pamatnostādnes, Kimberlijas procesa sertifikāciju). Šādas darbības atbalsts ir vēl jo vairāk nozīmīgs tādēļ, ka dažās valstīs tas varētu būt pirmais solis ceļā uz efektīvas likumdošanas ieviešanu sociālajā jomā. |
| --- | --- |

2.3.9.1

EESK atzinīgi vērtē Komisijas nostāju; Komisija arī turpmāk globāli atbalstīs USA, lai palielinātu uzņēmumu ieguldījumu ANO Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā. Komiteja atbalsta arī Komisijas nodomus attiecībā uz uzņēmumu atbildīgas rīcības starptautiskiem standartkritērijiem, proti: veicināt ILO trīspusējās deklarācijas par starptautiskiem uzņēmumiem un sociālo politiku, ESAO pamatprincipu attiecībā uz starptautiskiem uzņēmumiem, ANO Globālā līguma par uzņēmumiem, Sociāli atbildīgu investīciju principu un citu standartinstrumentu un iniciatīvu īstenošanu; veicināt stingru vides standartu popularizēšanu; ņemt vērā ilgtspējīgu attīstību divpusējos tirdzniecības un sadarbības nolīgumos; ar komerciālu stimulu starpniecību veicināt cilvēktiesību un darba tiesību starptautisko pamatprincipu ievērošanu, vides aizsardzību un pārvaldību; pastiprināt sadarbību ar ILO par pienācīgu darba apstākļu nodrošināšanu; veicināt USA jaunās stratēģijas Āfrikai ietvaros; ņemt vērā attiecīgās starptautiskās iniciatīvas (ANO īpašā pārstāvja darbu, Starptautiskās Standartizācijas organizācijas (ISO) pamatnostādnes, Kimberlijas procesa sertifikāciju). Šādas darbības atbalsts ir vēl jo vairāk nozīmīgs tādēļ, ka dažās valstīs tas varētu būt pirmais solis ceļā uz efektīvas likumdošanas ieviešanu sociālajā jomā.

| 2.3.9.2 | EESK uzskata, ka brīvo eksporta zonu, kas izveidotas, lai radītu piesaistošu vidi investīcijām, darbība nedrīkstētu pārsniegt attiecīgo valstu darba likumdošanā noteiktās robežas. USA piemērošana minētajās zonās nedrīkst aizstāt ILO pamatkonvencijās noteikto prasību ievērošanu. |
| --- | --- |

2.3.9.2

EESK uzskata, ka brīvo eksporta zonu, kas izveidotas, lai radītu piesaistošu vidi investīcijām, darbība nedrīkstētu pārsniegt attiecīgo valstu darba likumdošanā noteiktās robežas. USA piemērošana minētajās zonās nedrīkst aizstāt ILO pamatkonvencijās noteikto prasību ievērošanu.

Briselē, 2006. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Prakse (gr. praxis) ir cilvēku mērķtiecīga darbība, esamības apgūšana un pārveidošana.

1

gr. praxis

(2)  COM(2001) 366 galīgā redakcija.

2

.

(3)  EESK 2002. gada 20. marta atzinums par tematu “Zaļā grāmata par uzņēmumu sociālās atbildības veicināšanu Eiropā”, ziņotāja: HOFFELT kgs (OV C 125, 27.05.2002.).

3

(4)  EESK 2005. gada 8. jūnija atzinums par tematu “Izvērtēšanas un informācijas sniegšanas līdzekļi saistībā ar USA globalizētas ekonomikas apstākļos”, ziņotāja: PICHENOT kdze (OV C 286, 17.11.2005.).

4

PICHENOT

(5)  COM(2006) 136 galīgā redakcija.

5

.

(6)  KOM(2006) 249 galīgā redakcija.

6

.

(7)  Paziņojums 10117/06.

7

(8)  COM(2006) 136 galīgā redakcija.

8

.

(9)  EESK 2006. gada 4. un 5. jūlija atzinums par tematu “Sociālā kohēzija: pamatojot Eiropas sociālo modeli”, ziņotājs: EHNMARK kgs, (CESE 493/2006).

9

EHNMARK

(10)  EESK 2006. gada 22. maija atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei: par noturīgas attīstības stratēģijas pārskatīšanu — rīcības platforma”, ziņotājs RIBBE kgs (CESE 736/2006).

10

RIBBE

(11)  EESK 2005. gada 8. jūnija atzinums par tematu “Izvērtēšanas un informācijas sniegšanas līdzekļi saistībā ar USA globalizētas ekonomikas apstākļos”, ziņotāja: PICHENOT kdze (OV C C 286, 17.11.2005.).

11

PICHENOT

(12)  EESK 2006. gada 13. septembra atzinums par tematu “Eiropas Uzņēmumu padomes: to jaunā loma Eiropas integrācijas veicināšanā”, ziņotājs: IOZIA kgs, 1.11 un 1.13 punkts OV C 318, 23.12.2006.

12

IOZIA

(13)  Skat. tīmekļa vietni par sociāli atbildīgu investīciju principiem, franču val., http://www.unpri.org/principles/french.html

13

(14)  EESK 2005. gada 8. jūnija atzinums par tematu “USA novērtēšanas un informācijas līdzekļi globalizētas ekonomikas apstākļos”, ziņotāja Pichenot kdze (OV C 286, 17.11.2005) (4.4.1. un 4.4.2. punkts).

14

Pichenot

(15)  EESK 2005. gada 8. jūnija atzinums par tematu “Izvērtēšanas un informācijas sniegšanas līdzekļi saistībā ar USA globalizētas ekonomikas apstākļos”, ziņotāja: PICHENOT kdze (OV C C 286, 17.11.2005.) (4.4.3. punkts).

15

PICHENOT

---

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 325/60 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 325/60

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Bērni — vardarbības ģimenē netieši upuri”

(2006/C 325/15)

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2006. gada 21. aprīlī nolēma sagatavot pašiniciatīvas atzinumu par tematu “Bērni — vardarbības ģimenē netieši upuri”

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2006. gada 7. novembrī. Ziņotāja — HEINISCH kdze.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 431. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. decembrī (13. decembra sēdē), ar 105 balsīm par, 4 balsīm pret un 5 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

| 1.1 | Šis papildu atzinums ir attiecināms uz Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2006. gada 16. martā pieņemtajā atzinumā par tematu “Vardarbība pret sievietēm ģimenē” veikto izpēti un definīcijām. Minētajā atzinumā uzmanība bija pievērsta tikai tai vardarbībai, ko partnerattiecībās vīrieši vērš pret sievietēm (1). Arī šajā atzinumā apskatīta tikai šāda veida vardarbība ģimenē, proti, ar partnerattiecībām saistītās vardarbības ietekme uz bērniem, kas ir vardarbības liecinieki. Šī atzinuma priekšmets nav tieša vardarbība pret bērniem ģimenē, ko ļoti bieži izdara arī sievietes — mātes. Ja bērns aug fiziskas un psihiskas vardarbības apstākļos, tam var būt nopietnas sekas, tomēr, neskatoties uz to, bērniem kā vardarbības ģimenē netiešiem upuriem vēl joprojām tiek pievērsta pārlieku maza uzmanība. Arī ievērojot bērnu tiesības uz dzīvi bez vardarbības un īpaši uz audzināšanu bez vardarbības, kā arī tiesības uz aprūpi un aizsardzību, ar šādu stāvokli vairs nedrīkst samierināties. |
| --- | --- |

1.1

Šis papildu atzinums ir attiecināms uz Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2006. gada 16. martā pieņemtajā atzinumā par tematu “Vardarbība pret sievietēm ģimenē” veikto izpēti un definīcijām. Minētajā atzinumā uzmanība bija pievērsta tikai tai vardarbībai, ko partnerattiecībās vīrieši vērš pret sievietēm (1). Arī šajā atzinumā apskatīta tikai šāda veida vardarbība ģimenē, proti, ar partnerattiecībām saistītās vardarbības ietekme uz bērniem, kas ir vardarbības liecinieki. Šī atzinuma priekšmets nav tieša vardarbība pret bērniem ģimenē, ko ļoti bieži izdara arī sievietes — mātes. Ja bērns aug fiziskas un psihiskas vardarbības apstākļos, tam var būt nopietnas sekas, tomēr, neskatoties uz to, bērniem kā vardarbības ģimenē netiešiem upuriem vēl joprojām tiek pievērsta pārlieku maza uzmanība. Arī ievērojot bērnu tiesības uz dzīvi bez vardarbības un īpaši uz audzināšanu bez vardarbības, kā arī tiesības uz aprūpi un aizsardzību, ar šādu stāvokli vairs nedrīkst samierināties.

| 1.2 | Tāpēc EESK vēršas pie ES Padomes prezidentvalstīm ar īpašu lūgumu tēmas “Vardarbība pret sievietēm ģimenē” ietvaros pievērsties arī tēmai “Bērni — vardarbības ģimenē netieši upuri”.
  Adresāti: ES Padomes prezidentvalstis un Komisija. |
| --- | --- |

1.2

Tāpēc EESK vēršas pie ES Padomes prezidentvalstīm ar īpašu lūgumu tēmas “Vardarbība pret sievietēm ģimenē” ietvaros pievērsties arī tēmai “Bērni — vardarbības ģimenē netieši upuri”.

Adresāti: ES Padomes prezidentvalstis un Komisija.

| 1.3 | 2006. gada 4. un 5. aprīlī ar konferenci Monako tika uzsākta Eiropas Padomes trīsgadu (2006 — 2008) programma “Ar bērnu līdzdalību veidota viņiem draudzīga Eiropa” (Building a Europe for and with Children). Līdzās bērnu tiesību aizsardzības “popularizēšanai” šī programma pievērsīsies “bērnu aizsardzības pret vardarbību” jomai. Lai šai svarīgajai iecerei piešķirtu vēl lielāku nozīmi arī plašsaziņas līdzekļos un it īpaši tajos, EESK ierosina rīkoties kopīgi, iesaistot Eiropas Padomi, Eiropas Parlamentu, Reģionu komiteju UNICEF.
  Adresāti: Eiropas Padome, Eiropas Parlaments, Reģionu komiteja un UNICEF. |
| --- | --- |

1.3

2006. gada 4. un 5. aprīlī ar konferenci Monako tika uzsākta Eiropas Padomes trīsgadu (2006 — 2008) programma “Ar bērnu līdzdalību veidota viņiem draudzīga Eiropa” (Building a Europe for and with Children). Līdzās bērnu tiesību aizsardzības “popularizēšanai” šī programma pievērsīsies “bērnu aizsardzības pret vardarbību” jomai. Lai šai svarīgajai iecerei piešķirtu vēl lielāku nozīmi arī plašsaziņas līdzekļos un it īpaši tajos, EESK ierosina rīkoties kopīgi, iesaistot Eiropas Padomi, Eiropas Parlamentu, Reģionu komiteju UNICEF.

Adresāti: Eiropas Padome, Eiropas Parlaments, Reģionu komiteja un UNICEF.

| 1.4 | Par vardarbības ģimenē novēršanu galvenokārt ir atbildīgas dalībvalstis. Tomēr, ievērojot bērnu tiesību nozīmīgumu un dažādu valstu atšķirīgo attieksmi pret šo jautājumu, EESK uzskata par nepieciešamu izstrādāt vienotu Eiropas stratēģiju.
  Šīs vienotās Eiropas stratēģijas pamatā ir jābūt ES mērogā veiktam pirmajam pētījumam par vardarbības apstākļos augošiem bērniem, analizējot, cik izplatīta ir šī parādība un kādas ir tās sekas, kādas ir iespējas un ierosinājumi no šīs vardarbības netieši cietušo bērnu aizsardzībai un atbalstam.
  Adresāti: Komisija, Tieslietu, brīvības un drošības ģenerāldirektorāts. |
| --- | --- |

1.4

Par vardarbības ģimenē novēršanu galvenokārt ir atbildīgas dalībvalstis. Tomēr, ievērojot bērnu tiesību nozīmīgumu un dažādu valstu atšķirīgo attieksmi pret šo jautājumu, EESK uzskata par nepieciešamu izstrādāt vienotu Eiropas stratēģiju.

Šīs vienotās Eiropas stratēģijas pamatā ir jābūt ES mērogā veiktam pirmajam pētījumam par vardarbības apstākļos augošiem bērniem, analizējot, cik izplatīta ir šī parādība un kādas ir tās sekas, kādas ir iespējas un ierosinājumi no šīs vardarbības netieši cietušo bērnu aizsardzībai un atbalstam.

Adresāti: Komisija, Tieslietu, brīvības un drošības ģenerāldirektorāts.

| 1.5 | Vardarbību pret bērniem saistībā ar vardarbību ģimenē var efektīvi apkarot tikai attiecīgās valsts līmenī. Tādēļ katrai dalībvalstij tās valsts rīcības plāna par vardarbības ģimenē apkarošanu izstrādē un ieviešanā būtu noteikti jāiekļauj arī jautājums par tematu “Bērni — vardarbības ģimenē netieši upuri”. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš šādiem jautājumiem:






  — | apsekojumi bērniem, kas aug vardarbības apstākļos, analizējot šīs parādības izplatību un sekas; |
| --- | --- | --- |

1.5

Vardarbību pret bērniem saistībā ar vardarbību ģimenē var efektīvi apkarot tikai attiecīgās valsts līmenī. Tādēļ katrai dalībvalstij tās valsts rīcības plāna par vardarbības ģimenē apkarošanu izstrādē un ieviešanā būtu noteikti jāiekļauj arī jautājums par tematu “Bērni — vardarbības ģimenē netieši upuri”. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš šādiem jautājumiem:

—

apsekojumi bērniem, kas aug vardarbības apstākļos, analizējot šīs parādības izplatību un sekas;

| — | apsekojumi par iespējām un ierosinājumiem no šīs vardarbības netieši cietušo bērnu aizsardzībai un atbalstam; |
| --- | --- |

—

apsekojumi par iespējām un ierosinājumiem no šīs vardarbības netieši cietušo bērnu aizsardzībai un atbalstam;

| — | apzināšanās, ka bērni, kas netieši cieš no vardarbības ģimenē, ir atsevišķa grupa, kam nepieciešams izstrādāt īpašu atbalsta piedāvājumu; |
| --- | --- |

—

apzināšanās, ka bērni, kas netieši cieš no vardarbības ģimenē, ir atsevišķa grupa, kam nepieciešams izstrādāt īpašu atbalsta piedāvājumu;

| — | visu pasākumu sasaiste un saskaņošana visās darbības jomās, bet īpaši starp sieviešu patversmēm un sieviešu konsultāciju punktiem no vienas puses un jauniešu sociālajām iestādēm, bāriņtiesām, bērnu aizsardzības centriem, kā arī ģimenes konsultāciju punktiem no otras puses; |
| --- | --- |

—

visu pasākumu sasaiste un saskaņošana visās darbības jomās, bet īpaši starp sieviešu patversmēm un sieviešu konsultāciju punktiem no vienas puses un jauniešu sociālajām iestādēm, bāriņtiesām, bērnu aizsardzības centriem, kā arī ģimenes konsultāciju punktiem no otras puses;

| — | vardarbības ģimenē attīstības tendenču ievērošana, nosakot saskarsmes un aizgādības tiesības; |
| --- | --- |

—

vardarbības ģimenē attīstības tendenču ievērošana, nosakot saskarsmes un aizgādības tiesības;

| — | migranšu, pret kurām ir vērsta vardarbība, bērnu īpašā stāvokļa ievērošana; |
| --- | --- |

—

migranšu, pret kurām ir vērsta vardarbība, bērnu īpašā stāvokļa ievērošana;

| — | izglītības un kvalifikācijas paaugstināšana visās šajā jomā iesaistītajās profesionālajās grupās un darbības nozarēs — bērnu un jauniešu palīdzības, konsultāciju un aizsardzības iestādēs, atbalsta sniegšanas iestādēs, skolās, bērnudārzos un brīvā laika pavadīšanas iestādēs, veselības aprūpē, policijā un tieslietu sistēmā — kuru uzdevums ir konstatēt bērnu īpašo, ar vardarbību ģimenē saistīto apdraudējumu un sniegt efektīvu palīdzību cietušajiem; |
| --- | --- |

—

izglītības un kvalifikācijas paaugstināšana visās šajā jomā iesaistītajās profesionālajās grupās un darbības nozarēs — bērnu un jauniešu palīdzības, konsultāciju un aizsardzības iestādēs, atbalsta sniegšanas iestādēs, skolās, bērnudārzos un brīvā laika pavadīšanas iestādēs, veselības aprūpē, policijā un tieslietu sistēmā — kuru uzdevums ir konstatēt bērnu īpašo, ar vardarbību ģimenē saistīto apdraudējumu un sniegt efektīvu palīdzību cietušajiem;

| — | īpašu profilakses pasākumu izstrāde un ieviešana saistībā ar bērniem — vardarbības ģimenē netiešiem upuriem; |
| --- | --- |

—

īpašu profilakses pasākumu izstrāde un ieviešana saistībā ar bērniem — vardarbības ģimenē netiešiem upuriem;

| — | tādu sabiedrības informēšanas kampaņu veikšana, kas paredzētas potenciālajiem tiešajiem vardarbības pret bērniem lieciniekiem (kaimiņiem, vecāku paziņām vai radiniekiem), lai mazinātu minēto personu vienaldzīgu nostāju attiecībā uz pārinodarījumiem bērniem; |
| --- | --- |

—

tādu sabiedrības informēšanas kampaņu veikšana, kas paredzētas potenciālajiem tiešajiem vardarbības pret bērniem lieciniekiem (kaimiņiem, vecāku paziņām vai radiniekiem), lai mazinātu minēto personu vienaldzīgu nostāju attiecībā uz pārinodarījumiem bērniem;

| — | atbalsts ar valstisku un nevalstisku struktūru palīdzību un kontaktpersonu bērniem iecelšana, par paraugu izmantojot bērnu ombudu, kas vairākās valstīs jau ir izveidots (2); |
| --- | --- |

—

atbalsts ar valstisku un nevalstisku struktūru palīdzību un kontaktpersonu bērniem iecelšana, par paraugu izmantojot bērnu ombudu, kas vairākās valstīs jau ir izveidots (2);

| — | īstenojot izpratnes veidošanas kampaņas, sabiedrība būtu jāinformē par valstu rīcības plāniem un tajos iekļautajiem pasākumiem un koncepcijām. |
| --- | --- |

—

īstenojot izpratnes veidošanas kampaņas, sabiedrība būtu jāinformē par valstu rīcības plāniem un tajos iekļautajiem pasākumiem un koncepcijām.

Adresāti: dalībvalstis

2.   Pamatojums.

2.1   Kādēļ nepieciešams papildu atzinums?

| 2.1.1 | Šis papildu atzinums ir attiecināms uz Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2006. gada 16. martā pieņemtajā atzinumā par tematu “Vardarbība pret sievietēm ģimenē” veikto izpēti un definīcijām Minētajā atzinumā uzmanība bija pievērsta tikai tai vardarbībai, ko partnerattiecībās vīrieši vērš pret sievietēm. Arī šajā atzinumā apskatīta tikai šāda veida vardarbība ģimenē, proti, ar partnerattiecībām saistītās vardarbības ietekme uz bērniem, kas ir vardarbības liecinieki. Šī atzinuma priekšmets nav tieša un nepastarpināta vardarbība pret bērniem ģimenē, ko ļoti bieži izdara arī sievietes — mātes. Empīriski novērojumi vairākās Eiropas valstīs liecina, ka vismaz pusē no visiem gadījumiem bērni ir vardarbības ģimenē liecinieki un ka aptuveni trīs ceturtdaļas no tām sievietēm, kuras meklē patvērumu sieviešu patversmēs, ņem līdzi bērnus (3). Ar empīriskiem novērojumiem un statistikas datiem arī viennozīmīgi pierādīts, ka tēva pret māti vērsta vardarbība vienmēr kaitē bērniem, lai arī vardarbība ģimenē nav tieša un nepastarpināta vardarbība pret bērniem. Tomēr bērnu kā vardarbības ģimenē netiešu upuru stāvoklis joprojām gandrīz nav apzināts, un viņi nekādā ziņā nesaņem pienācīgu uzmanību, palīdzību un atbalstu. Šī papildu atzinuma nolūks ir mainīt stāvokli, pievēršot uzmanību “bērniem — vardarbības ģimenē netiešiem upuriem”, aprakstot viņu īpašo situāciju, nosaucot problēmas un izsakot ieteikumus stāvokļa un bērnu tiesību uzlabošanai. |
| --- | --- |

2.1.1

Šis papildu atzinums ir attiecināms uz Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2006. gada 16. martā pieņemtajā atzinumā par tematu “Vardarbība pret sievietēm ģimenē” veikto izpēti un definīcijām Minētajā atzinumā uzmanība bija pievērsta tikai tai vardarbībai, ko partnerattiecībās vīrieši vērš pret sievietēm. Arī šajā atzinumā apskatīta tikai šāda veida vardarbība ģimenē, proti, ar partnerattiecībām saistītās vardarbības ietekme uz bērniem, kas ir vardarbības liecinieki. Šī atzinuma priekšmets nav tieša un nepastarpināta vardarbība pret bērniem ģimenē, ko ļoti bieži izdara arī sievietes — mātes. Empīriski novērojumi vairākās Eiropas valstīs liecina, ka vismaz pusē no visiem gadījumiem bērni ir vardarbības ģimenē liecinieki un ka aptuveni trīs ceturtdaļas no tām sievietēm, kuras meklē patvērumu sieviešu patversmēs, ņem līdzi bērnus (3). Ar empīriskiem novērojumiem un statistikas datiem arī viennozīmīgi pierādīts, ka tēva pret māti vērsta vardarbība vienmēr kaitē bērniem, lai arī vardarbība ģimenē nav tieša un nepastarpināta vardarbība pret bērniem. Tomēr bērnu kā vardarbības ģimenē netiešu upuru stāvoklis joprojām gandrīz nav apzināts, un viņi nekādā ziņā nesaņem pienācīgu uzmanību, palīdzību un atbalstu. Šī papildu atzinuma nolūks ir mainīt stāvokli, pievēršot uzmanību “bērniem — vardarbības ģimenē netiešiem upuriem”, aprakstot viņu īpašo situāciju, nosaucot problēmas un izsakot ieteikumus stāvokļa un bērnu tiesību uzlabošanai.

2.2   Vardarbība pret bērniem saistībā ar vardarbību ģimenē.

| 2.2.1 | Vardarbība pret bērniem lielākoties notiek tuvākajā sociālajā lokā, galvenokārt tieši ģimenē. Visdrīzāk, ka tieši šajos apstākļos bērni kļūst par vardarbības lieciniekiem un upuriem: par upuriem pieaugušo vardarbībai un par lieciniekiem vardarbībai starp pašiem pieaugušajiem. |
| --- | --- |

2.2.1

Vardarbība pret bērniem lielākoties notiek tuvākajā sociālajā lokā, galvenokārt tieši ģimenē. Visdrīzāk, ka tieši šajos apstākļos bērni kļūst par vardarbības lieciniekiem un upuriem: par upuriem pieaugušo vardarbībai un par lieciniekiem vardarbībai starp pašiem pieaugušajiem.

| 2.2.2 | Ja tieša un nepastarpināta vardarbība pret bērniem ģimenē vai arī ģimenei tuvā sociālajā lokā — fiziska, seksuāla un garīga vardarbība, kā arī nevērīga izturēšanās — Eiropas līmenī un dalībvalstīs jau gadiem ilgi ir atzīta par problēmu, novērtēta kā viens no smagākajiem bērnu tiesību pārkāpumiem, un ir izdarīti atbilstoši secinājumi attiecībā uz šādas vardarbības novēršanu un apkarošanu, tad bērnu kā vardarbības ģimenē netiešu upuru stāvoklis joprojām gandrīz nav apzināts. (4) |
| --- | --- |

2.2.2

Ja tieša un nepastarpināta vardarbība pret bērniem ģimenē vai arī ģimenei tuvā sociālajā lokā — fiziska, seksuāla un garīga vardarbība, kā arī nevērīga izturēšanās — Eiropas līmenī un dalībvalstīs jau gadiem ilgi ir atzīta par problēmu, novērtēta kā viens no smagākajiem bērnu tiesību pārkāpumiem, un ir izdarīti atbilstoši secinājumi attiecībā uz šādas vardarbības novēršanu un apkarošanu, tad bērnu kā vardarbības ģimenē netiešu upuru stāvoklis joprojām gandrīz nav apzināts. (4)

| 2.2.3 | Ar vardarbību ģimenē saprotama vardarbība pret partneri, psihiska vai fiziska (arī seksuāla) vardarbība laulībā vai neprecētu pāru kopdzīvē (5) Tā galvenokārt izpaužas kā vīriešu vardarbība pret sievietēm. Lielāka daļa cietušo sieviešu ir mātes. Gadījumos, kad sievietes cieš no šādas savu partneru vardarbības, bērni lielākoties ir vai nu tās tieši liecinieki, vai arī dzird to (6). |
| --- | --- |

2.2.3

Ar vardarbību ģimenē saprotama vardarbība pret partneri, psihiska vai fiziska (arī seksuāla) vardarbība laulībā vai neprecētu pāru kopdzīvē (5) Tā galvenokārt izpaužas kā vīriešu vardarbība pret sievietēm. Lielāka daļa cietušo sieviešu ir mātes. Gadījumos, kad sievietes cieš no šādas savu partneru vardarbības, bērni lielākoties ir vai nu tās tieši liecinieki, vai arī dzird to (6).

| 2.2.4 | Vardarbība pret māti ir arī viens no vardarbības pret bērnu veidiem. Bērni, kas ir vardarbības ģimenē liecinieki, kas ir spiesti piedzīvot un vērot, kā viņu tēvs, patēvs vai mātes draugs sit un nežēlīgi izturas pret māti, vienmēr ir arī psihiskās vardarbības upuri. Lai arī vardarbība ģimenē nav tieša un nepastarpināta vardarbība pret bērniem, tomēr vardarbība pret māti vienmēr kaitē arī bērniem (7). |
| --- | --- |

2.2.4

Vardarbība pret māti ir arī viens no vardarbības pret bērnu veidiem. Bērni, kas ir vardarbības ģimenē liecinieki, kas ir spiesti piedzīvot un vērot, kā viņu tēvs, patēvs vai mātes draugs sit un nežēlīgi izturas pret māti, vienmēr ir arī psihiskās vardarbības upuri. Lai arī vardarbība ģimenē nav tieša un nepastarpināta vardarbība pret bērniem, tomēr vardarbība pret māti vienmēr kaitē arī bērniem (7).

| 2.2.5 | Turklāt ar vairāku zinātnisku pētījumu palīdzību ir pierādīts, ka vardarbība pret sievietēm ģimenē un nežēlīga izturēšanās pret bērniem bieži ir vērojama vienās un tajās pašās ģimenēs (8). Vīrieši, kas nežēlīgi izturas pret savām partnerēm, nereti ir vardarbīgi arī pret bērniem. Sievietes, kas cieš no vardarbības, var savukārt izturēties vardarbīgi pret bērniem, jo viņas dzīvo vidē, kurā vardarbība tiek uzskatīta par ikdienišķu parādību. |
| --- | --- |

2.2.5

Turklāt ar vairāku zinātnisku pētījumu palīdzību ir pierādīts, ka vardarbība pret sievietēm ģimenē un nežēlīga izturēšanās pret bērniem bieži ir vērojama vienās un tajās pašās ģimenēs (8). Vīrieši, kas nežēlīgi izturas pret savām partnerēm, nereti ir vardarbīgi arī pret bērniem. Sievietes, kas cieš no vardarbības, var savukārt izturēties vardarbīgi pret bērniem, jo viņas dzīvo vidē, kurā vardarbība tiek uzskatīta par ikdienišķu parādību.

| 2.2.6 | Turklāt no nežēlīgas izturēšanās cietušas sievietes bieži ir tik nomāktas, ka nespēj bērnus atbilstoši aprūpēt un uzraudzīt. Apstāklis, ka sievietes ilgstoši ir pakļautas savu partneru vardarbībai, daudzām no viņām laupa iespēju kaut ko darīt bērnu aizsardzībai. |
| --- | --- |

2.2.6

Turklāt no nežēlīgas izturēšanās cietušas sievietes bieži ir tik nomāktas, ka nespēj bērnus atbilstoši aprūpēt un uzraudzīt. Apstāklis, ka sievietes ilgstoši ir pakļautas savu partneru vardarbībai, daudzām no viņām laupa iespēju kaut ko darīt bērnu aizsardzībai.

| 2.2.7 | Vardarbība ģimenē nav tikai apdraudējums un kaitējums sieviešu dzīvei, tā nozīmē arī ierobežojumu un draudus bērnu labklājībai. |
| --- | --- |

2.2.7

Vardarbība ģimenē nav tikai apdraudējums un kaitējums sieviešu dzīvei, tā nozīmē arī ierobežojumu un draudus bērnu labklājībai.

2.3   Vardarbības ģimenē ietekme uz bērniem.

| 2.3.1 | Bērnu augšanai fiziskas un psihiskas vardarbības apstākļos var būt nopietnas sekas. Bērni, tai skaitā pat mazi bērni, redzot viņu tēva, patēva vai mātes drauga vardarbību un mātes bezspēcību, jūtas bezpalīdzīgi un neaizsargāti, kā arī daļēji atbildīgi par to, kas notiek. Bieži bērniem šķiet, ka viņi paši ir vainojami vardarbībā. Vai arī bērni cenšas iejaukties un aizsargāt māti, un tādējādi paši kļūst par vardarbības upuriem. |
| --- | --- |

2.3.1

Bērnu augšanai fiziskas un psihiskas vardarbības apstākļos var būt nopietnas sekas. Bērni, tai skaitā pat mazi bērni, redzot viņu tēva, patēva vai mātes drauga vardarbību un mātes bezspēcību, jūtas bezpalīdzīgi un neaizsargāti, kā arī daļēji atbildīgi par to, kas notiek. Bieži bērniem šķiet, ka viņi paši ir vainojami vardarbībā. Vai arī bērni cenšas iejaukties un aizsargāt māti, un tādējādi paši kļūst par vardarbības upuriem.

| 2.3.2 | Daudzi pētījumi, it īpaši ASV un Kanādā, ir veltīti šai problemātikai (9) Ir novērojamas vērā ņemamas kopsakarības, lai arī sekas attiecībā uz katru atsevišķu bērnu ir atšķirīgas un ne visiem bērniem vardarbības rezultātā veidojas uzvedības traucējumi. Trūkst arī epmīriski pamatotu kritēriju, lai varētu noteikt to, vai katrā atsevišķā gadījumā pastāv risks un cik liels tas ir. |
| --- | --- |

2.3.2

Daudzi pētījumi, it īpaši ASV un Kanādā, ir veltīti šai problemātikai (9) Ir novērojamas vērā ņemamas kopsakarības, lai arī sekas attiecībā uz katru atsevišķu bērnu ir atšķirīgas un ne visiem bērniem vardarbības rezultātā veidojas uzvedības traucējumi. Trūkst arī epmīriski pamatotu kritēriju, lai varētu noteikt to, vai katrā atsevišķā gadījumā pastāv risks un cik liels tas ir.

| 2.3.3 | Kā kaitējoši apstākļi pirmām kārtām jāmin: dzīve apdraudējuma pilnā vidē, neiespējamība paredzēt jaunus uzbrukumus, eksistenciālas bailes par māti, bezpalīdzības sajūta attiecīgās situācijās, izolācija, kas saistīta ar bieži novērojamu prasību neizpaust notiekošo neiesaistītām personām, ar lojalitāti pret vecākiem saistīti konflikti, bērna un vecāku savstarpējo attiecību traucējumi. |
| --- | --- |

2.3.3

Kā kaitējoši apstākļi pirmām kārtām jāmin: dzīve apdraudējuma pilnā vidē, neiespējamība paredzēt jaunus uzbrukumus, eksistenciālas bailes par māti, bezpalīdzības sajūta attiecīgās situācijās, izolācija, kas saistīta ar bieži novērojamu prasību neizpaust notiekošo neiesaistītām personām, ar lojalitāti pret vecākiem saistīti konflikti, bērna un vecāku savstarpējo attiecību traucējumi.

| 2.3.4 | Šo apstākļu rezultātā bērniem var izveidoties nopietnas problēmas un uzvedības traucējumi: psihosomatiski simptomi un psihiski traucējumi kā, piemēram, zema pašapziņa, nemiers, miega traucējumi, grūtības skolā, baiļu sajūta, agresivitāte un pat domas par pašnāvību. |
| --- | --- |

2.3.4

Šo apstākļu rezultātā bērniem var izveidoties nopietnas problēmas un uzvedības traucējumi: psihosomatiski simptomi un psihiski traucējumi kā, piemēram, zema pašapziņa, nemiers, miega traucējumi, grūtības skolā, baiļu sajūta, agresivitāte un pat domas par pašnāvību.

| 2.3.5 | Ja vardarbībā vainojamie nežēlīgi izturas ne tikai pret savu partneri, bet arī pret bērniem, tad traucētas attīstības un psihisku īpatnību simptomi var izpausties vēl smagāk. |
| --- | --- |

2.3.5

Ja vardarbībā vainojamie nežēlīgi izturas ne tikai pret savu partneri, bet arī pret bērniem, tad traucētas attīstības un psihisku īpatnību simptomi var izpausties vēl smagāk.

| 2.3.6 | Augšana tādos apstākļos, kas saistīti ar vardarbību ģimenē, var ietekmēt arī bērnu attieksmi pret vardarbību un viņu pašu vardarbīgu rīcību. Novērojot vecāku izturēšanos vai ņemot vērā viņu pašu ar vardarbību saistīto pieredzi, bērni var pārņemt vecāku problemātisko uzvedības paraugu. Tā dēvētā “vardarbības loka” sekas var būt tādas, ka zēni apgūst vardarbības vaininieka, bet meitenes — vardarbības upura lomu, un kā pieaugušie paši kļūst par vardarbības ģimenē vaininiekiem un upuriem. |
| --- | --- |

2.3.6

Augšana tādos apstākļos, kas saistīti ar vardarbību ģimenē, var ietekmēt arī bērnu attieksmi pret vardarbību un viņu pašu vardarbīgu rīcību. Novērojot vecāku izturēšanos vai ņemot vērā viņu pašu ar vardarbību saistīto pieredzi, bērni var pārņemt vecāku problemātisko uzvedības paraugu. Tā dēvētā “vardarbības loka” sekas var būt tādas, ka zēni apgūst vardarbības vaininieka, bet meitenes — vardarbības upura lomu, un kā pieaugušie paši kļūst par vardarbības ģimenē vaininiekiem un upuriem.

| 2.3.7 | Ietekme ir sevišķi smaga attiecībā uz tiem bērniem, kas ir bijuši spiesti piedzīvot to, ka partneris ir māti nogalinājis. |
| --- | --- |

2.3.7

Ietekme ir sevišķi smaga attiecībā uz tiem bērniem, kas ir bijuši spiesti piedzīvot to, ka partneris ir māti nogalinājis.

