# Europeiska unionens C 306E/15 d

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 306E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 49 årgången15 december 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 306E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

49 årgången15 december 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   (Meddelanden) |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | SESSIONEN 2006-2007 |
| | Sammanträdena den 25-28 september 2006 |
| | Måndag 25 september 2006 |
| 2006/C 306E/01 | PROTOKOLL | 1 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Återupptagande av sessionen


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Utskottens och delegationernas sammansättning


  Valprövning


  Sammanträdeskalendern


  Meddelande från talmannen


  Inkomna dokument


  Framställningar


  Avtalstexter översända av rådet


  Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner


  Arbetsplan


  Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt


  Luftkvalitet och renare luft i Europa ***I - Tematisk strategi för luftförorening (debatt)


  Den temainriktade strategin för stadsmiljön (debatt)


  Ansvarsfrihet 2004: Europeiska gemenskapens allmänna budget, Avsnitt I, Europaparlamentet (debatt)


  Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet (utbildning) ***I (debatt)


  Nyckelkompetenser för livslångt lärande ***I (debatt)


  Den europeiska dimensionen i skolutbildningen (debatt)


  Inrättande av en europeisk ram för kvalifikationer (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 13 |
| | Tisdag 26 september 2006 |
| 2006/C 306E/02 | PROTOKOLL | 15 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Inkomna dokument


  Kommissionens vitbok om tjänster av allmänt intresse (debatt)


  Gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet - Progress ***II (debatt)


  Omröstning


  Begäran om samråd med Europeiska ekonomiska och sociala kommittén: Bostäder och regionalpolitik (artikel 117 i arbetsordningen) (omröstning)


  Begäran om samråd med Regionkommittén: Bostäder och regionalpolitik (artikel 118 i arbetsordningen) (omröstning)


  Begäran om fastställelse av Jannis Sakellarious immunitet (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Media och utveckling (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Den europeiska dimensionen i skolutbildningen (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Luftkvalitet och renare luft i Europa ***I (omröstning)


  Högtidligt möte - Liberia


  Omröstning (fortsättning)


  Ansvarsfrihet 2004: Europeiska gemenskapens allmänna budget, Avsnitt I, Europaparlamentet (omröstning)


  Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet (utbildning) ***I (omröstning)


  Nyckelkompetenser för livslångt lärande ***I (omröstning)


  Tematisk strategi för luftförorening (omröstning)


  Den temainriktade strategin för stadsmiljön (omröstning)


  Inrättande av en europeisk ram för kvalifikationer (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Meddelande från kommissionen - Bulgariens och Rumäniens anslutning


  Turkiets framsteg inför anslutningen (debatt)


  Frågestunden (frågor till kommissionen)


  Gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet - Progress ***II (fortsättning på debatten)


  Skydd av euron mot förfalskning - (Perikles-programmet) * - Skydd av euron mot förfalskning - (Perikles-programmet) (utsträckning till icke deltagande medlemsstater) * (debatt)


  Beaktande av fällande domar avkunnade i en av Europeiska unionens medlemsstater * (debatt)


  Strategiska riktlinjer för sammanhållningen *** (debatt)


  GALILEO (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 27 |
| BILAGA I | 29 |
| BILAGA II | 38 |
| ANTAGNA TEXTER | 95 |
| P6_TA(2006)0359Begäran om fastställelse av Jannis Sakellarious immunitetEuropaparlamentets beslut om begäran om fastställelse av Jannis Sakellarious immunitet och privilegier (2006/2145(IMM)) | 95 |
| P6_TA(2006)0360Media och utvecklingEuropaparlamentets resolution om medierna och utvecklingen (2006/2080(INI)) | 96 |
| P6_TA(2006)0361Den europeiska dimensionen i skolutbildningenEuropaparlamentets resolution om initiativ för att komplettera läroplaner genom lämpliga stödåtgärder för att införliva den europeiska dimensionen (2006/2041(INI)) | 100 |
| P6_TA(2006)0362Renare luft i Europa ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om luftkvalitet och renare luft i Europa (KOM(2005)0447 - C6-0356/2005 - 2005/0183(COD)) | 102 |
| P6_TC1-COD(2005)0183Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 26 september 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG om luftkvalitet och renare luft i Europa | 103 |
| BILAGA IKVALITETSMÅL FÖR MÄTDATA | 121 |
| BILAGA IIFASTSTÄLLANDE AV KRAV FÖR UTVÄRDERING AV KONCENTRATIONER AV SVAVELDIOXID, KVÄVEDIOXID OCH KVÄVEOXIDER, PARTIKLAR (PM10 och PM2,5), BLY, KOLOXID OCH BENSEN I LUFTEN INOM EN ZON ELLER TÄTBEBYGGELSE | 123 |
| BILAGA IIIPLACERING AV PROVTAGNINGSPUNKTER FÖR MÄTNING AV SVAVELDIOXID, KVÄVEDIOXID OCH KVÄVEOXIDER, PARTIKLAR (PM10 och PM2,5), BLY, KOLOXID OCH BENSEN I LUFTEN | 124 |
| BILAGA IVMÄTNINGAR PÅ BAKGRUNDSPLATSER OBEROENDE AV KONCENTRATIONEN | 126 |
| BILAGA VKRITERIER FÖR FASTSTÄLLANDE AV DET MINSTA ANTALET PROVTAGNINGSPUNKTER FÖR FASTA MÄTNINGAR AV SVAVELDIOXID, KVÄVEDIOXID OCH KVÄVEOXIDER, PARTIKLAR (PM10, PM2,5), BLY, KOLOXID OCH BENSEN I LUFTEN | 127 |
| BILAGA VIREFERENSMETODER FÖR UTVÄRDERING AV KONCENTRATIONER AV SVAVELDIOXID, KVÄVEDIOXID OCH KVÄVEOXIDER, PARTIKLAR (PM10 OCH PM2,5), BLY, KOLOXID, BENSEN OCH OZON | 128 |
| BILAGA VIIMÅLVÄRDEN FÖR OZON OCH LÅNGSIKTIGA MÅL | 129 |
| BILAGA VIIIKRITERIER FÖR KLASSIFICERING OCH PLACERING AV PROVTAGNINGSPUNKTER FÖR UTVÄRDERING AV OZONKONCENTRATIONER | 131 |
| BILAGA IXKRITERIER FÖR FASTSTÄLLANDE AV MINSTA ANTAL PROVTAGNINGSPUNKTER FÖR FASTA MÄTNINGAR AV OZONKONCENTRATIONER | 132 |
| BILAGA XMÄTNINGAR AV OZONBILDANDE ÄMNEN | 133 |
| BILAGA XIGRÄNSVÄRDEN FÖR SKYDD AV MÄNNISKORS HÄLSA | 134 |
| BILAGA XIITRÖSKELVÄRDEN FÖR INFORMATION OCH FÖR LARM | 135 |
| BILAGA XIIIKRITISKA NIVÅER FÖR SKYDD AV VÄXTLIGHETEN | 135 |
| BILAGA XIVEXPONERINGSMINSKNINGSMÅL OCH MÅLVÄRDE OCH GRÄNSVÄRDE FÖR PM2,5 | 135 |
| BILAGA XVINFORMATION SOM SKALL INGÅ I LOKALA, REGIONALA ELLER NATIONELLA PLANER ELLER PROGRAM FÖR FÖRBÄTTRAD LUFTKVALITET ENLIGT ARTIKEL 21 | 136 |
| BILAGA XVIINFORMATION TILL ALLMÄNHETEN | 139 |
| BILAGA XVIIÅTGÄRDER MOT FÖRORENINGAR VID KÄLLAN, VILKA SKALL VIDTAS FÖR ATT MEDLEMSSTATERNA INOM UTSATT TID SKALL KUNNA KLARA GRÄNSVÄRDENA FÖR LUFTKVALITETEN | 140 |
| BILAGA XVIIIJÄMFÖRELSETABELL | 140 |
| P6_TA(2006)0363Ansvarsfrihet 2004: Avsnitt I, Europaparlamentet | 143 |
| 1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004, Avsnitt I, Europaparlamentet (N6-0027/2005 - C6-0357/2005 - 2005/2091(DEC)) | 143 |
| 2.   Europaparlamentets resolution innehållande de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004, avsnitt I - Europaparlamentet (N6-0027/2005 - C6-0357/2005 - 2005/2091(DEC)) | 145 |
| P6_TA(2006)0364Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet (utbildning) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets rekommendation om gränsöverskridande rörlighet inom gemenskapen i utbildningssyfte: Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet (KOM(2005)0450 - C6-0291/2005 - 2005/0179(COD)) | 160 |
| P6_TC1-COD(2005)0179Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 26 september 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets rekommendation om gränsöverskridande rörlighet inom gemenskapen i utbildningssyfte: Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet | 160 |
| BILAGAEUROPEISKA KVALITETSSTADGAN FÖR RÖRLIGHET | 163 |
| P6_TA(2006)0365Nyckelkompetenser för livslångt lärande ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (KOM(2005)0548 - C6-0375/2005 - 2005/0221(COD)) | 165 |
| P6_TC1-COD(2005)0221Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 26 september 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande | 166 |
| BILAGANYCKELKOMPETENSER FÖR LIVSLÅNGT LÄRANDE - EN EUROPEISK REFERENSRAM | 169 |
| P6_TA(2006)0366Tematisk strategi för luftföroreningEuropaparlamentets resolution om den tematiska strategin för luftförorening (2006/2060(INI)) | 176 |
| P6_TA(2006)0367Den temainriktade strategin för stadsmiljönEuropaparlamentets resolution om den temainriktade strategin för stadsmiljön (2006/2061(INI)) | 182 |
| P6_TA(2006)0368Skapandet av en europeisk ram för kvalifikationerEuropaparlamentets resolution om skapandet av en europeisk ram för kvalifikationer (2006/2002(INI)) | 188 |
| P6_TA(2006)0369Förbud mot sälprodukter i Europeiska unionenEuropaparlamentets förklaring om förbud mot sälprodukter i Europeiska unionen | 194 |
| | Onsdag 27 september 2006 |
| 2006/C 306E/03 | PROTOKOLL | 196 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Parlamentets sammansättning


  Område med frihet, säkerhet och rättvisa - Den gemensamma invandringspolitiken (debatt)


  Välkomsthälsning


  Omröstning


  Skydd av personuppgifter (polissamarbete och straffrättsligt samarbete) * (slutomröstning)


  Skydd av euron mot förfalskning - (Perikles-programmet) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Skydd av euron mot förfalskning - (Perikles-programmet) (utsträckning till icke deltagande medlemsstater) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Beaktande av fällande domar avkunnade i en av Europeiska unionens medlemsstater * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Fiskeavtal EG/Guinea-Bissau * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Ändringsbudget 3/2006 (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Ändringsbudget 4/2006 (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet - Progress ***II (omröstning)


  Strategiska riktlinjer för sammanhållningen *** (omröstning)


  Kommissionens vitbok om tjänster av allmänt intresse (omröstning)


  Turkiets framsteg inför anslutningen (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Situationen i Darfur (debatt)


  EU:s ekonomiska och kommersiella förbindelser med Indien (debatt)


  De politiska gruppernas sammansättning


  Kvinnors framtidsutsikter inom internationell handel (debatt)


  Förbättring av fiskerinäringens ekonomiska läge (debatt)


  Fiske av rödspätta och tunga i Nordsjön * (debatt)


  Avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg (debatt)


  Ekologisk produktion och märkning av ekologiska jordbruksprodukter och livsmedel * (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 206 |
| BILAGA | 208 |
| BILAGA II | 219 |
| ANTAGNA TEXTER | 263 |
| P6_TA(2006)0370Skydd av personuppgifter *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (KOM(2005) 0475 - C6-0436/2005 - 2005/0202(CNS)) | 263 |
| P6_TA(2006)0371Skydd av euron mot förfalskning - (Periklesprogrammet) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring och förlängning av beslut 2001/923/EG om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Periklesprogrammet) (KOM(2006)0243 - C6-0179/2006 - 2006/0078(CNS)) | 264 |
| P6_TA(2006)0372Skydd av euron mot förfalskning (Perikles-programmet) (usträckning till icke deltagande medlemsstater) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om att till icke deltagande medlemsstater utsträcka tillämpningen av beslut 2006/ .../EG om ändring och förlängning av beslut 2001/923/EG om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Perikles-programmet) (KOM(2006)0243 - C6-0180/2006 - 2006/0079(CNS)) | 264 |
| P6_TA(2006)0373Beaktande av fällande domar avkunnade i en av Europeiska unionens medlemsstater *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets rambeslut om beaktande av fällande domar avkunnade i en av Europeiska unionens medlemsstater vid ett nytt brottmålsförfarande i en annan medlemsstat (KOM(2005)0091 - C6-0235/2005 - 2005/0018(CNS)) | 265 |
| P6_TA(2006)0374Fiskeavtal EG/Guinea-Bissau *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ingående av ett avtal genom skriftväxling om förlängning av protokollet om fastställande för perioden 16 juni 2006-15 juni 2007 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Guinea-Bissau om fiske utanför Guinea-Bissaus kust (KOM (2006)0182 - C6-0167/2006 - 2006/0065(CNS)) | 270 |
| P6_TA(2006)0375Förslag till ändringsbudget nr 3/2006Förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2006 för budgetåret 2006, Avsnitt III - Kommissionen, avsnitt VIII del B - Europeiska datatillsynsmannen (11297/2006 - C6-0239/2006 - 2006/2119(BUD)) | 271 |
| P6_TA(2006)0376Förslag till ändringsbudget nr 3/2006Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2006 för budgetåret 2006, Avsnitt III - Kommissionen, avsnitt VIII del B - Europeiska datatillsynsmannen (11297/2006 - C6-0239/2006 - 2006/2119(BUD)) | 273 |
| P6_TA(2006)0377Förslag till ändringsbudget nr 4/2006Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4/2006 för budgetåret 2006, Avsnitt III - Kommissionen (11298/2006 - C6-0247/2006 - 2006/2149(BUD)) | 274 |
| P6_TA(2006)0378Gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet - Progress ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet - Progress (6282/3/2006 - C6-0272/2006 - 2004/0158(COD)) | 275 |
| P6_TA(2006)0379Strategiska riktlinjer för sammanhållningen ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om gemenskapens strategiska riktlinjer för sammanhållningen (11807/2006 - C6-0266/2006 - 2006/0131(AVC)) | 276 |
| P6_TA(2006)0380Kommissionens vitbok om tjänster av allmänt intresseEuropaparlamentets resolution om kommissionens vitbok om tjänster av allmänt intresse (2006/2101 (INI)) | 277 |
| P6_TA(2006)0381Turkiets framsteg inför anslutningenEuropaparlamentets resolution om Turkiets framsteg inför anslutningen (2006/2118(INI)) | 284 |
| | Torsdag 28 september 2006 |
| 2006/C 306E/04 | PROTOKOLL | 297 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Inkomna dokument


  Anslagsöverföringar


  Nanovetenskap och nanoteknik (2005-2009) (debatt)


  Mer och bättre EU-bistånd: åtgärder under 2006 för effektivare bistånd (debatt)


  Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter


  Omröstning


  Mer och bättre EU-bistånd: 2006 års paket för effektivare stöd (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Fiske av rödspätta och tunga i Nordsjön * (omröstning)


  Ekologisk produktion och märkning av ekologiska jordbruksprodukter och livsmedel * (omröstning)


  Galileo (omröstning)


  Den gemensamma invandringspolitiken (omröstning)


  Situationen i Darfur (omröstning)


  EU:s ekonomiska och kommersiella förbindelser med Indien (omröstning)


  Kvinnors framtidsutsikter inom internationell handel (omröstning)


  Förbättring av fiskerinäringens ekonomiska läge (omröstning)


  Avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg (omröstning)


  Nanovetenskap och nanoteknik (2005-2009) (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Föredragningslista för nästa sammanträdesperiod


  ASEM-toppmötet (Helsingfors, den 10-11 september 2006) (debatt)


  Framtida åtgärder på patentområdet (debatt)


  Beslut om vissa dokument


  Skriftliga förklaringar för införande i registret (artikel 116 i arbetsordningen)


  Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)


  Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden


  Datum för nästa sammanträdesperiod


  Avbrytande av sessionen |
| NÄRVAROLISTA | 310 |
| BILAGA I | 312 |
| BILAGA II | 325 |
| ANTAGNA TEXTER | 373 |
| P6_TA(2006)0382Mer och bättre EU-bistånd: 2006 års paket för effektivare stödEuropaparlamentets resolution om Samarbeta mer, samarbeta bättre: 2006 års paket om effektivitet i EU:s bistånd (2006/2208(INI)) | 373 |
| P6_TA(2006)0383Fiske av rödspätta och tunga i Nordsjön *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om upprättande av en förvaltningsplan för fiske som utnyttjar bestånd av rödspätta och tunga i Nordsjön (KOM(2005)0714 - C6-0034/2006 - 2006/0002(CNS)) | 381 |
| P6_TA(2006)0384Ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning (EEG) nr 2092/91 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter (KOM(2005)0671 - C6-0033/2006 - 2005/0279(CNS)) | 387 |
| P6_TA(2006)0385GalileoEuropaparlamentets resolution om en lägesbeskrivning för Galileoprogrammet | 393 |
| P6_TA(2006)0386Den gemensamma invandringspolitiken inom EUEuropaparlamentets resolution om den gemensamma invandringspolitiken inom EU | 394 |
| P6_TA(2006)0387Situationen i DarfurEuropaparlamentets resolution om Darfur | 397 |
| P6_TA(2006)0388EU:s ekonomiska och kommersiella förbindelser med IndienEuropaparlamentets resolution om EU:s ekonomiska och kommersiella förbindelser med Indien (2006/2034(INI)) | 400 |
| P6_TA(2006)0389Kvinnor och internationell handelEuropaparlamentets resolution om kvinnors framtidsutsikter i den internationella handeln (2006/2009 (INI)) | 413 |
| P6_TA(2006)0390Förbättring av fiskerinäringens ekonomiska lägeEuropaparlamentets resolution om förbättring av fiskerinäringens ekonomiska läge (2006/2110(INI)) | 417 |
| P6_TA(2006)0391Avlägsnande av hajfenor ombord på fartygEuropaparlamentets resolution om tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 1185/2003 om avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg (2006/2054(INI)) | 424 |
| P6_TA(2006)0392Nanovetenskap och nanoteknik (2005-2009)Europaparlamentets resolution om nanovetenskap och nanoteknik: En handlingsplan för Europa 2005-2009 (2006/2004(INI)) | 426 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   (Meddelanden)

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2006-2007

Sammanträdena den 25-28 september 2006

Måndag 25 september 2006

2006/C 306E/01

PROTOKOLL

1

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Återupptagande av sessionen

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Utskottens och delegationernas sammansättning

Valprövning

Sammanträdeskalendern

Meddelande från talmannen

Inkomna dokument

Framställningar

Avtalstexter översända av rådet

Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner

Arbetsplan

Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt

Luftkvalitet och renare luft i Europa ***I - Tematisk strategi för luftförorening (debatt)

Den temainriktade strategin för stadsmiljön (debatt)

Ansvarsfrihet 2004: Europeiska gemenskapens allmänna budget, Avsnitt I, Europaparlamentet (debatt)

Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet (utbildning) ***I (debatt)

Nyckelkompetenser för livslångt lärande ***I (debatt)

Den europeiska dimensionen i skolutbildningen (debatt)

Inrättande av en europeisk ram för kvalifikationer (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

13

Tisdag 26 september 2006

2006/C 306E/02

PROTOKOLL

15

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Inkomna dokument

Kommissionens vitbok om tjänster av allmänt intresse (debatt)

Gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet - Progress ***II (debatt)

Omröstning

Begäran om samråd med Europeiska ekonomiska och sociala kommittén: Bostäder och regionalpolitik (artikel 117 i arbetsordningen) (omröstning)

Begäran om samråd med Regionkommittén: Bostäder och regionalpolitik (artikel 118 i arbetsordningen) (omröstning)

Begäran om fastställelse av Jannis Sakellarious immunitet (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Media och utveckling (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Den europeiska dimensionen i skolutbildningen (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Luftkvalitet och renare luft i Europa ***I (omröstning)

Högtidligt möte - Liberia

Omröstning (fortsättning)

Ansvarsfrihet 2004: Europeiska gemenskapens allmänna budget, Avsnitt I, Europaparlamentet (omröstning)

Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet (utbildning) ***I (omröstning)

Nyckelkompetenser för livslångt lärande ***I (omröstning)

Tematisk strategi för luftförorening (omröstning)

Den temainriktade strategin för stadsmiljön (omröstning)

Inrättande av en europeisk ram för kvalifikationer (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Meddelande från kommissionen - Bulgariens och Rumäniens anslutning

Turkiets framsteg inför anslutningen (debatt)

Frågestunden (frågor till kommissionen)

Gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet - Progress ***II (fortsättning på debatten)

Skydd av euron mot förfalskning - (Perikles-programmet) * - Skydd av euron mot förfalskning - (Perikles-programmet) (utsträckning till icke deltagande medlemsstater) * (debatt)

Beaktande av fällande domar avkunnade i en av Europeiska unionens medlemsstater * (debatt)

Strategiska riktlinjer för sammanhållningen *** (debatt)