2.4   EESK analīze un priekšlikumi.

| 2.4.1 | Bērniem augot vardarbīgā vidē ģimenē, viņi vienmēr tiešā vai netiešā veidā cieš no šīs vardarbības. Viņi ir pakļauti virknei kaitējošu apstākļu, kas būtiski un ilgstoši var ietekmēt viņu labsajūtu un uzvedību. |
| --- | --- |

2.4.1

Bērniem augot vardarbīgā vidē ģimenē, viņi vienmēr tiešā vai netiešā veidā cieš no šīs vardarbības. Viņi ir pakļauti virknei kaitējošu apstākļu, kas būtiski un ilgstoši var ietekmēt viņu labsajūtu un uzvedību.

| 2.4.2 | Šīs ietekmes nozīme ilgu laiku netika pienācīgi novērtēta. Neraugoties uz pēdējos gados uzsākto diskusiju par šo problēmu, bērniem kā vardarbības ģimenē upuriem joprojām tiek pievērsta nepietiekama uzmanība. |
| --- | --- |

2.4.2

Šīs ietekmes nozīme ilgu laiku netika pienācīgi novērtēta. Neraugoties uz pēdējos gados uzsākto diskusiju par šo problēmu, bērniem kā vardarbības ģimenē upuriem joprojām tiek pievērsta nepietiekama uzmanība.

| 2.4.3 | Arī ievērojot bērnu tiesības uz dzīvi bez vardarbības un īpaši uz audzināšanu bez vardarbības, kā arī tiesības uz aprūpi un aizsardzību, ar šādu stāvokli vairs nedrīkst samierināties (10). |
| --- | --- |

2.4.3

Arī ievērojot bērnu tiesības uz dzīvi bez vardarbības un īpaši uz audzināšanu bez vardarbības, kā arī tiesības uz aprūpi un aizsardzību, ar šādu stāvokli vairs nedrīkst samierināties (10).

| 2.4.4 | EESK priekšlikumi galvenokārt ir vērsti uz šādām jomām: |
| --- | --- |

2.4.4

EESK priekšlikumi galvenokārt ir vērsti uz šādām jomām:

| 2.4.5 | Apsekojumi par to bērnu stāvokli, pret kuriem ir vērsta vardarbība ģimenē. |
| --- | --- |

2.4.5

Apsekojumi par to bērnu stāvokli, pret kuriem ir vērsta vardarbība ģimenē.

| 2.4.5.1 | Visai atšķirīga (11) ir situācija attiecībā uz to, vai un kādā mērā to bērnu stāvoklis, pret kuriem ir vērsta vardarbība ģimenē, ES dalībvalstīs ir atzīts par problēmu, un vai tā rezultātā ir veikti novēršanas un profilakses pasākumi. Tas atbilst situācijai ES līmenī, kas ir aprakstīta EESK atzinumā (12) par tematu “Vardarbība pret sievietēm ģimenē”. |
| --- | --- |

2.4.5.1

Visai atšķirīga (11) ir situācija attiecībā uz to, vai un kādā mērā to bērnu stāvoklis, pret kuriem ir vērsta vardarbība ģimenē, ES dalībvalstīs ir atzīts par problēmu, un vai tā rezultātā ir veikti novēršanas un profilakses pasākumi. Tas atbilst situācijai ES līmenī, kas ir aprakstīta EESK atzinumā (12) par tematu “Vardarbība pret sievietēm ģimenē”.

| 2.4.5.2 | Lai ES veicinātu profesionāla un politiska līmeņa diskusijas par šo tematu, ļoti svarīga būtu precīza un aktuāla informācija par sabiedrības attieksmi pret vardarbības ģimenē fenomenu, par tiesisko regulējumu un rīcības metodēm bērnu aizsardzībai un atbalstam, kā arī par novēršanas un profilakses pasākumiem. |
| --- | --- |

2.4.5.2

Lai ES veicinātu profesionāla un politiska līmeņa diskusijas par šo tematu, ļoti svarīga būtu precīza un aktuāla informācija par sabiedrības attieksmi pret vardarbības ģimenē fenomenu, par tiesisko regulējumu un rīcības metodēm bērnu aizsardzībai un atbalstam, kā arī par novēršanas un profilakses pasākumiem.

2.4.6   Izpētes projektu īstenošana par vardarbības ģimenē veidiem, apmēriem un ietekmi uz bērniem.

| 2.4.6.1 | Izpētes joma “Vardarbība pret bērniem ģimenē” lielākajā daļā ES dalībvalstu ir jāapzīmē kā “terra incognita”
   (13)
  . Ir tikai atsevišķi pētījumi par bērnu stāvokli, kas aug, ciešot no vardarbības ģimenē. Arī iespējas un šķēršļi attiecībā uz palīdzības un atbalsta pieejamību gandrīz nav izpētīti. |
| --- | --- |

2.4.6.1

Izpētes joma “Vardarbība pret bērniem ģimenē” lielākajā daļā ES dalībvalstu ir jāapzīmē kā “terra incognita”
   (13)
  . Ir tikai atsevišķi pētījumi par bērnu stāvokli, kas aug, ciešot no vardarbības ģimenē. Arī iespējas un šķēršļi attiecībā uz palīdzības un atbalsta pieejamību gandrīz nav izpētīti.

| 2.4.6.2 | Visās ES dalībvalstīs būtu jāveic apsekojumi un izpētes projekti par bērniem, kas cieš no vardarbības ģimenē. Lai nodrošinātu izmantoto paņēmienu un atziņu salīdzināmību, lietderīga un nepieciešama būtu saskaņota rīcība (14). |
| --- | --- |

2.4.6.2

Visās ES dalībvalstīs būtu jāveic apsekojumi un izpētes projekti par bērniem, kas cieš no vardarbības ģimenē. Lai nodrošinātu izmantoto paņēmienu un atziņu salīdzināmību, lietderīga un nepieciešama būtu saskaņota rīcība (14).

2.4.7   Palīdzība un atbalsts bērniem — vardarbības ģimenē netiešiem upuriem.

| 2.4.7.1 | Pēdējo gadu laikā ir ievērojami uzlabots sievietēm, kas kļuvušas par vardarbības ģimenē upuriem, paredzētais atbalsta piedāvājums, turpretī līdz šim gandrīz nav pieejams atbalsta piedāvājums šo sieviešu bērniem. |
| --- | --- |

2.4.7.1

Pēdējo gadu laikā ir ievērojami uzlabots sievietēm, kas kļuvušas par vardarbības ģimenē upuriem, paredzētais atbalsta piedāvājums, turpretī līdz šim gandrīz nav pieejams atbalsta piedāvājums šo sieviešu bērniem.

| 2.4.7.2 | Lai veiksmīgi palīdzētu šiem bērniem, ir svarīgi atšķirt to pieredzi, ko viņi izjutuši kā vardarbības ģimenē liecinieki, no tās pieredzes, kas saistīta ar vecāku vardarbīgu rīcību un nežēlīgu izturēšanos tieši pret pašiem bērniem. Lai arī šīs vardarbības izpausmes formas bieži vien saplūst, no vardarbības ģimenē netieši cietušie bērni būtu jāuzskata par atsevišķu upuru grupu, kam ir nepieciešams izstrādāt īpašu atbalsta piedāvājumu. |
| --- | --- |

2.4.7.2

Lai veiksmīgi palīdzētu šiem bērniem, ir svarīgi atšķirt to pieredzi, ko viņi izjutuši kā vardarbības ģimenē liecinieki, no tās pieredzes, kas saistīta ar vecāku vardarbīgu rīcību un nežēlīgu izturēšanos tieši pret pašiem bērniem. Lai arī šīs vardarbības izpausmes formas bieži vien saplūst, no vardarbības ģimenē netieši cietušie bērni būtu jāuzskata par atsevišķu upuru grupu, kam ir nepieciešams izstrādāt īpašu atbalsta piedāvājumu.

| 2.4.7.3 | Vardarbības ģimenē apstākļos ne vīrietis, kas ir vardarbības vaininieks, ne arī sieviete, kas cieš no šīs vardarbības, nav spējīgi atbilstoši uzraudzīt savus bērnus. Tādēļ bērniem ir nepieciešams atsevišķs konsultāciju piedāvājums, kā arī valsts un nevalstisku struktūru atbalsts. Kā piemērs šajā ziņā var kalpot Zviedrijas rastais risinājums: zviedru bērniem un jauniešiem līdz 18 gadu vecumam ir pašiem savs ombuds (“Barnombudsmannen”), kurš cita starpā uztur pastāvīgus sakarus ar bērniem un jauniešiem, lai tādējādi uzzinātu viņu uzskatus un viedokļus (15). |
| --- | --- |

2.4.7.3

Vardarbības ģimenē apstākļos ne vīrietis, kas ir vardarbības vaininieks, ne arī sieviete, kas cieš no šīs vardarbības, nav spējīgi atbilstoši uzraudzīt savus bērnus. Tādēļ bērniem ir nepieciešams atsevišķs konsultāciju piedāvājums, kā arī valsts un nevalstisku struktūru atbalsts. Kā piemērs šajā ziņā var kalpot Zviedrijas rastais risinājums: zviedru bērniem un jauniešiem līdz 18 gadu vecumam ir pašiem savs ombuds (“Barnombudsmannen”), kurš cita starpā uztur pastāvīgus sakarus ar bērniem un jauniešiem, lai tādējādi uzzinātu viņu uzskatus un viedokļus (15).

| 2.4.7.4 | Bieži vien vardarbības pret bērniem liecinieki ir kaimiņi, vecāku paziņas vai radinieki. Viņu aktīva nostāja ļautu novērst daudzas traģēdijas. Tomēr praksē viņi ļoti reti mēģina palīdzēt no vardarbības cietušajam bērnam. Lai mainītu šādu vienaldzīgu nostāju, nepieciešama konsekventa pieeja un atbilstīgas informācijas kampaņas, kas potenciālajos vardarbības lieciniekos izraisītu arī pozitīvas emocijas. |
| --- | --- |

2.4.7.4

Bieži vien vardarbības pret bērniem liecinieki ir kaimiņi, vecāku paziņas vai radinieki. Viņu aktīva nostāja ļautu novērst daudzas traģēdijas. Tomēr praksē viņi ļoti reti mēģina palīdzēt no vardarbības cietušajam bērnam. Lai mainītu šādu vienaldzīgu nostāju, nepieciešama konsekventa pieeja un atbilstīgas informācijas kampaņas, kas potenciālajos vardarbības lieciniekos izraisītu arī pozitīvas emocijas.

2.4.8   Sadarbības starp bērnu un sieviešu aizsardzības jomām uzlabošana.

| 2.4.8.1 | Sieviešu un viņu bērnu aizsardzība pret vardarbību ģimenē šķiet ļoti radniecīgas jomas. Tomēr patiesībā starp sieviešu aizsardzību un atbalstu un starp bērnu aizsardzību un atbalstu pastāv ievērojami interešu konflikti. |
| --- | --- |

2.4.8.1

Sieviešu un viņu bērnu aizsardzība pret vardarbību ģimenē šķiet ļoti radniecīgas jomas. Tomēr patiesībā starp sieviešu aizsardzību un atbalstu un starp bērnu aizsardzību un atbalstu pastāv ievērojami interešu konflikti.

| 2.4.8.2 | Starp sieviešu patversmēm un sieviešu konsultāciju punktiem no vienas puses un jauniešu sociālajām iestādēm no otras puses bieži vien valda neuzticības pilna gaisotne. |
| --- | --- |

2.4.8.2

Starp sieviešu patversmēm un sieviešu konsultāciju punktiem no vienas puses un jauniešu sociālajām iestādēm no otras puses bieži vien valda neuzticības pilna gaisotne.

| 2.4.8.3 | Epmīriski vērojumi tomēr nepārprotami norāda uz nepieciešamību pēc sadarbības: ja ignorē draudus un nežēlīgu apiešanos ar sievietēm, iespējams, ka noteiktie uzraudzības un aprūpes tiesību nosacījumi arī pēc šķiršanās no vardarbīgā partnera atkal pastāvīgi liek sievietēm tikties ar viņu, tādējādi pakļaujot sievietes un bērnus iespējamiem draudiem un miesas bojājumiem. (16). |
| --- | --- |

2.4.8.3

Epmīriski vērojumi tomēr nepārprotami norāda uz nepieciešamību pēc sadarbības: ja ignorē draudus un nežēlīgu apiešanos ar sievietēm, iespējams, ka noteiktie uzraudzības un aprūpes tiesību nosacījumi arī pēc šķiršanās no vardarbīgā partnera atkal pastāvīgi liek sievietēm tikties ar viņu, tādējādi pakļaujot sievietes un bērnus iespējamiem draudiem un miesas bojājumiem. (16).

| 2.4.8.4 | Nākotnes stratēģiju un noteikumu mērķim ir jābūt labai sadarbībai starp sieviešu patversmēm un sieviešu konsultāciju punktiem no vienas puses un jauniešu sociālajām iestādēm, bāriņtiesām, bērnu aizsardzības centriem, kā arī ģimenes konsultāciju punktiem no otras puses. |
| --- | --- |

2.4.8.4

Nākotnes stratēģiju un noteikumu mērķim ir jābūt labai sadarbībai starp sieviešu patversmēm un sieviešu konsultāciju punktiem no vienas puses un jauniešu sociālajām iestādēm, bāriņtiesām, bērnu aizsardzības centriem, kā arī ģimenes konsultāciju punktiem no otras puses.

2.4.9   Vardarbības ģimenē ņemšana vērā, nosakot saskarsmes un aizgādības tiesības.

| 2.4.9.1 | Ar bērniem saistīto tiesisko nosacījumu ES dalībvalstīs pamatā galvenokārt ir vispārpieņemtais tēls par kopīgiem, saskanīgiem vecākiem un ar mātes un tēva kopīgo atbildību par bērnu arī pēc šķiršanās, kā arī ar to saistīto iespēju bērnam iegūt patstāvīgas tiesības satikties ar abiem vecākiem. |
| --- | --- |

2.4.9.1

Ar bērniem saistīto tiesisko nosacījumu ES dalībvalstīs pamatā galvenokārt ir vispārpieņemtais tēls par kopīgiem, saskanīgiem vecākiem un ar mātes un tēva kopīgo atbildību par bērnu arī pēc šķiršanās, kā arī ar to saistīto iespēju bērnam iegūt patstāvīgas tiesības satikties ar abiem vecākiem.

| 2.4.9.2 | Tomēr vardarbības ģimenē gadījumā, kad viens no vardarbīgajiem vecākiem parasti ilgākā laika posmā ir pastāvīgi pārkāpis partneres un bērna tiesības un nodarījis viņiem fizisku un garīgu kaitējumu, trūkst priekšnosacījumu šāda veida ar bērniem saistīto tiesību attiecināšanai uz abiem vecākiem. Šie priekšnosacījumi ir atbildības un savstarpējas cieņas pilna partnerība un ar to saistītā spēja nodalīt pāra nesaskaņas no vecāku pienākumiem. |
| --- | --- |

2.4.9.2

Tomēr vardarbības ģimenē gadījumā, kad viens no vardarbīgajiem vecākiem parasti ilgākā laika posmā ir pastāvīgi pārkāpis partneres un bērna tiesības un nodarījis viņiem fizisku un garīgu kaitējumu, trūkst priekšnosacījumu šāda veida ar bērniem saistīto tiesību attiecināšanai uz abiem vecākiem. Šie priekšnosacījumi ir atbildības un savstarpējas cieņas pilna partnerība un ar to saistītā spēja nodalīt pāra nesaskaņas no vecāku pienākumiem.

| 2.4.9.3 | Ar bērnu tiesībām saistītās procesuālās darbībās tādēļ vairāk nekā līdz šim jāņem vērā vardarbībai ģimenē raksturīgi apdraudējuma aspekti, it īpaši ļoti iespējamā varbūtība, ka ar šķiršanos nebūt nav pārtraukti vardarbības draudi. Sieviešu un bērnu aizsardzībai un drošībai ir jābūt nozīmīgiem aspektiem lēmumu pieņemšanā. |
| --- | --- |

2.4.9.3

Ar bērnu tiesībām saistītās procesuālās darbībās tādēļ vairāk nekā līdz šim jāņem vērā vardarbībai ģimenē raksturīgi apdraudējuma aspekti, it īpaši ļoti iespējamā varbūtība, ka ar šķiršanos nebūt nav pārtraukti vardarbības draudi. Sieviešu un bērnu aizsardzībai un drošībai ir jābūt nozīmīgiem aspektiem lēmumu pieņemšanā.

| 2.4.9.4 | Pretnostatot tādas tiesiskās vērtības kā sieviešu aizsardzība un atbalsts, bērnu aizsardzība un labklājība un vīriešu tiesības, priekšroka vienmēr jādod aizsardzībai pret vardarbību, nevis tiesībām uz saskarsmi. |
| --- | --- |

2.4.9.4

Pretnostatot tādas tiesiskās vērtības kā sieviešu aizsardzība un atbalsts, bērnu aizsardzība un labklājība un vīriešu tiesības, priekšroka vienmēr jādod aizsardzībai pret vardarbību, nevis tiesībām uz saskarsmi.

2.4.10   Īpašas prasības: no vardarbības cietušu migranšu bērni.

| 2.4.10.1 | Daļā gadījumu, kas saistīti ar vardarbību ģimenē, ir iesaistītas sievietes un bērni no migrantu ģimenēm, kurās viņi ir pakļauti lielākam riskam, ievērojot atšķirtību no ģimenes locekļiem, ierastās sociālās vides pamešanu, kurā vardarbību netiktu pieļauta, nenoteiktu uzturēšanās statusu, niecīgu valodas prasmi un sarežģītos dzīves apstākļus attiecīgajā sociālajā vidē, kā arī citus iemeslus. |
| --- | --- |

2.4.10.1

Daļā gadījumu, kas saistīti ar vardarbību ģimenē, ir iesaistītas sievietes un bērni no migrantu ģimenēm, kurās viņi ir pakļauti lielākam riskam, ievērojot atšķirtību no ģimenes locekļiem, ierastās sociālās vides pamešanu, kurā vardarbību netiktu pieļauta, nenoteiktu uzturēšanās statusu, niecīgu valodas prasmi un sarežģītos dzīves apstākļus attiecīgajā sociālajā vidē, kā arī citus iemeslus.

| 2.4.10.2 | Lai arī vardarbība ģimenē ir sastopama pilnīgi visās valstīs, visās kultūrās un visos sociālajās vidēs, tomēr vislielākajam riskam sievietes un bērni ir pakļauti tādā sabiedrībā un kultūrā, kur vismazāk nodrošināta sieviešu un vīriešu līdztiesība, kur visstingrāk ir noteikts īpašu dzimumu lomu sadalījums un pastāv tādas kultūras normas, ar kuru palīdzību vīriešu tiesības ir pretnostatītas sieviešu tiesībām. |
| --- | --- |

2.4.10.2

Lai arī vardarbība ģimenē ir sastopama pilnīgi visās valstīs, visās kultūrās un visos sociālajās vidēs, tomēr vislielākajam riskam sievietes un bērni ir pakļauti tādā sabiedrībā un kultūrā, kur vismazāk nodrošināta sieviešu un vīriešu līdztiesība, kur visstingrāk ir noteikts īpašu dzimumu lomu sadalījums un pastāv tādas kultūras normas, ar kuru palīdzību vīriešu tiesības ir pretnostatītas sieviešu tiesībām.

| 2.4.10.3 | Rīcības iespējas ierobežo tieši tiesiskais stāvoklis, kas ir atkarīgs no personas uzturēšanās statusa. Tas īpaši attiecināms uz migrantēm un viņu bērniem, kas konkrētajā valstī neuzturas pastāvīgi. |
| --- | --- |

2.4.10.3

Rīcības iespējas ierobežo tieši tiesiskais stāvoklis, kas ir atkarīgs no personas uzturēšanās statusa. Tas īpaši attiecināms uz migrantēm un viņu bērniem, kas konkrētajā valstī neuzturas pastāvīgi.

| 2.4.10.4 | Tādēļ visos novēršanas pasākumos, palīdzības un atbalsta piedāvājumos migranšu un viņu bērnu stāvoklis ir īpaši jāņem vērā. Turklāt kopā ar sociālajā jomā iesaistītajām personām un organizētas pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir jānodrošina īpašas kampaņas informētības un šo personu grupu drošības paaugstināšanai. |
| --- | --- |

2.4.10.4

Tādēļ visos novēršanas pasākumos, palīdzības un atbalsta piedāvājumos migranšu un viņu bērnu stāvoklis ir īpaši jāņem vērā. Turklāt kopā ar sociālajā jomā iesaistītajām personām un organizētas pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir jānodrošina īpašas kampaņas informētības un šo personu grupu drošības paaugstināšanai.

2.4.11   Visu to profesiju pārstāvju, kuru darbs saistīts ar vardarbību ģimenē, apmācības un kvalifikācijas paaugstināšanas uzlabošana.

| 2.4.11.1 | Bērnu tiesību ievērošanai ir nepieciešama augsta profesionalitāte visās šajā jomā iesaistītajās profesionālajās grupās un darbības nozarēs: bērnu un jauniešu palīdzības, konsultāciju un aizsardzības iestādēs, atbalsta sniegšanas iestādēs, skolās, bērnudārzos un brīvā laika pavadīšanas iestādēs, veselības aprūpē, policijā un tieslietu sistēmā. |
| --- | --- |

2.4.11.1

Bērnu tiesību ievērošanai ir nepieciešama augsta profesionalitāte visās šajā jomā iesaistītajās profesionālajās grupās un darbības nozarēs: bērnu un jauniešu palīdzības, konsultāciju un aizsardzības iestādēs, atbalsta sniegšanas iestādēs, skolās, bērnudārzos un brīvā laika pavadīšanas iestādēs, veselības aprūpē, policijā un tieslietu sistēmā.

2.4.12   Vardarbības ģimenē profilakses nozīmes uzsvēršana.

| 2.4.12.1 | Visas koncepcijas un pasākumi, kas ir piemēroti, lai novērstu vardarbību pret sievietēm ģimenē, tāpat arī ir piemēroti gadījumos, kad vardarbības ģimenē upuri ir bērni (17). |
| --- | --- |

2.4.12.1

Visas koncepcijas un pasākumi, kas ir piemēroti, lai novērstu vardarbību pret sievietēm ģimenē, tāpat arī ir piemēroti gadījumos, kad vardarbības ģimenē upuri ir bērni (17).

| 2.4.12.2 | Turklāt ir jāveic īpaši profilaktiski pasākumi saistībā ar bērniem — vardarbības ģimenē netiešiem upuriem, tajā skaitā sagatavojot informācijas materiālus attiecīgajās jomās iesaistītajiem darbiniekiem. |
| --- | --- |

2.4.12.2

Turklāt ir jāveic īpaši profilaktiski pasākumi saistībā ar bērniem — vardarbības ģimenē netiešiem upuriem, tajā skaitā sagatavojot informācijas materiālus attiecīgajās jomās iesaistītajiem darbiniekiem.

Briselē, 2006. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  EESK 16.3.2006. pašiniciatīvas atzinums par tematu “Vardarbība pret sievietēm ģimenē”, ziņotāja: HEINISCH kdze (OV C 110, 9.5.2006., 89.-94. lpp.), 2.3.4 un 2.3.5 punkts.

1

HEINISCH

URL:

(2)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2006:110:0089:0094:LV:PDF.

2

Eiropas Bērnu ombuda tīkls (ENOC):

ENOC

(3)  http://www.ombudsnet.org/

3

(4)  Atbilstoši pierādījumi B. Kavemann/U. Kreyssig izdevumā“Handbuch Kinder und Häusliche Gewalt”. Wiesbaden, 2006.

4

B. Kavemann/U. Kreyssig

Handbuch Kinder und Häusliche Gewalt

Wiesbaden

(5)  Spilgts piemērs tam ir daudzie projekti, kas DAPHNE programmas ietvaros ir tikuši un joprojām tiek atbalstīti. Ieskatu Eiropas Padomes pasākumos, kas paredzēti bērnu tiesību aizsardzībai pret jebkāda veida vardarbību, sniedz UNICEF Innocenti Research Centre 2005. gadā publicētais ziņojums “Council of Europe Actions to Promote Children's Rights to Protection from all Forms of Violence”.

5

DAPHNE

UNICEF Innocenti Research Centre

“Council of Europe Actions to Promote Children's Rights to Protection from all Forms of Violence”.

(6)  Informāciju par definīciju, apjomu, cēloņiem un sekām skatīt EESK atzinumā par tematu “Vardarbība pret sievietēm ģimenē” (1. zemsvītras piezīme).

6

(7)  Par šo tematu skatīt: A. Mullender/R. Morley: “Children living with domestic violence. Putting men's abuse of women on the Child Care Agenda”, Londona, 1994. gads.

7

A. Mullender/R. Morley: “Children living with domestic violence. Putting men's abuse of women on the Child Care Agenda”,

,

(8)  Par šo tematu skatīt: E. Peled e.a. (eds.): “Ending the cycle of violence. Community response to children of battered women. Thousand Oaks”, CA, 1995. gads.

8

E. Peled e.a. (eds.): “Ending the cycle of violence. Community response to children of battered women. Thousand Oaks”, CA,

(9)  Par šo tematu skat.: A. Mullender/R. Morley: “Children living with domestic violence. Putting men's abuse of women on the Child Care Agenda”, Londona, 1994. gads.

9

A. Mullender/R. Morley: “Children living with domestic violence. Putting men's abuse of women on the Child Care Agenda”,

,

Daudzu šo pētījumu visaptveroši izklāstīts un izvērtēts salīdzinājums ir atrodams Jeffrey L. Edleson darbā: “Should childhood exposure to adult domestic violence be defined as child maltreatment under the law?”,

Jeffrey L. Edleson

“Should childhood exposure to adult domestic violence be defined as child maltreatment under the law?”

(10)  http://www.mincava.umn.edu/link/documents/shouldch/shouldch.shtml.

10

(11)  Tā teikts ANO Konvencijā par bērnu tiesībām, ko 1989. gadā pieņēma ANO Ģenerālā asambleja un kura, izņemot divas valstis, jau ir ratificēta visā pasaulē. Par stāvokli attiecībā uz bērnu tiesībām ES līmenī 2006. gada jūlijā tika publicēts Komisijas paziņojums (COM (2006) 367 galīgā redakcija). EESK 12./13.12.2006. atzinums par tematu Komisijas paziņojums: “Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām”, ziņotāja — VAN TURNHOUT kdze.

11

VAN TURNHOUT

(12)  To parāda ziņojumi un informācija, kas ir pieejama par Īriju, Lielbritāniju, Dāniju, Zviedriju un Vāciju. Labu pārskatu par pašreizējo stāvokli Vācijā un dažās citās dalībvalstīs nodrošina Barbara Kavemann un Ulrike Kreyssig izdotā rokasgrāmata “Handbuch Kinder und häusliche Gewalt”, Vīzbādene, 2006. gads.

12

Barbara Kavemann

Ulrike Kreyssig

“Handbuch Kinder und häusliche Gewalt”

(13)  Par šo tematu skatīt: EESK atzinuma par tematu “Vardarbība pret sievietēm ģimenē” 2.3.2 punktu (1. zemsvītras piezīme).

13

Pat nesen — 2006. gada februārī — publicētajā ziņojumā “State of European research on the prevalence of interpersonal violence and its impact on health and human rights” nodaļā “Violence against children and youth” šī problēma nav apskatīta (

“State of European research on the prevalence of interpersonal violence and its impact on health and human rights”

“Violence against children and youth”

(14)  http://www.cahrv.uni-osnabrueck.de/reddot/CAHRVreportPrevalence(1).pdf).

14

Piemēram, DAPHNE programmas ietvaros vai ar tādas struktūras palīdzību kā ES pētniecības tīkls “Co-ordination Action on Human Rights Violations (CAHRV)”, kura uzdevums ir apvienot izpētes pasākumus par visa veida vardarbību, ievērojot dzimumu un paaudžu īpatnības un kuru finansē no Komisijas Sestās pamatprogrammas līdzekļiem (skatīt www.cahrv.uni-osnabrueck.de).).

DAPHNE

“Co-ordination Action on Human Rights Violations (CAHRV)”

(15)  Par šo tematu skatīt arī pašreizējā ombuda runu “Corporal Punishment of Children”, šajā runā ir apskatīts arī to bērnu stāvoklis, kuri ir kļuvuši par lieciniekiem vardarbībai ģimenē (tikai angļu valodā),

15

“Corporal Punishment of Children”

(http://www.bo.se/files/in %20english, %20publikationer, %20pdf/corporal %20punishment %20of %20children060501.pdf).

Arī citās valstīs jau pastāv šāda struktūra; skatīt Eiropas Bērnu ombuda tīklu (ENOC):

ENOC

http://www.ombudsnet.org/

(16)  Par šo tematu skatīt, piemēram, M. Hester/l. Radford: “Domestic violence and child contact arrangements in England and Denmark”. Bristol 1994. 70 % no tām sievietēm, kuru bērni tikās ar tēvu, vēl vairāk nekā gadu pēc šķiršanās tika atkārtoti pakļautas vardarbībai un/vai draudiem apmeklējumu laikā vai bērnu nodošanas brīdī; arī 55 % bērnu tika pakļauti vardarbībai apmeklējumu laikā.

16

M. Hester/l. Radford: “Domestic violence and child contact arrangements in England and Denmark”

Bristol

(17)  Par šo tematu skatīt: EESK atzinumu par tematu “Vardarbība pret sievietēm ģimenē”.

17

---

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 325/65 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 325/65

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums: Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām”

COM(2006) 367 galīgā redakcija

(2006/C 325/16)

Eiropas Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2006. gada 13. jūlijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par augstāk minēto tematu.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2006. gada 7. novembrī. Ziņotāja — van Turnhout kdze.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 431. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. decembrī (13. decembra sēdē) vienbalsīgi pieņēma šo atzinumu.

1.   Kopsavilkums.

| 1.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām”. Komiteja jo īpaši atbalsta priekšlikumu izstrādāt visaptverošu ES stratēģiju, lai efektīvi veicinātu un nodrošinātu bērnu tiesību ievērošanu Eiropas Savienības iekšējā politikā un ārpolitikā un atbalstītu dalībvalstu centienus minētajā jomā. |
| --- | --- |

1.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām”. Komiteja jo īpaši atbalsta priekšlikumu izstrādāt visaptverošu ES stratēģiju, lai efektīvi veicinātu un nodrošinātu bērnu tiesību ievērošanu Eiropas Savienības iekšējā politikā un ārpolitikā un atbalstītu dalībvalstu centienus minētajā jomā.

| 1.2 | EESK tomēr izsaka nožēlu par to, ka paziņojumā nav norādīts, ka stratēģija veicinās obligātu standartu noteikšanu un ka tajā ir iekļauti visaptveroši mērķi ar skaidri noteiktiem uzdevumiem un termiņiem. |
| --- | --- |

1.2

EESK tomēr izsaka nožēlu par to, ka paziņojumā nav norādīts, ka stratēģija veicinās obligātu standartu noteikšanu un ka tajā ir iekļauti visaptveroši mērķi ar skaidri noteiktiem uzdevumiem un termiņiem.

| 1.3 | EESK atzinīgi vērtē ierosinātās struktūras, kas jāveido minētās stratēģijas atbalstam, tostarp Bērnu tiesību aizsardzības nodaļas izveidi un Komisijas koordinatora bērnu tiesību jautājumos iecelšanu; oficiālu starpdienestu grupu bērnu tiesību jautājumos; Eiropas Bērnu tiesību forumu; diskusiju un darba platformu internetā, pasākumus bērnu tiešai iesaistīšanai minētajās norisēs un saziņas stratēģiju attiecībā uz bērnu tiesībām. EESK aktīvi piedalīsies minētajos nozīmīgajos pasākumos. |
| --- | --- |

1.3

EESK atzinīgi vērtē ierosinātās struktūras, kas jāveido minētās stratēģijas atbalstam, tostarp Bērnu tiesību aizsardzības nodaļas izveidi un Komisijas koordinatora bērnu tiesību jautājumos iecelšanu; oficiālu starpdienestu grupu bērnu tiesību jautājumos; Eiropas Bērnu tiesību forumu; diskusiju un darba platformu internetā, pasākumus bērnu tiešai iesaistīšanai minētajās norisēs un saziņas stratēģiju attiecībā uz bērnu tiesībām. EESK aktīvi piedalīsies minētajos nozīmīgajos pasākumos.

| 1.4 | Komiteja izsaka nožēlu par to, ka nav pievērsta lielāka uzmanība mazgadīgu meiteņu, bērnu ar invaliditāti, migrantu, patvēruma meklētāju un bēgļu bērnu stāvoklim gan ES, gan globālā līmenī. |
| --- | --- |

1.4

Komiteja izsaka nožēlu par to, ka nav pievērsta lielāka uzmanība mazgadīgu meiteņu, bērnu ar invaliditāti, migrantu, patvēruma meklētāju un bēgļu bērnu stāvoklim gan ES, gan globālā līmenī.

| 1.5 | EESK atzinīgi vērtē atziņu, ka dalībvalstīm ir jāievēro starptautiskie nolīgumi, un stratēģijā aicina vairāk uzsvērt to, ka dalībvalstīm pēc iespējas ātrākā laikā ir jāpilda to Eiropas līmeņa un starptautiskās saistības attiecībā uz bērnu tiesību ievērošanu, jo īpaši tās, kas noteiktas ANO Konvencijā par bērna tiesībām. |
| --- | --- |

1.5

EESK atzinīgi vērtē atziņu, ka dalībvalstīm ir jāievēro starptautiskie nolīgumi, un stratēģijā aicina vairāk uzsvērt to, ka dalībvalstīm pēc iespējas ātrākā laikā ir jāpilda to Eiropas līmeņa un starptautiskās saistības attiecībā uz bērnu tiesību ievērošanu, jo īpaši tās, kas noteiktas ANO Konvencijā par bērna tiesībām.

| 1.6 | EESK aicina, izstrādājot stratēģiju, ņemt vērā bērnu dažādību un viņu atšķirīgās vajadzības, īpašu uzmanību pievēršot tādiem jautājumiem ka bērnu nabadzība un diskriminācija. EESK iesaka kā prioritāti noteikt salīdzināmu rādītāju kopuma izstrādāšanu, kā arī atbilstīgu datu apkopošanu dalībvalstu līmenī. Komiteja jo īpaši aicina pienācīgi ņemt vērā jautājumu par kvalitatīvu izglītību bērniem vecumā līdz 6 gadiem un papildu kvalitatīvo mērķu izstrādi attiecībā uz bērnu aprūpes dienestiem. |
| --- | --- |

1.6

EESK aicina, izstrādājot stratēģiju, ņemt vērā bērnu dažādību un viņu atšķirīgās vajadzības, īpašu uzmanību pievēršot tādiem jautājumiem ka bērnu nabadzība un diskriminācija. EESK iesaka kā prioritāti noteikt salīdzināmu rādītāju kopuma izstrādāšanu, kā arī atbilstīgu datu apkopošanu dalībvalstu līmenī. Komiteja jo īpaši aicina pienācīgi ņemt vērā jautājumu par kvalitatīvu izglītību bērniem vecumā līdz 6 gadiem un papildu kvalitatīvo mērķu izstrādi attiecībā uz bērnu aprūpes dienestiem.

| 1.7 | EESK īpaši aicina nodrošināt Bērna tiesību koordinatora pietiekami augstu statusu un politisko ietekmi, lai garantētu viņam izvirzīto mērķu sasniegšanu, kā arī saistībā ar Komisijas paziņojuma īstenošanu un Zaļās grāmatas un ES stratēģijas izstrādi noteikt politiskas saistības. Komiteja ierosina Eiropas Parlamentam apsvērt īpaša instrumenta izveidi stratēģijas un tajā ierosināto darbību finansēšanai. |
| --- | --- |

1.7

EESK īpaši aicina nodrošināt Bērna tiesību koordinatora pietiekami augstu statusu un politisko ietekmi, lai garantētu viņam izvirzīto mērķu sasniegšanu, kā arī saistībā ar Komisijas paziņojuma īstenošanu un Zaļās grāmatas un ES stratēģijas izstrādi noteikt politiskas saistības. Komiteja ierosina Eiropas Parlamentam apsvērt īpaša instrumenta izveidi stratēģijas un tajā ierosināto darbību finansēšanai.

2.   Vispārīga informācija.

| 2.1 | Bērnu tiesības ir vispārējo cilvēktiesību sastāvdaļa, kas ES un dalībvalstīm ir jāievēro, pildot starptautiskos un Eiropas līmeņa nolīgumus, jo īpaši ANO Konvenciju par bērna tiesībām (UNCRC) un tās fakultatīvos protokolus (1) — tostarp arī tūkstošgades attīstības mērķus (2)—, kā arī Eiropas Cilvēktiesību konvenciju (3) (ECHR). ES bērnu tiesības nepārprotami ir atzinusi Eiropas Pamattiesību hartā (4), jo īpaši tās 24. pantā. |
| --- | --- |

2.1

Bērnu tiesības ir vispārējo cilvēktiesību sastāvdaļa, kas ES un dalībvalstīm ir jāievēro, pildot starptautiskos un Eiropas līmeņa nolīgumus, jo īpaši ANO Konvenciju par bērna tiesībām (UNCRC) un tās fakultatīvos protokolus (1) — tostarp arī tūkstošgades attīstības mērķus (2)—, kā arī Eiropas Cilvēktiesību konvenciju (3) (ECHR). ES bērnu tiesības nepārprotami ir atzinusi Eiropas Pamattiesību hartā (4), jo īpaši tās 24. pantā.

| 2.2 | Komisija bērnu tiesības ir noteikusi par vienu no galvenajām prioritātēm savā paziņojumā par stratēģiskajiem mērķiem 2005.–2009. gadam: “Īpaša prioritāte ir bērnu tiesību efektīva aizsardzība gan pret saimniecisko ekspluatēšanu, gan visām ļaunprātīgas izmantošanas formām, un Eiropas Savienībai jābūt par paraugu pārējai pasaulei”. (5) Šajā sakarā Komisijas locekļu darba grupa pamattiesību, diskriminācijas novēršanas un iespēju vienlīdzības jautājumos 2005. gada aprīlī nolēma uzsākt īpašu iniciatīvu, lai sekmētu bērnu tiesību veicināšanu, aizsardzību un īstenošanu ES iekšpolitikā un ārpolitikā. |
| --- | --- |

2.2

Komisija bērnu tiesības ir noteikusi par vienu no galvenajām prioritātēm savā paziņojumā par stratēģiskajiem mērķiem 2005.–2009. gadam: “Īpaša prioritāte ir bērnu tiesību efektīva aizsardzība gan pret saimniecisko ekspluatēšanu, gan visām ļaunprātīgas izmantošanas formām, un Eiropas Savienībai jābūt par paraugu pārējai pasaulei”. (5) Šajā sakarā Komisijas locekļu darba grupa pamattiesību, diskriminācijas novēršanas un iespēju vienlīdzības jautājumos 2005. gada aprīlī nolēma uzsākt īpašu iniciatīvu, lai sekmētu bērnu tiesību veicināšanu, aizsardzību un īstenošanu ES iekšpolitikā un ārpolitikā.

| 2.3 | Eiropadome 2006. gada martā pieprasīja dalībvalstīm “veikt vajadzīgos pasākumus, lai strauji un būtiski samazinātu bērnu nabadzību, sniedzot visiem bērniem vienādas iespējas neatkarīgi no viņu sociālās izcelsmes”. |
| --- | --- |

2.3

Eiropadome 2006. gada martā pieprasīja dalībvalstīm “veikt vajadzīgos pasākumus, lai strauji un būtiski samazinātu bērnu nabadzību, sniedzot visiem bērniem vienādas iespējas neatkarīgi no viņu sociālās izcelsmes”.

| 2.4 | Ar šo paziņojumu minētie lēmumi tiek īstenoti. |
| --- | --- |

2.4

Ar šo paziņojumu minētie lēmumi tiek īstenoti.

3.   Vispārīgas piezīmes.

| 3.1 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām”, kurā ir pievērsta uzmanība visiem bērniem vecumā līdz 18 gadiem. Komiteja atbalsta šo nozīmīgo Komisijas iniciatīvu, kuras mērķis ir likt pamatus bērnu tiesību ievērošanas politikai. Komiteja jo īpaši uzsver priekšlikumu izstrādāt visaptverošu ES stratēģiju, lai efektīvi veicinātu un nodrošinātu bērnu tiesību ievērošanu gan Eiropas Savienības iekšējā politikā un ārpolitikā, kā arī atbalstītu dalībvalstis šajā jomā. |
| --- | --- |

3.1

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām”, kurā ir pievērsta uzmanība visiem bērniem vecumā līdz 18 gadiem. Komiteja atbalsta šo nozīmīgo Komisijas iniciatīvu, kuras mērķis ir likt pamatus bērnu tiesību ievērošanas politikai. Komiteja jo īpaši uzsver priekšlikumu izstrādāt visaptverošu ES stratēģiju, lai efektīvi veicinātu un nodrošinātu bērnu tiesību ievērošanu gan Eiropas Savienības iekšējā politikā un ārpolitikā, kā arī atbalstītu dalībvalstis šajā jomā.

| 3.2 | Eiropas nākotne arvien vairāk kļūst atkarīga no ES spējas veicināt bērniem labvēlīgas sabiedrības izveidi. Minētais paziņojums ir apliecinājums tam, ka bērnu tiesību veicināšana un aizsardzība izšķirīgi ietekmēs Eiropas Savienības nākotni un ka bērniem labvēlīgas sabiedrības izveide ES ir cieši saistīta ar nepieciešamību aizvien padziļināt un nostiprināt Eiropas integrāciju. Bērni ir svarīgi ne tikai kā nākamie pieaugušie un nākotnes darbaspēks, bet bērnība pati par sevi ir svarīgs un vērtīgs dzīves periods. |
| --- | --- |

3.2

Eiropas nākotne arvien vairāk kļūst atkarīga no ES spējas veicināt bērniem labvēlīgas sabiedrības izveidi. Minētais paziņojums ir apliecinājums tam, ka bērnu tiesību veicināšana un aizsardzība izšķirīgi ietekmēs Eiropas Savienības nākotni un ka bērniem labvēlīgas sabiedrības izveide ES ir cieši saistīta ar nepieciešamību aizvien padziļināt un nostiprināt Eiropas integrāciju. Bērni ir svarīgi ne tikai kā nākamie pieaugušie un nākotnes darbaspēks, bet bērnība pati par sevi ir svarīgs un vērtīgs dzīves periods.

| 3.3 | EESK izsaka nožēlu par to, ka ES konstitucionālais process ir nonācis strupceļā, jo Konstitucionālajā līgumā un Pamattiesību hartā bērna tiesības ir skaidri atzītas. Tādēļ bērnu tiesību jomā pastāvošais ierobežotais juridiskais pamats, kas iekļauts ES līgumos, ietekmēs iespējamos finansējuma avotus. |
| --- | --- |

3.3

EESK izsaka nožēlu par to, ka ES konstitucionālais process ir nonācis strupceļā, jo Konstitucionālajā līgumā un Pamattiesību hartā bērna tiesības ir skaidri atzītas. Tādēļ bērnu tiesību jomā pastāvošais ierobežotais juridiskais pamats, kas iekļauts ES līgumos, ietekmēs iespējamos finansējuma avotus.

| 3.4 | Atzīstot to, ka mūsdienu sabiedrībā bērni un jaunieši sastopas ar daudziem izaicinājumiem, EESK pēdējā desmitgadē pastāvīgi ir sniegusi ieguldījumu jaunatnes politikas attīstīšanā Kopienas līmenī. (6) Tā ir ierosinājusi svarīgas debates par tādiem īpaši nozīmīgiem jautājumiem kā jaunatnes nodarbinātība, sociālā integrācija, izglītība, mobilitāte, līdzdalība un NVO loma. |
| --- | --- |

3.4

Atzīstot to, ka mūsdienu sabiedrībā bērni un jaunieši sastopas ar daudziem izaicinājumiem, EESK pēdējā desmitgadē pastāvīgi ir sniegusi ieguldījumu jaunatnes politikas attīstīšanā Kopienas līmenī. (6) Tā ir ierosinājusi svarīgas debates par tādiem īpaši nozīmīgiem jautājumiem kā jaunatnes nodarbinātība, sociālā integrācija, izglītība, mobilitāte, līdzdalība un NVO loma.

| 3.5 | EESK atzinīgi vērtē atziņu, ka bērnu tiesības ir jāuzskata nevis vienkārši par vispārējo cilvēktiesību sastāvdaļu, bet gan par atsevišķu jomu. EESK uzskata, ka bērniem, ņemot vērā viņu neaizsargātību un specifiskās vajadzības, ir vajadzīgi īpaši aizsardzības pasākumi un rūpes, ieskaitot atbilstošu juridisko aizsardzību. |
| --- | --- |

3.5

EESK atzinīgi vērtē atziņu, ka bērnu tiesības ir jāuzskata nevis vienkārši par vispārējo cilvēktiesību sastāvdaļu, bet gan par atsevišķu jomu. EESK uzskata, ka bērniem, ņemot vērā viņu neaizsargātību un specifiskās vajadzības, ir vajadzīgi īpaši aizsardzības pasākumi un rūpes, ieskaitot atbilstošu juridisko aizsardzību.

| 3.6 | īpaši aicina stratēģijā atzīt ģimenes nozīmi, jo īpaši vecāku lomu, kā arī dalībvalstu pienākumu sniegt atbalstu vecākiem bērna audzināšanā, izmantojot ne tikai finanšu līdzekļus, bet gan visus pieejamos līdzekļus. |
| --- | --- |

3.6

īpaši aicina stratēģijā atzīt ģimenes nozīmi, jo īpaši vecāku lomu, kā arī dalībvalstu pienākumu sniegt atbalstu vecākiem bērna audzināšanā, izmantojot ne tikai finanšu līdzekļus, bet gan visus pieejamos līdzekļus.

| 3.7 | EESK atzinīgi vērtē bērna definīcijas pieņemšanu, par kritēriju nosakot astoņpadsmit gadu vecumu, kas ir saskaņā ar ANO Konvenciju par bērna tiesībām (UNCRC). Tā kā uz bērniem vecumā no 15 līdz 18 gadiem attiecas arī ES jaunatnes definīcija, būs jāveic minētajai vecuma grupai paredzētās ES politikas saskaņošana un koordinācija. Stratēģijā vajadzētu vairākkārt uzsvērt attiecīgos Eiropas Jaunatnes pakta mērķus un atklātās koordinācijas metodes piemērošanu jaunatnes jomā. |
| --- | --- |

3.7

EESK atzinīgi vērtē bērna definīcijas pieņemšanu, par kritēriju nosakot astoņpadsmit gadu vecumu, kas ir saskaņā ar ANO Konvenciju par bērna tiesībām (UNCRC). Tā kā uz bērniem vecumā no 15 līdz 18 gadiem attiecas arī ES jaunatnes definīcija, būs jāveic minētajai vecuma grupai paredzētās ES politikas saskaņošana un koordinācija. Stratēģijā vajadzētu vairākkārt uzsvērt attiecīgos Eiropas Jaunatnes pakta mērķus un atklātās koordinācijas metodes piemērošanu jaunatnes jomā.

| 3.8 | EESK mudina Komisiju izstrādāt obligātos standartus un iekļaut visaptverošus mērķus ar skaidriem uzdevumiem un laika grafikiem paziņojuma īstenošanai. |
| --- | --- |

3.8

EESK mudina Komisiju izstrādāt obligātos standartus un iekļaut visaptverošus mērķus ar skaidriem uzdevumiem un laika grafikiem paziņojuma īstenošanai.

| 3.9 | Eiropai ir vajadzīga pastāvīga bērnu līdzdalība, lai viņi iesaistītos integrētas, konkurētspējīgas, drošas un iekļaujošas Eiropas veidošanā. Ja Eiropas Savienība vēlas bērniem būt nozīmīga, tai būtiski ir jāietekmē bērnu dzīve un jāizrāda patiesa interese par viņu vajadzībām, kā arī tām jārod redzami un radoši risinājumi. |
| --- | --- |

3.9

Eiropai ir vajadzīga pastāvīga bērnu līdzdalība, lai viņi iesaistītos integrētas, konkurētspējīgas, drošas un iekļaujošas Eiropas veidošanā. Ja Eiropas Savienība vēlas bērniem būt nozīmīga, tai būtiski ir jāietekmē bērnu dzīve un jāizrāda patiesa interese par viņu vajadzībām, kā arī tām jārod redzami un radoši risinājumi.

| 3.10 | EESK atzinīgi vērtē Komisijas atziņu, ka bērniem — kā noteikts UNCRC 12. pantā — ir jāpauž savs viedoklis dialogos un saistībā ar tādiem lēmumiem, kas ietekmē viņu dzīvi. Ikviena politika, kuras mērķa grupa ir bērni, ir jāizstrādā, pamatojoties uz bērnu līdzdalības principu — minētais princips ir vairākkārt uzsvērts Eiropas un starptautiskajā līmenī (7). |
| --- | --- |

3.10

EESK atzinīgi vērtē Komisijas atziņu, ka bērniem — kā noteikts UNCRC 12. pantā — ir jāpauž savs viedoklis dialogos un saistībā ar tādiem lēmumiem, kas ietekmē viņu dzīvi. Ikviena politika, kuras mērķa grupa ir bērni, ir jāizstrādā, pamatojoties uz bērnu līdzdalības principu — minētais princips ir vairākkārt uzsvērts Eiropas un starptautiskajā līmenī (7).

| 3.11 | Turklāt EESK atzinīgi vērtē arī Komisijas ierosinātos pasākumus, lai bērnus tieši iesaistītu šajā procesā. Dalībvalstu un iestāžu pienākums ir nodrošināt nepieciešamos resursus un mehānismus, kā arī sniegt vajadzīgo atbalstu, lai veicinātu bērnu līdzdalību stratēģijas izstrādē. Bērni šajā procesā būtu jāiesaista jau no paša sākuma, izmantojot tādas katrai vecuma grupai piemērotas daudzveidīgas metodoloģijas kā, piemēram, mākslas nodarbības, vadītas diskusijas utt. Būtu jāuzsver tas, ka galvenais izaicinājums būs tādu bērnu iesaistīšana, kas nāk no nelabvēlīgām ģimenēm un pārstāv mazākumtautības, kā arī bērnu ar invaliditāti līdzdalība un iespēju vienlīdzības garantēšana visiem šādiem bērniem. |
| --- | --- |

3.11

Turklāt EESK atzinīgi vērtē arī Komisijas ierosinātos pasākumus, lai bērnus tieši iesaistītu šajā procesā. Dalībvalstu un iestāžu pienākums ir nodrošināt nepieciešamos resursus un mehānismus, kā arī sniegt vajadzīgo atbalstu, lai veicinātu bērnu līdzdalību stratēģijas izstrādē. Bērni šajā procesā būtu jāiesaista jau no paša sākuma, izmantojot tādas katrai vecuma grupai piemērotas daudzveidīgas metodoloģijas kā, piemēram, mākslas nodarbības, vadītas diskusijas utt. Būtu jāuzsver tas, ka galvenais izaicinājums būs tādu bērnu iesaistīšana, kas nāk no nelabvēlīgām ģimenēm un pārstāv mazākumtautības, kā arī bērnu ar invaliditāti līdzdalība un iespēju vienlīdzības garantēšana visiem šādiem bērniem.

| 3.12 | Politikas veidošanā izmantojot horizontālu pieeju, varēs izstrādāt saskaņotāku un efektīvāku stratēģiju. Izstrādājot, piemēram, nodarbinātības pamatnostādnes, dalībvalstis regulāri konsultējas ar darba devēju un arodbiedrību organizācijām. Līdzīgi var secināt, ka arī šīs iniciatīvas izdošanās ir atkarīga no visu iesaistīto pušu — jo īpaši bērnu, bērnu organizāciju, kā arī vecāku, sociālo partneru, reģionālo un vietējo pašvaldību un dalībvalstu — līdzdalības. |
| --- | --- |

3.12

Politikas veidošanā izmantojot horizontālu pieeju, varēs izstrādāt saskaņotāku un efektīvāku stratēģiju. Izstrādājot, piemēram, nodarbinātības pamatnostādnes, dalībvalstis regulāri konsultējas ar darba devēju un arodbiedrību organizācijām. Līdzīgi var secināt, ka arī šīs iniciatīvas izdošanās ir atkarīga no visu iesaistīto pušu — jo īpaši bērnu, bērnu organizāciju, kā arī vecāku, sociālo partneru, reģionālo un vietējo pašvaldību un dalībvalstu — līdzdalības.

| 3.13 | Tādēļ EESK izsaka cerību, ka šis paziņojums veicinās lēmumu pieņēmēju, vietējo un reģionālo pašvaldību, nevalstisko organizāciju un bērnu ciešākas partnerības veidošanos gan Eiropas, gan valstu līmenī. Bērnu un bērnu organizāciju patiesa un pastāvīga iesaistīšana politikas izstrādāšanā un īstenošanā nodrošinās viņiem patiesi svarīgo jautājumu risināšanu un bērni apzināsies, ka viņi paši ir nākotnes stratēģijas veidotāji. |
| --- | --- |

3.13

Tādēļ EESK izsaka cerību, ka šis paziņojums veicinās lēmumu pieņēmēju, vietējo un reģionālo pašvaldību, nevalstisko organizāciju un bērnu ciešākas partnerības veidošanos gan Eiropas, gan valstu līmenī. Bērnu un bērnu organizāciju patiesa un pastāvīga iesaistīšana politikas izstrādāšanā un īstenošanā nodrošinās viņiem patiesi svarīgo jautājumu risināšanu un bērni apzināsies, ka viņi paši ir nākotnes stratēģijas veidotāji.

| 3.14 | Bērni nav viendabīga grupa. Tādēļ EESK iesaka, ka ES un dalībvalstu līmenī izstrādātajās politikās būtu jāņem vērā bērnu daudzveidība un dažādās vajadzības, kas var būt saistītas, piemēram, ar bērna ģeogrāfisko atrašanās vietu, vecumu, dzimumu, piederību kādai etniskai grupai, reliģijai vai kultūrai, kā arī valodu, invaliditāti vai ģimenes struktūru. Īpaša uzmanība būs jāpievērš nabadzības, sociālās atstumtības, invaliditātes, diskriminācijas un rasisma ietekmei, kā arī mazākumtautību pārstāvju un bēgļu bērnu stāvoklim gan ES teritorijā, gan arī visā pasaulē. |
| --- | --- |

3.14

Bērni nav viendabīga grupa. Tādēļ EESK iesaka, ka ES un dalībvalstu līmenī izstrādātajās politikās būtu jāņem vērā bērnu daudzveidība un dažādās vajadzības, kas var būt saistītas, piemēram, ar bērna ģeogrāfisko atrašanās vietu, vecumu, dzimumu, piederību kādai etniskai grupai, reliģijai vai kultūrai, kā arī valodu, invaliditāti vai ģimenes struktūru. Īpaša uzmanība būs jāpievērš nabadzības, sociālās atstumtības, invaliditātes, diskriminācijas un rasisma ietekmei, kā arī mazākumtautību pārstāvju un bēgļu bērnu stāvoklim gan ES teritorijā, gan arī visā pasaulē.

| 3.15 | EESK atzinīgi vērtē atziņu, ka “bērnu stāvokli ietekmē arī viņu dzīvesvieta”. Bērni var atrasties nelabvēlīgākā stāvoklī tādēļ, ka viņiem ir liegta vienlīdzīga pieeja viņu dzīvesvietā piedāvātajiem pakalpojumiem, piemēram, kvalitatīvai izglītībai, veselības aprūpei, nodrošināšanai ar mājokli un izmitināšanai, sociālajiem pakalpojumiem, sabiedriskajam transportam, rotaļu un atpūtas infrastruktūrai, kā arī informācijai un iespējām piedalīties pilsoniskās sabiedrības dzīvē. EESK iesaka stratēģijā iekļaut īpašus mērķus, lai visiem bērniem neatkarīgi no viņu ģeogrāfiskās atrašanās vietas nodrošinātu vienādas iespējas; šāda pieeja veicinās pasākumu pastiprināšanu cīņā ar bērnu nabadzību. |
| --- | --- |

3.15

EESK atzinīgi vērtē atziņu, ka “bērnu stāvokli ietekmē arī viņu dzīvesvieta”. Bērni var atrasties nelabvēlīgākā stāvoklī tādēļ, ka viņiem ir liegta vienlīdzīga pieeja viņu dzīvesvietā piedāvātajiem pakalpojumiem, piemēram, kvalitatīvai izglītībai, veselības aprūpei, nodrošināšanai ar mājokli un izmitināšanai, sociālajiem pakalpojumiem, sabiedriskajam transportam, rotaļu un atpūtas infrastruktūrai, kā arī informācijai un iespējām piedalīties pilsoniskās sabiedrības dzīvē. EESK iesaka stratēģijā iekļaut īpašus mērķus, lai visiem bērniem neatkarīgi no viņu ģeogrāfiskās atrašanās vietas nodrošinātu vienādas iespējas; šāda pieeja veicinās pasākumu pastiprināšanu cīņā ar bērnu nabadzību.

| 3.16 | Komiteja izsaka nožēlu, ka lielāka uzmanība nav veltīta meiteņu, bērnu invalīdu, migrantu, patvēruma meklētāju un bēgļu bērnu stāvoklim gan ES teritorijā, gan arī visā pasaulē. |
| --- | --- |

3.16

Komiteja izsaka nožēlu, ka lielāka uzmanība nav veltīta meiteņu, bērnu invalīdu, migrantu, patvēruma meklētāju un bēgļu bērnu stāvoklim gan ES teritorijā, gan arī visā pasaulē.

| 3.17 | Ņemot vērā Komisijas apņemšanos iekļaut cilvēkus ar invaliditāti (kas skaidri apstiprināta 2003. gada Eiropas rīcības plānā par vienādām iespējām cilvēkiem ar invaliditāti), (8), invalīdi būtu jāiekļauj stratēģijā, lai nodrošinātu bērnu ar invaliditāti pilnīgu un vienlīdzīgu līdzdalību un iesaistīšanu. |
| --- | --- |

3.17

Ņemot vērā Komisijas apņemšanos iekļaut cilvēkus ar invaliditāti (kas skaidri apstiprināta 2003. gada Eiropas rīcības plānā par vienādām iespējām cilvēkiem ar invaliditāti), (8), invalīdi būtu jāiekļauj stratēģijā, lai nodrošinātu bērnu ar invaliditāti pilnīgu un vienlīdzīgu līdzdalību un iesaistīšanu.

| 3.18 | EESK atbalsta “Sieviešu statusa komisijas 2007” secinājumu, ka “atzīstot to, ka attiecībā uz sieviešu līdzdalību visu līmeņu lēmumu pieņemšanas procesā ir panākts neliels progress, bažas tomēr izraisa nopietni un pastāvīgi, daudzi un dažāda veida šķēršļi, kas joprojām kavē sieviešu virzīšanos uz augšu un viņu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā, tostarp arī nabadzības feminizācija, nevienlīdzīga pieeja veselības aprūpes pakalpojumiem, izglītībai, apmācībai un darba iespējām, kā arī bruņoti konflikti un drošības vakuums” (9). |
| --- | --- |

3.18

EESK atbalsta “Sieviešu statusa komisijas 2007” secinājumu, ka “atzīstot to, ka attiecībā uz sieviešu līdzdalību visu līmeņu lēmumu pieņemšanas procesā ir panākts neliels progress, bažas tomēr izraisa nopietni un pastāvīgi, daudzi un dažāda veida šķēršļi, kas joprojām kavē sieviešu virzīšanos uz augšu un viņu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā, tostarp arī nabadzības feminizācija, nevienlīdzīga pieeja veselības aprūpes pakalpojumiem, izglītībai, apmācībai un darba iespējām, kā arī bruņoti konflikti un drošības vakuums” (9).

| 3.19 | EESK izsaka nožēlu, ka paziņojumā nav minēta nepieciešamība nodrošināt kvalitatīvu “pirmsskolas izglītību un agrīnu attīstību” bērniem vecumā līdz sešiem gadiem, neskatoties uz to, ka bērnu aprūpes pakalpojumi bērnu dienas aprūpe ir ES politikas ilgtermiņa un prioritārs mērķis un ES ir izvirzījusi kvantitatīvus mērķus. EESK īpaši aicina minēto jomu skaidri iekļaut ierosinātajā stratēģijā, jo tā būtiski ietekmē bērnu dzīvi un labklājību un ir tieši saistīta ar Komisijas paziņojumā izvirzītajiem mērķiem. (10) Komiteja jo īpaši aicina bērnu aprūpes jomā izvirzīt papildu kvalitatīvus mērķus, ņemot vērā bērna tiesības un intereses un pamatojoties uz Padomes un EK bērnu aprūpes tīkla agrāko veikumu. (11) |
| --- | --- |

3.19

EESK izsaka nožēlu, ka paziņojumā nav minēta nepieciešamība nodrošināt kvalitatīvu “pirmsskolas izglītību un agrīnu attīstību” bērniem vecumā līdz sešiem gadiem, neskatoties uz to, ka bērnu aprūpes pakalpojumi bērnu dienas aprūpe ir ES politikas ilgtermiņa un prioritārs mērķis un ES ir izvirzījusi kvantitatīvus mērķus. EESK īpaši aicina minēto jomu skaidri iekļaut ierosinātajā stratēģijā, jo tā būtiski ietekmē bērnu dzīvi un labklājību un ir tieši saistīta ar Komisijas paziņojumā izvirzītajiem mērķiem. (10) Komiteja jo īpaši aicina bērnu aprūpes jomā izvirzīt papildu kvalitatīvus mērķus, ņemot vērā bērna tiesības un intereses un pamatojoties uz Padomes un EK bērnu aprūpes tīkla agrāko veikumu. (11)

| 3.20 | EESK atbalsta Eiropas Savienības pašreizējos pasākumus cīņā ar bērnu nabadzību. Dalībvalstīm tomēr ir jāpieliek lielākas pūles, lai izskaustu bērnu nabadzību, un jāizvirza tuvākajā nākotnē sasniedzami mērķi. Minētās problēmas risināšanai būs jāizstrādā visaptveroša, stabila un pilnībā finansēta rīcības programma, kurā ņemts vērā bērnu nabadzības daudzveidīgais raksturs. Tajā jāpievērš īpaša uzmanība maznodrošinātu strādnieku un bezdarbnieku bērnu atbalstam. Bērnu nabadzība ievērojami ietekmē bērnu iespējas tādās jomās kā, piemēram, veselības aprūpe un izglītība un pat bērnu izredzes kādreiz nākotnē izrauties no nabadzības. Dalībvalstīm nekavējoties jāīsteno politika, kas vērsta uz visu iepriekš minēto problēmu risināšanu. |
| --- | --- |

3.20

EESK atbalsta Eiropas Savienības pašreizējos pasākumus cīņā ar bērnu nabadzību. Dalībvalstīm tomēr ir jāpieliek lielākas pūles, lai izskaustu bērnu nabadzību, un jāizvirza tuvākajā nākotnē sasniedzami mērķi. Minētās problēmas risināšanai būs jāizstrādā visaptveroša, stabila un pilnībā finansēta rīcības programma, kurā ņemts vērā bērnu nabadzības daudzveidīgais raksturs. Tajā jāpievērš īpaša uzmanība maznodrošinātu strādnieku un bezdarbnieku bērnu atbalstam. Bērnu nabadzība ievērojami ietekmē bērnu iespējas tādās jomās kā, piemēram, veselības aprūpe un izglītība un pat bērnu izredzes kādreiz nākotnē izrauties no nabadzības. Dalībvalstīm nekavējoties jāīsteno politika, kas vērsta uz visu iepriekš minēto problēmu risināšanu.

| 3.21 | Vēl viens būtisks izaicinājums tādu bērnu aprūpe, kuriem nav ģimenes vai pastāv risks to zaudēt. Lai gan apstākļi, kas izraisa šādu situāciju, dažādās valstīs atšķiras, principā tā var būt gan ģimenes iziršana, nabadzība un HIV/AIDS, gan arī ar uzvedību, atkarību vai vecākiem saistītas problēmas. Stratēģijā būtu jāiekļauj mērķis izstrādāt skaidras profilaktiskas stratēģijas un ģimenes atbalsta programmas. |
| --- | --- |

3.21

Vēl viens būtisks izaicinājums tādu bērnu aprūpe, kuriem nav ģimenes vai pastāv risks to zaudēt. Lai gan apstākļi, kas izraisa šādu situāciju, dažādās valstīs atšķiras, principā tā var būt gan ģimenes iziršana, nabadzība un HIV/AIDS, gan arī ar uzvedību, atkarību vai vecākiem saistītas problēmas. Stratēģijā būtu jāiekļauj mērķis izstrādāt skaidras profilaktiskas stratēģijas un ģimenes atbalsta programmas.

| 3.22 | Citas jomas, kur dalībvalstis sastopas ar izaicinājumiem un kurās būtu lietderīgi izvirzīt mērķus un veicināt mācīšanos no labas prakses, ir tiesvedība ar jaunatni saistītās lietās un ģimenes tiesības, veselīga uztura veicināšana, lai uzlabotu bērnu veselību un risinātu ar lieko svaru saistītās problēmas, kā arī ģimenei draudzīgas darba politikas veicināšana. |
| --- | --- |

3.22

Citas jomas, kur dalībvalstis sastopas ar izaicinājumiem un kurās būtu lietderīgi izvirzīt mērķus un veicināt mācīšanos no labas prakses, ir tiesvedība ar jaunatni saistītās lietās un ģimenes tiesības, veselīga uztura veicināšana, lai uzlabotu bērnu veselību un risinātu ar lieko svaru saistītās problēmas, kā arī ģimenei draudzīgas darba politikas veicināšana.

| 3.23 | Ja bērni ir ievietoti audzināšanas iestādēs, ir jāveic pasākumi viņu tiesību aizsardzībai un veicināšanai. Stratēģijā skaidri būtu jāmin nepieciešamība izstrādāt Eiropas vadlīnijas un kvalitātes standartus attiecībā uz bērniem aprūpes iestādēs, ņemot vērā normas, ieteikumus un protokolus, ko izstrādājušas tādas starptautiskās organizācijas kā UNICE, PVO un Eiropas Padome. (12) |
| --- | --- |

3.23

Ja bērni ir ievietoti audzināšanas iestādēs, ir jāveic pasākumi viņu tiesību aizsardzībai un veicināšanai. Stratēģijā skaidri būtu jāmin nepieciešamība izstrādāt Eiropas vadlīnijas un kvalitātes standartus attiecībā uz bērniem aprūpes iestādēs, ņemot vērā normas, ieteikumus un protokolus, ko izstrādājušas tādas starptautiskās organizācijas kā UNICE, PVO un Eiropas Padome. (12)

| 3.24 | EESK atzinīgi vērtē pirms neilga laika publicēto neatkarīgā eksperta Paulo Sergio Pinheiro kga ziņojumu ANO pētījumam par vardarbību pret bērniem. (13)Ziņojumā “dalībvalstis tiek īpaši aicinātas aizliegt visus šīs vardarbības veidus visās tās izpausmēs, ieskaitot visus miesas sodus, tādas ļaundabīgas ieražas kā agras un piespiedu laulības, sieviešu ģenitālo mutilāciju, tā sauktos goda aizskaršanas noziegumus, t.i., seksuālo vardarbību un spīdzināšanu un citus nežēlīgus, necilvēciskus vai pazemojošus izturēšanās vai soda veidus”. (14) EESK aicina Komisiju apsvērt jautājumu par īpaša pārstāvja vardarbības pret bērniem jautājumos iecelšanu, lai veicinātu un atbalstītu ziņojumā izvirzīto ieteikumu īstenošanu. |
| --- | --- |

3.24

EESK atzinīgi vērtē pirms neilga laika publicēto neatkarīgā eksperta Paulo Sergio Pinheiro kga ziņojumu ANO pētījumam par vardarbību pret bērniem. (13)Ziņojumā “dalībvalstis tiek īpaši aicinātas aizliegt visus šīs vardarbības veidus visās tās izpausmēs, ieskaitot visus miesas sodus, tādas ļaundabīgas ieražas kā agras un piespiedu laulības, sieviešu ģenitālo mutilāciju, tā sauktos goda aizskaršanas noziegumus, t.i., seksuālo vardarbību un spīdzināšanu un citus nežēlīgus, necilvēciskus vai pazemojošus izturēšanās vai soda veidus”. (14) EESK aicina Komisiju apsvērt jautājumu par īpaša pārstāvja vardarbības pret bērniem jautājumos iecelšanu, lai veicinātu un atbalstītu ziņojumā izvirzīto ieteikumu īstenošanu.