GALILEO (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

27

BILAGA I

29

BILAGA II

38

ANTAGNA TEXTER

95

P6_TA(2006)0359Begäran om fastställelse av Jannis Sakellarious immunitetEuropaparlamentets beslut om begäran om fastställelse av Jannis Sakellarious immunitet och privilegier (2006/2145(IMM))

95

P6_TA(2006)0360Media och utvecklingEuropaparlamentets resolution om medierna och utvecklingen (2006/2080(INI))

96

P6_TA(2006)0361Den europeiska dimensionen i skolutbildningenEuropaparlamentets resolution om initiativ för att komplettera läroplaner genom lämpliga stödåtgärder för att införliva den europeiska dimensionen (2006/2041(INI))

100

P6_TA(2006)0362Renare luft i Europa ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om luftkvalitet och renare luft i Europa (KOM(2005)0447 - C6-0356/2005 - 2005/0183(COD))

102

P6_TC1-COD(2005)0183Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 26 september 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG om luftkvalitet och renare luft i Europa

103

BILAGA IKVALITETSMÅL FÖR MÄTDATA

121

BILAGA IIFASTSTÄLLANDE AV KRAV FÖR UTVÄRDERING AV KONCENTRATIONER AV SVAVELDIOXID, KVÄVEDIOXID OCH KVÄVEOXIDER, PARTIKLAR (PM10 och PM2,5), BLY, KOLOXID OCH BENSEN I LUFTEN INOM EN ZON ELLER TÄTBEBYGGELSE

10

2,5

123

BILAGA IIIPLACERING AV PROVTAGNINGSPUNKTER FÖR MÄTNING AV SVAVELDIOXID, KVÄVEDIOXID OCH KVÄVEOXIDER, PARTIKLAR (PM10 och PM2,5), BLY, KOLOXID OCH BENSEN I LUFTEN

10

2,5

124

BILAGA IVMÄTNINGAR PÅ BAKGRUNDSPLATSER OBEROENDE AV KONCENTRATIONEN

126

BILAGA VKRITERIER FÖR FASTSTÄLLANDE AV DET MINSTA ANTALET PROVTAGNINGSPUNKTER FÖR FASTA MÄTNINGAR AV SVAVELDIOXID, KVÄVEDIOXID OCH KVÄVEOXIDER, PARTIKLAR (PM10, PM2,5), BLY, KOLOXID OCH BENSEN I LUFTEN

10

2,5

127

BILAGA VIREFERENSMETODER FÖR UTVÄRDERING AV KONCENTRATIONER AV SVAVELDIOXID, KVÄVEDIOXID OCH KVÄVEOXIDER, PARTIKLAR (PM10 OCH PM2,5), BLY, KOLOXID, BENSEN OCH OZON

10

2,5

128

BILAGA VIIMÅLVÄRDEN FÖR OZON OCH LÅNGSIKTIGA MÅL

129

BILAGA VIIIKRITERIER FÖR KLASSIFICERING OCH PLACERING AV PROVTAGNINGSPUNKTER FÖR UTVÄRDERING AV OZONKONCENTRATIONER

131

BILAGA IXKRITERIER FÖR FASTSTÄLLANDE AV MINSTA ANTAL PROVTAGNINGSPUNKTER FÖR FASTA MÄTNINGAR AV OZONKONCENTRATIONER

132

BILAGA XMÄTNINGAR AV OZONBILDANDE ÄMNEN

133

BILAGA XIGRÄNSVÄRDEN FÖR SKYDD AV MÄNNISKORS HÄLSA

134

BILAGA XIITRÖSKELVÄRDEN FÖR INFORMATION OCH FÖR LARM

135

BILAGA XIIIKRITISKA NIVÅER FÖR SKYDD AV VÄXTLIGHETEN

135

BILAGA XIVEXPONERINGSMINSKNINGSMÅL OCH MÅLVÄRDE OCH GRÄNSVÄRDE FÖR PM2,5

2,5

135

BILAGA XVINFORMATION SOM SKALL INGÅ I LOKALA, REGIONALA ELLER NATIONELLA PLANER ELLER PROGRAM FÖR FÖRBÄTTRAD LUFTKVALITET ENLIGT ARTIKEL 21

136

BILAGA XVIINFORMATION TILL ALLMÄNHETEN

139

BILAGA XVIIÅTGÄRDER MOT FÖRORENINGAR VID KÄLLAN, VILKA SKALL VIDTAS FÖR ATT MEDLEMSSTATERNA INOM UTSATT TID SKALL KUNNA KLARA GRÄNSVÄRDENA FÖR LUFTKVALITETEN

140

BILAGA XVIIIJÄMFÖRELSETABELL

140

P6_TA(2006)0363Ansvarsfrihet 2004: Avsnitt I, Europaparlamentet

143

1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004, Avsnitt I, Europaparlamentet (N6-0027/2005 - C6-0357/2005 - 2005/2091(DEC))

143

2.   Europaparlamentets resolution innehållande de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004, avsnitt I - Europaparlamentet (N6-0027/2005 - C6-0357/2005 - 2005/2091(DEC))

145

P6_TA(2006)0364Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet (utbildning) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets rekommendation om gränsöverskridande rörlighet inom gemenskapen i utbildningssyfte: Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet (KOM(2005)0450 - C6-0291/2005 - 2005/0179(COD))

160

P6_TC1-COD(2005)0179Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 26 september 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets rekommendation om gränsöverskridande rörlighet inom gemenskapen i utbildningssyfte: Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet

160

BILAGAEUROPEISKA KVALITETSSTADGAN FÖR RÖRLIGHET

163

P6_TA(2006)0365Nyckelkompetenser för livslångt lärande ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (KOM(2005)0548 - C6-0375/2005 - 2005/0221(COD))

165

P6_TC1-COD(2005)0221Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 26 september 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande

166

BILAGANYCKELKOMPETENSER FÖR LIVSLÅNGT LÄRANDE - EN EUROPEISK REFERENSRAM

169

P6_TA(2006)0366Tematisk strategi för luftföroreningEuropaparlamentets resolution om den tematiska strategin för luftförorening (2006/2060(INI))

176

P6_TA(2006)0367Den temainriktade strategin för stadsmiljönEuropaparlamentets resolution om den temainriktade strategin för stadsmiljön (2006/2061(INI))

182

P6_TA(2006)0368Skapandet av en europeisk ram för kvalifikationerEuropaparlamentets resolution om skapandet av en europeisk ram för kvalifikationer (2006/2002(INI))

188

P6_TA(2006)0369Förbud mot sälprodukter i Europeiska unionenEuropaparlamentets förklaring om förbud mot sälprodukter i Europeiska unionen

194

Onsdag 27 september 2006

2006/C 306E/03

PROTOKOLL

196

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Parlamentets sammansättning

Område med frihet, säkerhet och rättvisa - Den gemensamma invandringspolitiken (debatt)

Välkomsthälsning

Omröstning

Skydd av personuppgifter (polissamarbete och straffrättsligt samarbete) * (slutomröstning)

Skydd av euron mot förfalskning - (Perikles-programmet) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Skydd av euron mot förfalskning - (Perikles-programmet) (utsträckning till icke deltagande medlemsstater) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Beaktande av fällande domar avkunnade i en av Europeiska unionens medlemsstater * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Fiskeavtal EG/Guinea-Bissau * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Ändringsbudget 3/2006 (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Ändringsbudget 4/2006 (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet - Progress ***II (omröstning)

Strategiska riktlinjer för sammanhållningen *** (omröstning)

Kommissionens vitbok om tjänster av allmänt intresse (omröstning)

Turkiets framsteg inför anslutningen (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Situationen i Darfur (debatt)

EU:s ekonomiska och kommersiella förbindelser med Indien (debatt)

De politiska gruppernas sammansättning

Kvinnors framtidsutsikter inom internationell handel (debatt)

Förbättring av fiskerinäringens ekonomiska läge (debatt)

Fiske av rödspätta och tunga i Nordsjön * (debatt)

Avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg (debatt)

Ekologisk produktion och märkning av ekologiska jordbruksprodukter och livsmedel * (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

206

BILAGA

208

BILAGA II

219

ANTAGNA TEXTER

263

P6_TA(2006)0370Skydd av personuppgifter *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (KOM(2005) 0475 - C6-0436/2005 - 2005/0202(CNS))

263

P6_TA(2006)0371Skydd av euron mot förfalskning - (Periklesprogrammet) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring och förlängning av beslut 2001/923/EG om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Periklesprogrammet) (KOM(2006)0243 - C6-0179/2006 - 2006/0078(CNS))

264

P6_TA(2006)0372Skydd av euron mot förfalskning (Perikles-programmet) (usträckning till icke deltagande medlemsstater) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om att till icke deltagande medlemsstater utsträcka tillämpningen av beslut 2006/ .../EG om ändring och förlängning av beslut 2001/923/EG om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Perikles-programmet) (KOM(2006)0243 - C6-0180/2006 - 2006/0079(CNS))

264

P6_TA(2006)0373Beaktande av fällande domar avkunnade i en av Europeiska unionens medlemsstater *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets rambeslut om beaktande av fällande domar avkunnade i en av Europeiska unionens medlemsstater vid ett nytt brottmålsförfarande i en annan medlemsstat (KOM(2005)0091 - C6-0235/2005 - 2005/0018(CNS))

265

P6_TA(2006)0374Fiskeavtal EG/Guinea-Bissau *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ingående av ett avtal genom skriftväxling om förlängning av protokollet om fastställande för perioden 16 juni 2006-15 juni 2007 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Guinea-Bissau om fiske utanför Guinea-Bissaus kust (KOM (2006)0182 - C6-0167/2006 - 2006/0065(CNS))

270

P6_TA(2006)0375Förslag till ändringsbudget nr 3/2006Förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2006 för budgetåret 2006, Avsnitt III - Kommissionen, avsnitt VIII del B - Europeiska datatillsynsmannen (11297/2006 - C6-0239/2006 - 2006/2119(BUD))

271

P6_TA(2006)0376Förslag till ändringsbudget nr 3/2006Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2006 för budgetåret 2006, Avsnitt III - Kommissionen, avsnitt VIII del B - Europeiska datatillsynsmannen (11297/2006 - C6-0239/2006 - 2006/2119(BUD))

273

P6_TA(2006)0377Förslag till ändringsbudget nr 4/2006Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4/2006 för budgetåret 2006, Avsnitt III - Kommissionen (11298/2006 - C6-0247/2006 - 2006/2149(BUD))

274

P6_TA(2006)0378Gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet - Progress ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet - Progress (6282/3/2006 - C6-0272/2006 - 2004/0158(COD))

275

P6_TA(2006)0379Strategiska riktlinjer för sammanhållningen ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om gemenskapens strategiska riktlinjer för sammanhållningen (11807/2006 - C6-0266/2006 - 2006/0131(AVC))

276

P6_TA(2006)0380Kommissionens vitbok om tjänster av allmänt intresseEuropaparlamentets resolution om kommissionens vitbok om tjänster av allmänt intresse (2006/2101 (INI))

277

P6_TA(2006)0381Turkiets framsteg inför anslutningenEuropaparlamentets resolution om Turkiets framsteg inför anslutningen (2006/2118(INI))

284

Torsdag 28 september 2006

2006/C 306E/04

PROTOKOLL

297

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Inkomna dokument

Anslagsöverföringar

Nanovetenskap och nanoteknik (2005-2009) (debatt)

Mer och bättre EU-bistånd: åtgärder under 2006 för effektivare bistånd (debatt)

Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter

Omröstning

Mer och bättre EU-bistånd: 2006 års paket för effektivare stöd (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Fiske av rödspätta och tunga i Nordsjön * (omröstning)

Ekologisk produktion och märkning av ekologiska jordbruksprodukter och livsmedel * (omröstning)

Galileo (omröstning)

Den gemensamma invandringspolitiken (omröstning)

Situationen i Darfur (omröstning)

EU:s ekonomiska och kommersiella förbindelser med Indien (omröstning)

Kvinnors framtidsutsikter inom internationell handel (omröstning)

Förbättring av fiskerinäringens ekonomiska läge (omröstning)

Avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg (omröstning)

Nanovetenskap och nanoteknik (2005-2009) (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Föredragningslista för nästa sammanträdesperiod

ASEM-toppmötet (Helsingfors, den 10-11 september 2006) (debatt)

Framtida åtgärder på patentområdet (debatt)

Beslut om vissa dokument

Skriftliga förklaringar för införande i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)

Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden

Datum för nästa sammanträdesperiod

Avbrytande av sessionen

NÄRVAROLISTA

310

BILAGA I

312

BILAGA II

325

ANTAGNA TEXTER

373

P6_TA(2006)0382Mer och bättre EU-bistånd: 2006 års paket för effektivare stödEuropaparlamentets resolution om Samarbeta mer, samarbeta bättre: 2006 års paket om effektivitet i EU:s bistånd (2006/2208(INI))

373

P6_TA(2006)0383Fiske av rödspätta och tunga i Nordsjön *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om upprättande av en förvaltningsplan för fiske som utnyttjar bestånd av rödspätta och tunga i Nordsjön (KOM(2005)0714 - C6-0034/2006 - 2006/0002(CNS))

381

P6_TA(2006)0384Ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning (EEG) nr 2092/91 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter (KOM(2005)0671 - C6-0033/2006 - 2005/0279(CNS))

387

P6_TA(2006)0385GalileoEuropaparlamentets resolution om en lägesbeskrivning för Galileoprogrammet

393

P6_TA(2006)0386Den gemensamma invandringspolitiken inom EUEuropaparlamentets resolution om den gemensamma invandringspolitiken inom EU

394

P6_TA(2006)0387Situationen i DarfurEuropaparlamentets resolution om Darfur

397

P6_TA(2006)0388EU:s ekonomiska och kommersiella förbindelser med IndienEuropaparlamentets resolution om EU:s ekonomiska och kommersiella förbindelser med Indien (2006/2034(INI))

400

P6_TA(2006)0389Kvinnor och internationell handelEuropaparlamentets resolution om kvinnors framtidsutsikter i den internationella handeln (2006/2009 (INI))

413

P6_TA(2006)0390Förbättring av fiskerinäringens ekonomiska lägeEuropaparlamentets resolution om förbättring av fiskerinäringens ekonomiska läge (2006/2110(INI))

417

P6_TA(2006)0391Avlägsnande av hajfenor ombord på fartygEuropaparlamentets resolution om tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 1185/2003 om avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg (2006/2054(INI))

424

P6_TA(2006)0392Nanovetenskap och nanoteknik (2005-2009)Europaparlamentets resolution om nanovetenskap och nanoteknik: En handlingsplan för Europa 2005-2009 (2006/2004(INI))

426

| * | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

| AFET | Utskottet för utrikesfrågor |
| --- | --- |
| DEVE | Utskottet för utveckling |
| INTA | Utskottet för internationell handel |
| BUDG | Budgetutskottet |
| CONT | Budgetkontrollutskottet |
| ECON | Utskottet för ekonomi och valutafrågor |
| EMPL | Utskottet för sysselsättning och sociala frågor |
| ENVI | Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet |
| ITRE | Utskottet för industrifrågor, forskning och energi |
| IMCO | Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd |
| TRAN | Utskottet för transport och turism |
| REGI | Utskottet för regional utveckling |
| AGRI | Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling |
| PECH | Fiskeriutskottet |
| CULT | Utskottet för kultur och utbildning |
| JURI | Utskottet för rättsliga frågor |
| LIBE | Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor |
| AFCO | Utskottet för konstitutionella frågor |
| FEMM | Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män |
| PETI | Utskottet för framställningar |

AFET

Utskottet för utrikesfrågor

DEVE

Utskottet för utveckling

INTA

Utskottet för internationell handel

BUDG

Budgetutskottet

CONT

Budgetkontrollutskottet

ECON

Utskottet för ekonomi och valutafrågor

EMPL

Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

ENVI

Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

ITRE

Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

IMCO

Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd

TRAN

Utskottet för transport och turism

REGI

Utskottet för regional utveckling

AGRI

Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

PECH

Fiskeriutskottet

CULT

Utskottet för kultur och utbildning

JURI

Utskottet för rättsliga frågor

LIBE

Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

AFCO

Utskottet för konstitutionella frågor

FEMM

Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män

PETI

Utskottet för framställningar

| PPE-DE | Gruppen för Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) och Europademokrater |
| --- | --- |
| PSE | Europeiska socialdemokratiska partiets grupp |
| ALDE | Gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa |
| Verts/ALE | Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen |
| GUE/NGL | Gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster |
| IND/DEM | Gruppen Självständighet/Demokrati |
| UEN | Gruppen Unionen för nationernas Europa |
| NI | Grupplösa |

PPE-DE

Gruppen för Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) och Europademokrater

PSE

Europeiska socialdemokratiska partiets grupp

ALDE

Gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa

Verts/ALE

Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen

GUE/NGL

Gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster

IND/DEM

Gruppen Självständighet/Demokrati

UEN

Gruppen Unionen för nationernas Europa

NI

Grupplösa

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I (Meddelanden)

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2006-2007

Sammanträdena den 25-28 september 2006

Måndag 25 september 2006

| 15.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 306/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 306/1

---

PROTOKOLL

(2006/C 306 E/01)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

1.   Återupptagande av sessionen

Sammanträdet öppnades kl. 17.00.

2.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Rättelse av punkt 15 ”Beslut om vissa dokument”

Tillkännagivande

Beslutet om utarbetande av ett betänkande i enlighet med artikel 202 i arbetsordningen

utskottet för konstitutionella frågor

| — | Ändring av artikel 29 i arbetsordningen: Bildande av politiska grupper (2006/2201(REG)) |
| --- | --- |

—

Ändring av artikel 29 i arbetsordningen: Bildande av politiska grupper (2006/2201(REG))

skulle betraktas som ogiltigt.

*

- *

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

3.   Utskottens och delegationernas sammansättning

På begäran av PPE-DE-gruppen godkände parlamentet följande utnämning:

Delegationen för förbindelserna med Iran: Michael Gahler.

4.   Valprövning

På begäran av utskottet JURI beslutade parlamentet att bekräfta mandaten för ledamöterna Vincenzo Aita, Antonio De Blasio och Brian Simpson.

Dessa mandat trädde i kraft den 19 juni 2006, den 31 juli 2006 respektive den 28 augusti 2006.

5.   Sammanträdeskalendern

Vid sitt sammanträde den 21 september 2006 beslutade talmanskonferensen att lägga in en sammanträdesperiod måndagen den 18 december 2006 kl. 11.00-13.00.

Vid detta sammanträde kommer rådet att informera parlamentet om resultaten av Europeiska rådets möte i Bryssel den 14-15 december 2006 och redogöra för slutsatserna från det finländska ordförandeskapet.

6.   Meddelande från talmannen

Talmannen meddelade att Toomas Hendrik Ilves hade valts till Republiken Estlands president den 23 september 2006.