4.   Bērnu tiesības ES līmenī.

| 4.1 | EESK atzinīgi vērtē atziņu, ka dalībvalstīm jāievēro starptautiskie nolīgumi, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencija par bērna tiesībām (UNCRC), ko ir ratificējušas visas ES dalībvalstis. Pasaules mērogā UNCRC nav ratificējušas vienīgi ASV un Somālija. Tāpēc īpaša nozīme ir arī Starptautiskās darba organizācijas (ILO) pamatkonvencijām par bērnu darba aizliegumu. |
| --- | --- |

4.1

EESK atzinīgi vērtē atziņu, ka dalībvalstīm jāievēro starptautiskie nolīgumi, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencija par bērna tiesībām (UNCRC), ko ir ratificējušas visas ES dalībvalstis. Pasaules mērogā UNCRC nav ratificējušas vienīgi ASV un Somālija. Tāpēc īpaša nozīme ir arī Starptautiskās darba organizācijas (ILO) pamatkonvencijām par bērnu darba aizliegumu.

| 4.2 | EESK izsaka nožēlu, ka paziņojumā noteiktāk nav norādīts, ka dalībvalstīm pēc iespējas ātrākā laikā ir jāpilda to Eiropas līmeņa un starptautiskās saistības attiecībā uz bērnu tiesību ievērošanu, jo īpaši tās, kas noteiktas ANO Konvencijā par bērna tiesībām. EESK uzskata, ka Eiropas Savienībā dalībvalstu līmenī ir vēl daudz jāpaveic, lai juridiskajā un praktiskajā līmenī nodrošinātu atbilstību dalībvalstu pašreizējām saistībām, kas izriet, piemēram, no ANO Bērna tiesību konvencijas, Eiropas Cilvēktiesību konvencijas un Eiropas Padomes instrumentiem. Šajā jomā paveiktais būtu jāņem vērā ierosinātajā ietekmes novērtējumā, ar ko novērtēs ES pašreizējo darbību bērnu tiesību jomā. Minētajā jomā varētu izmantot atzinumus, ko visu dalībvalstu NVO un valdības izstrādā ik pa pieciem gadiem attiecībā uz bērnu stāvokli un un ANO Bērna tiesību konvencijas piemērošanu; varētu veikt minēto atzinumu otrreizēju analīzi. |
| --- | --- |

4.2

EESK izsaka nožēlu, ka paziņojumā noteiktāk nav norādīts, ka dalībvalstīm pēc iespējas ātrākā laikā ir jāpilda to Eiropas līmeņa un starptautiskās saistības attiecībā uz bērnu tiesību ievērošanu, jo īpaši tās, kas noteiktas ANO Konvencijā par bērna tiesībām. EESK uzskata, ka Eiropas Savienībā dalībvalstu līmenī ir vēl daudz jāpaveic, lai juridiskajā un praktiskajā līmenī nodrošinātu atbilstību dalībvalstu pašreizējām saistībām, kas izriet, piemēram, no ANO Bērna tiesību konvencijas, Eiropas Cilvēktiesību konvencijas un Eiropas Padomes instrumentiem. Šajā jomā paveiktais būtu jāņem vērā ierosinātajā ietekmes novērtējumā, ar ko novērtēs ES pašreizējo darbību bērnu tiesību jomā. Minētajā jomā varētu izmantot atzinumus, ko visu dalībvalstu NVO un valdības izstrādā ik pa pieciem gadiem attiecībā uz bērnu stāvokli un un ANO Bērna tiesību konvencijas piemērošanu; varētu veikt minēto atzinumu otrreizēju analīzi.

| 4.3 | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu analizēt to šķēršļu apjomu un iemeslus, kas bērniem neļauj pilnībā īstenot savas tiesības. Svarīgi būs ne tikai “izvērtēt tās [ES] pašreizējās rīcības efektivitāti”, bet arī veicināt dalībvalstu progresa izvērtējumu saskaņā ar UNCRC, izmantojot salīdzinošu datu analīzi, kā norādīts ietekmes novērtējumā. |
| --- | --- |

4.3

EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu analizēt to šķēršļu apjomu un iemeslus, kas bērniem neļauj pilnībā īstenot savas tiesības. Svarīgi būs ne tikai “izvērtēt tās [ES] pašreizējās rīcības efektivitāti”, bet arī veicināt dalībvalstu progresa izvērtējumu saskaņā ar UNCRC, izmantojot salīdzinošu datu analīzi, kā norādīts ietekmes novērtējumā.

| 4.4 | EESK iesaka kā prioritāti noteikt salīdzināmu rādītāju kopuma izstrādāšanu, kā arī atbilstīgu datu apkopošanu dalībvalstu līmenī. Attiecībā uz atklātās koordinācijas metodi patlaban tiek veikts pastāvīgs darbs, lai izstrādātu bērna labklājības līmeņa rādītāju (vai rādītāju kopumu), un noteiktu, kādus statistikas datu veidus vajadzētu izmantot, lai noteiktu ar ienākumu apjomu saistītās nabadzības līmeni, kā arī raksturotu materiālo nenodrošinātību un mājokļus (15)Dalībvalstu līmenī arī ir daudz dažādu datu kopumu (16). Rādītājiem ir jāatspoguļo bērna pieredze un patiesās intereses, un šo mērķi var sasniegt, veicinot bērnu iesaistīšanos iespējamo rādītāju noteikšanā. |
| --- | --- |

4.4

EESK iesaka kā prioritāti noteikt salīdzināmu rādītāju kopuma izstrādāšanu, kā arī atbilstīgu datu apkopošanu dalībvalstu līmenī. Attiecībā uz atklātās koordinācijas metodi patlaban tiek veikts pastāvīgs darbs, lai izstrādātu bērna labklājības līmeņa rādītāju (vai rādītāju kopumu), un noteiktu, kādus statistikas datu veidus vajadzētu izmantot, lai noteiktu ar ienākumu apjomu saistītās nabadzības līmeni, kā arī raksturotu materiālo nenodrošinātību un mājokļus (15)Dalībvalstu līmenī arī ir daudz dažādu datu kopumu (16). Rādītājiem ir jāatspoguļo bērna pieredze un patiesās intereses, un šo mērķi var sasniegt, veicinot bērnu iesaistīšanos iespējamo rādītāju noteikšanā.

| 4.5 | EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu ņemt vērā bērnu tiesības, izstrādājot EK leģislatīvas un neleģislatīvas iniciatīvas, kas var ietekmēt minētās tiesības. Svarīgi būs noteikt galvenās jomas, kas būtiski skar bērnus, tostarp arī tās, kuras parasti ar viņiem nesaistās — piemēram, sabiedriskais transports —, bet patiesībā ievērojami ietekmē viņu dzīvi. |
| --- | --- |

4.5

EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu ņemt vērā bērnu tiesības, izstrādājot EK leģislatīvas un neleģislatīvas iniciatīvas, kas var ietekmēt minētās tiesības. Svarīgi būs noteikt galvenās jomas, kas būtiski skar bērnus, tostarp arī tās, kuras parasti ar viņiem nesaistās — piemēram, sabiedriskais transports —, bet patiesībā ievērojami ietekmē viņu dzīvi.

| 4.6 | EESK iesaka atklāto koordinācijas metodi izmantot kā mehānismu dalībvalstu sadarbībai un kā līdzekli, lai mācītos no paraugprakses, kas izveidojusies saistībā ar UNCRC īstenošanu. |
| --- | --- |

4.6

EESK iesaka atklāto koordinācijas metodi izmantot kā mehānismu dalībvalstu sadarbībai un kā līdzekli, lai mācītos no paraugprakses, kas izveidojusies saistībā ar UNCRC īstenošanu.

| 4.7 | EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu pulcēt interešu grupas Eiropas Bērnu tiesību forumā un izveidot diskusiju un darba platformu internetā. EESK centīsies būt šā nozīmīgā foruma aktīvs loceklis. |
| --- | --- |

4.7

EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu pulcēt interešu grupas Eiropas Bērnu tiesību forumā un izveidot diskusiju un darba platformu internetā. EESK centīsies būt šā nozīmīgā foruma aktīvs loceklis.

| 4.8 | EESK atzinīgi vērtē paziņojumā ierosinātos īstermiņa pasākumus, lai risinātu dažas steidzamas problēmas. Papildus minētajiem pasākumiem Komiteja uzsver, ka steidzami ir jāizveido instruments, lai veicinātu policijas spēku starptautisku sadarbību attiecībā uz tādu sodāmības reģistru pārbaudi, kuros ir iekļauta informācija par personālu un brīvprātīgajiem, kas strādā ar bērniem. EESK īpaši aicina stratēģijā apsvērt jautājumu par tāda ES reģistra izveidi, kas būtu pieejams policijas spēkiem un kurā tiktu iekļautas personas, kas sodītas par seksuāla rakstura noziegumiem pret bērniem. |
| --- | --- |

4.8

EESK atzinīgi vērtē paziņojumā ierosinātos īstermiņa pasākumus, lai risinātu dažas steidzamas problēmas. Papildus minētajiem pasākumiem Komiteja uzsver, ka steidzami ir jāizveido instruments, lai veicinātu policijas spēku starptautisku sadarbību attiecībā uz tādu sodāmības reģistru pārbaudi, kuros ir iekļauta informācija par personālu un brīvprātīgajiem, kas strādā ar bērniem. EESK īpaši aicina stratēģijā apsvērt jautājumu par tāda ES reģistra izveidi, kas būtu pieejams policijas spēkiem un kurā tiktu iekļautas personas, kas sodītas par seksuāla rakstura noziegumiem pret bērniem.

| 4.9 | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izstrādāt saziņas stratēģiju attiecībā uz bērnu tiesībām, kā arī priekšlikumu informāciju par bērnu tiesībām sniegt bērniem draudzīgā veidā. Komiteja īpaši aicina šos informatīvos materiālus veidot, pamatojoties uz UNCRC, un visas informācijas kampaņas attiecīgi piemērot vecuma grupai, nodrošināt to tulkojumu dažādās valodās un tās padarīt pieejamas bērniem ar invaliditāti. |
| --- | --- |

4.9

EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izstrādāt saziņas stratēģiju attiecībā uz bērnu tiesībām, kā arī priekšlikumu informāciju par bērnu tiesībām sniegt bērniem draudzīgā veidā. Komiteja īpaši aicina šos informatīvos materiālus veidot, pamatojoties uz UNCRC, un visas informācijas kampaņas attiecīgi piemērot vecuma grupai, nodrošināt to tulkojumu dažādās valodās un tās padarīt pieejamas bērniem ar invaliditāti.

| 4.10 | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izveidot Komisijas starpdienestu grupu. Komiteja centīsies panākt, lai šajā grupā darbotos tās pārstāvji. EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu kā Komisijas struktūrvienību izveidot Bērnu tiesību aizsardzības nodaļu un iecelt Komisijas koordinatoru bērnu tiesību jautājumos. EESK atzīmē koordinatora bērnu tiesību jautājumos svarīgo lomu stratēģijas sekmīgā īstenošanā. |
| --- | --- |

4.10

EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izveidot Komisijas starpdienestu grupu. Komiteja centīsies panākt, lai šajā grupā darbotos tās pārstāvji. EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu kā Komisijas struktūrvienību izveidot Bērnu tiesību aizsardzības nodaļu un iecelt Komisijas koordinatoru bērnu tiesību jautājumos. EESK atzīmē koordinatora bērnu tiesību jautājumos svarīgo lomu stratēģijas sekmīgā īstenošanā.

| 4.11 | EESK īpaši aicina šo jauno pasākumu īstenošanai un struktūrām piešķirt nepieciešamos finanšu un cilvēkresursus, koordinatoram nodrošināt pietiekami augstu statusu un politisko ietekmi, lai garantētu viņam izvirzīto mērķu sasniegšanu, kā arī noteikt politiskas saistības attiecībā uz Komisijas paziņojuma īstenošanu un Zaļās grāmatas un ES stratēģijas izstrādi. Komiteja ierosina Eiropas Parlamentam apsvērt īpaša instrumenta izveidi stratēģijas un tajā ierosināto darbību finansēšanai. |
| --- | --- |

4.11

EESK īpaši aicina šo jauno pasākumu īstenošanai un struktūrām piešķirt nepieciešamos finanšu un cilvēkresursus, koordinatoram nodrošināt pietiekami augstu statusu un politisko ietekmi, lai garantētu viņam izvirzīto mērķu sasniegšanu, kā arī noteikt politiskas saistības attiecībā uz Komisijas paziņojuma īstenošanu un Zaļās grāmatas un ES stratēģijas izstrādi. Komiteja ierosina Eiropas Parlamentam apsvērt īpaša instrumenta izveidi stratēģijas un tajā ierosināto darbību finansēšanai.

| 4.12 | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu katru gadu izstrādāt progresa ziņojumu. Komiteja lūdz ar to konsultēties par minētā ziņojuma izstrādi un nodrošināt tā pieejamību sabiedrībai. |
| --- | --- |

4.12

EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu katru gadu izstrādāt progresa ziņojumu. Komiteja lūdz ar to konsultēties par minētā ziņojuma izstrādi un nodrošināt tā pieejamību sabiedrībai.

5.   Bērnu tiesības starptautiskā līmenī.

| 5.1 | EESK atzinīgi vērtē to, ka paziņojumā uzmanība ir pievērsta gan bērniem Eiropas Savienībā, gan arī bērniem, kas dzīvo ārpus tās robežām. EESK tomēr izsaka nožēlu, ka teksta secība rada iespaidu, ka “stāvoklis pasaulē” un starptautiskais dialogs tiek uzskatīti par nozīmīgākiem jautājumiem neka stāvoklis ES un starpvalstu dialogs. Komiteja iesaka stratēģijā veltīt vienādu uzmanību gan stāvoklim pasaulē, no vienas puses, gan ES iekšējam un starpvalstu dialogam un pasākumiem, no otras puses. |
| --- | --- |

5.1

EESK atzinīgi vērtē to, ka paziņojumā uzmanība ir pievērsta gan bērniem Eiropas Savienībā, gan arī bērniem, kas dzīvo ārpus tās robežām. EESK tomēr izsaka nožēlu, ka teksta secība rada iespaidu, ka “stāvoklis pasaulē” un starptautiskais dialogs tiek uzskatīti par nozīmīgākiem jautājumiem neka stāvoklis ES un starpvalstu dialogs. Komiteja iesaka stratēģijā veltīt vienādu uzmanību gan stāvoklim pasaulē, no vienas puses, gan ES iekšējam un starpvalstu dialogam un pasākumiem, no otras puses.

| 5.2 | Eiropas Savienībai un dalībvalstīm divpusējos nolīgumos un attiecībās ar trešām valstīm regulāri jāņem vērā ANO Bērna tiesību komitejas ieteikumi (noslēguma apsvērumi). |
| --- | --- |

5.2

Eiropas Savienībai un dalībvalstīm divpusējos nolīgumos un attiecībās ar trešām valstīm regulāri jāņem vērā ANO Bērna tiesību komitejas ieteikumi (noslēguma apsvērumi).

| 5.3 | EESK atzinīgi vērtē atziņu, ka gandrīz visās pasaules valstīs veiktā UNCRC ratifikācija nodrošina īpaši stabilu pamatu Eiropas Komisijas un valstu, kas nav ES dalībvalstis, sadarbībai. Komiteja tomēr izsaka nožēlu, ka paziņojumā nav izmantota iespēja šo ratifikāciju, ko ir veikušas visas dalībvalstis, izmantot kā pamatu dalībvalstu sadarbībai un kā izdevību mācīties no labas prakses. |
| --- | --- |

5.3

EESK atzinīgi vērtē atziņu, ka gandrīz visās pasaules valstīs veiktā UNCRC ratifikācija nodrošina īpaši stabilu pamatu Eiropas Komisijas un valstu, kas nav ES dalībvalstis, sadarbībai. Komiteja tomēr izsaka nožēlu, ka paziņojumā nav izmantota iespēja šo ratifikāciju, ko ir veikušas visas dalībvalstis, izmantot kā pamatu dalībvalstu sadarbībai un kā izdevību mācīties no labas prakses.

| 5.4 | EESK iesaka, ka kāda daļa no ES līdzekļiem attīstības atbalstam būtu jāiegulda pasākumos, kas uzlabo bērnu stāvokli. |
| --- | --- |

5.4

EESK iesaka, ka kāda daļa no ES līdzekļiem attīstības atbalstam būtu jāiegulda pasākumos, kas uzlabo bērnu stāvokli.

6.   Pateicība.

| 6.1 | Izstrādājot šo atzinumu, EESK konsultējās ar vairākām bērnu organizācijām un tīkliem, kuru darbība saistīta ar bērniem, un vēlas tiem pateikties par sniegto ieguldījumu. (17) |
| --- | --- |

6.1

Izstrādājot šo atzinumu, EESK konsultējās ar vairākām bērnu organizācijām un tīkliem, kuru darbība saistīta ar bērniem, un vēlas tiem pateikties par sniegto ieguldījumu. (17)

7.   Īpaši komentāri par terminoloģiju. (18)

| 7.1 | Jēdziens “seksuālā vardarbība” būtu jāaizstāj ar terminu “seksuālā izmantošana”. |
| --- | --- |

7.1

Jēdziens “seksuālā vardarbība” būtu jāaizstāj ar terminu “seksuālā izmantošana”.

| 7.2 | Jēdziens “pasliktina” būtu jāaizstāj ar terminu “kavē” (attiecas vienīgi uz angļu valodu — tulkotāja piezīme). |
| --- | --- |

7.2

Jēdziens “pasliktina” būtu jāaizstāj ar terminu “kavē” (attiecas vienīgi uz angļu valodu — tulkotāja piezīme).

| 7.3 | Izteikums “beidzoties bērna vecumam” būtu jāaizstāj ar terminu “iestājoties pusaudža vecumam”. |
| --- | --- |

7.3

Izteikums “beidzoties bērna vecumam” būtu jāaizstāj ar terminu “iestājoties pusaudža vecumam”.

| 7.4 | Jāprecizē jēdziena “piesārņojums telpās” nozīme. |
| --- | --- |

7.4

Jāprecizē jēdziena “piesārņojums telpās” nozīme.

Briselē, 2006. gada 13. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Apvienoto Nāciju Protokols, kura mērķis ir nepieļaut, izskaust un sodīt par cilvēku, īpaši sieviešu un bērnu tirdzniecību; Konvencijas par bērnu tiesībām Apvienoto Nāciju Protokols pret tirdzniecību ar bērniem, bērnu prostitūciju un bērnu pornogrāfiju; Konvencijas par bērnu tiesībām Protokols pret bērnu iesaistīšanu bruņotos konfliktos.

1

(2)  ANO Tūkstošgades deklarācija, Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās Asamblejas piecdesmit piektā sesija 2000. gada 18. septembrī.

2

(3)  Pilnu tekstu skatīt tīmekļa vietnē

3

http://www.echr.Council of Europe.int/ECHR/EN/Header/Basic+Texts.

http://www.echr.Council of Europe.int/ECHR/EN/Header/Basic+Texts.

(4)  Eiropas Savienības Pamattiesību harta (OV C 364, 18.12.2000.), skatīt tīmekļa vietnē:

4

http://europa.eu.int/comm/justice_home/unit/charte/index_en.html.

http://europa.eu.int/comm/justice_home/unit/charte/index_en.html.

(5)  Stratēģiskie mērķi 2005.-2009. gadam. Eiropa 2010: Partnerattiecības Eiropas atjaunotnei — labklājība, solidaritāte un drošība, COM (2005)12, 26.1.2005.

5

(6)  EESK 1996. gada 28. februāra atzinums par Eiropas kultūras politiku bērniem. Ziņotājs — Sklavounos kgs (OV C 153, 28.5.1996).

6

Eiropas kultūras politiku bērniem

Sklavounos

EESK 1998. gada 7. februāra atzinums par bērnu ekspluatāciju un seksa tūrismu. Ziņotājs — Sklavounos kgs (OV C 284, 14.9.1998).

bērnu ekspluatāciju un seksa tūrismu

Sklavounos

EESK 2000. gada 29. novembra atzinums par Balto grāmatu: jaunatnes politika. Ziņotājs — Hasset-van Turnhout kgs (OV C 116, 20.4.2001).

Balto grāmatu: jaunatnes politika

Hasset-van Turnhout

EESK 2002. gada 24. aprīļa atzinums par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido Eiropas gadu — izglītība caur sportu 2004. Ziņotājs — Koryfidis kgs (OV C 149, 21.6.2002).

Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido Eiropas gadu — izglītība caur sportu 2004.

Koryfidis

EESK 2002. gada 25. aprīļa atzinums par Eiropas Komisijas Balto grāmatu — jauna iniciatīva Eiropas jaunatnei. Ziņotājs — Hasset-van Turnhout kgs (OV C 149, 21.6.2002).

Eiropas Komisijas Balto grāmatu — jauna iniciatīva Eiropas jaunatnei

Hasset-van Turnhout

EESK 2003. gada 24. septembra atzinums par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido Kopienas rīcības programmu tādu struktūru veicināšanai, kas Eiropas līmenī aktīvi darbojas jaunatnes jomā. Ziņotājs — Hasset-van Turnhout kgs (OV C 10, 14.1.2004).

Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido Kopienas rīcības programmu tādu struktūru veicināšanai, kas Eiropas līmenī aktīvi darbojas jaunatnes jomā.

Hasset-van Turnhout

EESK 2004. gada 16. decembra atzinums par Paaudžu attiecībām. Ziņotājs — Bloch-Lainé kgs (OV C 157, 28.6.2005).

Paaudžu attiecībām.

Bloch-Lainé

EESK 2005. gada 10. marta atzinums par Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par programmas Jaunatne darbībā izveidi 2007.-2013. gadam. Ziņotājs — Rodrķguez Garcķa-Caro kgs (OV C 234, 22.9.2005).

Priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par programmas Jaunatne darbībā izveidi 2007.-2013. gadam.

Rodrķguez Garcķa-Caro

EESK 2005. gada 11. maija atzinums par Eiropas Parlamenta un Padomes priekšlikumu regulai par pediatrijā lietojamām zālēm un Regulas (EEK) Nr. 1768/92, Direktīvas 2001/83/EK un Regulas (EK) Nr. 726/2004 grozījumiem. Ziņotājs — Braghin kgs (OV C 267, 27. 10.2005).

Eiropas Parlamenta un Padomes priekšlikumu regulai par pediatrijā lietojamām zālēm un Regulas (EEK) Nr. 1768/92, Direktīvas 2001/83/EK un Regulas (EK) Nr. 726/2004 grozījumiem.

Braghin

EESK 2006. gada 14. decembra atzinums par tematu “Bērni — vardarbības ģimenē netieši upuri” (pašiniciatīvas atzinums), ziņotāja — Heinisch kdze.

Heinisch

.

(7)  Apvienoto Nāciju Organizācijas Bērna tiesību konvencija, 1989. gads; Apvienoto Nāciju Organizācijas deklarācija par 1985. gadu — Starptautisko jaunatnes gadu “Miers, līdzdalība, attīstība”; Eiropas Vietējo un reģionālo pašvaldību kongresa Eiropas harta par jaunatnes iesaistīšanu vietējo un reģionālo pašvaldību dzīvē, 1992.; Eiropas Padomes Ministru komitejas ieteikums “Par jauniešu līdzdalību un pilsoniskās sabiedrības nākotni”, 1997. gada 4. februāra ieteikums Nr R (97) 3; Padomes rezolūcija, kā arī jaunatnes lietu ministru tikšanās 1999. gada 8. februāra Padomē, (OV 1999/C42/01).

7

(8)  COM(2003) 650 galīgā redakcija, Briselē, 30.10.2003.

8

(9)  ANO Ekonomikas un sociālo lietu padome, Sieviešu statusa komisija 2007: īpašu uzmanību pievēršot diskriminācijai un vardarbībai pret bērniem..

9

(10)  Paziņojuma mērķis ir “izveidot visaptverošu ES stratēģiju, lai efektīvi veicinātu un nodrošinātu bērnu tiesību ievērošanu Eiropas Savienības iekšējā politikā un ārpolitikā”; kā arī Eiropas Savienības pamattiesību hartas 24. pantā ir noteikts, ka “veicot visas darbības, kas attiecas uz bērniem, valsts vai privātas iestādes rīcībā, pirmkārt, jāņem vērā bērna intereses”.

10

(11)  Rekomendācija par bērnu aprūpi (92/241/EEK, apstiprināta 1992. gada 31. martā), Padome pieņēmusi 1992. gada martā; un kvalitatīvie mērķi, ko mazu bērnu aprūpes iestādēm izvirzījis EK bērnu aprūpes tīkls un kurus publicējusi Eiropas Komisija 1996. gadā.

11

(12)  To varētu veikt sadarbībā ar Eiropas Padomi, kuras Parlamentārā asambleja un Ministru komiteja 2005. gadā pieņēma ieteikumus par bērniem aprūpes iestādēs. Skat. Ministru komitejas Rekomendāciju Nr. R (2005) 5 dalībvalstīm par tādu bērnu tiesībām, kas atrodas aprūpes iestādēs.

12

(13)  Skat. tīmekļa vietni: www.violencestudy.org.

13

www.violencestudy.org.

(14)  ANO Ģenerālās Asamblejas sešdesmit pirmā sesija, bērna tiesību veicināšana un aizsardzība, A/61/299.

14

(15)  Savstarpēji saistītu rādītāju portfelis un racionalizētas sociālās iekļaušanas, pensiju un veselības portfeļi, 2006. gada jūnijs.

15

(16)  Piemēram, “Iespēja visiem — septītais ikgadējais ziņojums 2005”, Darba un pensiju lietu departaments, bērnu un jauniešu stāvokļa novērtējumam Apvienotā Karaliste izmanto plašu rādītāju loku.

16

(17)  Eurochild, SOS Kinderdorf, World Association of Girl Scouts and Girl Guides (WAGGGS), European Information Bureau, Jaap Doek, Chairman of the UN Committee on the Rights of the Child and Thomas Coram Research Unit.

17

Eurochild, SOS Kinderdorf, World Association of Girl Scouts and Girl Guides (WAGGGS), European Information Bureau, Jaap Doek, Chairman of the UN Committee on the Rights of the Child and Thomas Coram Research Unit.

(18)  Visi termini ir atrodami dokumenta COM(2006) 367 galīgā redakcija I.4.1. sadaļā.

18

---

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 325/71 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 325/71

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2201/2003 attiecībā uz piekritību un nosaka laulības lietās piemērojamās tiesības”

COM(2006) 399 galīgā redakcija

(2006/C 325/17)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2006. gada 20. septembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 7. novembrī. Vienīgais ziņotājs — RETUREAU kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 431. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. decembrī (2006. gada 13. decembra sēdē), ar 108 balsīm par, 2 balsīm pret un 1 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Atzinuma kopsavilkums.

| 1.1 | Attiecībā uz priekšlikumā minēto pirmo iniciatīvu Komiteja piekrīt tam, ka, izdarot grozījumus Regulā Nr. 2201/2003, tajā regulē arī jautājumus par piekritību un piemērojamām tiesībām, tādējādi papildinot minēto regulu, kuras regulējuma priekšmets ir tiesu spriedumu atzīšana laulības lietās un lietās par nepilngadīgu bērnu aizgādību. Komiteja atzinumā par Zaļo grāmatu laulības šķiršanas lietās jau ir izteikusi savu viedokli attiecībā uz piekritību un piemērojamajām tiesībām (skatīt. minēto ļoti sīki izstrādāto atzinumu) (1). |
| --- | --- |

1.1

Attiecībā uz priekšlikumā minēto pirmo iniciatīvu Komiteja piekrīt tam, ka, izdarot grozījumus Regulā Nr. 2201/2003, tajā regulē arī jautājumus par piekritību un piemērojamām tiesībām, tādējādi papildinot minēto regulu, kuras regulējuma priekšmets ir tiesu spriedumu atzīšana laulības lietās un lietās par nepilngadīgu bērnu aizgādību. Komiteja atzinumā par Zaļo grāmatu laulības šķiršanas lietās jau ir izteikusi savu viedokli attiecībā uz piekritību un piemērojamajām tiesībām (skatīt. minēto ļoti sīki izstrādāto atzinumu) (1).

| 1.2 | Komiteja tomēr apsver iespēju atsevišķi izskatīt jautājumu par kopējā īpašuma (nekustamā īpašuma, kustamā īpašuma un citas īpašumtiesības) sadali, attiecinot šādu sadali rationae personae arī uz nelaulātiem pāriem (kuriem arī var būt kopīgi bērni). |
| --- | --- |

1.2

Komiteja tomēr apsver iespēju atsevišķi izskatīt jautājumu par kopējā īpašuma (nekustamā īpašuma, kustamā īpašuma un citas īpašumtiesības) sadali, attiecinot šādu sadali rationae personae arī uz nelaulātiem pāriem (kuriem arī var būt kopīgi bērni).

| 1.3 | Iespējams, ka loģiskāk būtu bijis pilnībā reglamentēt laulības šķiršanas seku kopumu, kā arī aizgādības par kopējiem nepilngadīgajiem bērniem jautājumu ar vienu Regulu Nr. 2201/2003, un izstrādāt jaunu regulu, ar ko reglamentē visas tādu nelaulātu pāru šķiršanās sekas, kuri savas attiecības ir noteikuši līgumā vai kas par pāriem ir uzskatāmi faktiski. Tas noteikti padarītu skaidrākas piemērojamās tiesības un uzlabotu to saprotamību, kā arī veicinātu tiesu nolēmumu atzīšanu, tā kā galīgajā spriedumā bieži vien ir noteikti visi ar laulības šķiršanu vai nelaulāta pāra šķiršanos saistītie nosacījumi un sekas. |
| --- | --- |

1.3

Iespējams, ka loģiskāk būtu bijis pilnībā reglamentēt laulības šķiršanas seku kopumu, kā arī aizgādības par kopējiem nepilngadīgajiem bērniem jautājumu ar vienu Regulu Nr. 2201/2003, un izstrādāt jaunu regulu, ar ko reglamentē visas tādu nelaulātu pāru šķiršanās sekas, kuri savas attiecības ir noteikuši līgumā vai kas par pāriem ir uzskatāmi faktiski. Tas noteikti padarītu skaidrākas piemērojamās tiesības un uzlabotu to saprotamību, kā arī veicinātu tiesu nolēmumu atzīšanu, tā kā galīgajā spriedumā bieži vien ir noteikti visi ar laulības šķiršanu vai nelaulāta pāra šķiršanos saistītie nosacījumi un sekas.

2.   Komisijas priekšlikumi.

| 2.1 | Abas iniciatīvas, ko Komisija iesniegusi Padomei, attiecas uz laulības lietām piemērojamajām tiesībām: viens ierosinājums attiecas uz laulības šķiršanu, un tajā ir ierosināti grozījumi Regulai Nr. 2201/2003, kas stājās spēkā 2005. gada 1. janvārī; otrs ierosinājums attiecas uz kopējā īpašuma sadali neatkarīgi no tā, vai tiek izbeigtas laulāto mantiskās attiecības vai arī tiek izskatīta nelaulātu pāru šķiršanās — tie var būt pāri, kuru attiecības ir noteiktas ar līgumu, kas nav laulības līgums, vai kas par pāriem ir uzskatāmi faktiski. |
| --- | --- |

2.1

Abas iniciatīvas, ko Komisija iesniegusi Padomei, attiecas uz laulības lietām piemērojamajām tiesībām: viens ierosinājums attiecas uz laulības šķiršanu, un tajā ir ierosināti grozījumi Regulai Nr. 2201/2003, kas stājās spēkā 2005. gada 1. janvārī; otrs ierosinājums attiecas uz kopējā īpašuma sadali neatkarīgi no tā, vai tiek izbeigtas laulāto mantiskās attiecības vai arī tiek izskatīta nelaulātu pāru šķiršanās — tie var būt pāri, kuru attiecības ir noteiktas ar līgumu, kas nav laulības līgums, vai kas par pāriem ir uzskatāmi faktiski.

| 2.2 | Minētā priekšlikuma juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 61. panta c) apakšpunkts, ar ko Kopienai ir piešķirtas pilnvaras noteikt pasākumus attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību civillietās, kura paredzēta Līguma 65. pantā. |
| --- | --- |

2.2

Minētā priekšlikuma juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 61. panta c) apakšpunkts, ar ko Kopienai ir piešķirtas pilnvaras noteikt pasākumus attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību civillietās, kura paredzēta Līguma 65. pantā.

| 2.3 | Attiecība uz abiem minētajiem ierosinājumiem komisārs Frattini paziņoja: “Šie priekšlikumi atvieglos pāru kopdzīvi ES... Tie nostiprinās tiesisko noteiktību un sniegs informāciju laulātajiem par to, kādas tiesības nosaka viņu mantiskās attiecības un ir piemērojamas attiecībā uz laulības šķiršanu. Šo priekšlikumu mērķis nav saskaņot valstu tiesību aktus laulības šķiršanas jomā, kas ir ļoti atšķirīgi, bet gan nodrošināt tiesisko noteiktību, elastīgumu un iespējas vērsties tiesā.” |
| --- | --- |

2.3

Attiecība uz abiem minētajiem ierosinājumiem komisārs Frattini paziņoja: “Šie priekšlikumi atvieglos pāru kopdzīvi ES... Tie nostiprinās tiesisko noteiktību un sniegs informāciju laulātajiem par to, kādas tiesības nosaka viņu mantiskās attiecības un ir piemērojamas attiecībā uz laulības šķiršanu. Šo priekšlikumu mērķis nav saskaņot valstu tiesību aktus laulības šķiršanas jomā, kas ir ļoti atšķirīgi, bet gan nodrošināt tiesisko noteiktību, elastīgumu un iespējas vērsties tiesā.”

| 2.4 | Tā kā laulību šķiršanas gadījumu skaits Eiropā ir liels, laulības lietās piemērojamo tiesību un tiesu piekritības jautājumi katru gadu attiecas uz ievērojamu skaitu cilvēku. |
| --- | --- |

2.4

Tā kā laulību šķiršanas gadījumu skaits Eiropā ir liels, laulības lietās piemērojamo tiesību un tiesu piekritības jautājumi katru gadu attiecas uz ievērojamu skaitu cilvēku.

| 2.5 | Padomes Regulā (EK) Nr. 2201/2003, ar ko atcēla Padomes Regulu (EK) Nr. 1347/2000 un kura stājās spēkā minētās regulas vietā 2005. gada 1. janvārī, tomēr nav iekļauti noteikumi attiecībā uz piemērojamajām tiesībām. Padomes Regulā Nr. (EK) Nr. 2201/2003 ir paredzēta iespēja laulātajiem izvēlēties piemērošanai vienu no vairākiem atšķirīgiem noteikumiem attiecībā uz piekritību. Gadījumā, ja kādā no dalībvalstīm ir uzsākta tiesvedība laulības lietā, piemērojamās tiesības nosaka saskaņā ar minētās valsts tiesību normu kolīziju noteikumiem, kas pamatojas uz ļoti dažādiem kritērijiem. Lielākajā daļā dalībvalstu piemērojamās tiesības nosaka saskaņā ar piesaistes kritēriju iedalījumu, kura uzdevums ir nodrošināt to, ka tiesvedību attiecīgajā lietā nosaka tās valsts tiesības, ar kuru šai lietai ir vistiešākā saikne. Citu dalībvalstu tiesas laulību lietās konsekventi piemēro savas valsts tiesības (“lex fori”). Beļģijā iedzīvotāji attiecībā uz laulību ir tiesīgi izvēlēties vai nu piemērot citas valsts tiesības, vai arī Beļģijas tiesības. |
| --- | --- |

2.5

Padomes Regulā (EK) Nr. 2201/2003, ar ko atcēla Padomes Regulu (EK) Nr. 1347/2000 un kura stājās spēkā minētās regulas vietā 2005. gada 1. janvārī, tomēr nav iekļauti noteikumi attiecībā uz piemērojamajām tiesībām. Padomes Regulā Nr. (EK) Nr. 2201/2003 ir paredzēta iespēja laulātajiem izvēlēties piemērošanai vienu no vairākiem atšķirīgiem noteikumiem attiecībā uz piekritību. Gadījumā, ja kādā no dalībvalstīm ir uzsākta tiesvedība laulības lietā, piemērojamās tiesības nosaka saskaņā ar minētās valsts tiesību normu kolīziju noteikumiem, kas pamatojas uz ļoti dažādiem kritērijiem. Lielākajā daļā dalībvalstu piemērojamās tiesības nosaka saskaņā ar piesaistes kritēriju iedalījumu, kura uzdevums ir nodrošināt to, ka tiesvedību attiecīgajā lietā nosaka tās valsts tiesības, ar kuru šai lietai ir vistiešākā saikne. Citu dalībvalstu tiesas laulību lietās konsekventi piemēro savas valsts tiesības (“lex fori”). Beļģijā iedzīvotāji attiecībā uz laulību ir tiesīgi izvēlēties vai nu piemērot citas valsts tiesības, vai arī Beļģijas tiesības.

3.   Vispārīgas piezīmes.

| 3.1 | Šajā atzinumā apskatītais priekšlikums attiecas uz laulības šķiršanu, laulāto atšķiršanu, “starptautiskas” laulības atzīšanu par neesošu (dzīvesbiedri ar atšķirīgām pilsonībām vai ar vienādu pilsonību, bet ar dzīves vietu dalībvalstī, kuras pilsoņi viņi nav), kā arī uz aizgādību par kopējiem nepilngadīgiem bērniem. Tas līdz ar to attiecas uz jautājumiem, kas skar laulības noslēgšanas brīdī radušos tiesisko attiecību starp laulātajiem izbeigšanu gadījumos, kad pastāv kāds starptautisks elements, bet nepārsniedz Regulas Nr. 2201/2003 piemērošanas jomu rationae materiae. |
| --- | --- |

3.1

Šajā atzinumā apskatītais priekšlikums attiecas uz laulības šķiršanu, laulāto atšķiršanu, “starptautiskas” laulības atzīšanu par neesošu (dzīvesbiedri ar atšķirīgām pilsonībām vai ar vienādu pilsonību, bet ar dzīves vietu dalībvalstī, kuras pilsoņi viņi nav), kā arī uz aizgādību par kopējiem nepilngadīgiem bērniem. Tas līdz ar to attiecas uz jautājumiem, kas skar laulības noslēgšanas brīdī radušos tiesisko attiecību starp laulātajiem izbeigšanu gadījumos, kad pastāv kāds starptautisks elements, bet nepārsniedz Regulas Nr. 2201/2003 piemērošanas jomu rationae materiae.

| 3.2 | Komiteja atzīst, ka priekšlikumi garantē iedzīvotājiem piemērotus risinājumus attiecībā uz tiesisko noteiktību, paļāvību, elastīgumu un iespējām vērsties tiesā. Komiteja piekrīt priekšlikuma juridiskajam pamatam, ko konsekventi piemēro, lai regulētu civiltiesību un komerctiesību jautājumus. |
| --- | --- |

3.2

Komiteja atzīst, ka priekšlikumi garantē iedzīvotājiem piemērotus risinājumus attiecībā uz tiesisko noteiktību, paļāvību, elastīgumu un iespējām vērsties tiesā. Komiteja piekrīt priekšlikuma juridiskajam pamatam, ko konsekventi piemēro, lai regulētu civiltiesību un komerctiesību jautājumus.

| 3.3 | Atsevišķu valstu tiesībās atšķirībā no lielākās daļas valstu tiesībām nav obligātās prasības, ka laulātajiem ir jābūt pretējo dzimumu pārstāvjiem, taču Komiteja atzīmē, ka grozītās regulas mērķis nav saskaņot valstu tiesību aktus, bet gan noteikt visiem konkrētajiem gadījumiem, kuros ir starptautiskais elements, piemērojamās tiesības un panākt spriedumu atzīšanu un izpildi bez oficiālās atzīšanas procedūras (exequatur). Dalībvalstu tiesību būtiskās atšķirības principā nevar uzskatīt par šķērsli Komisijas ierosinātās grozītās regulas piemērošanai. |
| --- | --- |

3.3

Atsevišķu valstu tiesībās atšķirībā no lielākās daļas valstu tiesībām nav obligātās prasības, ka laulātajiem ir jābūt pretējo dzimumu pārstāvjiem, taču Komiteja atzīmē, ka grozītās regulas mērķis nav saskaņot valstu tiesību aktus, bet gan noteikt visiem konkrētajiem gadījumiem, kuros ir starptautiskais elements, piemērojamās tiesības un panākt spriedumu atzīšanu un izpildi bez oficiālās atzīšanas procedūras (exequatur). Dalībvalstu tiesību būtiskās atšķirības principā nevar uzskatīt par šķērsli Komisijas ierosinātās grozītās regulas piemērošanai.

| 3.4 | Komiteja jau ir sagatavojusi atzinumu par laulības šķiršanas lietās piemērojamajām tiesībām saistībā ar nesen izstrādāto Zaļo grāmatu par laulības šķiršanas lietām, un, izsakot viedokli par šo priekšlikumu, tā pamatojas uz minēto atzinumu. Komiteja vēlreiz uzsver iepriekš minētās regulas nozīmīgumu dzīvesbiedriem, kam ir atšķirīga pilsonība, viedokļa, jo tajā ir precizēti un vienkāršoti tiesas pieejamības nosacījumi un tiesas nolēmumu savstarpēja atzīšana un izpilde valstīs. |
| --- | --- |

3.4

Komiteja jau ir sagatavojusi atzinumu par laulības šķiršanas lietās piemērojamajām tiesībām saistībā ar nesen izstrādāto Zaļo grāmatu par laulības šķiršanas lietām, un, izsakot viedokli par šo priekšlikumu, tā pamatojas uz minēto atzinumu. Komiteja vēlreiz uzsver iepriekš minētās regulas nozīmīgumu dzīvesbiedriem, kam ir atšķirīga pilsonība, viedokļa, jo tajā ir precizēti un vienkāršoti tiesas pieejamības nosacījumi un tiesas nolēmumu savstarpēja atzīšana un izpilde valstīs.

| 3.5 | Komiteja atzīmē, ka priekšlikumā regulai ir atzīts, ka divas atšķirīgās situācijas izriet no laulāto spējas vai nespējas vienoties par piekritību un piemērojamajām tiesībām, kā arī atzīmē, ka grozītajā regulā ir noteiktas acīmredzamas priekšrocības un plašākas izvēles iespējas attiecībā uz gadījumu, kad laulātie spēj vienoties, un paredzēts samērā mehānisks modelis gadījumiem, kad vienošanās nav panākta. Šāds regulējums atšķiras no tā, kāds bija paredzēts Zaļajā grāmatā par laulības šķiršanas lietām; attiecībā uz laulāto nespēju vienoties Zaļajā grāmatā bija paredzēts elastīgāks risinājums. Komiteja vēlētos, lai minētā elastīgā pieeja saglabātos arī priekšlikumā regulai, taču atzīst, ka Komisijas risinājums ir vienkāršāks un nodrošina pieņemamus procesuālos termiņus. |
| --- | --- |

3.5

Komiteja atzīmē, ka priekšlikumā regulai ir atzīts, ka divas atšķirīgās situācijas izriet no laulāto spējas vai nespējas vienoties par piekritību un piemērojamajām tiesībām, kā arī atzīmē, ka grozītajā regulā ir noteiktas acīmredzamas priekšrocības un plašākas izvēles iespējas attiecībā uz gadījumu, kad laulātie spēj vienoties, un paredzēts samērā mehānisks modelis gadījumiem, kad vienošanās nav panākta. Šāds regulējums atšķiras no tā, kāds bija paredzēts Zaļajā grāmatā par laulības šķiršanas lietām; attiecībā uz laulāto nespēju vienoties Zaļajā grāmatā bija paredzēts elastīgāks risinājums. Komiteja vēlētos, lai minētā elastīgā pieeja saglabātos arī priekšlikumā regulai, taču atzīst, ka Komisijas risinājums ir vienkāršāks un nodrošina pieņemamus procesuālos termiņus.

| 3.6 | Priekšlikumā regulai ir paredzēta iespēja prasības iesniedzējiem vienoties par piekritību. Tajā nav paredzēta nekāda iespēja nodot lietu izskatīšanai citas jurisdikcijas tiesā — šādai iespējai savukārt Komiteja varētu piekrist ar zināmiem nosacījumiem (pirmā tiesa, kurā ir iesniegta prasība, ir tiesīga pieņemt lēmumu nodot lietu izskatīšanai citā tiesā, pamatojoties uz lietas steidzamību), kā Komiteja to skaidroja savā atzinumā attiecībā uz Zaļo grāmatu par laulības šķiršanas lietām. |
| --- | --- |

3.6

Priekšlikumā regulai ir paredzēta iespēja prasības iesniedzējiem vienoties par piekritību. Tajā nav paredzēta nekāda iespēja nodot lietu izskatīšanai citas jurisdikcijas tiesā — šādai iespējai savukārt Komiteja varētu piekrist ar zināmiem nosacījumiem (pirmā tiesa, kurā ir iesniegta prasība, ir tiesīga pieņemt lēmumu nodot lietu izskatīšanai citā tiesā, pamatojoties uz lietas steidzamību), kā Komiteja to skaidroja savā atzinumā attiecībā uz Zaļo grāmatu par laulības šķiršanas lietām.

| 3.7 | Attiecībā uz valstī noteiktās kārtības izņēmumiem priekšlikumā regulai ir paredzēta iespēja tiesnesim īpašos gadījumos atteikties atzīt citā valstī pasludinātu tiesas spriedumu, ja tas acīmredzami ir pretrunā valstī, kurā lietu izskata, noteiktajai kārtībai. Šāds regulējums tomēr varētu radīt interpretācijas atšķirības dalībvalstīs — tiesas spriedumu, ko ir atzinusi viena valsts, varētu neatzīt cita valsts, tādējādi ierobežojot tiesas nolēmumu atzīšanu un izpildi un radot nevēlamus šķēršļus. |
| --- | --- |

3.7

Attiecībā uz valstī noteiktās kārtības izņēmumiem priekšlikumā regulai ir paredzēta iespēja tiesnesim īpašos gadījumos atteikties atzīt citā valstī pasludinātu tiesas spriedumu, ja tas acīmredzami ir pretrunā valstī, kurā lietu izskata, noteiktajai kārtībai. Šāds regulējums tomēr varētu radīt interpretācijas atšķirības dalībvalstīs — tiesas spriedumu, ko ir atzinusi viena valsts, varētu neatzīt cita valsts, tādējādi ierobežojot tiesas nolēmumu atzīšanu un izpildi un radot nevēlamus šķēršļus.

| 3.8 | Komiteja uzskata, ka, piemēram, attiecībā uz spriedumu, kas varētu būt pasludināti trešās valstīs, atzīšanu būtu jāprecizē, ka minētajiem spriedumiem, kurus prasa atzīt, ir jāatbilst Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai un Eiropadomes sanāksmē Nicā 2000. gadā pieņemtajai hartai un laulāto juridiskās līdztiesības principam. Ikvienai valstij, kas saņem lūgumu atzīt spriedumu un kura konstatē acīmredzamu attiecīgā sprieduma neatbilstību Eiropas Savienības pamattiesībām, citas valsts sprieduma atzīšana un izpilde būtu jānoraida, pamatojoties uz atrunu par Kopienā noteikto kārtību. |
| --- | --- |

3.8

Komiteja uzskata, ka, piemēram, attiecībā uz spriedumu, kas varētu būt pasludināti trešās valstīs, atzīšanu būtu jāprecizē, ka minētajiem spriedumiem, kurus prasa atzīt, ir jāatbilst Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai un Eiropadomes sanāksmē Nicā 2000. gadā pieņemtajai hartai un laulāto juridiskās līdztiesības principam. Ikvienai valstij, kas saņem lūgumu atzīt spriedumu un kura konstatē acīmredzamu attiecīgā sprieduma neatbilstību Eiropas Savienības pamattiesībām, citas valsts sprieduma atzīšana un izpilde būtu jānoraida, pamatojoties uz atrunu par Kopienā noteikto kārtību.

| 3.9 | Lai nodrošinātu spriedumu vienādu atzīšanu visās dalībvalstīs, nedrīkstētu pieļaut nekādus izņēmumus noraidīt citā valstī pasludinātu spriedumu, pamatojoties uz savā valstī noteikto kārtību; vienīgais pieļaujamais izņēmums varētu būt, pamatojoties uz Kopienā noteikto kārtību. Tas ļautu izvairīties no attiecīgās tiesas patvaļīgas attieksmes saistībā ar sprieduma atzīšanas atteikumu. |
| --- | --- |

3.9

Lai nodrošinātu spriedumu vienādu atzīšanu visās dalībvalstīs, nedrīkstētu pieļaut nekādus izņēmumus noraidīt citā valstī pasludinātu spriedumu, pamatojoties uz savā valstī noteikto kārtību; vienīgais pieļaujamais izņēmums varētu būt, pamatojoties uz Kopienā noteikto kārtību. Tas ļautu izvairīties no attiecīgās tiesas patvaļīgas attieksmes saistībā ar sprieduma atzīšanas atteikumu.

4.   Īpašas piezīmes.

| 4.1 | Tas, ka Komisija ir iesniegusi divus atšķirīgus priekšlikumus, izriet no katras minētās likumdošanas iniciatīvas atšķirīgās piemērošanas jomas rationae personae. Priekšlikums attiecībā uz īpašuma sadali attiecas gan uz laulātiem, gan uz nelaulātiem pāriem. |
| --- | --- |

4.1

Tas, ka Komisija ir iesniegusi divus atšķirīgus priekšlikumus, izriet no katras minētās likumdošanas iniciatīvas atšķirīgās piemērošanas jomas rationae personae. Priekšlikums attiecībā uz īpašuma sadali attiecas gan uz laulātiem, gan uz nelaulātiem pāriem.

| 4.2 | Varētu uzdot jautājumu, kāda ir šāda nošķīruma jēga. Laulāto tiesisko attiecību izbeigšanas sakarā ir jāatrod dažādi atšķirīgi risinājumi, kas ir atkarīgi no mantisko attiecību veida (likumiskās mantiskās attiecības gadījumos, kad nav laulības līguma, vai likumā noteiktās līgumattiecības) un no tā, vai laulātie viens otram kaut ko ir dāvinājuši — dāvinājumus laulāto starpā salīdzinājumā ar citiem dāvinājuma veidiem, piemēram, dāvinājumiem saistībā ar mantojumu, var regulēt īpaši noteikumi. |
| --- | --- |

4.2

Varētu uzdot jautājumu, kāda ir šāda nošķīruma jēga. Laulāto tiesisko attiecību izbeigšanas sakarā ir jāatrod dažādi atšķirīgi risinājumi, kas ir atkarīgi no mantisko attiecību veida (likumiskās mantiskās attiecības gadījumos, kad nav laulības līguma, vai likumā noteiktās līgumattiecības) un no tā, vai laulātie viens otram kaut ko ir dāvinājuši — dāvinājumus laulāto starpā salīdzinājumā ar citiem dāvinājuma veidiem, piemēram, dāvinājumiem saistībā ar mantojumu, var regulēt īpaši noteikumi.

| 4.3 | Iespējams, ka loģiskāk būtu bijis pilnībā reglamentēt laulības šķiršanas seku kopumu, ieskaitot finansiālās sekas, kā arī aizgādības par kopējiem nepilngadīgajiem bērniem jautājumu ar vienu Regulu Nr. 2201/2003, un izstrādāt jaunu regulu, ar ko reglamentē visas šķiršanās sekas attiecībā uz nelaulātiem pāriem, iespējams, viendzimuma pāriem, kuru mantiskās attiecības nosaka likumā paredzēts līgums (PACS Francijā), vai faktiskā kopdzīvē (civillaulībā) dzīvojošiem pāriem. |
| --- | --- |

4.3

Iespējams, ka loģiskāk būtu bijis pilnībā reglamentēt laulības šķiršanas seku kopumu, ieskaitot finansiālās sekas, kā arī aizgādības par kopējiem nepilngadīgajiem bērniem jautājumu ar vienu Regulu Nr. 2201/2003, un izstrādāt jaunu regulu, ar ko reglamentē visas šķiršanās sekas attiecībā uz nelaulātiem pāriem, iespējams, viendzimuma pāriem, kuru mantiskās attiecības nosaka likumā paredzēts līgums (PACS Francijā), vai faktiskā kopdzīvē (civillaulībā) dzīvojošiem pāriem.

| 4.4 | Tas neapšaubāmi padarītu skaidrākas piemērojamās tiesības un uzlabotu to saprotamību, kā arī veicinātu tiesu nolēmumu atzīšanu, tā kā vienā spriedumā bieži vien ir noteikti visi ar laulības šķiršanu vai nelaulāta pāra šķiršanos saistītie nosacījumi un sekas, jo ir jāņem vērā arī “nelaulāto” pāru bērnu stāvoklis nevis tikai jāsadala attiecīgajam pārim piederošais īpašums. |
| --- | --- |

4.4

Tas neapšaubāmi padarītu skaidrākas piemērojamās tiesības un uzlabotu to saprotamību, kā arī veicinātu tiesu nolēmumu atzīšanu, tā kā vienā spriedumā bieži vien ir noteikti visi ar laulības šķiršanu vai nelaulāta pāra šķiršanos saistītie nosacījumi un sekas, jo ir jāņem vērā arī “nelaulāto” pāru bērnu stāvoklis nevis tikai jāsadala attiecīgajam pārim piederošais īpašums.

Briselē, 2006. gada 13. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  EESK 2005. gada 29. septembra atzinums par tematu “Zaļā grāmata par laulības šķiršanas lietās piemērojamiem tiesību aktiem un piekritību”, ziņotājs RETUREAU kgs (OV C 24, 31.01.2006.).

1

RETUREAU

---

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 325/73 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 325/73

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par piegādes ķēdes aizsardzības paaugstināšanu”

COM(2006) 79 galīgā redakcija — 2006/0025 (COD)

(2006/C 325/18)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 80. panta 2. punktu 2006. gada 4. aprīlī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

Par komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 10. novembrī (ziņotājs — SIMONS kgs).

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 431. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. decembrī (13. decembra sēdē), ar 115 balsīm par un 1 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

| 1.1 | Sakarā ar drošības pasākumiem jūras un gaisa pārvadājumu jomā Komisija ir izstrādājusi regulas priekšlikumu, kas paredz paaugstināt piegādes ķēdes aizsardzību pārvadājumiem pa sauszemi. Noteikumi dalībvalstīm būs obligāti, bet uzņēmumiem tie jāievēro pēc brīvprātīgas izvēles. |
| --- | --- |

1.1

Sakarā ar drošības pasākumiem jūras un gaisa pārvadājumu jomā Komisija ir izstrādājusi regulas priekšlikumu, kas paredz paaugstināt piegādes ķēdes aizsardzību pārvadājumiem pa sauszemi. Noteikumi dalībvalstīm būs obligāti, bet uzņēmumiem tie jāievēro pēc brīvprātīgas izvēles.

| 1.2 | Saskaņā ar Komisijas definīciju piegādes ķēde aptver “visus pārvadājumus un ar pārvadājumiem saistītās operācijas un procesus, sākot ar ražošanas vietu un beidzot ar kravas gala mērķi”. Komisija cita starpā precizē, ka regulas priekšlikums attiecas tikai un vienīgi uz kravas pārvadājumiem un ka jautājumam par pasažieru pārvadājumu aizsardzību nepieciešamības gadījumā var pievērsties vēlākā posmā. |
| --- | --- |

1.2

Saskaņā ar Komisijas definīciju piegādes ķēde aptver “visus pārvadājumus un ar pārvadājumiem saistītās operācijas un procesus, sākot ar ražošanas vietu un beidzot ar kravas gala mērķi”. Komisija cita starpā precizē, ka regulas priekšlikums attiecas tikai un vienīgi uz kravas pārvadājumiem un ka jautājumam par pasažieru pārvadājumu aizsardzību nepieciešamības gadījumā var pievērsties vēlākā posmā.

| 1.3 | Regulas nolūks ir ne tikai uzlabot piegādes ķēdes aizsardzību, bet arī radīt kopēju pamatu piegādes ķēdes aizsardzības Eiropas līmeņa sistēmas izveidei, neapdraudot Kopienas pārvadājumu tirgu un pašreizējos aizsardzības pasākumus. Tās mērķis ir arī novērst nevajadzīgus administratīvus šķēršļus un procedūras gan Eiropas līmenī, gan dalībvalstīs. |
| --- | --- |

1.3

Regulas nolūks ir ne tikai uzlabot piegādes ķēdes aizsardzību, bet arī radīt kopēju pamatu piegādes ķēdes aizsardzības Eiropas līmeņa sistēmas izveidei, neapdraudot Kopienas pārvadājumu tirgu un pašreizējos aizsardzības pasākumus. Tās mērķis ir arī novērst nevajadzīgus administratīvus šķēršļus un procedūras gan Eiropas līmenī, gan dalībvalstīs.

| 1.4 | Komiteja uzskata — lai nodrošinātu dažādo sauszemes kravu pārvadājumu veidu (Eiropas iekšējo ūdensceļu pārvadājumu, autoceļu, dzelzceļa, kā arī naftas un gāzes cauruļvadu) aizsardzību, un, ņemot vērā to ciešo savstarpējo atkarību, ir nepieciešama koordinēta pieeja; piegādes ķēdes kopējais stiprums ir atkarīgs no tās vājākā posma izturības. |
| --- | --- |

1.4

Komiteja uzskata — lai nodrošinātu dažādo sauszemes kravu pārvadājumu veidu (Eiropas iekšējo ūdensceļu pārvadājumu, autoceļu, dzelzceļa, kā arī naftas un gāzes cauruļvadu) aizsardzību, un, ņemot vērā to ciešo savstarpējo atkarību, ir nepieciešama koordinēta pieeja; piegādes ķēdes kopējais stiprums ir atkarīgs no tās vājākā posma izturības.

| 1.5 | Ņemot vērā Lisabonas stratēģiju, ierosinātajiem pasākumiem tomēr jābūt efektīviem un iedarbīgiem, un tie nedrīkstētu radīt ne papildu administratīvo slogu, ne transporta veidu iekšējās un savstarpējas konkurences traucējumus. Komitejai ir nopietnas šaubas, vai pašreizējais regulas priekšlikums ļauj sasniegt minēto mērķi. Visa pieeja ir ļoti birokrātiska. Tāpat arī Komiteja ir norūpējusies par to, ka ierosināto pasākumu īstenošanas rezultātā radītais administratīvais slogs būs jānes attiecīgo uzņēmumu darba devējiem un darba ņēmējiem. Tas ir vēl viens iemesls, kas liek skaidrāk noteikt priekšrocības, ko dod “aizsargāta operatora” statuss, un precizēt šāda statusa ietekmi uz piegādes ķēdi, lai novērstu nopietnu traucējumu rašanos tajā un neradītu izmaksu pieaugumu visā tautsaimniecībā bez attiecīga labuma gūšanas. |
| --- | --- |

1.5

Ņemot vērā Lisabonas stratēģiju, ierosinātajiem pasākumiem tomēr jābūt efektīviem un iedarbīgiem, un tie nedrīkstētu radīt ne papildu administratīvo slogu, ne transporta veidu iekšējās un savstarpējas konkurences traucējumus. Komitejai ir nopietnas šaubas, vai pašreizējais regulas priekšlikums ļauj sasniegt minēto mērķi. Visa pieeja ir ļoti birokrātiska. Tāpat arī Komiteja ir norūpējusies par to, ka ierosināto pasākumu īstenošanas rezultātā radītais administratīvais slogs būs jānes attiecīgo uzņēmumu darba devējiem un darba ņēmējiem. Tas ir vēl viens iemesls, kas liek skaidrāk noteikt priekšrocības, ko dod “aizsargāta operatora” statuss, un precizēt šāda statusa ietekmi uz piegādes ķēdi, lai novērstu nopietnu traucējumu rašanos tajā un neradītu izmaksu pieaugumu visā tautsaimniecībā bez attiecīga labuma gūšanas.

| 1.6 | Šajā sakarā Komiteja norāda arī, ka regulas priekšlikumā nav paredzēti pasākumi fiziskās infrastruktūras pienācīgai aizsardzībai pret teroristu uzbrukumiem. Ņemot vērā, ka sauszemes pārvadājumiem izmantotās infrastruktūras ir ne tikai tilti, tuneļi un viadukti, bet arī naftas un gāzes cauruļvadu tīkli, priekšlikumi attiecībā uz piegādes ķēdes aizsardzību būtu jāskata kopā ar ierosinājumiem par fiziskās infrastruktūras aizsardzības uzlabošanu. |
| --- | --- |

1.6

Šajā sakarā Komiteja norāda arī, ka regulas priekšlikumā nav paredzēti pasākumi fiziskās infrastruktūras pienācīgai aizsardzībai pret teroristu uzbrukumiem. Ņemot vērā, ka sauszemes pārvadājumiem izmantotās infrastruktūras ir ne tikai tilti, tuneļi un viadukti, bet arī naftas un gāzes cauruļvadu tīkli, priekšlikumi attiecībā uz piegādes ķēdes aizsardzību būtu jāskata kopā ar ierosinājumiem par fiziskās infrastruktūras aizsardzības uzlabošanu.

| 1.7 | Komiteja uzskata, ka Komisijas ierosinājums ļaut dalībvalstīm pašām lemt par aizsardzības pasākumiem ir pareizs. Komiteja arī atbalsta priekšlikumu izveidot katrā dalībvalstī īpašu iestādi, kuras uzdevums būtu koordinēt, īstenot un uzraudzīt regulas priekšlikumā ierosināto piegādes ķēdes aizsardzību pasākumu piemērošanu. Ņemot vērā šīs īpašās iestādes būtisko nozīmi, Komiteja tomēr uzskata, ka Komisijas priekšlikums ir ļoti nepilnīgs. |
| --- | --- |

1.7

Komiteja uzskata, ka Komisijas ierosinājums ļaut dalībvalstīm pašām lemt par aizsardzības pasākumiem ir pareizs. Komiteja arī atbalsta priekšlikumu izveidot katrā dalībvalstī īpašu iestādi, kuras uzdevums būtu koordinēt, īstenot un uzraudzīt regulas priekšlikumā ierosināto piegādes ķēdes aizsardzību pasākumu piemērošanu. Ņemot vērā šīs īpašās iestādes būtisko nozīmi, Komiteja tomēr uzskata, ka Komisijas priekšlikums ir ļoti nepilnīgs.

| 1.8 | Komiteja būtu vēlējusies, lai Komisija pirms jaunu aizsardzības pasākumu formulēšanas būtu uzskaitījusi transporta veidu īpatnības un ņēmusi vērā kā esošos dažādu kravas pārvadājumu veidu aizsardzības pasākumus, tā arī jau iepriekš izteiktās rekomendācijas Tas, ka dažādiem transporta veidiem ir atšķirīgas iezīmes, (piemēram, pārvadājumus pa ceļiem veic 500 000, galvenokārt mazi, uzņēmumi) nozīmē, ka nepieciešami katram atsevišķam transporta veidam pielāgoti pasākumi. |
| --- | --- |

1.8

Komiteja būtu vēlējusies, lai Komisija pirms jaunu aizsardzības pasākumu formulēšanas būtu uzskaitījusi transporta veidu īpatnības un ņēmusi vērā kā esošos dažādu kravas pārvadājumu veidu aizsardzības pasākumus, tā arī jau iepriekš izteiktās rekomendācijas Tas, ka dažādiem transporta veidiem ir atšķirīgas iezīmes, (piemēram, pārvadājumus pa ceļiem veic 500 000, galvenokārt mazi, uzņēmumi) nozīmē, ka nepieciešami katram atsevišķam transporta veidam pielāgoti pasākumi.

| 1.9 | Ņemot vērā ierosināto pasākumu prognozējamo ietekmi uz dažādiem transporta veidiem, Komiteja uzskata, ka Komisija regulas priekšlikums būtu pārliecinošāks, ja skaidrāk tiktu izceltas pasākumu sniegtās priekšrocības operatoriem. Pašreiz reālu priekšrocību iegūšana ir apšaubāma cita starpā tāpēc, ka starptautiskajā transportā vairs netiek veikta regulāra robežkontrole. |
| --- | --- |

1.9

Ņemot vērā ierosināto pasākumu prognozējamo ietekmi uz dažādiem transporta veidiem, Komiteja uzskata, ka Komisija regulas priekšlikums būtu pārliecinošāks, ja skaidrāk tiktu izceltas pasākumu sniegtās priekšrocības operatoriem. Pašreiz reālu priekšrocību iegūšana ir apšaubāma cita starpā tāpēc, ka starptautiskajā transportā vairs netiek veikta regulāra robežkontrole.

| 1.10 | Minimālās aizsardzības normas, kas jāievēro operatoriem, noteikumos par “aizsargātiem operatoriem” izstrādā dalībvalstis. Komiteja uzskata, ka šādā veidā nav panākama tādas saskaņotas obligāto prasību sistēmas izveide Eiropas Savienībā, kas nodrošinātu vienādas iespējas visiem pārvadātājiem. |
| --- | --- |

1.10

Minimālās aizsardzības normas, kas jāievēro operatoriem, noteikumos par “aizsargātiem operatoriem” izstrādā dalībvalstis. Komiteja uzskata, ka šādā veidā nav panākama tādas saskaņotas obligāto prasību sistēmas izveide Eiropas Savienībā, kas nodrošinātu vienādas iespējas visiem pārvadātājiem.

| 1.11 | Ierosināto pasākumu finansēšana būtu jānodrošina katrai dalībvalstij. Komiteja atzīst, ka tas ir pareizi no subsidiaritātes viedokļa. Izdevumi sakarā ar investīcijām aizsardzībai un tekošie izdevumi jāsedz pārvadātājiem, turklāt tie jāiekļauj viņu izcenotajos tarifos vai rēķinos. Komiteja arī uzskata, ka Komisijas priekšlikumā vairāk vērības jāvelta priekšrocībām, ko dod “aizsargāta operatora” statuss. |
| --- | --- |

1.11

Ierosināto pasākumu finansēšana būtu jānodrošina katrai dalībvalstij. Komiteja atzīst, ka tas ir pareizi no subsidiaritātes viedokļa. Izdevumi sakarā ar investīcijām aizsardzībai un tekošie izdevumi jāsedz pārvadātājiem, turklāt tie jāiekļauj viņu izcenotajos tarifos vai rēķinos. Komiteja arī uzskata, ka Komisijas priekšlikumā vairāk vērības jāvelta priekšrocībām, ko dod “aizsargāta operatora” statuss.

| 1.12 | Attiecībā uz Eiropas Komisijas lomu, Komiteja uzskata, ka ES jāatbrīvo atbilstoši resursi, kas ļautu trešajām valstīm pieņemt nepieciešamos pasākumus, lai sasniegtu tādu pašu aizsardzības līmenī kā ES. Tas ir svarīgi, ņemot vērā sauszemes kravas pārvadājumu starptautisko raksturu. |
| --- | --- |

1.12

Attiecībā uz Eiropas Komisijas lomu, Komiteja uzskata, ka ES jāatbrīvo atbilstoši resursi, kas ļautu trešajām valstīm pieņemt nepieciešamos pasākumus, lai sasniegtu tādu pašu aizsardzības līmenī kā ES. Tas ir svarīgi, ņemot vērā sauszemes kravas pārvadājumu starptautisko raksturu.

2.   Ievads.

| 2.1 | Komisija 2006. gada 27. februāra paziņojumā Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu padomei un Reģionu komitejai (COM(2006) 79 galīgā redakcija) par piegādes ķēdes aizsardzības paaugstināšanu konstatē, ka “terorisms ir viens no lielākajiem draudiem demokrātijai un brīvībai”. |
| --- | --- |

2.1

Komisija 2006. gada 27. februāra paziņojumā Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu padomei un Reģionu komitejai (COM(2006) 79 galīgā redakcija) par piegādes ķēdes aizsardzības paaugstināšanu konstatē, ka “terorisms ir viens no lielākajiem draudiem demokrātijai un brīvībai”.

| 2.2 | Komisija uzskata, ka, neraugoties uz pieņemtajiem pastiprinātajiem drošības pasākumiem, teroristu uzbrukumu risks kravas pārvadājumos joprojām ir augsts. Eiropā jo īpaši veikti uzlabojumi attiecībā uz gaisa transporta, lidostu, ūdensceļu transporta un ostu drošību. |
| --- | --- |

2.2

Komisija uzskata, ka, neraugoties uz pieņemtajiem pastiprinātajiem drošības pasākumiem, teroristu uzbrukumu risks kravas pārvadājumos joprojām ir augsts. Eiropā jo īpaši veikti uzlabojumi attiecībā uz gaisa transporta, lidostu, ūdensceļu transporta un ostu drošību.

| 2.3 | Regula (EK) Nr. 2320/2002 ir juridiskais pamats gaisa transporta un lidostu aizsardzībai. Regula (EK) Nr. 725/2004 attiecas uz jūras transporta un ostu termināļu aizsardzību, savukārt direktīvā 2005/65/EK noteikti pasākumi visas ostas teritorijas aizsardzības paaugstināšanai. |
| --- | --- |

2.3

Regula (EK) Nr. 2320/2002 ir juridiskais pamats gaisa transporta un lidostu aizsardzībai. Regula (EK) Nr. 725/2004 attiecas uz jūras transporta un ostu termināļu aizsardzību, savukārt direktīvā 2005/65/EK noteikti pasākumi visas ostas teritorijas aizsardzības paaugstināšanai.

| 2.4 | Arī Komiteja ir paudusi savu viedokli minētajos jautājumos. Tā ir pieņēmusi vairākus atzinumus, īpaši gaisa un jūras transporta jomā; šajā sakarā atzīmējams divu ziņotāju veiktais darbs, proti, Bredima-Savopoulou kdzes dokuments par ostu drošību un kuģu un ostu iekārtu aizsardzību, un McDonogh kga dokuments par (civilās) aviācijas aizsardzību. Attiecībā uz sauszemes pārvadājumiem jāatzīmē 2005. gada 14. decembra izpētes atzinums “Transporta veidu aizsardzība” (ziņotājs — Simons kgs). |
| --- | --- |

2.4

Arī Komiteja ir paudusi savu viedokli minētajos jautājumos. Tā ir pieņēmusi vairākus atzinumus, īpaši gaisa un jūras transporta jomā; šajā sakarā atzīmējams divu ziņotāju veiktais darbs, proti, Bredima-Savopoulou kdzes dokuments par ostu drošību un kuģu un ostu iekārtu aizsardzību, un McDonogh kga dokuments par (civilās) aviācijas aizsardzību. Attiecībā uz sauszemes pārvadājumiem jāatzīmē 2005. gada 14. decembra izpētes atzinums “Transporta veidu aizsardzība” (ziņotājs — Simons kgs).

3.   Komisijas priekšlikums.

| 3.1 | Komisija apliecina nepieciešamību uzlabot sauszemes kravu pārvadājumu aizsardzību. Pašlaik nav noteikumu, kas attiektos uz Eiropas sauszemes pārvadājumu piegādes ķēdi kopumā. Saskaņā ar Komisijas definīciju piegādes ķēde aptver visus pārvadājumus un ar pārvadājumiem saistītās operācijas un procesus, sākot ar ražošanas vietu un beidzot ar kravas gala mērķi. |
| --- | --- |

3.1

Komisija apliecina nepieciešamību uzlabot sauszemes kravu pārvadājumu aizsardzību. Pašlaik nav noteikumu, kas attiektos uz Eiropas sauszemes pārvadājumu piegādes ķēdi kopumā. Saskaņā ar Komisijas definīciju piegādes ķēde aptver visus pārvadājumus un ar pārvadājumiem saistītās operācijas un procesus, sākot ar ražošanas vietu un beidzot ar kravas gala mērķi.

| 3.2 | Komisija ierosina sauszemes pārvadājumu ķēdes drošības uzlabošanas pasākumus kā papildinājumu esošajiem Kopienas transporta drošības noteikumiem. Minētie pasākumi dalībvalstīm ir obligāti, bet piegādes ķēdes operatoriem to piemērošana ir brīvprātīga. Tāpat Komisija norāda, ka skatāmais priekšlikums neattiecas uz pasažieru pārvadājumu drošību — īpaši sabiedrisko pasažieru transportu, ko varētu skatīt turpmākā posmā. |
| --- | --- |

3.2

Komisija ierosina sauszemes pārvadājumu ķēdes drošības uzlabošanas pasākumus kā papildinājumu esošajiem Kopienas transporta drošības noteikumiem. Minētie pasākumi dalībvalstīm ir obligāti, bet piegādes ķēdes operatoriem to piemērošana ir brīvprātīga. Tāpat Komisija norāda, ka skatāmais priekšlikums neattiecas uz pasažieru pārvadājumu drošību — īpaši sabiedrisko pasažieru transportu, ko varētu skatīt turpmākā posmā.

| 3.3 | Tādējādi izvirzītais regulas priekšlikums attiecas uz šādiem kravu pārvadājumu veidiem: iekšējie ūdensceļi, dzelzceļš un sauszemes ceļi. |
| --- | --- |

3.3

Tādējādi izvirzītais regulas priekšlikums attiecas uz šādiem kravu pārvadājumu veidiem: iekšējie ūdensceļi, dzelzceļš un sauszemes ceļi.

| 3.4 | Vienlaicīgi ar regulas priekšlikumu Komisija ir publicējusi paziņojumu, kurā minēti nozīmīgi kravu pārvadājumu aizsardzības aspekti un skaidroti iemesli, kāpēc ierosinātais regulas priekšlikums ir visreālistiskākā un mērķtiecīgākā pieeja Eiropas kravu pārvadājumu aizsardzības paaugstināšanai. |
| --- | --- |

3.4

Vienlaicīgi ar regulas priekšlikumu Komisija ir publicējusi paziņojumu, kurā minēti nozīmīgi kravu pārvadājumu aizsardzības aspekti un skaidroti iemesli, kāpēc ierosinātais regulas priekšlikums ir visreālistiskākā un mērķtiecīgākā pieeja Eiropas kravu pārvadājumu aizsardzības paaugstināšanai.

| 3.5 | Komisijas “Paziņojumā par piegādes ķēdes aizsardzības uzlabošanu” izklāstītie mērķi ir šādi:






  — | paaugstināt aizsardzības līmeni visā piegādes ķēdē, netraucējot brīvu tirdzniecības plūsmu; |
| --- | --- | --- |

3.5

Komisijas “Paziņojumā par piegādes ķēdes aizsardzības uzlabošanu” izklāstītie mērķi ir šādi:

—

paaugstināt aizsardzības līmeni visā piegādes ķēdē, netraucējot brīvu tirdzniecības plūsmu;

| — | izveidot kopīgu pamatu sistemātiskai Eiropas pieejai, nekaitējot kopējam pārvadājumu tirgum un esošajiem aizsardzības pasākumiem; |
| --- | --- |

—

izveidot kopīgu pamatu sistemātiskai Eiropas pieejai, nekaitējot kopējam pārvadājumu tirgum un esošajiem aizsardzības pasākumiem;

| — | izvairīties no nevajadzīgām administratīvām procedūrām un administratīvā sloga radīšanas Eiropas un valstu līmenī. |
| --- | --- |

—

izvairīties no nevajadzīgām administratīvām procedūrām un administratīvā sloga radīšanas Eiropas un valstu līmenī.

| 3.6 | Lai īstenotu minētos mērķus, Komisija ierosina šādus pasākumus:






  — | radīt obligātu sistēmu, ieviešot prasību dalībvalstīm izveidot aizsargātības zīmi. Šī zīme (“aizsargāts operators”) piešķirama piegādes ķēdes operatoriem, kas atbilst Eiropas līmenī noteiktam obligātajam aizsardzības līmenim, līdz ar to ļaujot to savstarpēji atzīt iekšējā tirgū; |
| --- | --- | --- |

3.6

Lai īstenotu minētos mērķus, Komisija ierosina šādus pasākumus:

—

radīt obligātu sistēmu, ieviešot prasību dalībvalstīm izveidot aizsargātības zīmi. Šī zīme (“aizsargāts operators”) piešķirama piegādes ķēdes operatoriem, kas atbilst Eiropas līmenī noteiktam obligātajam aizsardzības līmenim, līdz ar to ļaujot to savstarpēji atzīt iekšējā tirgū;

| — | dalībvalstīm obligāti piemērojamajos noteikumos ieviest brīvprātīgu sistēmu, saskaņā ar kuru piegādes ķēdes operatori uzlabo savas darbības rādītājus aizsardzības jomā apmaiņā pret stimulējošiem pasākumiem; |
| --- | --- |

—

dalībvalstīm obligāti piemērojamajos noteikumos ieviest brīvprātīgu sistēmu, saskaņā ar kuru piegādes ķēdes operatori uzlabo savas darbības rādītājus aizsardzības jomā apmaiņā pret stimulējošiem pasākumiem;

| — | padarīt piegādes ķēdes operatorus izteikti atbildīgus par saviem Eiropas kravas pārvadājumu aizsardzības rādītājiem; |
| --- | --- |

—

padarīt piegādes ķēdes operatorus izteikti atbildīgus par saviem Eiropas kravas pārvadājumu aizsardzības rādītājiem;

| — | veicot drošības pārbaudes, “aizsargātiem operatoriem” piemērot atvieglojumus, un ļaut viņiem aizsardzības ziņā pozitīvi izcelties konkurentu starpā, dodot tiem komerciālas un konkurētspēju veicinošas priekšrocības; |
| --- | --- |

—

veicot drošības pārbaudes, “aizsargātiem operatoriem” piemērot atvieglojumus, un ļaut viņiem aizsardzības ziņā pozitīvi izcelties konkurentu starpā, dodot tiem komerciālas un konkurētspēju veicinošas priekšrocības;

| — | izmantojot komitoloģijas procedūru, ļaut regulāri atjaunot un uzlabot aizsardzības prasības, tostarp atzītas starptautiskas prasības un standartus. |
| --- | --- |

—

izmantojot komitoloģijas procedūru, ļaut regulāri atjaunot un uzlabot aizsardzības prasības, tostarp atzītas starptautiskas prasības un standartus.

| 3.7 | Šajā atzinumā Komiteja tiecas analizēt Komisijas ierosinātos pasākumus un, pamatojoties uz šo analīzi, izvērtēt to, cik lielā mērā Komisijas nospraustie mērķi ir īstenojami. |
| --- | --- |

3.7

Šajā atzinumā Komiteja tiecas analizēt Komisijas ierosinātos pasākumus un, pamatojoties uz šo analīzi, izvērtēt to, cik lielā mērā Komisijas nospraustie mērķi ir īstenojami.