7.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

| 1) | från parlamentets utskott:







  1.1) | betänkanden:







  — | * Betänkande om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4/2006 för budgetåret 2006 - Avsnitt III - Kommissionen (11298/2006 - C6-0247/2006 - 2006/2149(BUD)) - utskottet BUDG
  Föredragande: Giovanni Pittella (A6-0284/2006) |
| --- | --- | --- | --- |

1)

från parlamentets utskott:

1.1)

betänkanden:

—

- Betänkande om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4/2006 för budgetåret 2006 - Avsnitt III - Kommissionen (11298/2006 - C6-0247/2006 - 2006/2149(BUD)) - utskottet BUDG

Föredragande: Giovanni Pittella (A6-0284/2006)

| — | * Betänkande om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2006 för budgetåret 2006 - Avsnitt III - Kommissionen - Avsnitt VIII, Del B - Europeiska datatillsynsmannen (11297/2006 - C6-0239/2006 - 2006/2119(BUD)) - utskottet BUDG
  Föredragande: Giovanni Pittella (A6-0283/2006) |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2006 för budgetåret 2006 - Avsnitt III - Kommissionen - Avsnitt VIII, Del B - Europeiska datatillsynsmannen (11297/2006 - C6-0239/2006 - 2006/2119(BUD)) - utskottet BUDG

Föredragande: Giovanni Pittella (A6-0283/2006)

| — | *** Rekommendation om förslaget till rådets beslut om gemenskapens strategiska riktlinjer för sammanhållningen (11807/2006 - C6-0266/2006 - 2006/0131(AVC)) - utskottet REGI
  Föredragande: Constanze Angela Krehl (A6-0281/2006) |
| --- | --- |

—

*** Rekommendation om förslaget till rådets beslut om gemenskapens strategiska riktlinjer för sammanhållningen (11807/2006 - C6-0266/2006 - 2006/0131(AVC)) - utskottet REGI

Föredragande: Constanze Angela Krehl (A6-0281/2006)

| — | Betänkande 2 om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 - Avsnitt I - Europaparlamentet (N6-0027/2005 [[01]] - C6-0357/2005 - 2005/2091(DEC)) - utskottet CONT
  Föredragande: Markus Ferber (A6-0280/2006) |
| --- | --- |

—

Betänkande 2 om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 - Avsnitt I - Europaparlamentet (N6-0027/2005 [[01]] - C6-0357/2005 - 2005/2091(DEC)) - utskottet CONT

Föredragande: Markus Ferber (A6-0280/2006)

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om att till icke deltagande medlemsstater utsträcka tillämpningen av beslut 2006/.../EG om ändring och förlängning av beslut 2001/923/EG om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Perikles programmet) (KOM(2006)0243 [[02]] - C6-0180/2006 - 2006/0079(CNS)) - utskottet LIBE
  Föredragande: Agustín Díaz de Mera García Consuegra (A6-0277/2006) |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om att till icke deltagande medlemsstater utsträcka tillämpningen av beslut 2006/.../EG om ändring och förlängning av beslut 2001/923/EG om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Perikles programmet) (KOM(2006)0243 [[02]] - C6-0180/2006 - 2006/0079(CNS)) - utskottet LIBE

Föredragande: Agustín Díaz de Mera García Consuegra (A6-0277/2006)

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om ändring och förlängning av beslut 2001/923/EG om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Periklesprogrammet) (KOM(2006)0243 [[01]] - C6-0179/2006 - 2006/0078(CNS)) - utskottet LIBE
  Föredragande: Agustín Díaz de Mera García Consuegra (A6-0276/2006) |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om ändring och förlängning av beslut 2001/923/EG om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Periklesprogrammet) (KOM(2006)0243 [[01]] - C6-0179/2006 - 2006/0078(CNS)) - utskottet LIBE

Föredragande: Agustín Díaz de Mera García Consuegra (A6-0276/2006)

| — | Betänkande om kommissionens vitbok om tjänster av allmänt intresse (2006/2101(INI)) - utskottet ECON
  Föredragande: Bernhard Rapkay (A6-0275/2006) |
| --- | --- |

—

Betänkande om kommissionens vitbok om tjänster av allmänt intresse (2006/2101(INI)) - utskottet ECON

Föredragande: Bernhard Rapkay (A6-0275/2006)

| — | Betänkande om uppföljning av rapporten om konkurrens inom sektorn för professionella tjänster (2006/2137(INI)) - utskottet ECON
  Föredragande: Jan Christian Ehler (A6-0272/2006) |
| --- | --- |

—

Betänkande om uppföljning av rapporten om konkurrens inom sektorn för professionella tjänster (2006/2137(INI)) - utskottet ECON

Föredragande: Jan Christian Ehler (A6-0272/2006)

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om ingående av ett avtal genom skriftväxling om förlängning av protokollet om fastställande för perioden 16 juni 200615 juni 2007 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Guinea Bissau om fiske utanför Guinea Bissaus kust (KOM(2006)0182 - C6-0167/2006 - 2006/0065(CNS)) - utskottet PECH
  Föredragande: Luis Manuel Capoulas Santos (A6-0271/2006) |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om ingående av ett avtal genom skriftväxling om förlängning av protokollet om fastställande för perioden 16 juni 200615 juni 2007 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Guinea Bissau om fiske utanför Guinea Bissaus kust (KOM(2006)0182 - C6-0167/2006 - 2006/0065(CNS)) - utskottet PECH

Föredragande: Luis Manuel Capoulas Santos (A6-0271/2006)

| — | Betänkande om ”Samarbeta mer, samarbeta bättre: 2006 års paket om effektivitet i EU:s bistånd” (2006/2208(INI)) - utskottet DEVE
  Föredragande: Alain Hutchinson (A6-0270/2006) |
| --- | --- |

—

Betänkande om ”Samarbeta mer, samarbeta bättre: 2006 års paket om effektivitet i EU:s bistånd” (2006/2208(INI)) - utskottet DEVE

Föredragande: Alain Hutchinson (A6-0270/2006)

| — | Betänkande om Turkiets framsteg på vägen mot anslutning (2006/2118(INI)) - utskottet AFET
  Föredragande: Camiel Eurlings (A6-0269/2006) |
| --- | --- |

—

Betänkande om Turkiets framsteg på vägen mot anslutning (2006/2118(INI)) - utskottet AFET

Föredragande: Camiel Eurlings (A6-0269/2006)

| — | * Betänkande om förslaget till rådets rambeslut om beaktande av fällande domar avkunnade i en av Europeiska unionens medlemsstater vid ett nytt brottmålsförfarande i en annan medlemsstat (KOM(2005)0091 - C6-0235/2005 - 2005/0018(CNS)) - utskottet LIBE
  Föredragande: Panayiotis Demetriou (A6-0268/2006) |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets rambeslut om beaktande av fällande domar avkunnade i en av Europeiska unionens medlemsstater vid ett nytt brottmålsförfarande i en annan medlemsstat (KOM(2005)0091 - C6-0235/2005 - 2005/0018(CNS)) - utskottet LIBE

Föredragande: Panayiotis Demetriou (A6-0268/2006)

| — | Betänkande om initiativ för att komplettera läroplaner genom lämpliga stödåtgärder för att införliva den europeiska dimensionen (2006/2041(INI)) - utskottet CULT
  Föredragande: Christopher Beazley (A6-0267/2006) |
| --- | --- |

—

Betänkande om initiativ för att komplettera läroplaner genom lämpliga stödåtgärder för att införliva den europeiska dimensionen (2006/2041(INI)) - utskottet CULT

Föredragande: Christopher Beazley (A6-0267/2006)

| — | Betänkande om förbättring av fiskerinäringens ekonomiska läge (2006/2110(INI)) - utskottet PECH
  Föredragande: Pedro Guerreiro (A6-0266/2006) |
| --- | --- |

—

Betänkande om förbättring av fiskerinäringens ekonomiska läge (2006/2110(INI)) - utskottet PECH

Föredragande: Pedro Guerreiro (A6-0266/2006)

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om upprättande av en förvaltningsplan för fiske som utnyttjar bestånd av rödspätta och tunga i Nordsjön (KOM(2005)0714 - C6-0034/2006 - 2006/0002(CNS)) - utskottet PECH
  Föredragande: Albert Jan Maat (A6-0265/2006) |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om upprättande av en förvaltningsplan för fiske som utnyttjar bestånd av rödspätta och tunga i Nordsjön (KOM(2005)0714 - C6-0034/2006 - 2006/0002(CNS)) - utskottet PECH

Föredragande: Albert Jan Maat (A6-0265/2006)

| — | Betänkande om medierna och utvecklingen (2006/2080(INI)) - utskottet DEVE
  Föredragande: Manolis Mavrommatis (A6-0264/2006) |
| --- | --- |

—

Betänkande om medierna och utvecklingen (2006/2080(INI)) - utskottet DEVE

Föredragande: Manolis Mavrommatis (A6-0264/2006)

| — | Betänkande om tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 1185/2003 om avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg (2006/2054(INI)) - utskottet PECH
  Föredragande: Rosa Miguélez Ramos (A6-0263/2006) |
| --- | --- |

—

Betänkande om tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 1185/2003 om avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg (2006/2054(INI)) - utskottet PECH

Föredragande: Rosa Miguélez Ramos (A6-0263/2006)

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (KOM(2005)0548 - C6-0375/2005 - 2005/0221(COD)) - utskottet CULT
  Föredragande: Helga Trüpel (A6-0262/2006) |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (KOM(2005)0548 - C6-0375/2005 - 2005/0221(COD)) - utskottet CULT

Föredragande: Helga Trüpel (A6-0262/2006)

| — | Betänkande om EU:s ekonomiska och kommersiella förbindelser med Indien (2006/2034 (INI)) - utskottet INTA
  Föredragande: Sajjad Karim (A6-0256/2006) |
| --- | --- |

—

Betänkande om EU:s ekonomiska och kommersiella förbindelser med Indien (2006/2034 (INI)) - utskottet INTA

Föredragande: Sajjad Karim (A6-0256/2006)

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets rekommendation om gränsöverskridande rörlighet inom gemenskapen i utbildningssyfte: Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet (KOM(2005)0450 - C6-0291/2005 - 2005/0179(COD)) - utskottet CULT
  Föredragande: Christa Prets (A6-0255/2006) |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets rekommendation om gränsöverskridande rörlighet inom gemenskapen i utbildningssyfte: Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet (KOM(2005)0450 - C6-0291/2005 - 2005/0179(COD)) - utskottet CULT

Föredragande: Christa Prets (A6-0255/2006)

| — | Betänkande om kvinnors framtidsutsikter i den internationella handeln (2006/2009(INI)) - utskottet FEMM
  Föredragande: Hiltrud Breyer (A6-0254/2006) |
| --- | --- |

—

Betänkande om kvinnors framtidsutsikter i den internationella handeln (2006/2009(INI)) - utskottet FEMM

Föredragande: Hiltrud Breyer (A6-0254/2006)

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 2092/91 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel (KOM(2005)0671 [[02]] - C6-0033/2006 - 2005/0279(CNS)) - utskottet AGRI
  Föredragande: Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (A6-0253/2006) |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 2092/91 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel (KOM(2005)0671 [[02]] - C6-0033/2006 - 2005/0279(CNS)) - utskottet AGRI

Föredragande: Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (A6-0253/2006)

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om begränsning av utsläppande på marknaden och användning av perfluoroktansulfonat (ändring av rådets direktiv 76/769/EEG) (KOM(2005)0618 - C6-0418/2005 - 2005/0244(COD)) - utskottetENVI
  Föredragande: Carl Schlyter (A6-0251/2006) |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om begränsning av utsläppande på marknaden och användning av perfluoroktansulfonat (ändring av rådets direktiv 76/769/EEG) (KOM(2005)0618 - C6-0418/2005 - 2005/0244(COD)) - utskottetENVI

Föredragande: Carl Schlyter (A6-0251/2006)

| — | Betänkande om skapandet av en europeisk ram för kvalifikationer (2006/2002(INI)) - utskottet EMPL
  Föredragande: Thomas Mann (A6-0248/2006) |
| --- | --- |

—

Betänkande om skapandet av en europeisk ram för kvalifikationer (2006/2002(INI)) - utskottet EMPL

Föredragande: Thomas Mann (A6-0248/2006)

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen NACE Rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (KOM(2006)0039 - C6-0041/2006 - 2006/0011(COD)) - utskottet ECON
  Föredragande: Guntars Krasts (A6-0247/2006) |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen NACE Rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (KOM(2006)0039 - C6-0041/2006 - 2006/0011(COD)) - utskottet ECON

Föredragande: Guntars Krasts (A6-0247/2006)

| — | Betänkande om kommissionens årliga rapport till Europaparlamentet om tredjeländers antidumpnings-, antisubventions- och skyddsåtgärder mot gemenskapen (2004) (2006/2136(INI)) - utskottet INTA
  Föredragande: Cristiana Muscardini (A6-0243/2006) |
| --- | --- |

—

Betänkande om kommissionens årliga rapport till Europaparlamentet om tredjeländers antidumpnings-, antisubventions- och skyddsåtgärder mot gemenskapen (2004) (2006/2136(INI)) - utskottet INTA

Föredragande: Cristiana Muscardini (A6-0243/2006)

| — | Betänkande om den tematiska strategin för luftförorening (2006/2060(INI)) - utskottet ENVI
  Föredragande: Dorette Corbey (A6-0235/2006) |
| --- | --- |

—

Betänkande om den tematiska strategin för luftförorening (2006/2060(INI)) - utskottet ENVI

Föredragande: Dorette Corbey (A6-0235/2006)

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om luftkvalitet och renare luft i Europa (KOM(2005)0447 - C6-0356/2005 - 2005/0183(COD)) - utskottet ENVI
  Föredragande: Holger Krahmer (A6-0234/2006) |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om luftkvalitet och renare luft i Europa (KOM(2005)0447 - C6-0356/2005 - 2005/0183(COD)) - utskottet ENVI

Föredragande: Holger Krahmer (A6-0234/2006)

| — | Betänkande om den temainriktade strategin för stadsmiljön (2006/2061(INI)) - utskottet ENVI
  Föredragande: Gyula Hegyi (A6-0233/2006) |
| --- | --- |

—

Betänkande om den temainriktade strategin för stadsmiljön (2006/2061(INI)) - utskottet ENVI

Föredragande: Gyula Hegyi (A6-0233/2006)

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om främjande av rena vägtransportfordon (KOM(2005)0634 - C6-0008/2006 - 2005/0283(COD)) - utskottet ENVI
  Föredragande: Dan Jørgensen (A6-0232/2006) |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om främjande av rena vägtransportfordon (KOM(2005)0634 - C6-0008/2006 - 2005/0283(COD)) - utskottet ENVI

Föredragande: Dan Jørgensen (A6-0232/2006)

| — | Betänkande om nanovetenskap och nanoteknik: En handlingsplan för Europa 2005-2009 (2006/2004(INI)) - utskottet ITRE
  Föredragande: Miloslav Ransdorf (A6-0216/2006) |
| --- | --- |

—

Betänkande om nanovetenskap och nanoteknik: En handlingsplan för Europa 2005-2009 (2006/2004(INI)) - utskottet ITRE

Föredragande: Miloslav Ransdorf (A6-0216/2006)

| 1.2) | andrabehandlingsrekommendationer:







  — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet - PROGRESS (6282/3/2006 - C6-0272/2006 - 2004/0158(COD)) - utskottet EMPL
  Föredragande: Karin Jöns (A6-0300/2006) |
| --- | --- | --- |

1.2)

andrabehandlingsrekommendationer:

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet - PROGRESS (6282/3/2006 - C6-0272/2006 - 2004/0158(COD)) - utskottet EMPL

Föredragande: Karin Jöns (A6-0300/2006)

| 2) | från ledamöterna







  2.1) | muntliga frågor inför frågestunden (artikel 109 i arbetsordningen) (B6-0429/2006)







  — | till kommissionen:
  Doyle Avril, Budreikaitė Danutė, De Rossa Proinsias, Seppänen Esko, Gräßle Ingeborg, Paleckis Justas Vincas, Hegyi Gyula, Aylward Liam, Mitchell Gay, Coveney Simon, Czarnecki Ryszard, Guardans Cambó Ignasi, Tarabella Marc, Ryan Eoin, Posselt Bernd, Kusstatscher Sepp, Papadimoulis Dimitrios, Vanhecke Frank, Goudin Hélène, Harkin Marian, Belet Ivo, Rutowicz Leopold Józef, Toussas Georgios, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Medina Ortega Manuel, McGuinness Mairead, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Karim Sajjad, Miguélez Ramos Rosa, Valenciano Martínez-Orozco Elena, Díaz de Mera García Consuegra Agustín, Ludford Sarah, Henin Jacky, Davies Chris, Stihler Catherine, Galeote Gerardo, Mayer Hans-Peter, Karatzaferis Georgios, Moraes Claude, Vidal-Quadras Alejo, Newton Dunn Bill, Speroni Francesco Enrico, Beglitis Panagiotis, Bushill-Matthews Philip, Martin David, Salinas García María Isabel, Pafilis Athanasios, Manolakou Diamanto, Andrikienė Laima Liucija, Bonde Jens-Peter och Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof |
| --- | --- | --- | --- |

2)

från ledamöterna

2.1)

muntliga frågor inför frågestunden (artikel 109 i arbetsordningen) (B6-0429/2006)

—

till kommissionen:

Doyle Avril, Budreikaitė Danutė, De Rossa Proinsias, Seppänen Esko, Gräßle Ingeborg, Paleckis Justas Vincas, Hegyi Gyula, Aylward Liam, Mitchell Gay, Coveney Simon, Czarnecki Ryszard, Guardans Cambó Ignasi, Tarabella Marc, Ryan Eoin, Posselt Bernd, Kusstatscher Sepp, Papadimoulis Dimitrios, Vanhecke Frank, Goudin Hélène, Harkin Marian, Belet Ivo, Rutowicz Leopold Józef, Toussas Georgios, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Medina Ortega Manuel, McGuinness Mairead, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Karim Sajjad, Miguélez Ramos Rosa, Valenciano Martínez-Orozco Elena, Díaz de Mera García Consuegra Agustín, Ludford Sarah, Henin Jacky, Davies Chris, Stihler Catherine, Galeote Gerardo, Mayer Hans-Peter, Karatzaferis Georgios, Moraes Claude, Vidal-Quadras Alejo, Newton Dunn Bill, Speroni Francesco Enrico, Beglitis Panagiotis, Bushill-Matthews Philip, Martin David, Salinas García María Isabel, Pafilis Athanasios, Manolakou Diamanto, Andrikienė Laima Liucija, Bonde Jens-Peter och Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof

| — | till rådet:
  Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Medina Ortega Manuel, Crowley Brian, Aylward Liam, Ryan Eoin, Mitchell Gay, Ó Neachtain Seán, Posselt Bernd, Vanhecke Frank, Díaz de Mera García Consuegra Agustín, Bushill-Matthews Philip, Karim Sajjad, Davies Chris, Beglitis Panagiotis, Martin David, Ludford Sarah, Papadimoulis Dimitrios, Budreikaitė Danutė, Goudin Hélène, Seppänen Esko, Newton Dunn Bill, Harkin Marian, Segelström Inger, Doyle Avril, Pafilis Athanasios, Manolakou Diamanto, Andrikienė Laima Liucija, De Rossa Proinsias, Coveney Simon, Rutowicz Leopold Józef, Czarnecki Ryszard och Toussas Georgios |
| --- | --- |

—

till rådet:

Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Medina Ortega Manuel, Crowley Brian, Aylward Liam, Ryan Eoin, Mitchell Gay, Ó Neachtain Seán, Posselt Bernd, Vanhecke Frank, Díaz de Mera García Consuegra Agustín, Bushill-Matthews Philip, Karim Sajjad, Davies Chris, Beglitis Panagiotis, Martin David, Ludford Sarah, Papadimoulis Dimitrios, Budreikaitė Danutė, Goudin Hélène, Seppänen Esko, Newton Dunn Bill, Harkin Marian, Segelström Inger, Doyle Avril, Pafilis Athanasios, Manolakou Diamanto, Andrikienė Laima Liucija, De Rossa Proinsias, Coveney Simon, Rutowicz Leopold Józef, Czarnecki Ryszard och Toussas Georgios

| 2.2) | muntliga frågor (artikel 108 i arbetsordningen)







  — | Muntlig fråga (O-0086/2006) från Jean-Marie Cavada, för utskottet LIBE, till rådet: Fråga till rådet med anledning av den årliga debatten om de framsteg som gjorts på området för frihet, säkerhet och rättvisa (artiklarna 2 och 39 i Fördraget om Europeiska unionen) (B6-0428/2006); |
| --- | --- | --- |

2.2)

muntliga frågor (artikel 108 i arbetsordningen)

—

Muntlig fråga (O-0086/2006) från Jean-Marie Cavada, för utskottet LIBE, till rådet: Fråga till rådet med anledning av den årliga debatten om de framsteg som gjorts på området för frihet, säkerhet och rättvisa (artiklarna 2 och 39 i Fördraget om Europeiska unionen) (B6-0428/2006);

| — | Muntlig fråga (O-0094/2006) från Etelka Barsi-Pataky och Paul Rübig, för PPE-DE-gruppen, Norbert Glante, för PSE-gruppen, Fiona Hall, för ALDE-gruppen, Umberto Pirilli, för UENgruppen, till kommissionen om en punkt på Galileoprogrammet (B6-0430/2006) |
| --- | --- |

—

Muntlig fråga (O-0094/2006) från Etelka Barsi-Pataky och Paul Rübig, för PPE-DE-gruppen, Norbert Glante, för PSE-gruppen, Fiona Hall, för ALDE-gruppen, Umberto Pirilli, för UENgruppen, till kommissionen om en punkt på Galileoprogrammet (B6-0430/2006)

| — | Muntlig fråga (O-0095/2006) från Enrique Barón Crespo, för utskottet INTA, till rådet om de slutliga resultaten av antidumpningsundersökningen rörande skor från Kina och Vietnam (B6-0431/2006) |
| --- | --- |

—

Muntlig fråga (O-0095/2006) från Enrique Barón Crespo, för utskottet INTA, till rådet om de slutliga resultaten av antidumpningsundersökningen rörande skor från Kina och Vietnam (B6-0431/2006)

| — | Muntlig fråga (O-0096/2006) från Enrique Barón Crespo, för utskottet INTA, till kommissionen om de slutliga resultaten av antidumpningsundersökningen rörande skor från Kina och Vietnam (B6-0432/2006); |
| --- | --- |

—

Muntlig fråga (O-0096/2006) från Enrique Barón Crespo, för utskottet INTA, till kommissionen om de slutliga resultaten av antidumpningsundersökningen rörande skor från Kina och Vietnam (B6-0432/2006);

| 2.3) | skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen)







  — | Robert Evans, Paulo Casaca, David Martin, Sajjad Karim och Carl Schlyter, om användningen av primater i vetenskapliga experiment (64/2006); |
| --- | --- | --- |

2.3)

skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

—

Robert Evans, Paulo Casaca, David Martin, Sajjad Karim och Carl Schlyter, om användningen av primater i vetenskapliga experiment (64/2006);

| — | Renato Brunetta, om inledandet av förhandlingar om Staten Israels anslutning till Europeiska unionen (65/2006); |
| --- | --- |

—

Renato Brunetta, om inledandet av förhandlingar om Staten Israels anslutning till Europeiska unionen (65/2006);

| — | Oldřich Vlasák, om behovet av att stärka de transatlantiska förbindelserna för att effektivt bekämpa terrorismen (66/2006); |
| --- | --- |

—

Oldřich Vlasák, om behovet av att stärka de transatlantiska förbindelserna för att effektivt bekämpa terrorismen (66/2006);

| — | Mary Honeyball, John Bowis och Caroline Lucas, om att stödja Europas miljöindustri (67/2006); |
| --- | --- |

—

Mary Honeyball, John Bowis och Caroline Lucas, om att stödja Europas miljöindustri (67/2006);

| — | Manolis Mavrommatis, Vasco Graça Moura och José Albino Silva Peneda, om Fifas beslut angående EU-medlemsstater (68/2006). |
| --- | --- |

—

Manolis Mavrommatis, Vasco Graça Moura och José Albino Silva Peneda, om Fifas beslut angående EU-medlemsstater (68/2006).