4.   Vispārīgas piezīmes.

| 4.1 | Pirms paziņojuma un regulas priekšlikuma satura izskatīšanas jāprecizē izmantotā terminoloģija. Piemēram, angļu valodas versijā tiek izmantots termins security, nīderlandiešu tekstā vārds beveiliging un vācu valodas versijā vārds Sicherheit.
  Lai arī dažās ES valodās nav izdalāma atšķirība starp aizsardzību (NL

  beveiliging

  ) un drošību (NL

  veiligheid

  ), šāda atšķirība pastāv vācu valodā. Tādēļ vācu tekstā vārda

  Sicherheit

  (drošība kā stāvoklis) vietā jālieto vārds

  Sicherung

  (drošības garantēšana). Mūs interesējošais temats ir aizsardzība (beveiliging), nevis drošība (veiligheid) pati par sevi. |
| --- | --- |

4.1

Pirms paziņojuma un regulas priekšlikuma satura izskatīšanas jāprecizē izmantotā terminoloģija. Piemēram, angļu valodas versijā tiek izmantots termins security, nīderlandiešu tekstā vārds beveiliging un vācu valodas versijā vārds Sicherheit.
  Lai arī dažās ES valodās nav izdalāma atšķirība starp aizsardzību (NL

  beveiliging

  ) un drošību (NL

  veiligheid

  ), šāda atšķirība pastāv vācu valodā. Tādēļ vācu tekstā vārda

  Sicherheit

  (drošība kā stāvoklis) vietā jālieto vārds

  Sicherung

  (drošības garantēšana). Mūs interesējošais temats ir aizsardzība (beveiliging), nevis drošība (veiligheid) pati par sevi.

| 4.2 | Saskaņā ar Komisijas viedokli un, ņemot vērā, ka šobrīd jau ir noteikts aviācijas, lidostu, jūras transporta un ostu aizsardzības juridiskais pamats, jāpievēršas nākamajam posmam un jāizstrādā regulējums sauszemes pārvadājumu jomā. |
| --- | --- |

4.2

Saskaņā ar Komisijas viedokli un, ņemot vērā, ka šobrīd jau ir noteikts aviācijas, lidostu, jūras transporta un ostu aizsardzības juridiskais pamats, jāpievēršas nākamajam posmam un jāizstrādā regulējums sauszemes pārvadājumu jomā.

| 4.3 | Komiteja uzskata, ka Komisija pietiekami nav ņēmusi vērā pašas atzītu faktu, ka pēc savas būtības gaisa un jūras pārvadājumi pilnībā atšķiras no iekšējo ūdensceļu, dzelzceļa un autotransporta pārvadājumiem. Gaisa un jūras pārvadājumiem raksturīgs ierobežots operatoru skaits, savukārt iekšējo ūdensceļu pārvadājumu un autotransporta kravu pārvadājumu jomā darbojas ļoti daudz (aptuveni pusmiljons) uzņēmumu, kas bieži vien ir mikrouzņēmumi, kuru peļņa ir ļoti maza vai pat negatīva. Ja ņem vērā arī preču ražotājus piegādes ķēdes sākuma posmā, tad piegādes ķēdes uzņēmumu kopējais skaits sasniedz 4,7 miljonus. Komiteja uzskata, ka šis ir vēl viens šķērslis, kas varētu apgrūtināt Komisijas ierosināto pasākumu pieņemšanu. |
| --- | --- |

4.3

Komiteja uzskata, ka Komisija pietiekami nav ņēmusi vērā pašas atzītu faktu, ka pēc savas būtības gaisa un jūras pārvadājumi pilnībā atšķiras no iekšējo ūdensceļu, dzelzceļa un autotransporta pārvadājumiem. Gaisa un jūras pārvadājumiem raksturīgs ierobežots operatoru skaits, savukārt iekšējo ūdensceļu pārvadājumu un autotransporta kravu pārvadājumu jomā darbojas ļoti daudz (aptuveni pusmiljons) uzņēmumu, kas bieži vien ir mikrouzņēmumi, kuru peļņa ir ļoti maza vai pat negatīva. Ja ņem vērā arī preču ražotājus piegādes ķēdes sākuma posmā, tad piegādes ķēdes uzņēmumu kopējais skaits sasniedz 4,7 miljonus. Komiteja uzskata, ka šis ir vēl viens šķērslis, kas varētu apgrūtināt Komisijas ierosināto pasākumu pieņemšanu.

| 4.4 | Komitejas ieskatā Komisija ir pamatoti atzinusi, ka praksē nav iespējams izstrādāt vienotus un vispusīgus sauszemes pārvadājumu piegādes ķēdes aizsardzības noteikumus un procedūras. Tā vietā Komisija ierosina izstrādāt obligāto aizsardzības prasību struktūru, kas nodrošinātu apmierinošu operatīvās aizsardzības līmeni atbilstoši tehnoloģiskajam progresam un risku attīstībai. |
| --- | --- |

4.4

Komitejas ieskatā Komisija ir pamatoti atzinusi, ka praksē nav iespējams izstrādāt vienotus un vispusīgus sauszemes pārvadājumu piegādes ķēdes aizsardzības noteikumus un procedūras. Tā vietā Komisija ierosina izstrādāt obligāto aizsardzības prasību struktūru, kas nodrošinātu apmierinošu operatīvās aizsardzības līmeni atbilstoši tehnoloģiskajam progresam un risku attīstībai.

| 4.5 | Ķēdes stiprums ir atkarīgs no tās vājākā posma izturības. Tas pats sakāms par piegādes ķēdes aizsardzību. Komisija uzskata, ka ikviena posma operators piegādes ķēdē uzņemas atbildību tikai un vienīgi par savas darbības aizsardzību un ka dažādo operatoru individuālie aizsardzības pasākumi kopumā veido kopējo ķēdes aizsardzību. Komiteja arī uzskata, ka katram uzņēmumam jāuzņemas atbildība par savu piegādes ķēdes posmu. Komiteja norāda, ka teroristu uzbrukumu risks pastāv ne tikai attiecībā uz atsevišķiem posmiem (atsevišķiem operatoriem), bet arī — vai vēl vairāk — uz tranzīta iekārtām un infrastruktūru. |
| --- | --- |

4.5

Ķēdes stiprums ir atkarīgs no tās vājākā posma izturības. Tas pats sakāms par piegādes ķēdes aizsardzību. Komisija uzskata, ka ikviena posma operators piegādes ķēdē uzņemas atbildību tikai un vienīgi par savas darbības aizsardzību un ka dažādo operatoru individuālie aizsardzības pasākumi kopumā veido kopējo ķēdes aizsardzību. Komiteja arī uzskata, ka katram uzņēmumam jāuzņemas atbildība par savu piegādes ķēdes posmu. Komiteja norāda, ka teroristu uzbrukumu risks pastāv ne tikai attiecībā uz atsevišķiem posmiem (atsevišķiem operatoriem), bet arī — vai vēl vairāk — uz tranzīta iekārtām un infrastruktūru.

| 4.6 | Komiteja uzskata, ka risks, kas saistīts ar fizisko infrastruktūru, kuras aizsardzība jānodrošina dalībvalstu varas iestādēm, tiek novērtēts daudz par zemu. Investēt piegādes ķēdes katra atsevišķa posma aizsardzībā ir bezjēdzīgi, ja no iestāžu puses vienlaikus netiek veikti ieguldījumi augsta fiziskās frastruktūras aizsardzības līmeņa nodrošināšanai. |
| --- | --- |

4.6

Komiteja uzskata, ka risks, kas saistīts ar fizisko infrastruktūru, kuras aizsardzība jānodrošina dalībvalstu varas iestādēm, tiek novērtēts daudz par zemu. Investēt piegādes ķēdes katra atsevišķa posma aizsardzībā ir bezjēdzīgi, ja no iestāžu puses vienlaikus netiek veikti ieguldījumi augsta fiziskās frastruktūras aizsardzības līmeņa nodrošināšanai.

| 4.7 | Ņemot vērā, ka ierosinājums potenciāli ietekmēs ļoti daudzus uzņēmumus, Komisija uzskata, ka ierosinātie pasākumi būtu efektīvi tikai tad, ja katra dalībvalsts ieceltu par piegādes ķēdes aizsardzību atbildīgu kompetentu iestādi, kuras uzdevums būtu regulā noteikto piegādes tīkla aizsardzības pasākumu koordinēšana un īstenošana, kā arī to piemērošanas kontrole. Pieņemot, ka skatāmais Komisijas priekšlikums tiks apstiprināts, un ņemot vērā šādas iestādes būtisko lomu, Komiteja uzskata, ka Komisijas priekšlikums šajā jautājuma ir ļoti nepilnīgs. |
| --- | --- |

4.7

Ņemot vērā, ka ierosinājums potenciāli ietekmēs ļoti daudzus uzņēmumus, Komisija uzskata, ka ierosinātie pasākumi būtu efektīvi tikai tad, ja katra dalībvalsts ieceltu par piegādes ķēdes aizsardzību atbildīgu kompetentu iestādi, kuras uzdevums būtu regulā noteikto piegādes tīkla aizsardzības pasākumu koordinēšana un īstenošana, kā arī to piemērošanas kontrole. Pieņemot, ka skatāmais Komisijas priekšlikums tiks apstiprināts, un ņemot vērā šādas iestādes būtisko lomu, Komiteja uzskata, ka Komisijas priekšlikums šajā jautājuma ir ļoti nepilnīgs.

| 4.8 | Lai ES visiem nodrošinātu vienādas iespējas, būtiska nozīme ir tam, lai “aizsargāta operatora” statuss visās dalībvalstīs tiktu piešķirts pēc vienādiem kritērijiem. Šāda statusa iegūšanai, pārvadātājam, piemēram, no Polijas būtu jāizpilda tieši tādas pašas prasības kā pārvadātājam no Portugāles vai Grieķijas. Tikai šādā veidā ir panākama aizsargāta operatora statusa savstarpēja atzīšana. Ar Komisijas priekšlikumu sniegtās garantijas attiecībā uz vienādām iespējām šajā jomā nav pietiekamas. Komisija ir izveidojusi obligāto prasību sarakstu, tomēr Komiteja uzskata, ka tas nav pietiekami vienlīdzīgu iespēju nodrošināšanai. |
| --- | --- |

4.8

Lai ES visiem nodrošinātu vienādas iespējas, būtiska nozīme ir tam, lai “aizsargāta operatora” statuss visās dalībvalstīs tiktu piešķirts pēc vienādiem kritērijiem. Šāda statusa iegūšanai, pārvadātājam, piemēram, no Polijas būtu jāizpilda tieši tādas pašas prasības kā pārvadātājam no Portugāles vai Grieķijas. Tikai šādā veidā ir panākama aizsargāta operatora statusa savstarpēja atzīšana. Ar Komisijas priekšlikumu sniegtās garantijas attiecībā uz vienādām iespējām šajā jomā nav pietiekamas. Komisija ir izveidojusi obligāto prasību sarakstu, tomēr Komiteja uzskata, ka tas nav pietiekami vienlīdzīgu iespēju nodrošināšanai.

| 4.9 | Komisija priekšlikuma izskatīšanai izraudzījusies kritisku brīdi, kad dalībvalstis Lisabonas stratēģijas īstenošanas laikā iestājas par kravu pārvadājumu uzņēmumu administratīvā sloga būtisku samazināšanu. Kaut gan Komisijas regulas priekšlikuma pamatojums ir saprotams, regulas īstenošanas rezultātā neizdosies izvairīties no administratīvā sloga, kas gulsies uz nozares darba devēju un darba ņēmēju pleciem. Komiteja uzskata, ka valstu un starptautiskajām iestādēm būtu jāiesaistās arī finansēšanā. |
| --- | --- |

4.9

Komisija priekšlikuma izskatīšanai izraudzījusies kritisku brīdi, kad dalībvalstis Lisabonas stratēģijas īstenošanas laikā iestājas par kravu pārvadājumu uzņēmumu administratīvā sloga būtisku samazināšanu. Kaut gan Komisijas regulas priekšlikuma pamatojums ir saprotams, regulas īstenošanas rezultātā neizdosies izvairīties no administratīvā sloga, kas gulsies uz nozares darba devēju un darba ņēmēju pleciem. Komiteja uzskata, ka valstu un starptautiskajām iestādēm būtu jāiesaistās arī finansēšanā.

| 4.10 | Turklāt priekšlikumā tikai virspusēji aplūkoti ar “aizsargāta operatora” kvalitātes zīmi saistīto ierosināto pasākumu paredzamā ietekme sauszemes pārvadājumu jomā. Darba ņēmējiem būs jāiziet apmācību kurss, lai mācētu reaģēt dažādās situācijās, savukārt uzņēmumiem būs jāpieņem dažādi aizsardzības pasākumi, kas radīs nozīmīgas papildu izmaksas, un diez vai uzņēmumi varēs tās norakstīt uz pasūtītāju vai klientu rēķina. |
| --- | --- |

4.10

Turklāt priekšlikumā tikai virspusēji aplūkoti ar “aizsargāta operatora” kvalitātes zīmi saistīto ierosināto pasākumu paredzamā ietekme sauszemes pārvadājumu jomā. Darba ņēmējiem būs jāiziet apmācību kurss, lai mācētu reaģēt dažādās situācijās, savukārt uzņēmumiem būs jāpieņem dažādi aizsardzības pasākumi, kas radīs nozīmīgas papildu izmaksas, un diez vai uzņēmumi varēs tās norakstīt uz pasūtītāju vai klientu rēķina.

| 4.11 | Komiteja uzskata, ka Komisijas priekšlikums attiecībā uz priekšrocībām, kādas iegūtu ieinteresētas puses, saņemot aizsargāta operatora statusu, nav pietiekami konkrēts. Tas sakāms gan par minēto priekšrocību praktisko izmantošanu, gan apmēriem. |
| --- | --- |

4.11

Komiteja uzskata, ka Komisijas priekšlikums attiecībā uz priekšrocībām, kādas iegūtu ieinteresētas puses, saņemot aizsargāta operatora statusu, nav pietiekami konkrēts. Tas sakāms gan par minēto priekšrocību praktisko izmantošanu, gan apmēriem.

| 4.12 | Komitejai rodas jautājums, vai Komisija, izstrādājot regulas priekšlikumu, ir apzinājusi dažādās jomās jau pieņemtos pasākumus. Minēsim tikai vienu piemēru, kas skar visjutīgāko jomu, proti, uz kravu autopārvadājumiem attiecas ADR (līgums par bīstamo kravu autopārvadājumiem), savukārt uz iekšējo ūdensceļu pārvadājumiem — ADNR (līgums par bīstamu vielu pārvadāšanu pa Reinu) (sk. 1.10 punktu). Līdzīgi līgumi ir arī kravu pārvadājumu pa dzelzceļu jomā. Komiteja ierosina vispirms apsvērt, vai jaunas regulas ierosinājuma vietā nevarētu izlīdzēties ar pašreizējo pasākumu pielāgošanu. Nav skaidrs, vai Komisija ir apsvērusi šo iespēju. Tomēr to vērts ielāgot, kaut vai no administratīvā sloga samazināšanas viedokļa. |
| --- | --- |

4.12

Komitejai rodas jautājums, vai Komisija, izstrādājot regulas priekšlikumu, ir apzinājusi dažādās jomās jau pieņemtos pasākumus. Minēsim tikai vienu piemēru, kas skar visjutīgāko jomu, proti, uz kravu autopārvadājumiem attiecas ADR (līgums par bīstamo kravu autopārvadājumiem), savukārt uz iekšējo ūdensceļu pārvadājumiem — ADNR (līgums par bīstamu vielu pārvadāšanu pa Reinu) (sk. 1.10 punktu). Līdzīgi līgumi ir arī kravu pārvadājumu pa dzelzceļu jomā. Komiteja ierosina vispirms apsvērt, vai jaunas regulas ierosinājuma vietā nevarētu izlīdzēties ar pašreizējo pasākumu pielāgošanu. Nav skaidrs, vai Komisija ir apsvērusi šo iespēju. Tomēr to vērts ielāgot, kaut vai no administratīvā sloga samazināšanas viedokļa.

| 4.13 | Komisija uzskata, ka, tiklīdz uzņēmums saņem “aizsargāta operatora” statusu, tā kravas pārbaude ostās un robežkontroles punktos tiek būtiski atvieglota. Komisijas priekšlikumā nav minētas garantijas, ka tā arī notiks, ne arī tas, ka pastāv attiecīgas vienošanās. Komitejas ieskatā, ņemot vērā ieguldījumu, kas tiek sagaidīts no operatoriem un uzņēmumiem, tiem būtu jāgarantē šāda statusa piedāvātās priekšrocības, vēl jo vairāk tāpēc, ka arguments par gaidīšanu pie robežām vairs nav spēkā, jo pārbaudes pie iekšējām robežām vairs netiek veiktas regulāri. |
| --- | --- |

4.13

Komisija uzskata, ka, tiklīdz uzņēmums saņem “aizsargāta operatora” statusu, tā kravas pārbaude ostās un robežkontroles punktos tiek būtiski atvieglota. Komisijas priekšlikumā nav minētas garantijas, ka tā arī notiks, ne arī tas, ka pastāv attiecīgas vienošanās. Komitejas ieskatā, ņemot vērā ieguldījumu, kas tiek sagaidīts no operatoriem un uzņēmumiem, tiem būtu jāgarantē šāda statusa piedāvātās priekšrocības, vēl jo vairāk tāpēc, ka arguments par gaidīšanu pie robežām vairs nav spēkā, jo pārbaudes pie iekšējām robežām vairs netiek veiktas regulāri.

| 4.14 | Komiteja norāda, ka drošības pasākumi nedrīkst būt šķērslis tādu atsevišķu pamattiesību ievērošanai kā tiesības uz kādas sabiedrības vai arodbiedrības pārstāvību vai arī traucēt uzņēmumam nepiederošu, bet uz laiku tā nodarbinātu personu darbu (piemēram, iekraušana un izkraušana); |
| --- | --- |

4.14

Komiteja norāda, ka drošības pasākumi nedrīkst būt šķērslis tādu atsevišķu pamattiesību ievērošanai kā tiesības uz kādas sabiedrības vai arodbiedrības pārstāvību vai arī traucēt uzņēmumam nepiederošu, bet uz laiku tā nodarbinātu personu darbu (piemēram, iekraušana un izkraušana);

| 4.15 | Komiteja arī vēlas pievērst uzmanību jautājumam par starptautiskajiem sauszemes pārvadājumiem. Autostāvvietas bieži vien it tik nedrošas, ka šoferi vairs neuzdrošinās tur pārnakšņot, tādēļ ir grūti ieverot noteikumus par darba un atpūtas periodu ilgumu, un tiek apdraudēta ceļu drošība. Nepieciešams veltīt daudz vairāk ieguldījumu, lai stāvvietas padarītu drošas — jo īpaši tas attiecas uz stāvvietām, ko pārnakšņošanai izmanto starptautiskajos autopārvadājumos. Komiteja aicina Komisiju pievērsties minētajam jautājumam un izvirzīt priekšlikumus drošības uzlabošanai. |
| --- | --- |

4.15

Komiteja arī vēlas pievērst uzmanību jautājumam par starptautiskajiem sauszemes pārvadājumiem. Autostāvvietas bieži vien it tik nedrošas, ka šoferi vairs neuzdrošinās tur pārnakšņot, tādēļ ir grūti ieverot noteikumus par darba un atpūtas periodu ilgumu, un tiek apdraudēta ceļu drošība. Nepieciešams veltīt daudz vairāk ieguldījumu, lai stāvvietas padarītu drošas — jo īpaši tas attiecas uz stāvvietām, ko pārnakšņošanai izmanto starptautiskajos autopārvadājumos. Komiteja aicina Komisiju pievērsties minētajam jautājumam un izvirzīt priekšlikumus drošības uzlabošanai.

5.   Īpašas piezīmes.

| 5.1 | Pirms Komisijas ierosināto aizsardzības paaugstināšanai paredzēto pasākumu detalizētākas izskatīšanas, būtu jāaplūko aizsardzības pasākumi, kas pieņemti attiecībā uz atsevišķiem iekšzemes pārvadājumu veidiem. |
| --- | --- |

5.1

Pirms Komisijas ierosināto aizsardzības paaugstināšanai paredzēto pasākumu detalizētākas izskatīšanas, būtu jāaplūko aizsardzības pasākumi, kas pieņemti attiecībā uz atsevišķiem iekšzemes pārvadājumu veidiem.

| 5.2 | Iekšējo ūdensceļu pārvadājumos iekraušanai un izkraušanai bieži tiek izmantotas jūras ostas. Šeit jau tiek piemērots ISPS (International Ship & Port Facility Security) kods. |
| --- | --- |

5.2

Iekšējo ūdensceļu pārvadājumos iekraušanai un izkraušanai bieži tiek izmantotas jūras ostas. Šeit jau tiek piemērots ISPS (International Ship & Port Facility Security) kods.

| 5.3 | Dzelzceļa pārvadājumos pasažieru un kravas aizsardzībai ir liela nozīme un ilgas tradīcijas. Tādēļ būtu vēlams vairāk uzsvērt elastīgas un konkrētas riska novērtēšanas principu. Pieņemot aizsardzības pasākumus, īpaša uzmanība jāpievērš neaizsargātākajām vietām, proti, stacijām un šķirotavām. Attiecībā uz aizsardzības pasākumiem starptautiskajos kravu pārvadājumos pa dzelzceļu Starptautiskajai Dzelzceļu savienībai (UIC — Union Internationale des Chemins de Fer) būs jāsagatavo ieteikumi. |
| --- | --- |

5.3

Dzelzceļa pārvadājumos pasažieru un kravas aizsardzībai ir liela nozīme un ilgas tradīcijas. Tādēļ būtu vēlams vairāk uzsvērt elastīgas un konkrētas riska novērtēšanas principu. Pieņemot aizsardzības pasākumus, īpaša uzmanība jāpievērš neaizsargātākajām vietām, proti, stacijām un šķirotavām. Attiecībā uz aizsardzības pasākumiem starptautiskajos kravu pārvadājumos pa dzelzceļu Starptautiskajai Dzelzceļu savienībai (UIC — Union Internationale des Chemins de Fer) būs jāsagatavo ieteikumi.

| 5.4 | Neatkarīgi no tā, vai kravu autopārvadājumus veic profesionāli pārvadātāji vai paši uzņēmumi, tā ir nozare, kurā iesaistīts liels skaits galvenokārt mazu un ļoti mazu uzņēmumu, līdz ar to tā ir ļoti neaizsargāta; Starptautiskā Autotransporta savienība (International Road Transport Union) pieņēmusi drošības pamatnostādnes uzņēmumu vadītājiem, šoferiem un kravu nosūtītājiem. Tā sadarbībā ar muitas iestādēm ir izveidojusi arī brīvprātīgu sadarbības nolīgumu sistēmu. |
| --- | --- |

5.4

Neatkarīgi no tā, vai kravu autopārvadājumus veic profesionāli pārvadātāji vai paši uzņēmumi, tā ir nozare, kurā iesaistīts liels skaits galvenokārt mazu un ļoti mazu uzņēmumu, līdz ar to tā ir ļoti neaizsargāta; Starptautiskā Autotransporta savienība (International Road Transport Union) pieņēmusi drošības pamatnostādnes uzņēmumu vadītājiem, šoferiem un kravu nosūtītājiem. Tā sadarbībā ar muitas iestādēm ir izveidojusi arī brīvprātīgu sadarbības nolīgumu sistēmu.

| 5.5 | Drošības pamatnostādņu, kas minētas 4.4. punktā, pamatprincipi ir šādi:






  — | drošības pasākumi nedrīkstētu būt tik stingri, ka tie traucētu uzņēmumu normālu darbību, |
| --- | --- | --- |

5.5

Drošības pamatnostādņu, kas minētas 4.4. punktā, pamatprincipi ir šādi:

—

drošības pasākumi nedrīkstētu būt tik stingri, ka tie traucētu uzņēmumu normālu darbību,

| — | jaunajiem drošības pasākumiem jāatbilst mērķim, radītajiem izdevumiem un ietekmei uz transporta kustību, |
| --- | --- |

—

jaunajiem drošības pasākumiem jāatbilst mērķim, radītajiem izdevumiem un ietekmei uz transporta kustību,

| — | nav pieļaujami valstu vienpusēji pasākumi, |
| --- | --- |

—

nav pieļaujami valstu vienpusēji pasākumi,

| — | aizsardzības pasākumiem jābūt saprotamiem un pieņemamiem, |
| --- | --- |

—

aizsardzības pasākumiem jābūt saprotamiem un pieņemamiem,

| — | ņemot vērā pārvadājumu starptautisko raksturu, drošības pasākumi jāpiemēro saskaņoti, proporcionāli, bez diskriminācijas un tā, lai tie neietekmētu vai iespējami mazāk ietekmētu visefektīvākās tirdzniecības plūsmas. |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pārvadājumu starptautisko raksturu, drošības pasākumi jāpiemēro saskaņoti, proporcionāli, bez diskriminācijas un tā, lai tie neietekmētu vai iespējami mazāk ietekmētu visefektīvākās tirdzniecības plūsmas.

| 5.6 | Komiteja vēlas uzsvērti norādīt uz naftas un gāzes cauruļvadu ievērojamo neaizsargātību. Komisija savā dokumentā nav pievērsusi uzmanību arī šim pārvadājumu veidam, kas nenoliedzami no drošības viedokļa ir sarežģīts, tomēr iezīmēt kopainu nav grūts uzdevums, jo minētajā jomā darbojas neliels skaits operatoru. Komiteja aicina pievērst īpašu uzmanību naftas un gāzes cauruļvadu aizsardzībai, kas ir ne tikvien pārvadājumu veids, bet arī infrastruktūra. |
| --- | --- |

5.6

Komiteja vēlas uzsvērti norādīt uz naftas un gāzes cauruļvadu ievērojamo neaizsargātību. Komisija savā dokumentā nav pievērsusi uzmanību arī šim pārvadājumu veidam, kas nenoliedzami no drošības viedokļa ir sarežģīts, tomēr iezīmēt kopainu nav grūts uzdevums, jo minētajā jomā darbojas neliels skaits operatoru. Komiteja aicina pievērst īpašu uzmanību naftas un gāzes cauruļvadu aizsardzībai, kas ir ne tikvien pārvadājumu veids, bet arī infrastruktūra.

| 5.7 | Ņemot vērā augstāk minēto (3.7. punkts), Komiteja nenoliedzami saredz priekšrocības, ko piegādes ķēdes aizsardzības koordinēšanā, īstenošanā un uzraudzībā sniegtu katras dalībvalsts iecelta viena kompetenta iestāde, ja minētajai iestādei būtu ne tikai atbildība, bet arī attiecīgas rīcības pilnvaras. Minētais jautājums skatāmās regulas priekšlikumā nav pietiekami skaidri formulēts. Komiteja iesaka izmantot radīto iespēju — nozīmīga normatīvā akta, proti, regulas pieņemšanu — un paredzēt konkrētākus noteikumus, nodrošinot dalībvalstīs vienādu pieeju. |
| --- | --- |

5.7

Ņemot vērā augstāk minēto (3.7. punkts), Komiteja nenoliedzami saredz priekšrocības, ko piegādes ķēdes aizsardzības koordinēšanā, īstenošanā un uzraudzībā sniegtu katras dalībvalsts iecelta viena kompetenta iestāde, ja minētajai iestādei būtu ne tikai atbildība, bet arī attiecīgas rīcības pilnvaras. Minētais jautājums skatāmās regulas priekšlikumā nav pietiekami skaidri formulēts. Komiteja iesaka izmantot radīto iespēju — nozīmīga normatīvā akta, proti, regulas pieņemšanu — un paredzēt konkrētākus noteikumus, nodrošinot dalībvalstīs vienādu pieeju.

| 5.8 | Regulas priekšlikumā Komisija iesaka dalībvalstīm paredzēt noteikumus, lai centrālā kompetentā iestāde varētu piešķirt “aizsargāta operatora” statusu tiem operatoriem, kas iesaistīti konkrētās un skaidri noteiktās piegādes ķēdes darbībās. Minēto statusu piešķir uz trim gadiem ar iespēju to pagarināt, ja aizsargāts operators joprojām nodrošina atbilstību regulas priekšlikumā noteiktajām obligātajām prasībām. Tiklīdz iegūts “aizsargāta operatora” statuss, attiecīgajam uzņēmumam piemērojamas atvieglotas pārbaudes. |
| --- | --- |

5.8

Regulas priekšlikumā Komisija iesaka dalībvalstīm paredzēt noteikumus, lai centrālā kompetentā iestāde varētu piešķirt “aizsargāta operatora” statusu tiem operatoriem, kas iesaistīti konkrētās un skaidri noteiktās piegādes ķēdes darbībās. Minēto statusu piešķir uz trim gadiem ar iespēju to pagarināt, ja aizsargāts operators joprojām nodrošina atbilstību regulas priekšlikumā noteiktajām obligātajām prasībām. Tiklīdz iegūts “aizsargāta operatora” statuss, attiecīgajam uzņēmumam piemērojamas atvieglotas pārbaudes.

| 5.9 | Komiteja uzskata, ka šāds Komisijas redzējums ir pārāk optimistisks. Regulas priekšlikumā nav skaidri norādīts, kā izveidot sistēmu, kurā būtu iesaistīta katras dalībvalsts atbildīgā iestāde, ne arī kārtība un kritēriji, pēc kuriem pieprasītājam piešķirams “aizsargāta operatora” statuss. |
| --- | --- |

5.9

Komiteja uzskata, ka šāds Komisijas redzējums ir pārāk optimistisks. Regulas priekšlikumā nav skaidri norādīts, kā izveidot sistēmu, kurā būtu iesaistīta katras dalībvalsts atbildīgā iestāde, ne arī kārtība un kritēriji, pēc kuriem pieprasītājam piešķirams “aizsargāta operatora” statuss.

| 5.10 | Tikai pielikumā sniegtajā paziņojumā teikts, ka aizsargāto operatoru uzdevums ir nodrošināt atbilstību atsevišķām obligātām drošības prasībām. Dalībvalstīm pašām būs jāizstrādā šādas obligātās prasības “aizsargātiem operatoriem” paredzētajos noteikumos. Ja obligātās prasības nosaka katra dalībvalsts, nav garantijas, ka Eiropas Savienībā varēs radīt saskaņotu obligāto prasību sistēmu. Tieši pretēji — Komiteja pauž bažas par to, ka sistēma nebūs salīdzināma, ja nebūs noteikta vienota prasību forma un saturs. Kā jau atzīmēts 3.8. punktā, Komiteja izsaka šaubas, vai ar ierosinātajiem pasākumiem izdosies panākt vēlamo mērķi, proti, radīt visiem vienlīdzīgas iespējas. Komiteja aicina Komisiju īpašu uzmanību pievērst jautājumam par to, kā panākt, lai “aizsargāta operatora” statusam visās dalībvalstīs būtu tā pati saturiskā un funkcionālā nozīme. |
| --- | --- |

5.10

Tikai pielikumā sniegtajā paziņojumā teikts, ka aizsargāto operatoru uzdevums ir nodrošināt atbilstību atsevišķām obligātām drošības prasībām. Dalībvalstīm pašām būs jāizstrādā šādas obligātās prasības “aizsargātiem operatoriem” paredzētajos noteikumos. Ja obligātās prasības nosaka katra dalībvalsts, nav garantijas, ka Eiropas Savienībā varēs radīt saskaņotu obligāto prasību sistēmu. Tieši pretēji — Komiteja pauž bažas par to, ka sistēma nebūs salīdzināma, ja nebūs noteikta vienota prasību forma un saturs. Kā jau atzīmēts 3.8. punktā, Komiteja izsaka šaubas, vai ar ierosinātajiem pasākumiem izdosies panākt vēlamo mērķi, proti, radīt visiem vienlīdzīgas iespējas. Komiteja aicina Komisiju īpašu uzmanību pievērst jautājumam par to, kā panākt, lai “aizsargāta operatora” statusam visās dalībvalstīs būtu tā pati saturiskā un funkcionālā nozīme.