8.   Framställningar

Följande framställningar som tagits upp i registret under nedanstående datum hade, i enlighet med artikel 191.5 i arbetsordningen, hänvisats till behörigt utskott:

Den 12.9.2006

John De Zulueta Greenebaum (Asociación Contra el Ruido Ciudalcampo) (nr 484/2006)

Marko Vuk (The civil initiative of foreign pleasure boat owners in Croatia) (nr 485/2006)

Alvaro Bordallo Sainz (nr 486/2006)

Brian Semmens (nr 487/2006)

Nikolaos Maliakkas (nr 488/2006)

Magdalena Mosiewicz (nr 489/2006)

Michael Tanti-Dougall (Feerated Association of Travel and Tourism Agents) (nr 490/2006)

Derek Young (nr 491/2006)

Timothy Higgs (nr 492/2006)

Marco Sillva (nr 493/2006)

Thomas C. Burke (nr 494/2006)

Chris Andrews (nr 495/2006)

M T Turvey (nr 496/2006)

R Chamberlain (nr 497/2006)

P de Bos (nr 498/2006)

Andrew Bentz (nr 499/2006)

James P Walsh (nr 500/2006)

Verity Butterfield (med 286 underskrifter) (nr 501/2006)

Maija Liisa Keränen (nr 502/2006)

Michael Gare-Simmons (nr 503/2006)

Jaroslav Hanzel (FIRMA JAROSLAV HANZEL s.r.o.) (med 149 underskrifter) (nr 504/2006)

Gabriela Melicherová (nr 505/2006)

Ivo Plecko (Piters Foundation) (nr 506/2006)

Vlado Ferčec (Društvo oškodovanih zdomcev) (med 2 underskrifter) (nr 507/2006)

Rüdiger Krege (POLY-MARKRT GmbH) (nr 508/2006)

Den 18.9.2006

Grazyna Nicia (nr 509/2006)

Andreas Bunk (nr 510/2006)

Arthur Kruska (nr 511/2006)

Georg Zenker (nr 512/2006)

Daniel Kollinger (853 elektroniska underskrifter) (nr 513/2006)

Jan Hajek (nr 514/2006)

Stefan Schmelzle (nr 515/2006)

Raimund Popp (nr 516/2006)

Dietlind Schmidt (nr 517/2006)

Rudolf Schorp - Rechtsanwälte Schorp & Kollegen (nr 518/2006)

Jutta Klein (nr 519/2006)

Karl-Heinz Frank (nr 520/2006)

Stefan Becker (nr 521/2006)

Damir Bakarsic (nr 522/2006)

Elke Patzer - Abero International Gmbh (nr 523/2006)

Klaus Hoffmann (nr 524/2006)

David F. Prentis - Die Ehepaarliga in der Tschechischen Republik (nr 525/2006)

Johannes Engelmann - RAE Engelmann - Gorev-Drozd (nr 526/2006)

Silvia Falkenstein (nr 527/2006)

Stefan Jaudas (nr 528/2006)

Elena Petruschko - RAE Engelmann - Gorev-Drozd (nr 529/2006)

Lutz Blume (nr 530/2006)

Namnet konfidentiellt (nr 531/2006)

Heinz Raudsepp (nr 532/2006)

Christine Kossmann (nr 533/2006)

Stefan Juranek (nr 534/2006)

Mario Biaggio (nr 535/2006)

Andreas Jagger (nr 536/2006)

Stefan Husli (nr 537/2006)

Matthias Peick (nr 538/2006)

Ursula Smarz (nr 539/2006)

Gabriele Prüfer (nr 540/2006)

Heinz-Gerd Kremers (nr 541/2006)

Martin Trauthwein (nr 542/2006)

Rodica Tönsmann (nr 543/2006)

Vlado Fercec - Društvo oškodovanih zdomcev (nr 544/2006)

Maria Polyakov (nr 545/2006)

Birgit Kramer (nr 546/2006)

Jürgen Bernd Friedemann (102 underskrifter) (nr 547/2006)

Beate Offermanns de Bruin (nr 548/2006)

Christopher Omokhuale (nr 549/2006)

Mariano Aguayo Fernandez de Cordova - Asociacion de accionistas minoritarios de empresas energeticas (nr 550/2006)

José Angel Blanco Nuñez - Asociacion de Empresarios y Profesionales Compostela Monumental (nr 551/2006)

Charles Mercier (nr 552/2006)

Andreas Riedl (nr 553/2006)

Mieczyslaw Chorazy (nr 554/2006)

Victor Monchamp (nr 555/2006)

Jean-Pierre Zuryk (nr 556/2006)

Yvan Cuinat (nr 557/2006)

Nadia Chouchane (nr 558/2006)

Eric Perrin (nr 559/2006)

Agostino Spennacchi (nr 560/2006)

Donato Lavanga (nr 561/2006)

Andrea Bucci (nr 562/2006)

Namnet konfidentiellt (nr 563/2006)

Sandro Adriani (nr 564/2006)

Antonietta Iannotta (nr 565/2006)

Roberto Martinelli - Sindacato Autonomo Polizia Penitenziaria (nr 566/2006)

Alfredo Gonçalves (nr 567/2006)

P Clarke (nr 568/2006)

Joseph Vincent Caruana (nr 569/2006)

Danik Williams (nr 570/2006)

Claire Baker (nr 571/2006)

Randoph Cabban (nr 572/2006)

Jonathan Bishop (nr 573/2006)

Namnet konfidentiellt (nr 574/2006)

Brian Guckian (nr 575/2006)

Stephen Vassallo (nr 576/2006)

Douglas Salt (Federation of Estate Agents Malta) (nr 577/2006).

9.   Avtalstexter översända av rådet

Rådet hade översänt en vidimerad kopia av följande dokument:

| — | Partnerskapsavtal för fiskesektorn mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Marocko. |
| --- | --- |

—

Partnerskapsavtal för fiskesektorn mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Marocko.

10.   Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner

Kommissionens meddelanden om de åtgärder som kommissionen vidtagit till följd av ståndpunkter och resolutioner som antagits av parlamentet under sammanträdesperioderna april I, april II, maj I, maj II och juni 2006 hade delats ut.

11.   Arbetsplan

Nästa punkt på föredragningslistan var fastställandet av arbetsplanen.

Det slutgiltiga förslaget till föredragningslista för sammanträdesperioderna september II och oktober I (PE 378.364/PDOJ) hade delats ut. Följande ändringar hade föreslagits i enlighet med artikel 132 i arbetsordningen:

Sammanträdena den 25.9.2006-28.9.2006

måndagen

| — | inga ändringar |
| --- | --- |

—

inga ändringar

tisdagen

| — | begäran från Verts/ALE-gruppen om att lägga till ett uttalande av kommissionen om genomförandet av lagstiftningen på området för livsmedelssäkerhet (skämt kött) |
| --- | --- |

—

begäran från Verts/ALE-gruppen om att lägga till ett uttalande av kommissionen om genomförandet av lagstiftningen på området för livsmedelssäkerhet (skämt kött)

Talare: Daniel Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen som motiverade begäran och John Bowis.

Parlamentet förkastade denna begäran.

onsdagen

| — | inga ändringar |
| --- | --- |

—

inga ändringar

torsdagen

| — | begäran från PPE-DE-gruppen och PSE-gruppen om att debatten om kommissionens uttalande om ASEM-toppmötet inte skulle avslutas med ett förslag till resolution. |
| --- | --- |

—

begäran från PPE-DE-gruppen och PSE-gruppen om att debatten om kommissionens uttalande om ASEM-toppmötet inte skulle avslutas med ett förslag till resolution.

Talare: Hannes Swoboda för PSE-gruppen som motiverade begäran, Georg Jarzembowski och Jules Maaten.

Parlamentet godkände denna begäran.

Sammanträdena den 11-12.10.2006.

| — | inga ändringar |
| --- | --- |

—

inga ändringar

*

- *

Arbetsplanen fastställdes med dessa ändringar.

12.   Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt

Följande ledamöter höll, i enlighet med artikel 144 i arbetsordningen, ett anförande på en minut för att uppmärksamma parlamentet på frågor av politisk vikt:

Ljudmila Novak, Lasse Lehtinen, Marianne Mikko, Gisela Kallenbach, Tadeusz Zwiefka, Zita Pleštinská, Libor Rouček, Viktória Mohácsi, József Szájer, Luis Yañez-Barnuevo García, Mary Lou McDonald, Tunne Kelam, Martin Schulz, Ilda Figueiredo, Hanna Foltyn-Kubicka, Peter Baco, Gerard Batten, Alojz Peterle, Willy Meyer Pleite, Manolis Mavrommatis, Urszula Krupa, Etelka Barsi-Pataky, Witold Tomczak, Vladimír Maňka, Stanisław Jałowiecki, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Marian Harkin, Godfrey Bloom, Edit Herczog och Bogusław Rogalski.

Talare: Jörg Leichtfried som beklagade att han inte fått yttra sig och Marios Matsakis som yttrade sig om Godfrey Blooms inlägg.

ORDFÖRANDESKAP: Gérard ONESTA

Vice talman

13.   Luftkvalitet och renare luft i Europa ***I - Tematisk strategi för luftförorening (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om luftkvalitet och renare luft i Europa [KOM(2005)0447 - C6-0356/2005 - 2005/0183(COD)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Holger Krahmer (A6-0234/2006)

Betänkande om tematisk strategi för luftförorening [2006/2060(INI)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Dorette Corbey (A6-0235/2006)

Talare: Stavros Dimas (ledamot av kommissionen).

Holger Krahmer redogjorde för sitt betänkande (A6-0234/2006).

Dorette Corbey redogjorde för sitt betänkande (A6-0235/2006).

Talare: Anja Weisgerber för PPE-DE-gruppen, Riitta Myller för PSE-gruppen, Jules Maaten för ALDE-gruppen, Satu Hassi för Verts/ALE-gruppen, Jonas Sjöstedt för GUE/NGL-gruppen, Liam Aylward för UEN-gruppen, Johannes Blokland för IND/DEM-gruppen, Irena Belohorská, grupplös, John Bowis, Matthias Groote, Sarah Ludford, Marie Anne Isler Béguin, Adamos Adamou, Urszula Krupa, Karl-Heinz Florenz, Gyula Hegyi och Hiltrud Breyer.

ORDFÖRANDESKAP: Janusz ONYSZKIEWICZ

Vice talman

Talare: Ria Oomen-Ruijten, Françoise Grossetête, Pilar Ayuso, Péter Olajos och Stavros Dimas.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.6 i protokollet av den 26.9.2006 och punkt 7.4 i protokollet av den 26.9.2006.

14.   Den temainriktade strategin för stadsmiljön (debatt)

Betänkande om den temainriktade strategin för stadsmiljön [2006/2061(INI)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Gyula Hegyi (A6-0233/2006)

Gyula Hegyi redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Stavros Dimas (ledamot av kommissionen).

Talare: Seán Ó Neachtain (föredragande av yttrande från utskottet TRAN), Gisela Kallenbach (föredragande av yttrande från utskottet REGI), Renate Sommer för PPE-DE-gruppen, Anne Laperrouze för ALDE-gruppen, Claude Turmes för Verts/ALE-gruppen, Erik Meijer för GUE/NGL-gruppen, John Bowis, Gyula Hegyi och Stavros Dimas.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.5 i protokollet av den 26.9.2006.

15.   Ansvarsfrihet 2004: Europeiska gemenskapens allmänna budget, Avsnitt I, Europaparlamentet (debatt)

Betänkande 2 om ansvarsfrihet 2004: Europeiska gemenskapens allmänna budget, Avsnitt I, Europaparlamentet [N6-0027/2005 - C6-0357/2002 - 2005/2091(DEC)] - Budgetkontrollutskottet

Föredragande: Markus Ferber (A6-0280/2006)

Markus Ferber redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Simon Busuttil för PPE-DE-gruppen, Edith Mastenbroek för PSE-gruppen, Jan Mulder för ALDE-gruppen, Bart Staes för Verts/ALE-gruppen, Janusz Wojciechowski för UEN-gruppen, och Jeffrey Titford för IND/DEM-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Pierre MOSCOVICI

Vice talman

Talare: Alexander Stubb, Herbert Bösch, Bill Newton Dunn, Jens-Peter Bonde, Albert Jan Maat, Inés Ayala Sender, Nathalie Griesbeck, Ingeborg Gräßle och Markus Ferber som beklagade att parlamentets talman inte hade närvarat under debatten (den tjänstgörande talmannen svarade honom att hans synpunkter skulle vidarebefordras till parlamentets talman).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.1 i protokollet av den 26.9.2006.

16.   Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet (utbildning) ***I (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets rekommendation om gränsöverskridande rörlighet inom gemenskapen i utbildningssyfte: Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet [KOM(2005)0450 - C6-0291/2005 - 2005/0179(COD)] - Utskottet för kultur och utbildning

Föredragande: Christa Prets (A6-0255/2006)

Talare: Ján Figeľ (ledamot av kommissionen).

Christa Prets redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Sepp Kusstatscher (föredragande av yttrande från utskottet EMPL), Erna Hennicot-Schoepges för PPEDE-gruppen, Nikolaos Sifunakis för PSE-gruppen, Ljudmila Novak och Ján Figeľ.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.2 i protokollet av den 26.9.2006.

17.   Nyckelkompetenser för livslångt lärande ***I (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande [KOM(2005)0548 - C6-0375/2005 - 2005/0221(COD)] - Utskottet för kultur och utbildning

Föredragande: Helga Trüpel (A6-0262/2006)

Talare: Ján Figeľ (ledamot av kommissionen)

Helga Trüpel redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Thomas Mann (föredragande av yttrande från utskottet EMPL), Anneli Jäätteenmäki (föredragande av yttrande från utskottet FEMM) och Nina Škottová för PPE-DE-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Miroslav OUZKÝ

Vice talman

Talare: Lissy Gröner för PSE-gruppen, Marian Harkin för ALDE-gruppen, Doris Pack, Marianne Mikko och Ján Figeľ

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.3 i protokollet av den 26.9.2006.

18.   Den europeiska dimensionen i skolutbildningen (debatt)

Betänkande om initiativet för att komplettera läroplaner genom lämpliga stödåtgärder för att införliva den europeiska dimensionen [2006/2041(INI)] - Utskottet för kultur och utbildning

Föredragande: Christopher Beazley (A6-0267/2006)

Christopher Beazley redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Ján Figeľ (ledamot av kommissionen).

Talare: Vasco Graça Moura för PPE-DE-gruppen, Maria Badia I Cutchet för PSE-gruppen, Hannu Takkula för ALDE-gruppen, Bernat Joan i Marí för Verts/ALE-gruppen, Věra Flasarová för GUE/NGL-gruppen, Zdzisław Zbigniew Podkański för UEN-gruppen, Thomas Wise för IND/DEM-gruppen, Maciej Marian Giertych, grupplös, och Ján Figeľ.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.5 i protokollet av den 26.9.2006.

19.   Inrättande av en europeisk ram för kvalifikationer (debatt)

Betänkande om inrättandet av en europeisk ram för kvalifikationer [2006/2002(INI)] - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

Föredragande: Thomas Mann (A6-0248/2006)

Thomas Mann redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Ján Figeľ (ledamot av kommissionen).

Talare: Stefano Zappalà (föredragande av yttrande från utskottet IMCO), Milan Gaľa (föredragande av yttrande från utskottet CULT), Zita Pleštinská för PPE-DE-gruppen, Françoise Castex för PSE-gruppen, Anne E. Jensen för ALDE-gruppen, Sepp Kusstatscher för Verts/ALE-gruppen, Guntars Krasts för UEN-gruppen, Jan Tadeusz Masiel, grupplös, Maria Matsouka och Ján Figeľ.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.6 i protokollet av den 26.9.2006.

20.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 378.364/OJMA).

21.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 22.20.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Josep Borrell Fontelles

Talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andrikienė, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Bauer, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belohorská, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlshamre, Carnero González, Casa, Casini, Caspary, Castex, del Castillo Vera, Catania, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbey, Cornillet, Correia, Cottigny, Coûteaux, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Jonathan Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guidoni, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Hassi, Hatzidakis, Haug, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Horáček, Hudacký, Hudghton, Hutchinson, Ilves, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Kohlíček, Konrad, Korhola, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Krupa, Kuc, Kuhne, Kułakowski, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Lang, Langen, Laperrouze, La Russa, Lax, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Louis, Ludford, Lulling, Lynne, Maat, Maaten, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, Martens, David Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moreno Sánchez, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Musotto, Myller, Napoletano, Nassauer, Newton Dunn, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Pack, Pahor, Panayotopoulos-Cassiotou, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinior, Piotrowski, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Pomés Ruiz, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rapkay, Remek, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Scheele, Schenardi, Schlyter, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schroedter, Schulz, Schwab, Seeber, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sjöstedt, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Toia, Tomczak, Toubon, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Ulmer, Väyrynen, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Van Hecke, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Whittaker, Wieland, Wiersma, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Observatörer:

Abadjiev Dimitar, Ali Nedzhmi, Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Cappone Maria, Christova Christina Velcheva, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dimitrov Martin, Duca Viorel, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Iacob Ridzi Monica Maria, Ilchev Stanimir, Ivanova Iglika, Kazak Tchetin, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Mihalache Dan, Morţun Alexandru Ioan, Paparizov Atanas Atanassov, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Ţicău Silvia Adriana, Vigenin Kristian

---

Tisdag 26 september 2006

| 15.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 306/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 306/15

---

PROTOKOLL

(2006/C 306 E/02)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Dagmar ROTH-BEHRENDT

Vice talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 09.00.

*

- *

Talare: Antonio Tajani beklagade att ett terroristattentat hade ägt rum i Kabul på förmiddagen och att italienska soldater från Natostyrkan ISAF hade fallit offer i detta attentat. Talmannen lovade att underrätta parlamentets talman.

2.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

| 1) | från rådet och kommissionen







  — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst för medlemsstater som bedriver fiske i Nordatlantens östra del (kodifierad version) (KOM(2006)0497 - C6-0301/2006 - 2006/0164(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: JURI |
| --- | --- | --- | --- |

1)

från rådet och kommissionen

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst för medlemsstater som bedriver fiske i Nordatlantens östra del (kodifierad version) (KOM(2006)0497 - C6-0301/2006 - 2006/0164(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: JURI

| — | Förslag till Europeiska gemenskapernas allmänna budget för budgetåret 2007 (11675/2006 [02] - C6-0300/2006 - 2006/2018B(BUD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, ITRE, JURI, ECON, CONT, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI |

—

Förslag till Europeiska gemenskapernas allmänna budget för budgetåret 2007 (11675/2006 [02] - C6-0300/2006 - 2006/2018B(BUD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

rådgivande utskott: PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, ITRE, JURI, ECON, CONT, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI

| — | Förslag till Europeiska gemenskapernas allmänna budget för budgetåret 2007 (11675/2006 [01] - C6-0299/2006 - 2006/2018(BUD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, ITRE, JURI, ECON, CONT, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI |

—

Förslag till Europeiska gemenskapernas allmänna budget för budgetåret 2007 (11675/2006 [01] - C6-0299/2006 - 2006/2018(BUD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

rådgivande utskott: PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, ITRE, JURI, ECON, CONT, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI

| — | Förslag till rådets beslut om ändring av rådets beslut 2001/886/RIF om utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (KOM(2006)0383 [02] - C6-0297/2006 - 2006/0126(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets beslut om ändring av rådets beslut 2001/886/RIF om utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (KOM(2006)0383 [02] - C6-0297/2006 - 2006/0126(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: LIBE

| — | Förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2424/2001 om utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (KOM(2006)0383 [01] - C6-0296/2006 - 2006/0125(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2424/2001 om utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (KOM(2006)0383 [01] - C6-0296/2006 - 2006/0125(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: LIBE

| — | Förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 639/2004 om förvaltning av fiskeflottor som är registrerade i gemenskapens yttersta randområden (KOM(2006)0433 - C6-0295/2006 - 2006/0148(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: PECH |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: REGI |

—

Förslag till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 639/2004 om förvaltning av fiskeflottor som är registrerade i gemenskapens yttersta randområden (KOM(2006)0433 - C6-0295/2006 - 2006/0148(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: PECH

rådgivande utskott: REGI

| — | Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission: Final annual accounts of the European Commission - Financial year 2005 - Volume II - Parts I and II (SEC (2006)0916 - C6-0263/2006 - 2006/2070(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott::PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, JURI, ECON, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI |

—

Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission: Final annual accounts of the European Commission - Financial year 2005 - Volume II - Parts I and II (SEC (2006)0916 - C6-0263/2006 - 2006/2070(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott::PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, JURI, ECON, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI

| — | Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission: Final annual accounts of the European Communities - Financial year 2005 - Volume I - Consolidated financial statements and consolidated reports on implementation of the budget (SEC(2006)0915 - C6-0262/ 2006 - 2006/2070(DEC))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, JURI, ECON, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI |

—

Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. European Commission: Final annual accounts of the European Communities - Financial year 2005 - Volume I - Consolidated financial statements and consolidated reports on implementation of the budget (SEC(2006)0915 - C6-0262/ 2006 - 2006/2070(DEC))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: PETI, FEMM, AFCO, DEVE, CULT, AFET, PECH, AGRI, ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, JURI, ECON, LIBE, INTA, IMCO, TRAN, REGI

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av en gemenskapskodex om viseringar (KOM(2006)0403 - C6-0254/2006 - 2006/0142(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av en gemenskapskodex om viseringar (KOM(2006)0403 - C6-0254/2006 - 2006/0142(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: LIBE

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en mekanism för upprättande av grupper för snabba ingripanden vid gränserna och om ändring av rådets förordning (EG) nr 2007/2004 vad beträffar den mekanismen (KOM(2006)0401 - C6-0253/2006 - 2006/0140 (COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: AFET |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en mekanism för upprättande av grupper för snabba ingripanden vid gränserna och om ändring av rådets förordning (EG) nr 2007/2004 vad beträffar den mekanismen (KOM(2006)0401 - C6-0253/2006 - 2006/0140 (COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: LIBE

rådgivande utskott: AFET

| 2) | från ledamöterna:







  2.1) | betänkanden::






  — | Betänkande om begäran om fastställelse av Jannis Sakellarious immunitet och privilegier (2006/2145(IMM)) - utskottet JURI
  Föredragande: Klaus-Heiner Lehne (A6-0273/2006) |
| --- | --- | --- | --- |

2)

från ledamöterna:

2.1)

betänkanden::

—

Betänkande om begäran om fastställelse av Jannis Sakellarious immunitet och privilegier (2006/2145(IMM)) - utskottet JURI

Föredragande: Klaus-Heiner Lehne (A6-0273/2006)

| — | Betänkande om att ändra artiklarna 3 och 4 i Europaparlamentets arbetsordning (2005/ 2036(REG)) - utskottet AFCO
  Föredragande: Borut Pahor (A6-0274/2006) |
| --- | --- |

—

Betänkande om att ändra artiklarna 3 och 4 i Europaparlamentets arbetsordning (2005/ 2036(REG)) - utskottet AFCO

Föredragande: Borut Pahor (A6-0274/2006)

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om att ge Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter rätt att bedriva verksamhet på de områden som avses i avdelning VI av fördraget om Europeiska unionen (KOM(2005)0280 [[02]] - C6-0289/2005 - 2005/0125 (CNS)) - utskottet LIBE
  Föredragande: Magda Kósáné Kovács (A6-0282/2006) |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om att ge Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter rätt att bedriva verksamhet på de områden som avses i avdelning VI av fördraget om Europeiska unionen (KOM(2005)0280 [[02]] - C6-0289/2005 - 2005/0125 (CNS)) - utskottet LIBE

Föredragande: Magda Kósáné Kovács (A6-0282/2006)

3.   Kommissionens vitbok om tjänster av allmänt intresse (debatt)

Betänkande om kommissionens vitbok om tjänster av allmänt intresse [2006/2101(INI)] - Utskottet för ekonomi och valutafrågor

Föredragande: Bernhard Rapkay (A6-0275/2006)

Bernhard Rapkay redogjorde för sitt betänkande.

Talare: José Manuel Barroso (kommissionens ordförande).

Talare: Gunnar Hökmark för PPE-DE-gruppen, Martin Schulz för PSE-gruppen, Sophia in 't Veld för ALDEgruppen, Alain Lipietz för Verts/ALE-gruppen, Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen, John Whittaker för IND/DEM-gruppen, Françoise Castex (föredragande av yttrande från utskottet INTA), Proinsias De Rossa (föredragande av yttrande från utskottet EMPL), Werner Langen (föredragande av yttrande från utskottet ITRE), József Szájer (föredragande av yttrande från utskottet IMCO), Emanuel Jardim Fernandes (föredragande av yttrande från utskottet TRAN), Markus Pieper (föredragande av yttrande från utskottet REGI), Robert Goebbels om detta inlägg, Gabriele Stauner (föredragande av yttrande från utskottet JURI), Marianne Thyssen och Harlem Désir.

ORDFÖRANDESKAP: Mario MAURO

Vice talman

Talare: Bernard Lehideux, Pierre Jonckheer, Sahra Wagenknecht, Jens-Peter Bonde, Leopold Józef Rutowicz, Alexander Radwan, Robert Goebbels, Danutė Budreikaitė, Elisabeth Schroedter, Kartika Tamara Liotard, Johannes Blokland, Othmar Karas, Bernadette Vergnaud, Ian Hudghton, Roberto Musacchio, Patrick Louis,Malcolm Harbour, Ieke van den Burg, Jiří Maštálka, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Corien Wortmann-Kool, Małgorzata Handzlik, Zita Pleštinská, Andreas Schwab, Alexander Stubb, Roselyne Bachelot-Narquin, Eoin Ryan, Jean-Claude Martinez, José Manuel Barroso och Robert Goebbels, som ställde ytterligare en fråga till kommissionen som José Manuel Barroso besvarade.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.10 i protokollet av den 27.9.2006.

4.   Gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet - Progress ***II (debatt)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet - Progress [6282/3/2006 - C6-0272/2006 - 2004/0158(COD)] - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

Föredragande: Karin Jöns (A6-0300/2006)

Karin Jöns redogjorde för andrabehandlingsrekommendationen.

Talare: Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen).

Talare: Robert Atkins påtalade att omröstningen hade blivit försenad, och Jan Andersson för PSE-gruppen.

När omröstningen skulle börja avbröts debatten under denna punkt. Den skulle återupptas kl. 21.00.

ORDFÖRANDESKAP: Luigi COCILOVO

Vice talman

5.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilagan ”Omröstningsresultat” som bifogas protokollet.

5.1   Begäran om samråd med Europeiska ekonomiska och sociala kommittén: Bostäder och regionalpolitik (artikel 117 i arbetsordningen) (omröstning)

Begäran om samråd: Bostäder och regionalpolitik

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 1)

Godkändes

5.2   Begäran om samråd med Regionkommittén: Bostäder och regionalpolitik (artikel 118 i arbetsordningen) (omröstning)

Begäran om samråd: Bostäder och regionalpolitik

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 2)

Godkändes

5.3   Begäran om fastställelse av Jannis Sakellarious immunitet (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om begäran om fastställelse av Jannis Sakellarious immunitet och privilegier [2006/2145(IMM)] - Utskottet för rättsliga frågor

Föredragande: Klaus-Heiner Lehne (A6-0273/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 3)

FÖRSLAG TILL BESLUT

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0359)

5.4   Media och utveckling (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om medierna och utvecklingen [2006/2080(INI)] - Utskottet för utveckling

Föredragande: Manolis Mavrommatis (A6-0264/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 4)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0360)

5.5   Den europeiska dimensionen i skolutbildningen (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om initiativet för att komplettera läroplaner genom lämpliga stödåtgärder för att införliva den europeiska dimensionen [2006/2041(INI)] - Utskottet för kultur och utbildning

Föredragande: Christopher Beazley (A6-0267/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 5)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0361)

Inlägg om omröstningen:

| — | föredraganden redogjorde för ett muntligt ändringsförslag till punkt 1, vilket beaktades. |
| --- | --- |

—

föredraganden redogjorde för ett muntligt ändringsförslag till punkt 1, vilket beaktades.

5.6   Luftkvalitet och renare luft i Europa ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om luftkvalitet och renare luft i Europa [KOM(2005)0447 - C6-0356/2005 - 2005/0183(COD)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Holger Krahmer (A6-0234/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 6)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0362)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)348)

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

6.   Högtidligt möte - Liberia

Kl. 12.00-12.30 samlades parlamentet till ett högtidligt möte med anledning av besöket av Ellen Johnson Sirleaf, Republiken Liberias president.

7.   Omröstning (fortsättning)

7.1   Ansvarsfrihet 2004: Europeiska gemenskapens allmänna budget, Avsnitt I, Europaparlamentet (omröstning)

Betänkande 2 om ansvarsfrihet 2004: Europeiska gemenskapens allmänna budget, Avsnitt I, Europaparlamentet [N6-0027/2005 - C6-0357/2002 - 2005/2091(DEC)] - Budgetkontrollutskottet

Föredragande: Markus Ferber (A6-0280/2006)

Debatten om det första betänkandet (A6-0119/2006) hade ägt rum den 26.4.2006(punkt 15 i protokollet av den 26.4.2006).

Omröstningen om det första betänkandet (A6-0119/2006) sköts upp den 27.4.2006 (punkt 5.16 i protokollet av den 27.4.2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 7)

FÖRSLAG TILL BESLUT

Antogs (P6_TA(2006)0363)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0363)

ORDFÖRANDESKAP: Luigi COCILOVO

Vice talman

7.2   Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet (utbildning) ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets rekommendation om gränsöverskridande rörlighet inom gemenskapen i utbildningssyfte: Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet [KOM(2005)0450 - C6-0291/2005 - 2005/0179(COD)] - Utskottet för kultur och utbildning

Föredragande: Christa Prets (A6-0255/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 8)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet. (P6_TA(2006)0364)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0364)

7.3   Nyckelkompetenser för livslångt lärande ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande [KOM(2005)0548 - C6-0375/2005 - 2005/0221(COD)] - Utskottet för kultur och utbildning

Föredragande: Helga Trüpel (A6-0262/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 9)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0365)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0365)

7.4   Tematisk strategi för luftförorening (omröstning)

Betänkande om tematisk strategi för luftförorening [2006/2060(INI)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Dorette Corbey (A6-0235/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 10)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0366)

7.5   Den temainriktade strategin för stadsmiljön (omröstning)

Betänkande om den temainriktade strategin för stadsmiljön [2006/2061(INI)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Gyula Hegyi (A6-0233/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 11)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0367)

Inlägg om omröstningen:

| — | Gyula Hegyi (föredragande) begärde att ändringsförslagen 3 och 4 skulle behandlas i omröstning med namnupprop. |
| --- | --- |

—

Gyula Hegyi (föredragande) begärde att ändringsförslagen 3 och 4 skulle behandlas i omröstning med namnupprop.

Talmannen frågade kammaren om denna begäran som hade lagts fram utanför tidsfristen skulle betraktas som tillåtlig.

| — | Renate Sommer angav att hon var emot begäran, och fick stöd av än 37 andra ledamöter. Begäran beaktades därför inte. |
| --- | --- |

—

Renate Sommer angav att hon var emot begäran, och fick stöd av än 37 andra ledamöter. Begäran beaktades därför inte.

7.6   Inrättande av en europeisk ram för kvalifikationer (omröstning)

Betänkande om inrättandet av en europeisk ram för kvalifikationer [2006/2002(INI)] - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

Föredragande: Thomas Mann (A6-0248/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 12)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0368)

8.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Betänkande Christopher Beazley - A6-0267/2006

| — | Tomáš Zatloukal |
| --- | --- |

—

Tomáš Zatloukal

Betänkande Holger Krahmer - A6-0234/2006

| — | Richard Seeber, Joseph Muscat |
| --- | --- |

—

Richard Seeber, Joseph Muscat

Betänkande Christa Prets - A6-0255/2006

| — | Tomáš Zatloukal, Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Tomáš Zatloukal, Andreas Mölzer

Betänkande Helga Trüpel - A6-0262/2006

| — | Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer

Betänkande Dorette Corbey - A6-0235/2006

| — | Richard Seeber |
| --- | --- |

—

Richard Seeber

Betänkande Gyula Hegyi - A6-0233/2006

| — | Péter Olajos |
| --- | --- |

—

Péter Olajos

9.   Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Rättelserna och avsiktsförklaringarna till avgivna röster återfinns på webbplatsen ”Séance en direct”, ”Results of votes (roll-call votes)/Résultats des votes (appels nominaux)” samt i den tryckta versionen av bilagan ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”.

Den elektroniska versionen på Europarl uppdateras regelbundet under högst två veckor efter den aktuella omröstningsdagen.

Därefter slutförs förteckningen över rättelserna till de avgivna rösterna för att översättas och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

*

- *

Betänkande Manolis Mavrommatis - A6-0264/2006:

| — | Hans-Gert Poettering meddelade att hans röstknapp inte hade fungerat vid omröstningen om detta betänkande. |
| --- | --- |

—

Hans-Gert Poettering meddelade att hans röstknapp inte hade fungerat vid omröstningen om detta betänkande.

Betänkande Manolis Mavrommatis - A6-0264/2006 och Betänkande Christopher Beazley - A6-0267/2006:

| — | Reinhard Rack meddelade att han inte hade kunnat delta i omröstningarna om dessa två betänkanden eftersom omröstningarna hade börjat före utsatt tid. |
| --- | --- |

—

Reinhard Rack meddelade att han inte hade kunnat delta i omröstningarna om dessa två betänkanden eftersom omröstningarna hade börjat före utsatt tid.

*

- *

Sammanträdesdatum: 6.9.2006

Betänkande José Albino Silva Peneda och Proinsias De Rossa - A6-0238/2006

| — | skäl N - första delen

  ja: Roselyne Bachelot-Narquin |
| --- | --- |

—

skäl N - första delen

ja: Roselyne Bachelot-Narquin

(Sammanträdet avbröts kl. 13.05 och återupptogs kl. 15.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

10.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

11.   Meddelande från kommissionen - Bulgariens och Rumäniens anslutning

José Manuel Barroso (kommissionens ordförande) redogjorde för meddelandet.

Talare: Olli Rehn (ledamot av kommissionen), Paula Lehtomäki (rådets tjänstgörande ordförande), Hans-Gert Poettering för PPE-DE-gruppen, Martin Schulz för PSE-gruppen, Graham Watson för ALDE-gruppen, Daniel Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, Erik Meijer för GUE/NGL-gruppen, Brian Crowley för UEN-gruppen, Vladimír Železný för IND/DEM-gruppen och Irena Belohorská, grupplös.

ORDFÖRANDESKAP: Antonios TRAKATELLIS

Vice talman

Talare: Elmar Brok (ordförande för utskottet AFET), Geoffrey Van Orden (föredragande) och Jan Marinus Wiersma (som ersatte föredraganden).

Talmannen förklarade punkten avslutad.

12.   Turkiets framsteg inför anslutningen (debatt)

Betänkande om Turkiets framsteg inför anslutningen [2006/2118(INI)] - Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Camiel Eurlings (A6-0269/2006)

Camiel Eurlings redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Paula Lehtomäki (rådets tjänstgörande ordförande) och Olli Rehn (ledamot av kommissionen).

Talare: Emine Bozkurt (föredragande av yttrande från utskottet FEMM), Elmar Brok för PPE-DE-gruppen, Jan Marinus Wiersma för PSE-gruppen, Andrew Duff för ALDE-gruppen, Joost Lagendijk för Verts/ALE-gruppen, Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen, Konrad Szymański för UEN-gruppen, Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen, Andreas Mölzer, grupplös, Antonio Tajani och Hannes Swoboda.

ORDFÖRANDESKAP: Janusz ONYSZKIEWICZ

Vice talman

Talare: Jean-Louis Bourlanges, Cem Özdemir, Kyriacos Triantaphyllides, Mogens N.J. Camre, Bogusław Rogalski, Francesco Enrico Speroni, Giorgos Dimitrakopoulos, Pasqualina Napoletano, Lapo Pistelli, Hélène Flautre, Athanasios Pafilis, Seán Ó Neachtain, Gerard Batten, Philip Claeys, Jacques Toubon, Véronique De Keyser, Marios Matsakis, Nils Lundgren, Paweł Bartłomiej Piskorski, Bernd Posselt, Vural Öger, Alexander Lambsdorff, Renate Sommer, Panagiotis Beglitis, Marco Cappato, Charles Tannock, Inger Segelström, Ioannis Kasoulides, Józef Pinior, Simon Coveney och Glenis Willmott.

ORDFÖRANDESKAP: Manuel António dos SANTOS

Vice talman

Talare: Ville Itälä, Bogusław Sonik, Werner Langen, Paula Lehtomäki, Louis Michel (ledamot av kommissionen) och Philip Claeys som ställde en fråga till kommissionen vilken besvarades av Louis Michel.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.11 i protokollet av den 27.9.2006.

13.   Frågestunden (frågor till kommissionen)

Parlamentet behandlade en rad frågor till kommissionen (B6-0429/2006).

Första delen

Fråga 33 (Avril Doyle): Systemet för handel med utsläppsrätter 2008-2012 - nationella fördelningsplaner.

Stavros Dimas (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt följdfrågor från Avril Doyle, Jim Allister och Esko Seppänen.

Fråga 34 (Danutė Budreikaitė): Utvidgning av Schengenområdet.

Franco Frattini (kommissionens vice ordförande) besvarade frågan samt följdfrågor från Danutė Budreikaitė, Hubert Pirker och Justas Vincas Paleckis.

Talmannen påminde om att denna fråga skulle behandlas under sammanträdesperioden i oktober.

Fråga 35 (Proinsias De Rossa): Lektorer i främmande språk i Italien.

Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt följdfrågor från Proinsias De Rossa och Glyn Ford.

Fråga 36 (Esko Seppänen): Kommissionens administrativa utgifter.

Dalia Grybauskaitė (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt följdfrågor från Esko Seppänen, Andreas Mölzer och Eija-Riitta Korhola.

Fråga 37 (Ingeborg Gräßle): ”Budgetjusteringar till följd av moderniseringen av redovisningssystemet” och kommissionens undersökning om konton inom dess egen verksamhet.

Dalia Grybauskaitė besvarade frågan samt en följdfråga från Ingeborg Gräßle.

Fråga 38 (Justas Vincas Paleckis): Problemet med kompetensflykt och utflyttning av kvalificerad arbetskraft från EU:s nya medlemsstater.

Ján Figeľ besvarade frågan samt följdfrågor från Justas Vincas Paleckis, Mairead McGuinness och Danutė Budreikaitė.

Fråga 39 (Gyula Hegyi): Utbildning - språkundervisning.

Talare: Gay Mitchell om frågestundens förlopp.

Ján Figeľ besvarade frågan samt en följdfråga från Gyula Hegyi.

Frågorna 40-43 besvarades skriftligen.

Fråga 44 (Ignasi Guardans Cambó): Förseningar i byggandet av höghastighetssträckan Perpignan-Montpellier.

Jacques Barrot (kommissionens vice ordförande) besvarade frågan samt följdfrågor från Ignasi Guardans Cambó och Luis de Grandes Pascual.

Fråga 45 (Marc Tarabella): Felaktig tillämpning av förordning (EG) nr 261/2004 om flygpassagerares rättigheter.

Jacques Barrot besvarade frågan samt följdfrågor från Marc Tarabella och Elizabeth Lynne.

Frågorna 46-62, 65-76 samt 78-84 besvarades skriftligen.

Frågorna 63, 64 och 77 togs inte upp eftersom deras ämnen redan förekom på föredragningslistan för denna sammanträdesperiod.

De frågor som på grund av tidsbrist inte hade besvarats skulle erhålla skriftliga svar (se bilagan till det fullständiga förhandlingsreferatet).

Talmannen förklarade frågestunden med frågor till kommissionen avslutad.

(Sammanträdet avbröts kl. 19.50 och återupptogs kl. 21.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Edward McMILLAN-SCOTT

Vice talman

14.   Gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet - Progress ***II (fortsättning på debatten)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet - Progress [6282/3/2006 - C6-0272/2006 - 2004/0158(COD)] - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

Föredragande: Karin Jöns (A6-0300/2006)

Talare: Jan Jerzy Kułakowski för ALDE-gruppen, Hiltrud Breyer för Verts/ALE-gruppen, Mary Lou McDonald för GUE/NGL-gruppen, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk för UEN-gruppen, Kathy Sinnott för IND/DEM-gruppen, Proinsias De Rossa för PSE-gruppen, Jacek Protasiewicz för PPE-DE-gruppen, Evangelia Tzampazi, Alejandro Cercas, Katalin Lévai, Teresa Riera Madurell och Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.8 i protokollet av den 27.9.2006.

15.   Skydd av euron mot förfalskning - (Perikles-programmet) * - Skydd av euron mot förfalskning - (Perikles-programmet) (utsträckning till icke deltagande medlemsstater) * (debatt)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ändring och förlängning av beslut 2001/923/EG om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Perikles-programmet) [KOM(2006)0243 - C6-0179/2006 - 2006/0078(CNS)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Agustín Díaz de Mera García Consuegra (A6-0276/2006)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om att till icke deltagande medlemsstater utsträcka tillämpningen av beslut 2006/.../EG om ändring och förlängning av beslut 2001/923/EG om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Perikles-programmet) [KOM(2006)0243 - C6-0180/2006 - 2006/0079(CNS)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Agustín Díaz de Mera García Consuegra (A6-0277/2006)

Talare: Siim Kallas (kommissionens vice ordförande).