| 5.11 | “Aizsargāta operatora” statusa savstarpējās atzīšanas sistēma arī Eiropas Savienībā var radīt nevienlīdzīgu attieksmi un tādējādi arī sava veida konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

5.11

“Aizsargāta operatora” statusa savstarpējās atzīšanas sistēma arī Eiropas Savienībā var radīt nevienlīdzīgu attieksmi un tādējādi arī sava veida konkurences izkropļojumus.

| 5.12 | Komiteja vēlas norādīt, ka jēdziena “aizsargāts operators” saturs var mainīties atkarībā no transporta veida. Piemēram, dzelzceļu pārvadājumos darbojas neliels skaits lielu uzņēmumu, turpretī autopārvadājumos iesaistīti apmēram 50 000 mazu uzņēmumu. |
| --- | --- |

5.12

Komiteja vēlas norādīt, ka jēdziena “aizsargāts operators” saturs var mainīties atkarībā no transporta veida. Piemēram, dzelzceļu pārvadājumos darbojas neliels skaits lielu uzņēmumu, turpretī autopārvadājumos iesaistīti apmēram 50 000 mazu uzņēmumu.

| 5.13 | Komiteju nepārliecina Komisijas regulas priekšlikuma 6. pantā minētās “aizsargāta operatora” priekšrocības. Šādu priekšrocību radīšanai dalībvalstīm aizsargātiem operatoriem būtu jāsniedz konkrēti atvieglojumi un viņiem būtu piemērojama vienkāršāka kārtība “paātrinātu” procedūru veidā. Komisija uzskata, ka tādos gadījumos varētu piemērot atvieglotas drošības kontroles. Komitejas ieskatā dokumenta teksts minētajā jautājumā ir pārāk neskaidrs un nekonkrēts, tāpēc rodas nopietnas bažas par tā praktisko piemērojamību. |
| --- | --- |

5.13

Komiteju nepārliecina Komisijas regulas priekšlikuma 6. pantā minētās “aizsargāta operatora” priekšrocības. Šādu priekšrocību radīšanai dalībvalstīm aizsargātiem operatoriem būtu jāsniedz konkrēti atvieglojumi un viņiem būtu piemērojama vienkāršāka kārtība “paātrinātu” procedūru veidā. Komisija uzskata, ka tādos gadījumos varētu piemērot atvieglotas drošības kontroles. Komitejas ieskatā dokumenta teksts minētajā jautājumā ir pārāk neskaidrs un nekonkrēts, tāpēc rodas nopietnas bažas par tā praktisko piemērojamību.

| 5.14 | No dokumenta satura izriet, ka dalībvalstīm tādā vai citādā veidā būs jāuzņemas segt Komisijas ierosinātā pasākuma īstenošanas izmaksas.Tādējādi Komisijas lēmuma rezultātā dalībvalstīm būs jāpilda grūts uzdevums. Jāprecizē arī dalībvalsts un “aizsargāta operatora” atbildības un sadarbības apjoms. Komisijas ierosinātās sistēmas īstenošanas un uzturēšanas izmaksas būs lielas, ņemot vērā mērķgrupu dažādību. |
| --- | --- |

5.14

No dokumenta satura izriet, ka dalībvalstīm tādā vai citādā veidā būs jāuzņemas segt Komisijas ierosinātā pasākuma īstenošanas izmaksas.Tādējādi Komisijas lēmuma rezultātā dalībvalstīm būs jāpilda grūts uzdevums. Jāprecizē arī dalībvalsts un “aizsargāta operatora” atbildības un sadarbības apjoms. Komisijas ierosinātās sistēmas īstenošanas un uzturēšanas izmaksas būs lielas, ņemot vērā mērķgrupu dažādību.

| 5.15 | Protams, dalībvalstu publiskajām iestādēm jāuzņemas segt izmaksas saistībā ar noteikumu ieviešanu un to piemērošanas kontroli. Turpretī Eiropas Savienībai vajadzēs rast finanšu līdzekļus, lai trešajām valstīm sniegtu visu iespējamo palīdzību tāda pašu aizsardzības līmeņa sasniegšanai kā ES valstīs. Ņemot vērā sauszemes kravu pārvadājumu starptautisko raksturu, Komiteja uzsver minēta jautājuma nozīmību. |
| --- | --- |

5.15

Protams, dalībvalstu publiskajām iestādēm jāuzņemas segt izmaksas saistībā ar noteikumu ieviešanu un to piemērošanas kontroli. Turpretī Eiropas Savienībai vajadzēs rast finanšu līdzekļus, lai trešajām valstīm sniegtu visu iespējamo palīdzību tāda pašu aizsardzības līmeņa sasniegšanai kā ES valstīs. Ņemot vērā sauszemes kravu pārvadājumu starptautisko raksturu, Komiteja uzsver minēta jautājuma nozīmību.

| 5.16 | Ieguldījumu aizsardzībā izmaksas un tādi ar aizsardzību saistīti tekošie izdevumi kā personāla nodarbināšana, apdrošināšana un informācijas sniegšana jāsedz operatoriem, kas izpilda attiecīgos aizsardzības pasākumus, un tie jāiekļauj viņu aprēķinātajās cenās/tarifos. Tādēļ ir vēlams apsvērt, vai uzņēmējiem, kam piešķirts “aizsargāta operatora” statuss, vienlaikus nevajadzētu samazināt apdrošināšanas prēmijas. Atliek analizēt situāciju, kad transporta tirgū vienlaicīgi darbosies “aizsargātie operatori” un operatori bez šāda statusa. Minētās situācijas rezultātā var izveidoties operatoru grupa, kas piedāvās drošus, bet dārgākus pakalpojumus, kā arī otra grupa, kam nebūs ar drošības standartu paaugstināšanu saistītu izmaksu un kas tādēļ piedāvās lētākus pakalpojumus. |
| --- | --- |

5.16

Ieguldījumu aizsardzībā izmaksas un tādi ar aizsardzību saistīti tekošie izdevumi kā personāla nodarbināšana, apdrošināšana un informācijas sniegšana jāsedz operatoriem, kas izpilda attiecīgos aizsardzības pasākumus, un tie jāiekļauj viņu aprēķinātajās cenās/tarifos. Tādēļ ir vēlams apsvērt, vai uzņēmējiem, kam piešķirts “aizsargāta operatora” statuss, vienlaikus nevajadzētu samazināt apdrošināšanas prēmijas. Atliek analizēt situāciju, kad transporta tirgū vienlaicīgi darbosies “aizsargātie operatori” un operatori bez šāda statusa. Minētās situācijas rezultātā var izveidoties operatoru grupa, kas piedāvās drošus, bet dārgākus pakalpojumus, kā arī otra grupa, kam nebūs ar drošības standartu paaugstināšanu saistītu izmaksu un kas tādēļ piedāvās lētākus pakalpojumus.

| 5.17 | Regulas priekšlikuma holandiešu valodas versijā 11. apsvērumā lietots termins “gevestigd” (reģistrēts), un tas ir pareizi. Komiteja norāda, ka dažu citu valodu versijās (piemēram, poļu) lietots jēdziens “veic darbību”, kas nozīmē pavisam ko citu. |
| --- | --- |

5.17

Regulas priekšlikuma holandiešu valodas versijā 11. apsvērumā lietots termins “gevestigd” (reģistrēts), un tas ir pareizi. Komiteja norāda, ka dažu citu valodu versijās (piemēram, poļu) lietots jēdziens “veic darbību”, kas nozīmē pavisam ko citu.

Briselē, 2006. gada 13. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 325/78 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 325/78

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par tematu i2010 e-pārvaldības rīcības plāns: paātrināt e-pārvaldību Eiropā par labu visiem”

COM(2006) 173 galīgā redakcija

(2006/C 325/19)

Eiropas Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2006. gada 23. janvārī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

Par dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2006. gada 10. novembrī. Ziņotājs — HERNÁNDEZ BATALLER kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 431. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. decembrī (14. decembra sēdē), ar 114 balsīm par, 1 balsi pret un 2 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

| 1.1 | EESK atbalsta Komisijas izstrādāto rīcības plānu, jo tā īstenošana norādīs, ka publiskās pārvaldes iestādes ES veicina uz zināšanām balstītu ekonomiku, kas sekmē ilgtspējīgu saimniecisko attīstību un līdz ar to kvalitatīvus un kvantitatīvus uzlabojumus nodarbinātības jomā, kā arī plašāku sociālo kohēziju. |
| --- | --- |

1.1

EESK atbalsta Komisijas izstrādāto rīcības plānu, jo tā īstenošana norādīs, ka publiskās pārvaldes iestādes ES veicina uz zināšanām balstītu ekonomiku, kas sekmē ilgtspējīgu saimniecisko attīstību un līdz ar to kvalitatīvus un kvantitatīvus uzlabojumus nodarbinātības jomā, kā arī plašāku sociālo kohēziju.

| 1.2 | EESK uzskata, ka rīcības plāna īstenošana varētu palīdzēt novērst dažādu sociālo grupu individuālo un profesionālo atstumtību un uzlabot nodarbinātības kvalitāti un stabilitāti, izlīdzināt digitālo plaisu, veicināt vietējā līmeņa pakalpojumu vispārēju pieejamību, pilnībā ņemt vērā atkarīgo grupu vajadzības un visbeidzot nodrošināt sabiedrības kohēziju, novēršot līdz šim nebijušu nevienlīdzību. Jāizstrādā piemēroti pasākumi, lai novērstu “otrās šķiras iedzīvotāju” esamību. |
| --- | --- |

1.2

EESK uzskata, ka rīcības plāna īstenošana varētu palīdzēt novērst dažādu sociālo grupu individuālo un profesionālo atstumtību un uzlabot nodarbinātības kvalitāti un stabilitāti, izlīdzināt digitālo plaisu, veicināt vietējā līmeņa pakalpojumu vispārēju pieejamību, pilnībā ņemt vērā atkarīgo grupu vajadzības un visbeidzot nodrošināt sabiedrības kohēziju, novēršot līdz šim nebijušu nevienlīdzību. Jāizstrādā piemēroti pasākumi, lai novērstu “otrās šķiras iedzīvotāju” esamību.

| 1.3 | Publisko iestāžu pielāgošanās tiešsaistes pakalpojumiem nozīmē modernizāciju, uzlabojot iedzīvotājiem sniegto pakalpojumu kvalitāti, elastīgumu un ienesīgumu, valsts līdzekļu efektīvu izmantošanu, izmaksu samazināšanu, iedzīvotāju apmierinātības līmeņa paaugstināšanu, dažādu publiskās pārvaldes iestāžu integrāciju un administratīvo procesu vienkāršošanu. |
| --- | --- |

1.3

Publisko iestāžu pielāgošanās tiešsaistes pakalpojumiem nozīmē modernizāciju, uzlabojot iedzīvotājiem sniegto pakalpojumu kvalitāti, elastīgumu un ienesīgumu, valsts līdzekļu efektīvu izmantošanu, izmaksu samazināšanu, iedzīvotāju apmierinātības līmeņa paaugstināšanu, dažādu publiskās pārvaldes iestāžu integrāciju un administratīvo procesu vienkāršošanu.

| 1.4 | EESK pārliecinoši iesaka — izvirzot mērķus, kā galveno ievērot kritēriju par pilnīgu pārklājumu attiecībā uz platjoslas pakalpojumu pieejamību interneta kā informācijas un saziņas līdzekļa izplatīšanai. Iedzīvotāju uzticība minētajam līdzeklim būs atkarīga no tā izmantošanā panāktās drošības, kas ietekmēs e-pārvaldību un iepējamos ar tās starpniecību iedzīvotājiem piedāvājamos pakalpojumus. |
| --- | --- |

1.4

EESK pārliecinoši iesaka — izvirzot mērķus, kā galveno ievērot kritēriju par pilnīgu pārklājumu attiecībā uz platjoslas pakalpojumu pieejamību interneta kā informācijas un saziņas līdzekļa izplatīšanai. Iedzīvotāju uzticība minētajam līdzeklim būs atkarīga no tā izmantošanā panāktās drošības, kas ietekmēs e-pārvaldību un iepējamos ar tās starpniecību iedzīvotājiem piedāvājamos pakalpojumus.

| 1.5 | EESK izsaka nožēlu, ka rīcības plānā vispār nav minēta organizētas pilsoniskās sabiedrības loma sabiedriskās līdzdalības demokrātiskas lēmumu pieņemšanas mērķu sasniegšanā. Organizētai pilsoniskajai sabiedrībai kā līdzdalības demokrātijas galvenajai sastāvdaļai jāpiešķir galvenā nozīme nākotnes “e–demokrātijā”. |
| --- | --- |

1.5

EESK izsaka nožēlu, ka rīcības plānā vispār nav minēta organizētas pilsoniskās sabiedrības loma sabiedriskās līdzdalības demokrātiskas lēmumu pieņemšanas mērķu sasniegšanā. Organizētai pilsoniskajai sabiedrībai kā līdzdalības demokrātijas galvenajai sastāvdaļai jāpiešķir galvenā nozīme nākotnes “e–demokrātijā”.

2.   Komisijas priekšlikums.

| 2.1 | Komisija savā dokumentā iepazīstina ar e-pārvaldības rīcības plānu, kas ir Komisijas iniciatīvas “i2010. par nodarbinātības un izaugsmes veicināšanu uz informāciju balstītā sabiedrībā” būtiska sastāvdaļa un kura mērķis ir sniegt nozīmīgu ieguldījumu Lisabonas stratēģijas un pārējo Eiropas Kopienas politiku īstenošanā. |
| --- | --- |

2.1

Komisija savā dokumentā iepazīstina ar e-pārvaldības rīcības plānu, kas ir Komisijas iniciatīvas “i2010. par nodarbinātības un izaugsmes veicināšanu uz informāciju balstītā sabiedrībā” būtiska sastāvdaļa un kura mērķis ir sniegt nozīmīgu ieguldījumu Lisabonas stratēģijas un pārējo Eiropas Kopienas politiku īstenošanā.

| 2.2 | Komisija uzskata, ka ir svarīgi paātrināt e-pārvaldību, lai veicinātu modernizāciju un jaunradi un atbilstu tādām jaunām vajadzībām un prasībām kā, piemēram, pārrobežu publisko pakalpojumu pastāvīgums un iedzīvotāju un uzņēmumu mobilitātes iespējas. |
| --- | --- |

2.2

Komisija uzskata, ka ir svarīgi paātrināt e-pārvaldību, lai veicinātu modernizāciju un jaunradi un atbilstu tādām jaunām vajadzībām un prasībām kā, piemēram, pārrobežu publisko pakalpojumu pastāvīgums un iedzīvotāju un uzņēmumu mobilitātes iespējas.

| 2.3 | Izstrādājot rīcības plānu, Komisijas tiecas panākt šādus mērķus:






  — | paātrināt konkrētu rezultātu iegūšanu attiecībā uz visiem iedzīvotājiem un uzņēmumiem; |
| --- | --- | --- |

2.3

Izstrādājot rīcības plānu, Komisijas tiecas panākt šādus mērķus:

—

paātrināt konkrētu rezultātu iegūšanu attiecībā uz visiem iedzīvotājiem un uzņēmumiem;

| — | nodrošināt to, lai e-pārvaldība valsts līmenī neradītu jaunus šķēršļus vienotajam tirgum sadrumstalotības un nepietiekamas savietojamības dēļ; |
| --- | --- |

—

nodrošināt to, lai e-pārvaldība valsts līmenī neradītu jaunus šķēršļus vienotajam tirgum sadrumstalotības un nepietiekamas savietojamības dēļ;

| — | ļaujot izveidot apjomradītus ietaupījumus dalībvalstu iniciatīvu ietvaros un sadarbojoties ES kopīgo uzdevumu veikšanā, izmantot e-pārvaldības priekšrocības ES līmenī; |
| --- | --- |

—

ļaujot izveidot apjomradītus ietaupījumus dalībvalstu iniciatīvu ietvaros un sadarbojoties ES kopīgo uzdevumu veikšanā, izmantot e-pārvaldības priekšrocības ES līmenī;

| — | e-pārvaldības izveidē un īstenošanā garantēt visu ES ieinteresēto pušu sadarbību. |
| --- | --- |

—

e-pārvaldības izveidē un īstenošanā garantēt visu ES ieinteresēto pušu sadarbību.

| 2.4 | Rīcības plānā galvenā uzmanība pievērsta pieciem svarīgākajiem e-pārvaldības mērķiem, izvirzot konkrētus, līdz 2010. gadam sasniedzamus rezultātus:






  — | ar e-pārvaldības starpniecību veicināt iekļaušanu, lai līdz 2010. gadam visi iedzīvotāji varētu izmantot uzticamus un inovatīvus, viegli pieejamus pakalpojumus. |
| --- | --- | --- |

2.4

Rīcības plānā galvenā uzmanība pievērsta pieciem svarīgākajiem e-pārvaldības mērķiem, izvirzot konkrētus, līdz 2010. gadam sasniedzamus rezultātus:

—

ar e-pārvaldības starpniecību veicināt iekļaušanu, lai līdz 2010. gadam visi iedzīvotāji varētu izmantot uzticamus un inovatīvus, viegli pieejamus pakalpojumus.

Tas ietver digitālās plaisas problēmas risināšanu un iespēju izmantot uz IKT balstītu integrācijas politiku, lai visi iedzīvotāji, tajā skaitā arī sociāli nelabvēlīgākā stāvoklī esošās iedzīvotāju grupas, pilnībā varētu to izmantot;

| — | efektivitātei un lietderīgumam jākļūst par realitāti, sniedzot ievērojamu ieguldījumu, lai līdz 2010. gadam paaugstinātu lietotāju apmierinātību, pārredzamību un pārskatatbildību, administratīvā sloga samazināšanu un efektivitātes pieaugumu. |
| --- | --- |

—

efektivitātei un lietderīgumam jākļūst par realitāti, sniedzot ievērojamu ieguldījumu, lai līdz 2010. gadam paaugstinātu lietotāju apmierinātību, pārredzamību un pārskatatbildību, administratīvā sloga samazināšanu un efektivitātes pieaugumu.

Minētajam nolūkam Komisija paredzējusi izstrādāt kopīgu ietekmes un ieguvumu novērtēšanas sistēmu, kas ietver salīdzinošo novērtējumu, izmantojot vienotus rādītājus un uz izmērāmiem rādītājiem balstītu konkrētu gadījumu analīzi.

Lai nodrošinātu ilgstošu stabilitāti, Komisija paredz arī plašāku pieredzes izplatīšanu un pieredzes apmaiņu:

| — | ieviest galvenos ievērojamas ietekmes pakalpojumus iedzīvotājiem un uzņēmumiem, lai līdz 2010. gadam panāktu publisko iepirkumu 100 % pieejamību elektroniskā ceļā un to faktisku veikšanu 50 % apmērā; vienoties par sadarbību attiecībā uz citiem ievērojamas ietekmes pakalpojumiem iedzīvotājiem, piemēram, saistībā ar iedzīvotāju mobilitāti (uzlaboti darba meklēšanas pakalpojumi visā Eiropā, sociālās drošības pakalpojumi saistībā ar pacientu klīniskajiem datiem vai elektroniskām medikamentu receptēm) vai PVN atmaksāšanu; |
| --- | --- |

—

ieviest galvenos ievērojamas ietekmes pakalpojumus iedzīvotājiem un uzņēmumiem, lai līdz 2010. gadam panāktu publisko iepirkumu 100 % pieejamību elektroniskā ceļā un to faktisku veikšanu 50 % apmērā; vienoties par sadarbību attiecībā uz citiem ievērojamas ietekmes pakalpojumiem iedzīvotājiem, piemēram, saistībā ar iedzīvotāju mobilitāti (uzlaboti darba meklēšanas pakalpojumi visā Eiropā, sociālās drošības pakalpojumi saistībā ar pacientu klīniskajiem datiem vai elektroniskām medikamentu receptēm) vai PVN atmaksāšanu;

| — | īstenot būtiskus pasākumus, kas līdz 2010. gadam nodrošinātu iedzīvotājiem un uzņēmumiem ērtu, drošu un savstarpēji savietojamu sabiedrisko pakalpojumu pieejamību visā Eiropā, piemēram, saskaņotas valstu identifikācijas kartes vai reglamentējošu noteikumu ieviešana attiecībā uz elektronisko identifikāciju un autentifikāciju publiskajos dienestos; |
| --- | --- |

—

īstenot būtiskus pasākumus, kas līdz 2010. gadam nodrošinātu iedzīvotājiem un uzņēmumiem ērtu, drošu un savstarpēji savietojamu sabiedrisko pakalpojumu pieejamību visā Eiropā, piemēram, saskaņotas valstu identifikācijas kartes vai reglamentējošu noteikumu ieviešana attiecībā uz elektronisko identifikāciju un autentifikāciju publiskajos dienestos;

| — | līdz 2010. gadam uzrādīt līdzekļus, kas nodrošinātu efektīvas sabiedriskās debates un līdzdalību demokrātiskā lēmumu pieņemšanā, risinot daudzus jautājumus un problēmas — sākot no integrācijas līdz lēmumu pieņemšanas kvalitātei. |
| --- | --- |

—

līdz 2010. gadam uzrādīt līdzekļus, kas nodrošinātu efektīvas sabiedriskās debates un līdzdalību demokrātiskā lēmumu pieņemšanā, risinot daudzus jautājumus un problēmas — sākot no integrācijas līdz lēmumu pieņemšanas kvalitātei.

3.   Vispārējas piezīmes.

| 3.1 | Kopumā Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas izstrādāto rīcības plānu, kurā ietverti daži ambiciozi un obligāti sasniedzami mērķi. Komiteja piekrīt noteiktajiem mērķiem un atzīst to izvirzīšanas politisko savlaicīgumu, jo tie sekmē Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanu, lai panāktu, ka Eiropā tiek izveidota viskonkurētspējīgākā un dinamiskākā uz zināšanām balstītā ekonomika pasaulē. |
| --- | --- |

3.1

Kopumā Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas izstrādāto rīcības plānu, kurā ietverti daži ambiciozi un obligāti sasniedzami mērķi. Komiteja piekrīt noteiktajiem mērķiem un atzīst to izvirzīšanas politisko savlaicīgumu, jo tie sekmē Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanu, lai panāktu, ka Eiropā tiek izveidota viskonkurētspējīgākā un dinamiskākā uz zināšanām balstītā ekonomika pasaulē.

| 3.2 | EESK atkārtoti uzsver (1): ja tiešām vēlamies sasniegt Lisabonas mērķus, Eiropas Savienībā jāizstrādā vienota, dinamiska un progresīva pieeja gan attiecībā uz ES mērķiem, gan iestāžu darbības dinamiku. E-pārvaldības veicināšana neapšaubāmi būtu lietderīgs ieguldījums minēto mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

3.2

EESK atkārtoti uzsver (1): ja tiešām vēlamies sasniegt Lisabonas mērķus, Eiropas Savienībā jāizstrādā vienota, dinamiska un progresīva pieeja gan attiecībā uz ES mērķiem, gan iestāžu darbības dinamiku. E-pārvaldības veicināšana neapšaubāmi būtu lietderīgs ieguldījums minēto mērķu sasniegšanā.

| 3.3 | Vispārēja platjoslas pārklājuma kritērija sasniegšana attiecībā uz platjoslas pakalpojumu pieejamību ir prioritāte, un tādēļ jāuzlabo infrastruktūra reģionos, kur pieprasījums nav apmierināts, nodrošinot minēto pakalpojumu pieejamību un veicinot platjoslas un mobilo sakaru tīklu un pakalpojumu izmantošanu. |
| --- | --- |

3.3

Vispārēja platjoslas pārklājuma kritērija sasniegšana attiecībā uz platjoslas pakalpojumu pieejamību ir prioritāte, un tādēļ jāuzlabo infrastruktūra reģionos, kur pieprasījums nav apmierināts, nodrošinot minēto pakalpojumu pieejamību un veicinot platjoslas un mobilo sakaru tīklu un pakalpojumu izmantošanu.

| 3.4 | Rīcības plāna īstenošana dažādos teritoriālajos līmeņos, tajā noteiktie pasākumi un pieredzes apmaiņa acīmredzami ietekmēs iekšējā tirgus darbību, jo īpaši attiecībā uz publisko iepirkumu, kā arī tiem Savienības pilsonības ikdienas aspektiem, kas saistīti ar dzīves kvalitātes uzlabošanu un iedzīvotāju labklājību. |
| --- | --- |

3.4

Rīcības plāna īstenošana dažādos teritoriālajos līmeņos, tajā noteiktie pasākumi un pieredzes apmaiņa acīmredzami ietekmēs iekšējā tirgus darbību, jo īpaši attiecībā uz publisko iepirkumu, kā arī tiem Savienības pilsonības ikdienas aspektiem, kas saistīti ar dzīves kvalitātes uzlabošanu un iedzīvotāju labklājību.

| 3.4.1 | Rīcības plāns skar tādas Pamattiesību hartā noteiktās pamattiesības kā, piemēram, “laba pārvalde”, “personas datu aizsardzība”, “pakalpojumi sakarā ar iekārtošanos darbā”, “veselības aizsardzība” un “vispārējās nozīmes pakalpojumu pieejamība”. |
| --- | --- |

3.4.1

Rīcības plāns skar tādas Pamattiesību hartā noteiktās pamattiesības kā, piemēram, “laba pārvalde”, “personas datu aizsardzība”, “pakalpojumi sakarā ar iekārtošanos darbā”, “veselības aizsardzība” un “vispārējās nozīmes pakalpojumu pieejamība”.

| 3.4.2 | EESK izsaka cerību, ka rīcības plānā noteikto mērķu īstenošana nodrošinās pašreizējo aizsardzības līmeni un novērsīs to, ka turpmākā tehnoloģiskā attīstība varētu samazināt minēto tiesību aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

3.4.2

EESK izsaka cerību, ka rīcības plānā noteikto mērķu īstenošana nodrošinās pašreizējo aizsardzības līmeni un novērsīs to, ka turpmākā tehnoloģiskā attīstība varētu samazināt minēto tiesību aizsardzības līmeni.

| 3.5 | Lai nostiprinātu iedzīvotāju uzticību pārvaldei, nepieciešami proporcionāli, pietiekami un piemēroti drošības pasākumi, kas atbilstu izmaksām un aizsargājamo datu un pasākumu raksturam un nozīmīgumam. |
| --- | --- |

3.5

Lai nostiprinātu iedzīvotāju uzticību pārvaldei, nepieciešami proporcionāli, pietiekami un piemēroti drošības pasākumi, kas atbilstu izmaksām un aizsargājamo datu un pasākumu raksturam un nozīmīgumam.

| 3.6 | EESK jau izteikusi savu viedokli par Eiropas līmeņa politiskās pieejas nepieciešamību attiecībā uz tīklu un informācijas drošību (2), uzskatot, ka ieguldījums tīklu drošības uzlabošanā nozīmē sociālās izmaksas un ieguvumus, kas nav pareizi atspoguļoti tirgus cenās. |
| --- | --- |

3.6

EESK jau izteikusi savu viedokli par Eiropas līmeņa politiskās pieejas nepieciešamību attiecībā uz tīklu un informācijas drošību (2), uzskatot, ka ieguldījums tīklu drošības uzlabošanā nozīmē sociālās izmaksas un ieguvumus, kas nav pareizi atspoguļoti tirgus cenās.

| 3.7 | EESK tuvākajā nākotnē konkrētāk formulēs savu nostāju attiecībā uz tīkla drošību rīcības plānā i2010 (3). |
| --- | --- |

3.7

EESK tuvākajā nākotnē konkrētāk formulēs savu nostāju attiecībā uz tīkla drošību rīcības plānā i2010 (3).

| 3.8 | Lai nodrošinātu rīcības plāna turpmāku īstenošanu, jānostiprina ES iestāžu un dalībvalstu publiskās pārvaldes iestāžu “sadarbības” veidi, iedibinot piemērotus kanālus, kas palīdzēs arī efektīvi veikt rezultātu novērtēšanu. |
| --- | --- |

3.8

Lai nodrošinātu rīcības plāna turpmāku īstenošanu, jānostiprina ES iestāžu un dalībvalstu publiskās pārvaldes iestāžu “sadarbības” veidi, iedibinot piemērotus kanālus, kas palīdzēs arī efektīvi veikt rezultātu novērtēšanu.

| 3.9 | Būtu lietderīgi izveidot sadarbības struktūras starp dažādām publiskās pārvaldes iestādēm, lai iedzīvotāji var izmantot jaunos pakalpojumus neatkarīgi no tā, kura iestāde tos piedāvā. Turklāt iestādēm tiktu sniegta iespēja rast kopīgus risinājumus un labāk integrēt jau izstrādātos risinājumus. |
| --- | --- |

3.9

Būtu lietderīgi izveidot sadarbības struktūras starp dažādām publiskās pārvaldes iestādēm, lai iedzīvotāji var izmantot jaunos pakalpojumus neatkarīgi no tā, kura iestāde tos piedāvā. Turklāt iestādēm tiktu sniegta iespēja rast kopīgus risinājumus un labāk integrēt jau izstrādātos risinājumus.

| 3.10 | EESK atkārtoti atgādina par nepieciešamību veicināt Eiropas līmeņa publisko iestāžu pakalpojumus (4) (muita, Galileo, Eiropas veselības karte, tiesiskā sadarbība civillietās tādos jautājumos kā pierādījumu iegūšana, brīdināšana un dokumentu izsniegšana, un arī citi jauni pakalpojumi, piemēram, Eiropas transporta līdzekļa reģistrācijas apliecība vai Eiropas autovadītāja apliecība), tādējādi saistot dažādu publiskās pārvaldes iestāžu darbību šajās jomās. |
| --- | --- |

3.10

EESK atkārtoti atgādina par nepieciešamību veicināt Eiropas līmeņa publisko iestāžu pakalpojumus (4) (muita, Galileo, Eiropas veselības karte, tiesiskā sadarbība civillietās tādos jautājumos kā pierādījumu iegūšana, brīdināšana un dokumentu izsniegšana, un arī citi jauni pakalpojumi, piemēram, Eiropas transporta līdzekļa reģistrācijas apliecība vai Eiropas autovadītāja apliecība), tādējādi saistot dažādu publiskās pārvaldes iestāžu darbību šajās jomās.

| 3.11 | Viens no rīcības plāna trūkumiem ir tieši to pārvalstisko saimniecisko instrumentu (IST, IDA) nepietiekamība, kas veicina plānā paredzēto cilvēkresursu un tehnoloģiju apmaiņu. Tas ir jo īpaši svarīgi attiecībā uz jaunajām ES dalībvalstīm un tām valstīm, kas nākotnē gatavojas pievienoties ES. |
| --- | --- |

3.11

Viens no rīcības plāna trūkumiem ir tieši to pārvalstisko saimniecisko instrumentu (IST, IDA) nepietiekamība, kas veicina plānā paredzēto cilvēkresursu un tehnoloģiju apmaiņu. Tas ir jo īpaši svarīgi attiecībā uz jaunajām ES dalībvalstīm un tām valstīm, kas nākotnē gatavojas pievienoties ES.

| 3.12 | Tādēļ, lai izvairītos no tā, ka ES dalībvalstīs virzās uz “e-pārvaldību” dažādā ātrumā, jāparedz institucionāla “ad hoc” iniciatīva tāda fonda izveidošanai, kas ļauj atbalstīt publiskās pārvaldes iestāžu modernizāciju, kā arī diferenciēta juridiska instrumenta ar garāku īstenošanas termiņu ieviešanai, tādējādi nodrošinot rīcības plānā publiskās pārvaldes iestādēm izvirzīto mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

3.12

Tādēļ, lai izvairītos no tā, ka ES dalībvalstīs virzās uz “e-pārvaldību” dažādā ātrumā, jāparedz institucionāla “ad hoc” iniciatīva tāda fonda izveidošanai, kas ļauj atbalstīt publiskās pārvaldes iestāžu modernizāciju, kā arī diferenciēta juridiska instrumenta ar garāku īstenošanas termiņu ieviešanai, tādējādi nodrošinot rīcības plānā publiskās pārvaldes iestādēm izvirzīto mērķu sasniegšanu.

| 3.13 | Arī EIB un Komisijai arī būtu jāapsver saimnieciskie instrumenti, kas veicinātu Eiropas ekonomikas attīstību minētā rīcības plāna īstenošanas ietvaros. |
| --- | --- |

3.13

Arī EIB un Komisijai arī būtu jāapsver saimnieciskie instrumenti, kas veicinātu Eiropas ekonomikas attīstību minētā rīcības plāna īstenošanas ietvaros.