Agustín Díaz de Mera García Consuegra redogjorde för sina betänkanden och framförde kritik om hur debatterna är organiserade (talmannen lovade att ge honom skriftlig information om detta).

Talare: Hubert Pirker för PPE-DE-gruppen, Donato Tommaso Veraldi för ALDE-gruppen, Johannes Blokland för IND/DEM-gruppen, Marek Aleksander Czarnecki, grupplös, Carlos Coelho, Andreas Mölzer, Charlotte Cederschiöld och Siim Kallas.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.2 i protokollet av den 27.9.2006 och punkt 5.3 i protokollet av den 27.9.2006.

16.   Beaktande av fällande domar avkunnade i en av Europeiska unionens medlemsstater * (debatt)

Betänkande om förslaget till rådets rambeslut om beaktande av fällande domar avkunnade i en av Europeiska unionens medlemsstater vid ett nytt brottmålsförfarande i en annan medlemsstat [KOM(2005)0091 - C6-0235/2005 - 2005/0018(CNS)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Panayiotis Demetriou (A6-0268/2006)

Talare: Franco Frattini (kommissionens vice ordförande).

Panayiotis Demetriou redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Ioannis Varvitsiotis för PPE-DE-gruppen, Andrzej Jan Szejna för PSE-gruppen, Gerard Batten för IND/DEM-gruppen, Marek Aleksander Czarnecki, grupplös, och Jim Allister.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.4 i protokollet av den 27.9.2006.

17.   Strategiska riktlinjer för sammanhållningen *** (debatt)

Rekommendation om förslaget till rådets beslut om gemenskapens strategiska riktlinjer för sammanhållningen [11807/2006 - C6-0266/2006 - 2006/0131(AVC)] - Utskottet för regional utveckling

Föredragande: Constanze Angela Krehl (A6-0281/2006)

Talare: Danuta Hübner (ledamot av kommissionen).

Constanze Angela Krehl redogjorde för rekommendationen.

Talare: Jan Olbrycht för PPE-DE-gruppen, Stavros Arnaoutakis för PSE-gruppen, och Jean Marie Beaupuy för ALDE-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Ingo FRIEDRICH

Vice talman

Talare: Bairbre de Brún för GUE/NGL-gruppen, Mieczysław Edmund Janowski för UEN-gruppen, Konstantinos Hatzidakis, Bernadette Bourzai, Alfonso Andria, Rolf Berend, Iratxe García Pérez, Ambroise Guellec, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Lambert van Nistelrooij, Jamila Madeira, Antonio De Blasio, Brigitte Douay, Jim Higgins, Sérgio Marques, James Nicholson, Oldřich Vlasák, Tomáš Zatloukal och Danuta Hübner.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.9 i protokollet av den 27.9.2006.

18.   GALILEO (debatt)

Muntlig fråga (O-0094/2006) från Etelka Barsi-Pataky, Paul Rübig för PPE-DE-gruppen, Norbert Glante för PSE-gruppen, Fiona Hall för ALDE-gruppen, och Umberto Pirilli för UEN-gruppen, till kommissionen: Läget för Galileoprogrammet (B6-0430/2006)

Etelka Barsi-Pataky och Fiona Hall utvecklade den muntliga frågan.

Jacques Barrot (kommissionens vice ordförande) besvarade den muntliga frågan.

Talare: Lambert van Nistelrooij för PPE-DE-gruppen, Teresa Riera Madurell för PSE-gruppen, och Jacques Barrot.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 108.5 i arbetsordningen):

| — | Etelka Barsi-Pataky för PPE-DE-gruppen, Norbert Glante för PSE-gruppen, Fiona Hall för ALDE-gruppen, Eva Lichtenberger för Verts/ALE-gruppen, Jaromír Kohlíček, Vladimír Remek, Umberto Guidoni, Esko Seppänen för GUE/NGL-gruppen, Umberto Pirilli och Eugenijus Maldeikis för UEN-gruppen, om en lägesbeskrivning för Galileoprogrammet (B6-0511/2006) |
| --- | --- |

—

Etelka Barsi-Pataky för PPE-DE-gruppen, Norbert Glante för PSE-gruppen, Fiona Hall för ALDE-gruppen, Eva Lichtenberger för Verts/ALE-gruppen, Jaromír Kohlíček, Vladimír Remek, Umberto Guidoni, Esko Seppänen för GUE/NGL-gruppen, Umberto Pirilli och Eugenijus Maldeikis för UEN-gruppen, om en lägesbeskrivning för Galileoprogrammet (B6-0511/2006)

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.4 i protokollet av den 28.9.2006.

19.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 378.364/OJME).

20.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 23.40.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Manuel António dos Santos

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Jonathan Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hassi, Hatzidakis, Haug, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Horáček, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Kohlíček, Konrad, Korhola, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Liotard, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Malmström, Maňka, Thomas Mann, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moreno Sánchez, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Simpson, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Toia, Tomczak, Toubon, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Tzampazi, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Observatörer:

Abadjiev Dimitar, Ali Nedzhmi, Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Cappone Maria, Christova Christina Velcheva, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dimitrov Martin, Duca Viorel, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Iacob Ridzi Monica Maria, Ilchev Stanimir, Ivanova Iglika, Kazak Tchetin, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Mihalache Dan, Morţun Alexandru Ioan, Paparizov Atanas Atanassov, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Ţicău Silvia Adriana, Tîrle Radu, Vigenin Kristian

---

BILAGA

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| — | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| äf | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| m.d. | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| res. | resolutionsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

—

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

äf

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

m.d.

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

res.

resolutionsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   Begäran om samråd med Europeiska ekonomiska och sociala kommittén - Bostäder och regionalpolitik

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| begäran om samråd | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

begäran om samråd

+

2.   Begäran om samråd med Regionkommittén - Bostäder och regionalpolitik

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| begäran om samråd | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

begäran om samråd

+

3.   Begäran om fastställelse av Jannis Sakellarious immunitet

Betänkande: Klaus-Heiner Lehne (A6-0273/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

4.   Media och utveckling

Betänkande: Manolis Mavrommatis (A6-0264/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 443, 19, 13 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

443, 19, 13

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

5.   Den europeiska dimensionen i skolutbildningen

Betänkande: Christopher Beazley (A6-0267/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 470, 55, 24 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

470, 55, 24

Christopher Beazley vill lägga fram följande muntliga ändringsförslag till punkt 1:

1. Parlamentet anser att alla utbildningssystem bör garantera att deras elever efter avslutad gymnasieutbildning har den kunskap och de färdigheter som de enligt respektive utbildningsmyndighet behöver för att förbereda sig inför rollen som medborgare och medlemmar i Europeiska unionen.

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: slutomröstning

6.   Luftkvalitet och renare luft i Europa ***I

Betänkande: Holger Krahmer (A6-0234/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning | 1-2
  6
  8-9
  12-13
  15
  18-22
  27
  29
  31-32
  38-40
  45
  48
  51-52 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning | 3 | utskottet | särsk./EO | + | 367, 196, 16 |
| 4 | utskottet | särsk. | + | |
| 5 | utskottet | särsk. | + | |
| 7 | utskottet | särsk. | + | |
| 10 | utskottet | ONU | + | 299, 284, 17 |
| 11 | utskottet | särsk./EO | + | 317, 273, 17 |
| 14 | utskottet | särsk. | + | |
| 16 | utskottet | särsk. | + | |
| 17 | utskottet | särsk. | + | |
| 25 | utskottet | särsk. | + | |
| 26 | utskottet | särsk. | + | |
| 28 | utskottet | särsk. | — | |
| 33 | utskottet | ONU | + | 307, 297, 14 |
| 34 | utskottet | särsk. | — | |
| 35 | utskottet | ONU | + | 476, 127, 15 |
| 36 | utskottet | ONU | + | 323, 287, 15 |
| 37 | utskottet | särsk. | + | |
| 41 | utskottet | särsk. | + | |
| 44 | utskottet | särsk. | + | |
| 47 | utskottet | särsk. | — | |
| artikel 12 | 23 | utskottet | | — | |
| 65=
  75= | ALDE
  PPE-DE | | + | |
| artikel 13 | 24 | utskottet | | + | |
| 69 | GUE/NGL | | — | |
| artikel 19 | 72S | GUE/NGL | | — | |
| 58 | ALDE | | — | |
| 59 | ALDE | | — | |
| artikel 20 | 73S | GUE/NGL | | — | |
| 30 | utskottet | ONU | — | 29, 581, 13 |
| 81 | PPE-DE, PSE, ALDE, UEN | ONU | + | 413, 178, 32 |
| 54 | Verts/ALE | | ↓ | |
| artikel 26 | 61 | ALDE | | + | |
| 62 | ALDE | | + | |
| artikel 27 | 63 | ALDE | | + | |
| artikel 30 | 42 | utskottet | ONU | + | 597, 22, 15 |
| 77 | PPE-DE, IND/DEM | EO | — | 273, 344, 17 |
| 64 | ALDE | | + | |
| efter artikel 30 | 43 | utskottet | ONU | — | 46, 572, 16 |
| 83 | PPE-DE, PSE, ALDE, UEN | ONU | + | 453, 166, 15 |
| bilaga 2 | 80 | PPE-DE | ONU | — | 262, 350, 22 |
| bilaga 3, sektion A | 60 | ALDE | ONU | + | 334, 287, 16 |
| 79 | PPE-DE, IND/DEM | | ↓ | |
| bilaga 3, sektion B | 78 | PPE-DE | | + | |
| bilaga 11, tabellen, kvävedioxid | 76 | PPE-DE, IND/DEM | EO | + | 322, 298, 14 |
| bilaga 11, tabellen, PM10 | 70 | GUE/NGL | | — | |
| 55 | Verts/ALE | | — | |
| 46 | utskottet | delad | | |
| 1 | — | |
| 2/ONU | — | 45, 567, 18 |
| 82 | PPE-DE, PSE, ALDE, UEN | delad/ONU | | |
| 1 | + | 551, 59, 18 |
| 2 | + | 416, 197, 16 |
| bilaga 14, sektion B | 67 | GUE/NGL | | — | |
| 56 | Verts/ALE | ONU | — | 139, 476, 16 |
| 49 | utskottet | ONU | + | 513, 64, 51 |
| bilaga 14, sektion C | 68/rev2 | GUE/NGL | | — | |
| 57 | Verts/ALE | ONU | — | 129, 448, 54 |
| 50 | utskottet | ONU | + | 583, 29, 15 |
| bilaga 15, rubriken | 74 | GUE/NGL | | — | |
| efter bilaga 16 | 84 | PPE-DE, PSE, ALDE, UEN | ONU | + | 587, 32, 17 |
| 53 | utskottet | | ↓ | |
| punkt 14 | 71S | GUE/NGL | | — | |
| efter punkt 29 | 66 | PSE | | + | |
| omröstning: ändrat förslag | ONU | + | 494, 126, 17 |
| omröstning: lagstiftningsresolution | ONU | + | 571, 43, 18 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning

1-2

6

8-9

12-13

15

18-22

27

29

31-32

38-40

45

48

51-52

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning

3

utskottet

särsk./EO

+

367, 196, 16

4

utskottet

särsk.

+

5

utskottet

särsk.

+

7

utskottet

särsk.

+

10

utskottet

ONU

+

299, 284, 17

11

utskottet

särsk./EO

+

317, 273, 17

14

utskottet

särsk.

+

16

utskottet

särsk.

+

17

utskottet

särsk.

+

25

utskottet

särsk.

+

26

utskottet

särsk.

+

28

utskottet

särsk.

—

33

utskottet

ONU

+

307, 297, 14

34

utskottet

särsk.

—

35

utskottet

ONU

+

476, 127, 15

36

utskottet

ONU

+

323, 287, 15

37

utskottet

särsk.

+

41

utskottet

särsk.

+

44

utskottet

särsk.

+

47

utskottet

särsk.

—

artikel 12

23

utskottet

—

65=

75=

ALDE

PPE-DE

+

artikel 13

24

utskottet

+

69

GUE/NGL

—

artikel 19

72S

GUE/NGL

—

58

ALDE

—

59

ALDE

—

artikel 20

73S

GUE/NGL

—

30

utskottet

ONU

—

29, 581, 13

81

PPE-DE, PSE, ALDE, UEN

ONU

+

413, 178, 32

54

Verts/ALE

↓

artikel 26

61

ALDE

+

62

ALDE

+

artikel 27

63

ALDE

+

artikel 30

42

utskottet

ONU

+

597, 22, 15

77

PPE-DE, IND/DEM

EO

—

273, 344, 17

64

ALDE

+

efter artikel 30

43

utskottet

ONU

—

46, 572, 16

83

PPE-DE, PSE, ALDE, UEN

ONU

+

453, 166, 15

bilaga 2

80

PPE-DE

ONU

—

262, 350, 22

bilaga 3, sektion A

60

ALDE

ONU

+

334, 287, 16

79

PPE-DE, IND/DEM

↓

bilaga 3, sektion B

78

PPE-DE

+

bilaga 11, tabellen, kvävedioxid

76

PPE-DE, IND/DEM

EO

+

322, 298, 14

bilaga 11, tabellen, PM10

70

GUE/NGL

—

55

Verts/ALE

—

46

utskottet

delad

1

—

2/ONU

—

45, 567, 18

82

PPE-DE, PSE, ALDE, UEN

delad/ONU

1

+

551, 59, 18

2

+

416, 197, 16

bilaga 14, sektion B

67

GUE/NGL

—

56

Verts/ALE

ONU

—

139, 476, 16

49

utskottet

ONU

+

513, 64, 51

bilaga 14, sektion C

68/rev2

GUE/NGL

—

57

Verts/ALE

ONU

—

129, 448, 54

50

utskottet

ONU

+

583, 29, 15

bilaga 15, rubriken

74

GUE/NGL

—

efter bilaga 16

84

PPE-DE, PSE, ALDE, UEN

ONU

+

587, 32, 17

53

utskottet

↓

punkt 14

71S

GUE/NGL

—

efter punkt 29

66

PSE

+

omröstning: ändrat förslag

ONU

+

494, 126, 17

omröstning: lagstiftningsresolution

ONU

+

571, 43, 18

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: slutomröstning

ALDE: äf 81, 82, 83, 84, 42, 49, 50 och 60, ändrat förslag och lagstiftningsresolution

Verts/ALE: äf 10, 30, 33, 35, 36, 43, 56, 57, 60, 80 och 81

Begäran om särskild omröstning

PSE: äf 3, 4, 5, 10, 11, 14, 16, 17, 25, 26, 33, 41 och 44

IND/DEM: äf 37

ALDE: äf 28, 34 och 47

Verts/ALE: äf 5, 7, 23, 41

Begäran om delad omröstning

Verts/ALE

äf 46

Första delen: stycket utom fotnoten

Andra delen: fotnoten

äf 82

Första delen: stycket utom fotnoten

Andra delen: fotnoten

7.   Ansvarsfrihet 2004: Europeiska gemenskapens allmänna budget, Avsnitt I, Europaparlamentet

Betänkande: Markus Ferber (A6-0280/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beslut om beviljande av ansvarsfrihet |
| omröstning: beslut | | + | |
| Resolutionsförslag: |
| efter punkt 8 | 7 | Verts/ALE | ONU | — | 166, 336, 34 |
| punkt 10 | 1 | PPE-DE | EO | + | 295, 251, 9 |
| punkt | originaltexten | | ↓ | |
| punkt 19, efter strecksats 2 | 8 | Verts/ALE | ONU | — | 179, 377, 28 |
| punkt 20 | 9 | IND/DEM | ONU | — | 104, 469, 30 |
| punkt 28 | punkt | originaltexten | ONU | + | 590, 9, 12 |
| punkterna 66 och 67 | punkt | originaltexten | | + | lades efter punkt 75 |
| punkt 79 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 80 | 2 | Verts/ALE | | — | |
| punkt 81 | 3 | Verts/ALE | | — | |
| punkt 83 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| efter punkt 84 | 4 | Verts/ALE | ONU | — | 116, 471, 40 |
| punkt 86 | 5 | Verts/ALE | ONU | — | 164, 419, 23 |
| punkt 87 | 6/rev. | Verts/ALE | | — | |
| punkt 88 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1/EO | + | 455, 133, 34 |
| 2/EO | + | 326, 207, 88 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 535, 45, 51 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Beslut om beviljande av ansvarsfrihet

omröstning: beslut

+

Resolutionsförslag:

efter punkt 8

7

Verts/ALE

ONU

—

166, 336, 34

punkt 10

1

PPE-DE

EO

+

295, 251, 9

punkt

originaltexten

↓

punkt 19, efter strecksats 2

8

Verts/ALE

ONU

—

179, 377, 28

punkt 20

9

IND/DEM

ONU

—

104, 469, 30

punkt 28

punkt

originaltexten

ONU

+

590, 9, 12

punkterna 66 och 67

punkt

originaltexten

+

lades efter punkt 75

punkt 79

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 80

2

Verts/ALE

—

punkt 81

3

Verts/ALE

—

punkt 83

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

efter punkt 84

4

Verts/ALE

ONU

—

116, 471, 40

punkt 86

5

Verts/ALE

ONU

—

164, 419, 23

punkt 87

6/rev.

Verts/ALE

—

punkt 88

punkt

originaltexten

delad

1/EO

+

455, 133, 34

2/EO

+

326, 207, 88

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

535, 45, 51

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: punkt 28

IND/DEM: äf 9 och slutomröstning

Verts/ALE: äf 4, 5 7 och 8

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: punkt 79

Begäran om delad omröstning

ALDE

punkt 83

Första delen:”Europaparlamentet konstaterar att pensionsfonden ... 76,8 procent”

Andra delen:”och att ... 86,1 procent”

PPE-DE

punkt 88

Första delen: Hela texten utom orden ”senast den 31 mars 2007”

Andra delen: dessa ord

Övrigt

PSE begärde att punkterna 66 och 67 skulle läggas efter punkt 75.

PSE drog tillbaka sina äf 7 och 8. Verts/ALE drog tillbaka sina äf i enlighet med artikel 150.5 i arbetsordningen.

8.   Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet (utbildning) ***I

Betänkande: Christa Prets (A6-0255/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| block 1 - kompromiss | 37-70 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE | | + | |
| block 2 - ändringsförslg från ansvarigt utskott | 1-36 | utskottet | | ↓ | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

block 1 - kompromiss

37-70

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE

+

block 2 - ändringsförslg från ansvarigt utskott

1-36

utskottet

↓

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

9.   Nyckelkompetenser för livslångt lärande ***I

Betänkande: Helga Trüpel (A6-0262/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| block 1 - kompromiss | 35-80 | Verts/ALE, PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| block 2 | 1-32 | utskottet | | ↓ | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

block 1 - kompromiss

35-80

Verts/ALE, PPE-DE, PSE, ALDE

+

block 2

1-32

utskottet

↓

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Ändringsförslag 33 och 34 har strukits.

10.   Tematisk strategi för luftförorening

Betänkande: Dorette Corbey (A6-0235/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| efter punkt 2 | 11 | PSE | | + | |
| punkt 4 | 8 | Verts/ALE | | — | |
| punkt 6 | 9 | Verts/ALE | | — | |
| 12 | PSE | | + | |
| punkt 9 | 10 | Verts/ALE | | — | |
| efter punkt 9 | 2 | ALDE | | — | |
| punkt 15 | 3 | ALDE | | — | |
| punkt 16 | 4 | ALDE | | — | |
| efter punkt 16 | 5 | ALDE | | — | |
| punkt 17 | 6S | ALDE | | — | |
| punkt 19 | 7 | ALDE | | — | |
| punkt 21 | 13 | PPE-DE | | + | |
| skäl C | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| skäl N | 1 | ALDE | | — | |
| skäl S | punkt | originaltexten | ONU | + | 533, 81, 12 |
| skäl U | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 563, 19, 42 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

efter punkt 2

11

PSE

+

punkt 4

8

Verts/ALE

—

punkt 6

9

Verts/ALE

—

12

PSE

+

punkt 9

10

Verts/ALE

—

efter punkt 9

2

ALDE

—

punkt 15

3

ALDE

—

punkt 16

4

ALDE

—

efter punkt 16

5

ALDE

—

punkt 17

6S

ALDE

—

punkt 19

7

ALDE

—

punkt 21

13

PPE-DE

+

skäl C

punkt

originaltexten

särsk.

+

skäl N

1

ALDE

—

skäl S

punkt

originaltexten

ONU

+

533, 81, 12

skäl U

punkt

originaltexten

särsk.

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

563, 19, 42

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: skäl S och slutomröstning

Begäran om särskild omröstning

PSE: skäl C och U

11.   Den temainriktade strategin för stadsmiljön

Betänkande: Gyula Hegyi (A6-0233/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 7 | 3 | PPE-DE | EO | + | 363, 247, 7 |
| punkt | originaltexten | | ↓ | |
| punkt 10, led a | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 359, 253, 5 |
| punkt 19 | punkt | originaltexten | ONU | + | 572, 41, 5 |
| punkt 22 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 25 | 4 | PPE-DE | | + | |
| punkt 28, strecksats 3 | punkt | originaltexten | särsk. | — | |
| punkt 31 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| efter punkt 57 | 1 | PSE | EO | + | 355, 238, 10 |
| skäl D | 2 | PPE-DE | | — | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 448, 49, 110 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 7

3

PPE-DE

EO

+

363, 247, 7

punkt

originaltexten

↓

punkt 10, led a

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/EO

+

359, 253, 5

punkt 19

punkt

originaltexten

ONU

+

572, 41, 5

punkt 22

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 25

4

PPE-DE

+

punkt 28, strecksats 3

punkt

originaltexten

särsk.