4.   Īpašas piezīmes.

| 4.1 | Aizvien plašāka informācijas tehnoloģiju izmantošana sabiedrībā liek meklēt risinājumus ne vien attīstības un konkurētspējas sakarā, bet arī saistībā ar sociālo un teritoriālo kohēziju un vienlīdzīgām iespējām. Viena no visskaidrākajām nevienlīdzības pazīmēm, kas ietekmē iedzīvotāju vai reģionu nākotni, ir digitālā plaisa. |
| --- | --- |

4.1

Aizvien plašāka informācijas tehnoloģiju izmantošana sabiedrībā liek meklēt risinājumus ne vien attīstības un konkurētspējas sakarā, bet arī saistībā ar sociālo un teritoriālo kohēziju un vienlīdzīgām iespējām. Viena no visskaidrākajām nevienlīdzības pazīmēm, kas ietekmē iedzīvotāju vai reģionu nākotni, ir digitālā plaisa.

| 4.2 | Tās novēršana, samazināšana vai pilnīga likvidēšana ir prioritāte, un tam nepieciešamas tūlītējas un aktīvas politikas jaunās tehnoloģiskās vides veicināšanai vai nodrošināšanai, jo īpaši reģionos, kas lēnāk pielāgojas jaunajai tehnoloģiskajai videi. Šajā sakarā jāparedz intensīvas IT apmācību programmas specifiskām iedzīvotāju grupām, iekļaujot arī arodapmācību programmas. |
| --- | --- |

4.2

Tās novēršana, samazināšana vai pilnīga likvidēšana ir prioritāte, un tam nepieciešamas tūlītējas un aktīvas politikas jaunās tehnoloģiskās vides veicināšanai vai nodrošināšanai, jo īpaši reģionos, kas lēnāk pielāgojas jaunajai tehnoloģiskajai videi. Šajā sakarā jāparedz intensīvas IT apmācību programmas specifiskām iedzīvotāju grupām, iekļaujot arī arodapmācību programmas.

| 4.3 | EESK uzskata, ka jānodrošina, jāvada, jāattīsta un jāsaglabā visas nepieciešamās infrastruktūras un resursi, ieskaitot cilvēkresursus, lai atbalstītu dažādu publiskās pārvaldes iestāžu darbību IKT apmācībā un veiktspējas palielināšanā, lai ilgtermiņā attīstītu tādu efektīvu organizācijas līmeni visā Eiropas Savienības teritorijā, kas ļautu veicināt un apgūt datorprasmes, kā arī sekmēt interneta izmantošanu. |
| --- | --- |

4.3

EESK uzskata, ka jānodrošina, jāvada, jāattīsta un jāsaglabā visas nepieciešamās infrastruktūras un resursi, ieskaitot cilvēkresursus, lai atbalstītu dažādu publiskās pārvaldes iestāžu darbību IKT apmācībā un veiktspējas palielināšanā, lai ilgtermiņā attīstītu tādu efektīvu organizācijas līmeni visā Eiropas Savienības teritorijā, kas ļautu veicināt un apgūt datorprasmes, kā arī sekmēt interneta izmantošanu.

| 4.3.1 | Lai palielinātu IT izmantošanas prasmes, jāīsteno tādi pasākumi kā pilnībā aprīkotu un funkcionālu IT apmācībai paredzētu mācību telpu integrēta iekārtošana un pārvaldība, pasniedzēju apmācība, IT pieejamības sekmēšana vai kuponi informācijas meklēšanai internetā, lai pēc iespējas labāk izmantotu kursos iegūtās zināšanas un lai daļēji varētu finansēt IT preču un pakalpojumu, īpaši interneta, iegādi un pieejamību. |
| --- | --- |

4.3.1

Lai palielinātu IT izmantošanas prasmes, jāīsteno tādi pasākumi kā pilnībā aprīkotu un funkcionālu IT apmācībai paredzētu mācību telpu integrēta iekārtošana un pārvaldība, pasniedzēju apmācība, IT pieejamības sekmēšana vai kuponi informācijas meklēšanai internetā, lai pēc iespējas labāk izmantotu kursos iegūtās zināšanas un lai daļēji varētu finansēt IT preču un pakalpojumu, īpaši interneta, iegādi un pieejamību.

| 4.3.2 | IT izmantošanas prasmju satura un pakalpojumu pamatā jābūt interneta lietotāju kursu, koncepcijai, organizēšanai un īstenošanai, uzraudzībai un atbalstam. |
| --- | --- |

4.3.2

IT izmantošanas prasmju satura un pakalpojumu pamatā jābūt interneta lietotāju kursu, koncepcijai, organizēšanai un īstenošanai, uzraudzībai un atbalstam.

| 4.3.3 | Jāveicina tādi pasākumi kā “virtuālo universitāšu” izveide, lai apgūtu vidējā līmeņa interneta lietotāja prasmes, vienlaicīgi nodrošinot attiecīgi akreditētas daudzvalodīgu mācību programmas vidusmēra interneta lietotājam. Publiskās pārvaldes iestāžu sniegtie tiešsaistes pakalpojumi var sekmēt valodu dažādību, valodu apguvi un veicināt daudzvalodību ES. |
| --- | --- |

4.3.3

Jāveicina tādi pasākumi kā “virtuālo universitāšu” izveide, lai apgūtu vidējā līmeņa interneta lietotāja prasmes, vienlaicīgi nodrošinot attiecīgi akreditētas daudzvalodīgu mācību programmas vidusmēra interneta lietotājam. Publiskās pārvaldes iestāžu sniegtie tiešsaistes pakalpojumi var sekmēt valodu dažādību, valodu apguvi un veicināt daudzvalodību ES.

| 4.4 | Publiskās pārvaldes iestāžu interneta portāliem jāatbilst visaugstākajiem starptautiski atzītajiem standartiem vispirms jau attiecībā uz pieejamību, optimāliem WAI (Web Accessibility Initiative) standartiem, vienlaicīgi veicinot visus tos līdzekļus kā tiesiskajā, tā tehnoloģiju un organizatoriskajā jomā, kas nodrošina IKT pieejamību un publiskās pārvaldes tīkla savstarpējo izmantojamību visā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

4.4

Publiskās pārvaldes iestāžu interneta portāliem jāatbilst visaugstākajiem starptautiski atzītajiem standartiem vispirms jau attiecībā uz pieejamību, optimāliem WAI (Web Accessibility Initiative) standartiem, vienlaicīgi veicinot visus tos līdzekļus kā tiesiskajā, tā tehnoloģiju un organizatoriskajā jomā, kas nodrošina IKT pieejamību un publiskās pārvaldes tīkla savstarpējo izmantojamību visā Eiropas Savienībā.

| 4.5 | Psiholoģisko šķēršļu, kas reizēm šķir cilvēkus, likvidēšanai jābūt cieši saistītai ar fizisko barjeru likvidēšanu. EESK uzskata, ka sistēmu un saziņas līdzekļu fiziska pieejamība vai zīmju valodas juridiska atzīšana ir izšķiroši soļi, kas pašreiz tiek veikti ceļā uz pilnīgu pilsoniskumu. |
| --- | --- |

4.5

Psiholoģisko šķēršļu, kas reizēm šķir cilvēkus, likvidēšanai jābūt cieši saistītai ar fizisko barjeru likvidēšanu. EESK uzskata, ka sistēmu un saziņas līdzekļu fiziska pieejamība vai zīmju valodas juridiska atzīšana ir izšķiroši soļi, kas pašreiz tiek veikti ceļā uz pilnīgu pilsoniskumu.

| 4.6 | Pārredzamība nozīmē informācijas brīvu izmantošanu, objektivitātes nodrošināšanu, patiesas un savlaicīgas informācijas sniegšanu un izvairīšanos no jebkādas iespējamas neskaidrības publiskās pārvaldes iestāžu darbībā. |
| --- | --- |

4.6

Pārredzamība nozīmē informācijas brīvu izmantošanu, objektivitātes nodrošināšanu, patiesas un savlaicīgas informācijas sniegšanu un izvairīšanos no jebkādas iespējamas neskaidrības publiskās pārvaldes iestāžu darbībā.

| 4.7 | Atbilstoša un aktualizēta informācija sabiedrībai ir valdības un plašas sabiedrības demokrātisko attiecību pamatā. Tikai tādā veidā sabiedrībai iespējams iegūt zināšanas, piedalīties lēmumu pieņemšanā, novērtēt vadību un izpildi. |
| --- | --- |

4.7

Atbilstoša un aktualizēta informācija sabiedrībai ir valdības un plašas sabiedrības demokrātisko attiecību pamatā. Tikai tādā veidā sabiedrībai iespējams iegūt zināšanas, piedalīties lēmumu pieņemšanā, novērtēt vadību un izpildi.

| 4.8 | Neapšaubāmi, galvenais jautājums ir par visa IKT potenciāla virzību uz labāka publiskās pārvaldes līmeņa sasniegšanu, kas ir efektīvāks un tuvāks iedzīvotājiem un sniedz lietderīgus un kvalitatīvus tiešsaistes pakalpojumus, iesaistot iedzīvotājus un uzņēmumus informācijas sabiedrībā. |
| --- | --- |

4.8

Neapšaubāmi, galvenais jautājums ir par visa IKT potenciāla virzību uz labāka publiskās pārvaldes līmeņa sasniegšanu, kas ir efektīvāks un tuvāks iedzīvotājiem un sniedz lietderīgus un kvalitatīvus tiešsaistes pakalpojumus, iesaistot iedzīvotājus un uzņēmumus informācijas sabiedrībā.

| 4.9 | Šie pasākumi visās dalībvalstīs un saprātīgā laika periodā būtu jāvirza vismaz uz šādu mērķu sasniegšanu:






  — | jānodrošina iedzīvotājiem un uzņēmumiem tiesības sazināties ar publiskās pārvaldes iestādēm elektroniski; |
| --- | --- | --- |

4.9

Šie pasākumi visās dalībvalstīs un saprātīgā laika periodā būtu jāvirza vismaz uz šādu mērķu sasniegšanu:

—

jānodrošina iedzīvotājiem un uzņēmumiem tiesības sazināties ar publiskās pārvaldes iestādēm elektroniski;

| — | jāizstrādā mehānismi, lai nodrošinātu to, ka tiešsaistes pakalpojumi apmierina pieprasījumu, izveidojot visaptverošu elektronisko pakalpojumu katalogu; |
| --- | --- |

—

jāizstrādā mehānismi, lai nodrošinātu to, ka tiešsaistes pakalpojumi apmierina pieprasījumu, izveidojot visaptverošu elektronisko pakalpojumu katalogu;

| — | jānodrošina nepieciešamie kanāli, lai iedzīvotāji un uzņēmumi varētu izmantot publiskās pārvaldes iestāžu sniegtos pakalpojumus. |
| --- | --- |

—

jānodrošina nepieciešamie kanāli, lai iedzīvotāji un uzņēmumi varētu izmantot publiskās pārvaldes iestāžu sniegtos pakalpojumus.

| 4.10 | Daudzos gadījumos Eiropas Savienības uzņēmumiem, īpaši MVU, būs jāsniedz tehnoloģiskais atbalsts, ieviešot tehnoloģiskus pasākumus un īpašas konsultācijas ES uzņēmējdarbības nozarēs, jo īpaši tajās, kas atpaliek IKT izmantošanas jomā. To varēs darīt, izmantojot tehnoloģiskās attīstības aģentus un izveidojot “tehnoloģiskās attīstības aģentūras” valsts, reģionālajā un vietējā līmenī. |
| --- | --- |

4.10

Daudzos gadījumos Eiropas Savienības uzņēmumiem, īpaši MVU, būs jāsniedz tehnoloģiskais atbalsts, ieviešot tehnoloģiskus pasākumus un īpašas konsultācijas ES uzņēmējdarbības nozarēs, jo īpaši tajās, kas atpaliek IKT izmantošanas jomā. To varēs darīt, izmantojot tehnoloģiskās attīstības aģentus un izveidojot “tehnoloģiskās attīstības aģentūras” valsts, reģionālajā un vietējā līmenī.

| 4.11 | Minētie pasākumi jāpapildina ar citiem pasākumiem, ieskaitot apmācību un veiktspējas palielināšanas pasākumus IKT jomā, kā arī stimuliem kvalitatīvu interneta pieejamības pasākumu un IKT jomā kopumā, jo īpaši attiecībā uz MVU. |
| --- | --- |

4.11

Minētie pasākumi jāpapildina ar citiem pasākumiem, ieskaitot apmācību un veiktspējas palielināšanas pasākumus IKT jomā, kā arī stimuliem kvalitatīvu interneta pieejamības pasākumu un IKT jomā kopumā, jo īpaši attiecībā uz MVU.

| 4.12 | Izmantojot IKT tehnoloģiskās veicināšanas pasākumus, Eiropas Savienības MVU iespējams integrēt uz zināšanām balstītā sabiedrībā ES mērogā, veicinot inovatīvas ražošanas vides veidošanu, uzņēmējdarbības tīklu dinamiku un efektīvi radot, kopīgi izmantojot un izplatot tehnoloģijas un zināšanas. |
| --- | --- |

4.12

Izmantojot IKT tehnoloģiskās veicināšanas pasākumus, Eiropas Savienības MVU iespējams integrēt uz zināšanām balstītā sabiedrībā ES mērogā, veicinot inovatīvas ražošanas vides veidošanu, uzņēmējdarbības tīklu dinamiku un efektīvi radot, kopīgi izmantojot un izplatot tehnoloģijas un zināšanas.

| 4.13 | Konkrēti tehnoloģisko vai vadības risinājumu sekmēšanu attiecībā uz ES ražošanas nozarēm, var panākt, izmantojot: salīdzinošo novērtēšanu attiecībā uz IKT izstrādes pakāpi dažādās ražošanas nozarēs; kopīgu tehnoloģiju vadības vai procesu izstrādes centru izveidi (IKT risinājumu nozaru parki); pakalpojumu sniegšanas centru izveidi MVU dažādās ražošanas nozarēs, saistot tos ar P+I+i (Pētniecība + izstrāde + inovācija) IKT jomā (IKT nozaru semināri); uzņēmējdarbības tīklu B2B vai B2C veicināšanu; IKT riska kapitāla finansēšanas mehānismu veicināšanu un līdzīgus pasākumus; tīmekļa vietņu izveidi, kas ietver abonentiem (nozarēm un uzņēmumiem) piedāvāto pakalpojumu katalogus un MVU paredzēto tiešsaistes forumu izveidi un tiešsaistes direktoriju izveidi. |
| --- | --- |

4.13

Konkrēti tehnoloģisko vai vadības risinājumu sekmēšanu attiecībā uz ES ražošanas nozarēm, var panākt, izmantojot: salīdzinošo novērtēšanu attiecībā uz IKT izstrādes pakāpi dažādās ražošanas nozarēs; kopīgu tehnoloģiju vadības vai procesu izstrādes centru izveidi (IKT risinājumu nozaru parki); pakalpojumu sniegšanas centru izveidi MVU dažādās ražošanas nozarēs, saistot tos ar P+I+i (Pētniecība + izstrāde + inovācija) IKT jomā (IKT nozaru semināri); uzņēmējdarbības tīklu B2B vai B2C veicināšanu; IKT riska kapitāla finansēšanas mehānismu veicināšanu un līdzīgus pasākumus; tīmekļa vietņu izveidi, kas ietver abonentiem (nozarēm un uzņēmumiem) piedāvāto pakalpojumu katalogus un MVU paredzēto tiešsaistes forumu izveidi un tiešsaistes direktoriju izveidi.

| 4.14 | Attiecībā uz drošību būtu jāatbalsta tādu specializētu centru izveide, kas paredzēti IKT drošības jautājumu profilaksei, risināšanai un prognozēšanai/proaktivitātei un P+I+i, izmantojot ES uzņēmumiem un iestādēm īpaši pielāgotus tehnoloģiskus risinājumus, lai radītu uzticību minētajam tīklam un veicinātu e-tirdzniecību un e-pārvaldību. |
| --- | --- |

4.14

Attiecībā uz drošību būtu jāatbalsta tādu specializētu centru izveide, kas paredzēti IKT drošības jautājumu profilaksei, risināšanai un prognozēšanai/proaktivitātei un P+I+i, izmantojot ES uzņēmumiem un iestādēm īpaši pielāgotus tehnoloģiskus risinājumus, lai radītu uzticību minētajam tīklam un veicinātu e-tirdzniecību un e-pārvaldību.

| 4.15 | Šobrīd kā politiskās partijas, tā pilsoniskās sabiedrības organizācijas jau var ātri un efektīvi sazināties ar sabiedrību, aicinot attiecīgo valstu valdības pieņemt jaunus pasākumus, lai pārvērstu jaunos saziņas līdzekļus, jo īpaši internetu, par parastu saziņas ar valdību līdzekli, lai tieši piedalītos kolektīvā lēmumu pieņemšanā un realizētu politiskās tiesības, tajā skaitā arī vēlēšanu tiesības. |
| --- | --- |

4.15

Šobrīd kā politiskās partijas, tā pilsoniskās sabiedrības organizācijas jau var ātri un efektīvi sazināties ar sabiedrību, aicinot attiecīgo valstu valdības pieņemt jaunus pasākumus, lai pārvērstu jaunos saziņas līdzekļus, jo īpaši internetu, par parastu saziņas ar valdību līdzekli, lai tieši piedalītos kolektīvā lēmumu pieņemšanā un realizētu politiskās tiesības, tajā skaitā arī vēlēšanu tiesības.

| 4.16 | EESK izsaka nožēlu, ka rīcības plānā vispār nav minēta organizētas pilsoniskās sabiedrības nozīme tā mērķu sasniegšanā, jo īpaši saistībā ar līdzdalības uzlabošanu un demokrātisku lēmumu pieņemšanas procesu Eiropā. |
| --- | --- |

4.16

EESK izsaka nožēlu, ka rīcības plānā vispār nav minēta organizētas pilsoniskās sabiedrības nozīme tā mērķu sasniegšanā, jo īpaši saistībā ar līdzdalības uzlabošanu un demokrātisku lēmumu pieņemšanas procesu Eiropā.

| 4.17 | EESK nodoms ir Eiropas līmenī atbalstīt, kontolēt un pārraudzīt iniciatīvu, kuras mērķis ir visaptveroša pieeja un “digitālās plaisas” un tehnoloģiskās atpalicības, kas var kavēt e-pārvaldības īstenošanu atsevišķās sabiedrības grupās, pārvarēšana. |
| --- | --- |

4.17

EESK nodoms ir Eiropas līmenī atbalstīt, kontolēt un pārraudzīt iniciatīvu, kuras mērķis ir visaptveroša pieeja un “digitālās plaisas” un tehnoloģiskās atpalicības, kas var kavēt e-pārvaldības īstenošanu atsevišķās sabiedrības grupās, pārvarēšana.

| 4.18 | Lai sasniegtu minēto mērķi, jāveicina reformas, sekmējot līdzsvarotu informācijas plūsmu, informācijas apmaiņu tīklos, tiešu dialogu starp iedzīvotājiem un publisko varu, palielinot sociālo un demokrātisko kapitālu un nostiprinot kopīgās tiešsaistes telpas. |
| --- | --- |

4.18

Lai sasniegtu minēto mērķi, jāveicina reformas, sekmējot līdzsvarotu informācijas plūsmu, informācijas apmaiņu tīklos, tiešu dialogu starp iedzīvotājiem un publisko varu, palielinot sociālo un demokrātisko kapitālu un nostiprinot kopīgās tiešsaistes telpas.

| 4.19 | Demokrātijas kvalitāte lielā mērā ir atkarīga no tā, cik labi darbojas publiskā pārvalde. Tai jābūt modernai un elastīgai, organizētai atbilstoši sabiedriskajām problēmām, lai tās varētu paredzēt un atrisināt. Tās darbībai jābūt pārredzamai, lai nodrošinātu to, ka sabiedrība tai uzticas un uztver par tuvu esošu. |
| --- | --- |

4.19

Demokrātijas kvalitāte lielā mērā ir atkarīga no tā, cik labi darbojas publiskā pārvalde. Tai jābūt modernai un elastīgai, organizētai atbilstoši sabiedriskajām problēmām, lai tās varētu paredzēt un atrisināt. Tās darbībai jābūt pārredzamai, lai nodrošinātu to, ka sabiedrība tai uzticas un uztver par tuvu esošu.

| 4.19.1 | EESK kā līdzdalības demokrātijas atbalstītāja uzskata, ka līdzdalība veicina pilsonisko audzināšanu, atvieglo pārvaldību un nostiprina politiskās sistēmas dzīvotspēju. |
| --- | --- |

4.19.1

EESK kā līdzdalības demokrātijas atbalstītāja uzskata, ka līdzdalība veicina pilsonisko audzināšanu, atvieglo pārvaldību un nostiprina politiskās sistēmas dzīvotspēju.

| 4.19.2 | Analīze un novērtējums par situāciju un attīstību uz tehnoloģiju un zināšanām balstītā sabiedrībā Eiropas Savienībā jāveic, pamatojoties uz metodoloģiju un apjomīgu zinātnisku un statistisku analīzi, pievēršot īpašu uzmanību to iedzīvotāju grupu tehnoloģiskajam atbalstam, kurām ir īpašas vajadzības, nolūkā noteikt, kādi pasākumi jāveic, lai efektīvi likvidētu “digitālo plaisu”, tādējādi sekmējot intensīvu IKT izmantošanu un pielietošanu Eiropas sabiedrībā un jo īpaši minētajās iedzīvotāju grupās. |
| --- | --- |

4.19.2

Analīze un novērtējums par situāciju un attīstību uz tehnoloģiju un zināšanām balstītā sabiedrībā Eiropas Savienībā jāveic, pamatojoties uz metodoloģiju un apjomīgu zinātnisku un statistisku analīzi, pievēršot īpašu uzmanību to iedzīvotāju grupu tehnoloģiskajam atbalstam, kurām ir īpašas vajadzības, nolūkā noteikt, kādi pasākumi jāveic, lai efektīvi likvidētu “digitālo plaisu”, tādējādi sekmējot intensīvu IKT izmantošanu un pielietošanu Eiropas sabiedrībā un jo īpaši minētajās iedzīvotāju grupās.

Briselē, 2006. gada 14. decembrī

Eiropas Ekonomikas un socialo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Eiropas Ekonomikas un sociālās komitejas atzinums par tematu “Uzlabot Lisabonas stratēģijas īstenošanu”OV C 120, 20/05/2005, 0079. — 0088. lpp., pieņemts 2004. gada 27. oktobra plenārajā sesijā. Ziņotājs: Vever kgs; līdzziņotāji: Ehnmark un Simpson kgi.

1

Vever

Ehnmark

Simpson

(2)  Eiropas Ekonomikas un socialo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — tīklu un informācijas drošība:priekšlikums Eiropas līmeņa politiskajai pieejai”OV C 48, 21.02.2002., 0033. — 0041. lpp.(pieņemts 2001. gada 28. novembra plenārajā sesijā. Ziņotājs: Retureau kgs, 3.2.1.3.11. punkts.)

2

Retureau

(3)  Atzinuma projekts OV C 318, 23.12.2006., ziņotājs — Pezzini kgs.

3

Pezzini

(4)  Atzinums, pieņemts 2006. gada 14. septembra plenārajā sesijā, Ziņotājs: Vever kgs. OV C 318, 23.12.2006.

4

Vever

---

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 325/82 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 325/82

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 2006/.../EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem”

COM (2006) 646 galīgā redakcija — 2006/0210 (COD)

(2006/C 325/20)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95.pantu 2006. gada 16. novembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

Komitejas Birojs 2006. gada 25. oktobrī uzdeva Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētajai nodaļai sagatavot Komitejas atzinumu par šo jautājumu.

Ņemot vērā jautājuma steidzamību, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 431. plenārajā sesijā, kas notika 13. un 14. decembrī (2006. gada 13. decembra sēdē) iecēla RUSCHE kgu par galveno ziņotāju un vienbalsīgi pieņēma šo atzinumu.

1.   Kopsavilkums un ieteikumi.

| 1.1 | Kā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ir norādījusi jau agrāk, uz iekšējo ūdensceļu kuģiem attiecināto tehnisko prasību saskaņošanai tā piešķir ļoti lielu nozīmi. |
| --- | --- |

1.1

Kā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ir norādījusi jau agrāk, uz iekšējo ūdensceļu kuģiem attiecināto tehnisko prasību saskaņošanai tā piešķir ļoti lielu nozīmi.

| 1.2 | Kā jau norādīts EESK atzinumā par grozāmo Direktīvu 2006/.../EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem, Reina ir visnoslogotākais iekšējais ūdensceļš pasaulē. Reinas kuģniecības centrālā komisija (CCNR) saskaņā ar Pārskatītās konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantu regulāri pārskata noteikumus un tehniskās prasības attiecībā uz šo ūdensceļu. Šīs norises gaitā konsultējoties ar nevalstiskajām organizācijām, Reinas kuģniecības centrālā komisija prasību tālākā izstrādē iesaista pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, proti, kuģu īpašniekus, arodbiedrības, kuģu būvētavas un piegādātājus. |
| --- | --- |

1.2

Kā jau norādīts EESK atzinumā par grozāmo Direktīvu 2006/.../EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem, Reina ir visnoslogotākais iekšējais ūdensceļš pasaulē. Reinas kuģniecības centrālā komisija (CCNR) saskaņā ar Pārskatītās konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantu regulāri pārskata noteikumus un tehniskās prasības attiecībā uz šo ūdensceļu. Šīs norises gaitā konsultējoties ar nevalstiskajām organizācijām, Reinas kuģniecības centrālā komisija prasību tālākā izstrādē iesaista pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, proti, kuģu īpašniekus, arodbiedrības, kuģu būvētavas un piegādātājus.

| 1.3 | Lai novērstu konkurences izkropļojumus un nodrošinātu nepieciešamo drošības līmeni, šādi izstrādāto prasību galvenos principus paredzēts iekļaut Direktīvā 2006/.../EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem. |
| --- | --- |

1.3

Lai novērstu konkurences izkropļojumus un nodrošinātu nepieciešamo drošības līmeni, šādi izstrādāto prasību galvenos principus paredzēts iekļaut Direktīvā 2006/.../EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem.

| 1.4 | Lai to būtu iespējams izdarīt savlaicīgi, jāpieņem grozījumi Direktīvā 2006/.../EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem, kā to ierosina Komisija. |
| --- | --- |

1.4

Lai to būtu iespējams izdarīt savlaicīgi, jāpieņem grozījumi Direktīvā 2006/.../EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem, kā to ierosina Komisija.

| 1.5 | Ekonomikas un sociālo lietu komisija iesaka saskaņā ar grozījumiem Direktīvā 2006/.../EK izveidotajā komitejā piešķirt novērotāja statusu CCNR, lai nodrošinātu tehnisko prasību saskaņotu tālāko izstrādi. |
| --- | --- |

1.5

Ekonomikas un sociālo lietu komisija iesaka saskaņā ar grozījumiem Direktīvā 2006/.../EK izveidotajā komitejā piešķirt novērotāja statusu CCNR, lai nodrošinātu tehnisko prasību saskaņotu tālāko izstrādi.

2.   Komisijas priekšlikums.

| 2.1 | Direktīvas priekšlikumā paredzēts izmantot komitoloģijas procedūru, lai, izstrādājot tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem, būtu iespējams ātrāk un vienkāršāk ņemt vērā citu starptautisku organizāciju, jo īpaši CCNR, paveikto. |
| --- | --- |

2.1

Direktīvas priekšlikumā paredzēts izmantot komitoloģijas procedūru, lai, izstrādājot tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem, būtu iespējams ātrāk un vienkāršāk ņemt vērā citu starptautisku organizāciju, jo īpaši CCNR, paveikto.

| 2.2 | Šajā nolūkā Komisijas priekšlikumā ir ierosināts grozīt procesuālās normas attiecīgajos direktīvas un tās II pielikuma pantos, lai elastīgi pielāgotu Kopienas tiesību aktus prasībām, kas jāizpilda, lai saskaņā ar Pārskatītās konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantu saņemtu iekšējās kuģošanas sertifikātu. |
| --- | --- |

2.2

Šajā nolūkā Komisijas priekšlikumā ir ierosināts grozīt procesuālās normas attiecīgajos direktīvas un tās II pielikuma pantos, lai elastīgi pielāgotu Kopienas tiesību aktus prasībām, kas jāizpilda, lai saskaņā ar Pārskatītās konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantu saņemtu iekšējās kuģošanas sertifikātu.

3.   Vispārīgas piezīmes.

| 3.1 | Eiropas Parlaments ir vairākkārt norādījis, ka uzskata par svarīgu visu par iekšējo kuģošanu atbildīgo starptautisko organizāciju ciešu sadarbību. Tas jo īpaši attiecas uz sadarbību starp Kopienu un CCNR. |
| --- | --- |

3.1

Eiropas Parlaments ir vairākkārt norādījis, ka uzskata par svarīgu visu par iekšējo kuģošanu atbildīgo starptautisko organizāciju ciešu sadarbību. Tas jo īpaši attiecas uz sadarbību starp Kopienu un CCNR.

| 3.2 | Dalībvalstis un Komisija uzskata, ka sadarbībai starp Kopienu un CCNR jābūt cik vien iespējams efektīvai un ciešai. Tādēļ CCNR būtu jāpiešķir novērotāja statuss ES izveidotajā komitejā. Minētā komiteja var pati izlemt, kāds ir piemērotākais CCNR līdzdalības veids tās darbā. |
| --- | --- |

3.2

Dalībvalstis un Komisija uzskata, ka sadarbībai starp Kopienu un CCNR jābūt cik vien iespējams efektīvai un ciešai. Tādēļ CCNR būtu jāpiešķir novērotāja statuss ES izveidotajā komitejā. Minētā komiteja var pati izlemt, kāds ir piemērotākais CCNR līdzdalības veids tās darbā.

| 3.3 | Priekšlikuma direktīvai apsvērumos un Direktīvas 2006/.../EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem, 20. panta 1. punktā ir uzsvērta CCNR nozīme un nepieciešamība saskaņot Kopienas un CCNR prasības. |
| --- | --- |

3.3

Priekšlikuma direktīvai apsvērumos un Direktīvas 2006/.../EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem, 20. panta 1. punktā ir uzsvērta CCNR nozīme un nepieciešamība saskaņot Kopienas un CCNR prasības.

| 3.4 | Tādēļ ir ieteicams CCNR piešķirt novērotāja statusu komitejā. Jāatzīmē, ka Eiropas Komisijai jau ir novērotāja statuss CCNR, un tā var piedalīties CCNR tehnisko komiteju darbā. |
| --- | --- |

3.4

Tādēļ ir ieteicams CCNR piešķirt novērotāja statusu komitejā. Jāatzīmē, ka Eiropas Komisijai jau ir novērotāja statuss CCNR, un tā var piedalīties CCNR tehnisko komiteju darbā.

Briselē, 2006. gada 13. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 30.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 325/83 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 325/83

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā”

COM(2006) 645 galīgā redakcija– 2006/0209 (COD)

(2006/C 325/21)

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 71. pantu 2006. gada 15. novembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

Komitejas Birojs 2006. gada 21. novembrī uzdeva Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētajai nodaļai sagatavot Komitejas dokumentu par minēto jautājumu.

Ņemot vērā jautājuma steidzamību, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 431. plenārajā sesijā, kas notika 2006. gada 13. un 14. decembrī (2006. gada 13. decembra sēdē) iecēla Simons kgu par galveno ziņotāju un vienbalsīgi pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi.

| 1.1 | EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu regulai, jo “regulatīvās kontroles procedūras” ieviešana ļaus plašāk iesaistīt citus likumdevējus izpildvaras aktu izstrādes kontrolē. |
| --- | --- |

1.1

EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu regulai, jo “regulatīvās kontroles procedūras” ieviešana ļaus plašāk iesaistīt citus likumdevējus izpildvaras aktu izstrādes kontrolē.

| 1.2 | Ņemot vērā ES-OPS (tehniskās prasības un administratīvās procedūras civilās aviācijas jomā) regulas (ar ko groza Regulu Nr. 3922/91) spēkā stāšanās steidzamību, Komiteja ierosina ātri pieņemt Komisijas priekšlikumu. |
| --- | --- |

1.2

Ņemot vērā ES-OPS (tehniskās prasības un administratīvās procedūras civilās aviācijas jomā) regulas (ar ko groza Regulu Nr. 3922/91) spēkā stāšanās steidzamību, Komiteja ierosina ātri pieņemt Komisijas priekšlikumu.

2.   Ievads.

| 2.1 | Komisijas priekšlikuma mērķis ir grozīt Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā (1), lai panāktu regulas atbilstību Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumam 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (2), un kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 17. jūlija Lēmumu 2006/512/EK (3). |
| --- | --- |

2.1

Komisijas priekšlikuma mērķis ir grozīt Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā (1), lai panāktu regulas atbilstību Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumam 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (2), un kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 17. jūlija Lēmumu 2006/512/EK (3).

| 2.2 | Ar Lēmumu 2006/512/EK tika ieviesta jauna ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtība — regulatīvā kontroles procedūra. |
| --- | --- |

2.2

Ar Lēmumu 2006/512/EK tika ieviesta jauna ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtība — regulatīvā kontroles procedūra.

| 2.3 | Turpmāk regulatīvās kontroles procedūras jāizmanto attiecībā uz vispārējiem pasākumiem, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus pamataktā, kas pieņemts saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru, tostarp svītrot dažus šādus elementus vai papildināt aktu, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus. |
| --- | --- |

2.3

Turpmāk regulatīvās kontroles procedūras jāizmanto attiecībā uz vispārējiem pasākumiem, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus pamataktā, kas pieņemts saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru, tostarp svītrot dažus šādus elementus vai papildināt aktu, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus.

| 2.4 | Jaunā regulatīvā procedūra ir jo īpaši jāpiemēro, atceļot, grozot vai aizstājot pamatakta pielikumus, vai pielāgojot tos zinātnes un tehnikas progresam. Bet parastā regulatīvā procedūra ir jāpiemēro gadījumos, kad Komisija dalībvalstij piešķir atkāpi no pamatakta vai tā pielikumu noteikumu piemērošanas. |
| --- | --- |

2.4

Jaunā regulatīvā procedūra ir jo īpaši jāpiemēro, atceļot, grozot vai aizstājot pamatakta pielikumus, vai pielāgojot tos zinātnes un tehnikas progresam. Bet parastā regulatīvā procedūra ir jāpiemēro gadījumos, kad Komisija dalībvalstij piešķir atkāpi no pamatakta vai tā pielikumu noteikumu piemērošanas.

| 2.5 | Regulas (EK) Nr. 3922/91 8. panta 1., 3. un 4. punkts, kā arī 11. pants pilnvaro Komisiju ar regulatīvās procedūras palīdzību atcelt, grozīt vai pielāgot III pielikuma kopējos standartus. |
| --- | --- |

2.5

Regulas (EK) Nr. 3922/91 8. panta 1., 3. un 4. punkts, kā arī 11. pants pilnvaro Komisiju ar regulatīvās procedūras palīdzību atcelt, grozīt vai pielāgot III pielikuma kopējos standartus.

| 2.6 | Tāpēc minētā regula ir jāgroza, lai paredzētu minēto īstenošanas pasākumu pieņemšanu, izmantojot jauno regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

2.6

Tāpēc minētā regula ir jāgroza, lai paredzētu minēto īstenošanas pasākumu pieņemšanu, izmantojot jauno regulatīvo kontroles procedūru.

3.   Vispārīgas piezīmes.

| 3.1 | Ar Lēmumu 1999/512/EK nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību. Ar jauno lēmumu tiek izveidota jauna komitoloģijas procedūra — “regulatīvā kontroles procedūra”, lai ciešāk iesaistītu Padomi un Eiropas Parlamentu Komisijas īstenoto pasākumu un pieņemto lēmumu, kuriem ir“kvazi-tiesisks raksturs”, izstrādāšanā. |
| --- | --- |

3.1

Ar Lēmumu 1999/512/EK nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību. Ar jauno lēmumu tiek izveidota jauna komitoloģijas procedūra — “regulatīvā kontroles procedūra”, lai ciešāk iesaistītu Padomi un Eiropas Parlamentu Komisijas īstenoto pasākumu un pieņemto lēmumu, kuriem ir“kvazi-tiesisks raksturs”, izstrādāšanā.

| 3.2 | Jaunā procedūra tiks piemērota, ja ir izpildīti šādi trīs nosacījumi:






  — | pamatakts pieņemts saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru; |
| --- | --- | --- |

3.2

Jaunā procedūra tiks piemērota, ja ir izpildīti šādi trīs nosacījumi:

—

pamatakts pieņemts saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru;

| — | pamatakts paredz vispārēju pasākumu pieņemšanu; |
| --- | --- |

—

pamatakts paredz vispārēju pasākumu pieņemšanu;

| — | un minētie pasākumi ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus pamatakta elementus, tostarp svītrotu dažus šādus elementus vai papildinātu pamataktu, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus. |
| --- | --- |

—

un minētie pasākumi ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus pamatakta elementus, tostarp svītrotu dažus šādus elementus vai papildinātu pamataktu, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus.

| 3.3 | EESK uzskata, ka Komisijas priekšlikums regulai ir jāatbalsta, jo “regulatīvās kontroles procedūras” ieviešana ļaus plašāk iesaistīt citus likumdevējus izpildvaras aktu izstrādes kontrolē. |
| --- | --- |

3.3

EESK uzskata, ka Komisijas priekšlikums regulai ir jāatbalsta, jo “regulatīvās kontroles procedūras” ieviešana ļaus plašāk iesaistīt citus likumdevējus izpildvaras aktu izstrādes kontrolē.

| 3.4 | Padomes Lēmumu Nr. 2006/512/EK piemēro no 2006. gada 23. jūlija, un tas attiecas uz spēkā esošajām likumdošanas procedūrām. Tāpēc Komisija ierosina papildināt ES-OPS regulu ar minēto priekšlikumu. |
| --- | --- |

3.4

Padomes Lēmumu Nr. 2006/512/EK piemēro no 2006. gada 23. jūlija, un tas attiecas uz spēkā esošajām likumdošanas procedūrām. Tāpēc Komisija ierosina papildināt ES-OPS regulu ar minēto priekšlikumu.

| 3.5 | Ņemot vērā ES-OPS regulas (ar ko groza Regulu Nr. 3922/91) spēkā stāšanās steidzamību, Komiteja ierosina ātri pieņemt Komisijas priekšlikumu. |
| --- | --- |

3.5

Ņemot vērā ES-OPS regulas (ar ko groza Regulu Nr. 3922/91) spēkā stāšanās steidzamību, Komiteja ierosina ātri pieņemt Komisijas priekšlikumu.

4.   Īpašas piezīmes.

Nav.

Briselē, 2006. gada 13. decembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas

priekšsēdētājs

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  OV L 373, 31.12.1991., 4. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr.

1

(2)  OV L 184, 17.07.1999., 23. lpp.

2

(3)  OV L 200, 22.07.2006., 11. lpp.

3

---