—

punkt 31

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

efter punkt 57

1

PSE

EO

+

355, 238, 10

skäl D

2

PPE-DE

—

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

448, 49, 110

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: punkt 19 och slutomröstning

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: punkt 28, strecksats 3

ALDE: punkt 28, strecksats 3

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

punkt 10, led a

Första delen: Hela texten utom strecksatserna 5, 7 och 8

Andra delen: strecksatserna 5, 7 och 8

punkt 22

Första delen:”Europaparlamentet anser att ... miljövänliga fordon (EEV)”

Andra delen:”Parlamentet kommer därför ... transport i städerna.”

punkt 31

Första delen: Hela texten utom orden ”att införa trängselavgifter och”

Andra delen: dessa ord

12.   Inrättande av en europeisk ram för kvalifikationer

Betänkande: Thomas Mann (A6-0248/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 8 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 11 | 1 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 13 | 2 | Verts/ALE | EO | + | 314, 261, 12 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 535, 18, 10 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 8

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 11

1

Verts/ALE

+

punkt 13

2

Verts/ALE

EO

+

314, 261, 12

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

535, 18, 10

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

Begäran om särskild omröstning

Verts/ALE: punkt 8

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   Betänkande Mavrommatis A6-0264/2006

resolution

Ja-röster: 443

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Lynne, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Kozlík, Masiel, Piskorski, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Papastamkos, Peterle, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Reul, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Záborská, Zahradil, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Cottigny, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Ettl, Falbr, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Golik, Grabowska, Grech, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hedh, Hedkvist Petersen, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Maldeikis, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 19

GUE/NGL: Kohlíček, Remek, Strož

IND/DEM: Blokland, Booth, Clark, Louis, Piotrowski, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Kilroy-Silk, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

Nedlagda röster: 13

GUE/NGL: Flasarová

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Zapałowski

NI: Borghezio, Claeys, Lang, Mölzer, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Jean-Pierre Audy, Othmar Karas, Hans-Gert Poettering, Reinhard Rack, Britta Thomsen

2.   Betänkande Beazley A6-0267/2006

resolution

Ja-röster: 470

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Remek, Rizzo, Strož, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Wohlin

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Cottigny, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hedh, Hedkvist Petersen, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Krasts, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 55

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Booth, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Martinez, Mölzer, Mote, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Cabrnoch, Callanan, Duchoň, Fajmon, Heaton-Harris, Kamall, Ouzký, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Camre, Foltyn-Kubicka, Kuźmiuk, Libicki, Podkański

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 24

GUE/NGL: Adamou, Figueiredo, Guerreiro, Pflüger, Triantaphyllides, Wagenknecht

NI: Bobošíková, Kozlík, Romagnoli

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bradbourn, Bushill-Matthews, Dover, Elles, Evans Jonathan, Harbour, Nicholson, Parish, Sommer, Tannock, Van Orden

UEN: Bielan, Janowski

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Jean-Pierre Audy, Edite Estrela, Othmar Karas, Reinhard Rack, Britta Thomsen

Nej-röster:
  Hélène Goudin, Daniel Hannan, Nils Lundgren

3.   Betänkande Krahmer A6-0234/2006

ändring 10

Ja-röster: 299

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Riis-Jørgensen, Savi, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nej-röster: 284

ALDE: Matsakis, Onyszkiewicz, Ries, Staniszewska

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Helmer, Masiel

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Pirker, Purvis, Rack, Schierhuber, Seeber, Seeberg, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 17

ALDE: Prodi

IND/DEM: Železný

NI: Baco, Borghezio, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Martinez, Mölzer, Mote, Rivera, Salvini, Schenardi, Speroni

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Jean-Pierre Audy

Nej-röster:
  Edite Estrela

4.   Betänkande Krahmer A6-0234/2006

ändring 33

Ja-röster: 307

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Riis-Jørgensen, Savi, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella

Nej-röster: 297

ALDE: Matsakis, Onyszkiewicz, Ries, Staniszewska

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Helmer, Masiel

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Karas, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Pirker, Purvis, Rack, Schierhuber, Schnellhardt, Seeber, Seeberg, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Kamiński, Krasts, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 14

ALDE: Prodi

IND/DEM: Železný

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Martinez, Mölzer, Mote, Rivera, Schenardi

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Jean-Pierre Audy

5.   Betänkande Krahmer A6-0234/2006

ändring 35

Ja-röster: 476

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hegyi, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Nej-röster: 127

ALDE: Attwooll, Karim, Ludford, Matsakis, Staniszewska

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Titford, Whittaker, Wise

NI: Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Purvis, Seeberg, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Badia I Cutchet, Hedh, Hedkvist Petersen, Segelström, Thomsen, Weiler, Westlund

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 15

ALDE: Davies, Lynne, Prodi

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Jean-Pierre Audy, Britta Thomsen

Nej-röster:
  Diana Wallis

6.   Betänkande Krahmer A6-0234/2006

ändring 36

Ja-röster: 323

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wohlin, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Masiel, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Nej-röster: 287

ALDE: Matsakis, Onyszkiewicz, Staniszewska

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Titford, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Karas, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Pirker, Purvis, Rack, Schierhuber, Seeber, Seeberg, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 15

ALDE: Prodi

IND/DEM: Zapałowski

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Rivera, Schenardi

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Jean-Pierre Audy

7.   Betänkande Krahmer A6-0234/2006

ändring 30

Ja-röster: 29

ALDE: Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Kułakowski, Maaten, Manders, Mulder, Polfer, Sterckx

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers

NI: Allister, Baco, Borghezio, Czarnecki Ryszard, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Barsi-Pataky, Buzek, Jeggle, Jordan Cizelj, Wortmann-Kool

PSE: Kuc

Nej-röster: 581

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Susta, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 13

ALDE: Davies, Takkula

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Mölzer, Mote, Rivera

PPE-DE: Lauk

PSE: Mikko

Verts/ALE: van Buitenen

8.   Betänkande Krahmer A6-0234/2006

ändring 81

Ja-röster: 413

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Maaten, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Figueiredo

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Carnero González, Cercas, Chiesa, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Hänsch, Harangozó, Haug, Herczog, Hughes, Ilves, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Piecyk, Pinior, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Walter, Weber Henri, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Nej-röster: 178

ALDE: Attwooll, Bowles, Duff, Hall, Lax, Ludford, Malmström, Pistelli, Prodi, Ries, Susta, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Járóka, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Olajos, Ouzký, Pirker, Purvis, Rack, Saïfi, Schierhuber, Seeber, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Surján, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Berès, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Capoulas Santos, Carlotti, Castex, Christensen, Désir, Ettl, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hedh, Hedkvist Petersen, Jørgensen, Kristensen, Leichtfried, Myller, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Roure, Scheele, Segelström, Swoboda, Thomsen, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Westlund

UEN: Krasts, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 32

ALDE: Andria, Cocilovo, Davies, Karim, Lynne, Matsakis

NI: Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

PPE-DE: Gál

PSE: Arnaoutakis, Beglitis, Hegyi, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Mikko, Panzeri, Pittella, Sacconi, Sifunakis, Tzampazi, Weiler, Zani

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Lissy Gröner

Nej-röster:
  Brigitte Douay, Diana Wallis

9.   Betänkande Krahmer A6-0234/2006

ändring 42

Ja-röster: 597

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wohlin

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 22

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Schenardi

PPE-DE: Rübig

PSE: Andersson, Fazakas, Hedh, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund

Nedlagda röster: 15

ALDE: Prodi

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Železný

NI: Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote

PSE: Zingaretti

UEN: Foglietta

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Betänkande Krahmer A6-0234/2006

ändring 43

Ja-röster: 46

ALDE: Cocilovo

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Belohorská, Borghezio, Czarnecki Ryszard, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Bonsignore, Brok, Gklavakis, Gräßle, Toubon, Ulmer

PSE: Napoletano, Schulz

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Podkański, Szymański, Wojciechowski Janusz

Nej-röster: 572

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Louis, Tomczak, de Villiers, Wohlin

NI: Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, La Russa, Muscardini, Ó Neachtain, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 16

ALDE: Prodi

IND/DEM: Coûteaux, Železný

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

PPE-DE: Lauk

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nej-röster:
  Martin Schulz

11.   Betänkande Krahmer A6-0234/2006

ändring 83

Ja-röster: 453

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Louis, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Hänsch, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nej-röster: 166

ALDE: Attwooll, Bowles, Duff, Hall, Karim, Ludford, Lynne, Matsakis, Nicholson of Winterbourne, Susta, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Rogalski

NI: Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Pirker, Purvis, Rack, Schierhuber, Seeber, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Batzeli, Berès, Bösch, Bono, Bourzai, Calabuig Rull, Castex, Cercas, Cottigny, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hedh, Hedkvist Petersen, Kristensen, Lehtinen, McAvan, Mann Erika, Masip Hidalgo, Moreno Sánchez, Moscovici, Patrie, Poignant, Reynaud, Rocard, Rosati, Roure, Segelström, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Westlund

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 15

ALDE: Davies, Prodi

GUE/NGL: Guerreiro

IND/DEM: Piotrowski

NI: Claeys, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

PSE: El Khadraoui

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Katerina Batzeli, Lissy Gröner

Nej-röster:
  Marie-Arlette Carlotti, Diana Wallis, Henri Weber, Åsa Westlund

12.   Betänkande Krahmer A6-0234/2006

ändring 80

Ja-röster: 262

ALDE: Hennis-Plasschaert, Maaten, Manders, Mulder, Sterckx, Takkula

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nej-röster: 350

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Susta, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Chruszcz, Giertych, Helmer, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Karas, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Pirker, Purvis, Rack, Schierhuber, Seeber, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Krasts

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 22

ALDE: Prodi

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Louis, Sinnott, de Villiers

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Rivera, Salvini, Schenardi, Speroni

Verts/ALE: van Buitenen

13.   Betänkande Krahmer A6-0234/2006

ändring 60

Ja-röster: 334

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Maaten, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Louis, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Nej-röster: 287

ALDE: Attwooll, Cornillet, Hall, Karim, Ludford, Lynne, Malmström, Nicholson of Winterbourne, Polfer

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Borghezio, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Gál, Hennicot-Schoepges, Járóka, Karas, Olajos, Pirker, Rack, Saïfi, Schierhuber, Seeber, Seeberg, Stevenson, Surján, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Krasts, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 16

ALDE: Davies, Matsakis, Prodi, Toia

NI: Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

PSE: Goebbels

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nej-röster:
  Diana Wallis

14.   Betänkande Krahmer A6-0234/2006

ändring 46/2

Ja-röster: 45

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Buzek, Dehaene, Kaczmarek, Reul, Sonik

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Nej-röster: 567

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Lundgren, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Krasts, Muscardini, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 18

ALDE: Davies, Prodi

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Sinnott

NI: Allister, Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

PPE-DE: Lauk

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nej-röster:
  Britta Thomsen, Claude Turmes

15.   Betänkande Krahmer A6-0234/2006

ändring 82/1

Ja-röster: 551

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Takkula, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Louis, Tomczak, de Villiers, Wohlin, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 59

ALDE: Andria, Bowles, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Maaten, Manders, Mulder, Pistelli, Prodi, Sterckx, Susta, Väyrynen

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Rutowicz

PPE-DE: McMillan-Scott, Pirker, Rack, Schierhuber, Seeber, Siekierski

PSE: Berès, Bono, Bourzai, Castex, Cottigny, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Lehtinen, Mann Erika, Masip Hidalgo, Moscovici, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud

Verts/ALE: Cohn-Bendit

Nedlagda röster: 18

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Allister, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

PPE-DE: Pieper

PSE: Hegyi

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Claude Turmes

Nej-röster:
  Diana Wallis, Henri Weber

16.   Betänkande Krahmer A6-0234/2006

ändring 82/2

Ja-röster: 416

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Maaten, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Riis-Jørgensen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cercas, Chiesa, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Haug, Herczog, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Piecyk, Pinior, Rapkay, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Tabajdi, Tarabella, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Walter, Weber Henri, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nej-röster: 197

ALDE: Andria, Attwooll, Bowles, Duff, Hall, Karim, Lax, Ludford, Lynne, Malmström, Matsakis, Nicholson of Winterbourne, Pistelli, Prodi, Ries, Savi, Susta, Toia, Veraldi

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Lundgren, Titford, Whittaker, Wise

NI: Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Gál, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Járóka, Kamall, Karas, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Olajos, Ouzký, Pirker, Rack, Schierhuber, Seeber, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Surján, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wijkman, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Berès, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, van den Burg, Castex, Christensen, Cottigny, Douay, Ettl, Ferreira Anne, Fruteau, Gottardi, Guy-Quint, Hedh, Hedkvist Petersen, Hughes, Jørgensen, Kristensen, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Mann Erika, Moscovici, Muscat, Myller, Panzeri, Patrie, Peillon, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Sacconi, Savary, Scheele, Segelström, Swoboda, Tarand, Thomsen, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weiler, Westlund, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 16

ALDE: Davies

GUE/NGL: Figueiredo

IND/DEM: Sinnott

NI: Allister, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

PSE: Hegyi

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nej-röster:
  Louis Grech, Claude Turmes, Diana Wallis, Henri Weber

17.   Betänkande Krahmer A6-0234/2006

ändring 56

Ja-röster: 139

ALDE: Budreikaitė, Malmström, Matsakis, Ries, Susta, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Louis, Lundgren, de Villiers

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Pieper, Pomés Ruiz, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Ulmer, Van Orden, Vlasák, Wijkman, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, van den Berg, Berger, Bösch, Busquin, Christensen, Ettl, Hedh, Hedkvist Petersen, Jørgensen, Kristensen, Leichtfried, Myller, Prets, Rasmussen, Scheele, Segelström, Westlund

UEN: Krasts

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 476

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Cohn-Bendit

Nedlagda röster: 16

ALDE: Prodi

NI: Belohorská, Borghezio, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Salvini, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Ouzký

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Britta Thomsen

18.   Betänkande Krahmer A6-0234/2006

ändring 49

Ja-röster: 513

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Romeva i Rueda, Turmes

Nej-röster: 64

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Lundgren, Titford, Whittaker, Wise

PPE-DE: Pirker, Rack, Schierhuber, Seeber, Vernola

PSE: Andersson, Christensen, Ferreira Elisa, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Jørgensen, Kristensen, Rasmussen, Thomsen, Westlund

UEN: Crowley

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 51

ALDE: Prodi, Ries

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

PPE-DE: Seeberg

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nedlagda röster:
  Raül Romeva i Rueda

19.   Betänkande Krahmer A6-0234/2006

ändring 57

Ja-röster: 129

ALDE: Drčar Murko, Lax, Matsakis, Newton Dunn, Ries, Susta

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Borghezio, Czarnecki Ryszard, Salvini, Speroni

PPE-DE: Becsey, Matsis, Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Castex, Christensen, Cottigny, Désir, Douay, El Khadraoui, Ettl, Ferreira Anne, Fruteau, Hamon, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Jørgensen, Kristensen, Leichtfried, Moscovici, Muscat, Myller, Patrie, Peillon, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Roure, Scheele, Segelström, Thomsen, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weiler, Westlund

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 448

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Louis, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cercas, Chiesa, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Estrela, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Haug, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 54

ALDE: Prodi, Toia

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Siekierski, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wijkman, Zahradil, Zvěřina

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Bill Newton Dunn, Henri Weber

20.   Betänkande Krahmer A6-0234/2006

ändring 50

Ja-röster: 583

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Riis-Jørgensen, Savi, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 29

ALDE: Kułakowski, Onyszkiewicz, Ries, Staniszewska

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Chruszcz, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Pirker, Rack, Schierhuber, Seeber, Siekierski

PSE: Weber Henri

Nedlagda röster: 15

ALDE: Prodi

GUE/NGL: Krarup

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Henri Weber

21.   Betänkande Krahmer A6-0234/2006

ändring 84

Ja-röster: 587

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Louis, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wohlin, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 32

ALDE: Attwooll, Bowles, Duff, Hall, Karim, Ludford, Nicholson of Winterbourne, Susta, Toia

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise, Zapałowski

PPE-DE: Casini, Mantovani

PSE: Andersson, Hedh, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund

Nedlagda röster: 17

ALDE: Davies, Lynne, Prodi

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Goudin

NI: Allister, Claeys, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

PSE: Wiersma

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nej-röster:
  Diana Wallis

22.   Betänkande Krahmer A6-0234/2006

ändrat förslag

Ja-röster: 494

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Riis-Jørgensen, Savi, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers, Wohlin, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Kozlík, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Walter, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nej-röster: 126

ALDE: Attwooll, Bowles, Duff, Hall, Ludford, Nicholson of Winterbourne, Prodi

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Seeberg, Sonik

PSE: Andersson, Arif, Berès, Bono, Bourzai, Castex, Cottigny, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hedh, Hedkvist Petersen, Moscovici, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Segelström, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 17

ALDE: Davies, Karim, Lynne, Ries, Staniszewska

NI: Allister, Claeys, Dillen, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Schierhuber, Seeber

PSE: Vincenzi

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nej-röster:
  Diana Wallis

23.   Betänkande Krahmer A6-0234/2006

resolution

Ja-röster: 571

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers, Wohlin, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 43

ALDE: Prodi

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Kilroy-Silk, Mote

PSE: Arif, Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Cottigny, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Moscovici, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri

Nedlagda röster: 18

ALDE: Staniszewska

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Krarup

NI: Allister, Claeys, Dillen, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Schierhuber, Seeber, Sonik

Verts/ALE: van Buitenen, Frassoni

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nej-röster:
  Monica Frassoni, Claude Turmes

24.   Betänkande 2 Ferber A6-0280/2006

ändring 7

Ja-röster: 166

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Gentvilas, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Klinz, Koch-Mehrin, Lambsdorff, Ludford, Lynne, Malmström, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Oviir, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Toia, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Guidoni, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Papadimoulis, Pflüger, Sjöstedt, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

NI: Allister, Belohorská, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Callanan, Chichester, Deva, Doorn, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fjellner, Fontaine, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Kirkhope, Maat, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Vlasák, Wijkman, Wortmann-Kool, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Chiesa, Christensen, Ettl, Ferreira Anne, Gurmai, Hedh, Hedkvist Petersen, Jørgensen, Kinnock, Kristensen, Leichtfried, McAvan, Martin David, Mastenbroek, Mikko, Muscat, Prets, Rasmussen, Roure, Scheele, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stihler, Thomsen, Van Lancker, Westlund, Willmott

UEN: Camre, Muscardini

Verts/ALE: Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 336

ALDE: Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Cornillet, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Griesbeck, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Mohácsi, Morillon, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pistelli, Polfer, Prodi, Van Hecke, Veraldi, Watson

GUE/NGL: Henin, Kohlíček, Maštálka, Remek, Seppänen, Strož, Wurtz

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Dillen, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Duka-Zólyomi, Ehler, Esteves, Eurlings, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langendries, Lauk, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posselt, Queiró, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Weber Manfred, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, Berlinguer, Bono, Bourzai, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fernandes, Fruteau, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Liberadzki, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Crowley, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: van Buitenen, Smith

Nedlagda röster: 34

ALDE: Ek, Geremek, Hall, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Adamou, Aita, Brie, Flasarová, Guerreiro, Morgantini, Musacchio, Triantaphyllides

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Louis, Lundgren, de Villiers

NI: Baco, Chruszcz, Giertych, Kilroy-Silk, Kozlík, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Coveney, McGuinness

PSE: Attard-Montalto, Bullmann, Grech, Myller, Wiersma

UEN: Kamiński

Verts/ALE: Aubert, Onesta

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Camiel Eurlings, Malcolm Harbour, Jules Maaten, Lars Wohlin

Nej-röster:
  Kader Arif, Martine Roure

Nedlagda röster:
  Jens-Peter Bonde, Avril Doyle

25.   Betänkande 2 Ferber A6-0280/2006

ändring 8

Ja-röster: 179

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, de Brún, Guidoni, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

NI: Battilocchio, Belohorská, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Harbour, Heaton-Harris, Kirkhope, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Vlasák, Wijkman, Zahradil, Zvěřina

PSE: Arnaoutakis, Beglitis, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Chiesa, Christensen, Corbey, Ettl, Fazakas, Gruber, Gurmai, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Kristensen, Leichtfried, Lévai, McAvan, Martin David, Mastenbroek, Obiols i Germà, Occhetto, Prets, Rasmussen, Scheele, Simpson, Stihler, Tarand, Thomsen, Van Lancker, Westlund, Willmott

UEN: Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Evans Jill, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 377

ALDE: Bourlanges, Cavada, Cocilovo, Cornillet, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Onyszkiewicz, Polfer, Van Hecke

GUE/NGL: Catania, Henin, Kohlíček, Meyer Pleite, Remek, Strož, Wurtz

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Lang, Le Rachinel, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Veneto, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, Berlinguer, Bono, Bourzai, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Ilves, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tarabella, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Crowley, Didžiokas, La Russa, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Ryan, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Turmes

Nedlagda röster: 28

ALDE: Matsakis, Ortuondo Larrea

GUE/NGL: Adamou, Brie, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Kaufmann, Maštálka, Pflüger, Triantaphyllides, Wagenknecht, Zimmer

NI: Allister, Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Martinez

PPE-DE: Brepoels, Coveney, Doyle, McGuinness

PSE: Attard-Montalto, Bullmann, Grech, Gröner, Muscat

UEN: Krasts

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Jens-Peter Bonde, Jules Maaten, Lars Wohlin

Nej-röster:
  Stavros Arnaoutakis, Panagiotis Beglitis, Mairead McGuinness, Åsa Westlund

26.   Betänkande 2 Ferber A6-0280/2006

ändring 9

Ja-röster: 104

ALDE: Alvaro, Chatzimarkakis, Ek, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Malmström, Manders, Ortuondo Larrea

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, de Brún, Guidoni, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Giertych, Helmer, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Kauppi, Kirkhope, Maat, McGuinness, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Vlasák, Wijkman, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, van den Berg, Berman, Bozkurt, Corbey, Fazakas, Hedh, Hedkvist Petersen, Mastenbroek, Mikko, Segelström, Westlund

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Nej-röster: 469

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Remek, Strož, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Battilocchio, Belohorská, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Veneto, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 30

ALDE: Bowles, Hall, Lynne, Matsakis, Oviir, Wallis

GUE/NGL: Brie, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Meyer Pleite

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Coveney, Doyle, Higgins, Liese

PSE: Bullmann, van den Burg, Stihler, Wiersma

UEN: Kamiński

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Alexander Lambsdorff

Nedlagda röster:
  Mairead McGuinness

27.   Betänkande 2 Ferber A6-0280/2006

punkt 28

Ja-röster: 590

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 9

NI: Claeys, Dillen, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Schenardi

PSE: Lavarra, Myller

Nedlagda röster: 12

IND/DEM: Louis, de Villiers, Železný

NI: Baco, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote, Rivera, Romagnoli, Salvini

PSE: Wiersma

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Louis Grech

Nej-röster:
  Riitta Myller

28.   Betänkande 2 Ferber A6-0280/2006

ändring 4

Ja-röster: 116

ALDE: Alvaro, Carlshamre, Chatzimarkakis, Ek, Hall, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Malmström

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Rizzo, Sjöstedt, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Lundgren, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin

NI: Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Salvini

PPE-DE: Doorn, Eurlings, Fjellner, Ibrisagic, Maat, Martens, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: Attard-Montalto, van den Berg, Berman, Bozkurt, Corbey, Grech, Mastenbroek, Mikko, Muscat, Tabajdi, Tarand, Van Lancker

UEN: Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 471

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Busk, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Henin, Kohlíček, Maštálka, Meyer Pleite, Seppänen, Strož, Wurtz

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Lévai, Liberadzki, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Kamiński, Krasts, La Russa, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 40

ALDE: Bowles, Budreikaitė, Karim, Klinz, Lynne, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Figueiredo, Guerreiro, Morgantini, Remek, Triantaphyllides

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Chruszcz, Giertych, Kilroy-Silk, Kozlík, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ferber, Nassauer

PSE: Andersson, van den Burg, Fazakas, Gomes, Hedh, Hedkvist Petersen, Jöns, Kindermann, Leichtfried, Leinen, McAvan, Scheele, Segelström, Stihler, Westlund, Wiersma

UEN: Camre

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Gunnar Hökmark

29.   Betänkande 2 Ferber A6-0280/2006

ändring 5

Ja-röster: 164

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Van Hecke

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Lundgren, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin

NI: Borghezio, Mölzer, Salvini

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Doorn, Eurlings, Fjellner, Ibrisagic, Maat, Martens, Mauro, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: Andersson, Attard-Montalto, van den Berg, Berman, Bozkurt, Bullmann, Corbey, Correia, Gomes, Grech, Gruber, Hedh, Hedkvist Petersen, McAvan, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Mikko, Muscat, Segelström, Sousa Pinto, Stihler, Tarand, Van Lancker, Westlund

UEN: Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 419

ALDE: Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cavada, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Griesbeck, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Pistelli, Polfer, Prodi, Susta, Takkula, Veraldi, Virrankoski

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Kamiński, Krasts, La Russa, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 23

ALDE: Bowles, Budreikaitė, Cocilovo, Karim, Ludford, Lynne, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Seppänen, Triantaphyllides

IND/DEM: Coûteaux

NI: Chruszcz, Giertych, Kilroy-Silk, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: van den Burg, Jöns, Leichtfried, Roth-Behrendt, Scheele, Wiersma

UEN: Camre

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Gunnar Hökmark

30.   Betänkande 2 Ferber A6-0280/2006

resolution

Ja-röster: 535

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Kozlík, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 45

ALDE: Alvaro

GUE/NGL: Liotard, Markov, Meijer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Louis, Lundgren, Pęk, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

PPE-DE: Callanan, Heaton-Harris, Spautz, Wijkman

PSE: van den Berg, Berman, Bozkurt, Corbey, Gruber, McAvan, Mastenbroek, Mikko, Stihler

Verts/ALE: van Buitenen

Nedlagda röster: 51

ALDE: Bowles, Ek, Malmström

GUE/NGL: Adamou, Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Morgantini, Sjöstedt, Triantaphyllides

NI: Baco, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Hennicot-Schoepges, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Ouzký, Parish, Posselt, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: van den Burg, Goebbels, Groote, Martin David, Roth-Behrendt, Wiersma

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Jean Spautz, Lars Wohlin

Nej-röster:
  James Elles

31.   Betänkande Corbey A6-0235/2006

skäl S

Ja-röster: 533

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nej-röster: 81

ALDE: Hennis-Plasschaert, Maaten

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Goudin, Lundgren, Whittaker, Wise

PPE-DE: Maat

UEN: Krasts, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 12

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote, Salvini

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nej-röster:
  Gitte Seeberg

32.   Betänkande Corbey A6-0235/2006

resolution

Ja-röster: 563

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Romeva i Rueda, Smith, Trüpel, Voggenhuber

Nej-röster: 19

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Goudin, Lundgren, Whittaker, Wise

NI: Chruszcz, Giertych, Kilroy-Silk, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

Verts/ALE: Beer, Hammerstein Mintz

Nedlagda röster: 42

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Romagnoli, Salvini

PPE-DE: Reul

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Ždanoka

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nedlagda röster:
  Raül Romeva i Rueda

33.   Betänkande Hegyi A6-0233/2006

punkt 19

Ja-röster: 572

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 41

ALDE: Ek, Maaten, Malmström

GUE/NGL: Liotard, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Chruszcz, Giertych, Mote, Salvini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Fjellner, Hybášková, Ibrisagic

Verts/ALE: Auken, de Groen-Kouwenhoven, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith, Trüpel, Voggenhuber

Nedlagda röster: 5

NI: Borghezio, Kilroy-Silk

PPE-DE: De Veyrac, Hennicot-Schoepges

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Françoise Grossetête

Nej-röster:
  Gunnar Hökmark, Gitte Seeberg

34.   Betänkande Hegyi A6-0233/2006

resolution

Ja-röster: 448

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Bowis, Braghetto, Brepoels, Brok, Bushill-Matthews, Buzek, Casini, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Díaz de Mera García Consuegra, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fontaine, Freitas, Gál, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Itälä, Járóka, Kamall, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Koch, Kudrycka, Lamassoure, Langen, Langendries, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McMillan-Scott, Martens, Mathieu, Matsis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Parish, Peterle, Pirker, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Seeberg, Spautz, Stevenson, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wijkman, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 49

ALDE: Jensen

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Goudin, Louis, Lundgren, de Villiers, Wise, Wohlin, Železný

NI: Bobošíková, Chruszcz, Giertych, Kilroy-Silk, Mote, Salvini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Cabrnoch, Caspary, del Castillo Vera, Deß, Ebner, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Friedrich, Gräßle, de Grandes Pascual, Hökmark, Ibrisagic, Jeggle, Korhola, Lehne, Mauro, Montoro Romero, Nassauer, Ouzký, Pack, Pieper, Queiró, Radwan, Škottová, Strejček, Tajani, Ulmer, Weber Manfred, Zahradil

Nedlagda röster: 110

NI: Allister, Borghezio, Helmer, Piskorski

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Barsi-Pataky, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Březina, Busuttil, Casa, Castiglione, Coveney, De Blasio, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Ehler, Fatuzzo, Fernández Martín, Fraga Estévez, Gahler, Gaľa, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lauk, Lechner, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Pleštinská, Quisthoudt-Rowohl, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Stauner, Stubb, Sturdy, Toubon, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Françoise Grossetête, Anne E. Jensen, Luís Queiró, Gitte Seeberg, Claude Turmes

35.   Betänkande Mann A6-0248/2006

resolution

Ja-röster: 535

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Susta, Takkula, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Piotrowski, Rogalski, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sifunakis, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 18

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Tomczak, Wise, Železný

NI: Claeys, Dillen, Giertych, Kilroy-Silk, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

Nedlagda röster: 10

GUE/NGL: Adamou, Figueiredo, Guerreiro, Pflüger, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Borghezio

Verts/ALE: van Buitenen

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2006)0359

Begäran om fastställelse av Jannis Sakellarious immunitet

Europaparlamentets beslut om begäran om fastställelse av Jannis Sakellarious immunitet och privilegier (2006/2145(IMM))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av Jannis Sakellarious begäran om fastställelse av hans immunitet, med anledning av att en talan väckts mot honom vid en grekisk domstol, daterad den 6 juni 2006 och tillkännagiven i kammaren den 12 juni 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Jannis Sakellarious begäran om fastställelse av hans immunitet, med anledning av att en talan väckts mot honom vid en grekisk domstol, daterad den 6 juni 2006 och tillkännagiven i kammaren den 12 juni 2006,

| — | efter att ha hört Jannis Sakellariou i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Jannis Sakellariou i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 9 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965 och artikel 6.2 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet av den 20 september 1976, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 9 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965 och artikel 6.2 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet av den 20 september 1976,

| — | med beaktande av EG-domstolens domar av den 12 maj 1964 och 10 juli 1986 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-domstolens domar av den 12 maj 1964 och 10 juli 1986 (1),

| — | med beaktande av artiklarna 6.3 och 7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 6.3 och 7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0273/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0273/2006).

| A. | Jannis Sakellariou valdes till ledamot av Europaparlamentet i det femte Europaparlamentsvalet den 10-13 juni 1999, och Europaparlamentet granskade hans bevis den 15 december 1999 (2). |
| --- | --- |

A.

Jannis Sakellariou valdes till ledamot av Europaparlamentet i det femte Europaparlamentsvalet den 10-13 juni 1999, och Europaparlamentet granskade hans bevis den 15 december 1999 (2).

| B. | Europaparlamentets ledamöter får inte förhöras, kvarhållas eller lagföras på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt ämbete (3). |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentets ledamöter får inte förhöras, kvarhållas eller lagföras på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt ämbete (3).

| C. | Förbudet mot lagföring av av Europaparlamentets ledamöter omfattar även ett förbud mot civilrättslig lagföring, a fortiori när det yrkas på omfattande straffskadestånd (”punitive damages”). |
| --- | --- |

C.

Förbudet mot lagföring av av Europaparlamentets ledamöter omfattar även ett förbud mot civilrättslig lagföring, a fortiori när det yrkas på omfattande straffskadestånd (”punitive damages”).

| D. | Den 23 september 2003 beslutade Europaparlamentet att fastställa Jannis Sakellarious immunitet och privilegier i förhållande till den talan som väckts och att översända sitt beslut och det ansvariga utskottets betänkande till den behöriga grekiska domstolen. |
| --- | --- |

D.

Den 23 september 2003 beslutade Europaparlamentet att fastställa Jannis Sakellarious immunitet och privilegier i förhållande till den talan som väckts och att översända sitt beslut och det ansvariga utskottets betänkande till den behöriga grekiska domstolen.

| E. | Käranden fullföjde inte den talan som parlamentets beslut av den 23 september 2003 avser, och först efter det att Jannis Sakellariou hade lämnat sitt uppdrag som ledamot av Europaparlamentet väckte han på nytt talan genom en stämningsansökan av den 20 december 2005. |
| --- | --- |

E.

Käranden fullföjde inte den talan som parlamentets beslut av den 23 september 2003 avser, och först efter det att Jannis Sakellariou hade lämnat sitt uppdrag som ledamot av Europaparlamentet väckte han på nytt talan genom en stämningsansökan av den 20 december 2005.

| F. | Omständigheterna som omfattas av talan avser tydligt och klart ett yttrande som Jannis Sakellarious gjort under utövandet av sitt ämbete som ledamot av Europaparlamentet i den mening som avses i artikel 9 i protokollet om privilegier och immunitet. |
| --- | --- |

F.

Omständigheterna som omfattas av talan avser tydligt och klart ett yttrande som Jannis Sakellarious gjort under utövandet av sitt ämbete som ledamot av Europaparlamentet i den mening som avses i artikel 9 i protokollet om privilegier och immunitet.

| G. | Den immunitet som Europaparlamentets ledamöter åtnjuter i enlighet med artikel 9 i protokollet främjar själva parlamentet: Den är absolut och kan inte hävas. Dessutom fortsätter den att främja parlamentet även efter det att den berörda ledamoten lämnat sitt uppdrag. |
| --- | --- |

G.

Den immunitet som Europaparlamentets ledamöter åtnjuter i enlighet med artikel 9 i protokollet främjar själva parlamentet: Den är absolut och kan inte hävas. Dessutom fortsätter den att främja parlamentet även efter det att den berörda ledamoten lämnat sitt uppdrag.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att fastställa Jannis Sakellarious immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att fastställa Jannis Sakellarious immunitet och privilegier.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till tvistemålsavdelningen vid Atens underrätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till tvistemålsavdelningen vid Atens underrätt.

---

(1)  Mål 101/63, Wagner mot Fohrmann och Krier, svensk specialutgåva I, s. 203 och mål 149/85, Wybot mot Faure m.fl., svensk specialutgåva VIII, s. 703.

(2)  Europaparlamentets beslut om granskning av bevis från femte direkta valet till Europaparlamentet den 10-13 juni 1999 (EGT C 296, 18.10.2000, s. 93).

(3)  Artikel 9 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier.

P6_TA(2006)0360

Media och utveckling

Europaparlamentets resolution om medierna och utvecklingen (2006/2080(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av millennieutvecklingsmålen, som antogs den 8 september 2000 vid FN:s millennietoppmöte i New York, |
| --- | --- |

—

med beaktande av millennieutvecklingsmålen, som antogs den 8 september 2000 vid FN:s millennietoppmöte i New York,

| — | med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, som antogs av FN:s generalförsamling den 18 december 1979, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, som antogs av FN:s generalförsamling den 18 december 1979,

| — | med beaktande av Johannesburgförklaringen om hållbar utveckling, som antogs den 4 september 2002 vid FN:s världstoppmöte om hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Johannesburgförklaringen om hållbar utveckling, som antogs den 4 september 2002 vid FN:s världstoppmöte om hållbar utveckling,

| — | med beaktande av resolutionen om resultaten från det extraordinarie sammanträdet i FN:s generalförsamling den 5-9 juni 2000 på temat ”Kvinnor 2000: Jämställdhet, utveckling och fred för 2000-talet”, antagen av gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen den 12 oktober 2000 i Bryssel (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen om resultaten från det extraordinarie sammanträdet i FN:s generalförsamling den 5-9 juni 2000 på temat ”Kvinnor 2000: Jämställdhet, utveckling och fred för 2000-talet”, antagen av gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen den 12 oktober 2000 i Bryssel (1),

| — | med beaktande av resolutionen om funktionshindrades och äldre personers rättigheter i AVS-länderna, antagen av gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen den 1 november 2001 i Bryssel (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen om funktionshindrades och äldre personers rättigheter i AVS-länderna, antagen av gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen den 1 november 2001 i Bryssel (2),

| — | med beaktande av artikel 19 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, artikel 10 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna från 1950, artikel 13 i den amerikanska konventionen om de mänskliga rättigheterna från 1969 och artikel 9 i den afrikanska stadgan om människors och folks rättigheter från 1981, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 19 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, artikel 10 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna från 1950, artikel 13 i den amerikanska konventionen om de mänskliga rättigheterna från 1969 och artikel 9 i den afrikanska stadgan om människors och folks rättigheter från 1981,

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (3), vilket trädde i kraft den 1 april 2003, och särskilt artikel 43 som behandlar informations- och kommunikationsteknik och informationssamhället, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (3), vilket trädde i kraft den 1 april 2003, och särskilt artikel 43 som behandlar informations- och kommunikationsteknik och informationssamhället,

| — | med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingens resolution om framstegen med att uppnå allmän grundskoleutbildning och jämställdhet mellan könen i AVS-länderna enligt millennieutvecklingsmålen som antogs i Bamako den 21 april 2005 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingens resolution om framstegen med att uppnå allmän grundskoleutbildning och jämställdhet mellan könen i AVS-länderna enligt millennieutvecklingsmålen som antogs i Bamako den 21 april 2005 (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 juni 2001 om informations- och kommunikationsteknik och utvecklingsländerna (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 juni 2001 om informations- och kommunikationsteknik och utvecklingsländerna (5),

| — | med beaktande av den principförklaring och den handlingsplan som antogs i Genève den 12 december 2003 vid världstoppmötet om informationssamhället (WSIS), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den principförklaring och den handlingsplan som antogs i Genève den 12 december 2003 vid världstoppmötet om informationssamhället (WSIS),

| — | med beaktande av Dakar-deklarationen om främjande av AVS-ländernas kultur och kulturindustrier, som undertecknades av AVS-ländernas kulturministrar den 20 juni 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Dakar-deklarationen om främjande av AVS-ländernas kultur och kulturindustrier, som undertecknades av AVS-ländernas kulturministrar den 20 juni 2003,

| — | med beaktande av Tunisåtagandet som antogs den 18 november 2005 vid världstoppmötet om informationssamhället (WSIS), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Tunisåtagandet som antogs den 18 november 2005 vid världstoppmötet om informationssamhället (WSIS),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A6-0264/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A6-0264/2006), och av följande skäl:

| A. | Mediernas primära uppgift är att sprida information, en process genom vilken de på ett effektivt sätt informerar medborgarna om nyheter, politik och regeringarnas verksamhet. |
| --- | --- |

A.

Mediernas primära uppgift är att sprida information, en process genom vilken de på ett effektivt sätt informerar medborgarna om nyheter, politik och regeringarnas verksamhet.

| B. | Medierna är det viktigaste uttrycksmedlet för allmänhetens deltagande i beslutsprocessen. |
| --- | --- |

B.

Medierna är det viktigaste uttrycksmedlet för allmänhetens deltagande i beslutsprocessen.

| C. | Medierna spelar en särskilt viktig roll då människor skall göras medvetna om och få information om olika frågor. |
| --- | --- |

C.

Medierna spelar en särskilt viktig roll då människor skall göras medvetna om och få information om olika frågor.

| D. | Medierna kan bidra till ett lands utveckling, eftersom människors livskvalitet kan påverkas av informations- och kommunikationsteknik. Medierna kan på ett positivt sätt påverka människors mentalitet, kultur och det sociopolitiska maskineriet och formandet av medborgarnas samhälleliga och politiska medvetande kan leda till en mer representativ förvaltning. |
| --- | --- |

D.

Medierna kan bidra till ett lands utveckling, eftersom människors livskvalitet kan påverkas av informations- och kommunikationsteknik. Medierna kan på ett positivt sätt påverka människors mentalitet, kultur och det sociopolitiska maskineriet och formandet av medborgarnas samhälleliga och politiska medvetande kan leda till en mer representativ förvaltning.

| E. | En förbättring av informationsflödet och kommunikationstjänsterna är en förutsättning för att avskaffa fattigdomen. Yttrandefriheten, inbegripet tillgång till information och pressfrihet, är en grundläggande mänsklig rättighet som gör det möjligt för människor att kräva rätt till hälsa, en ren miljö och ett effektivt genomförande av strategier för fattigdomsminskning. |
| --- | --- |

E.

En förbättring av informationsflödet och kommunikationstjänsterna är en förutsättning för att avskaffa fattigdomen. Yttrandefriheten, inbegripet tillgång till information och pressfrihet, är en grundläggande mänsklig rättighet som gör det möjligt för människor att kräva rätt till hälsa, en ren miljö och ett effektivt genomförande av strategier för fattigdomsminskning.

| F. | Regeringars och mellanstatliga organs informationsblockeringar och olämpliga kommunikationsstrategier kan resultera i misstroende, förvrängningar och vilseledande information. |
| --- | --- |

F.

Regeringars och mellanstatliga organs informationsblockeringar och olämpliga kommunikationsstrategier kan resultera i misstroende, förvrängningar och vilseledande information.

| G. | År 2005 dödades 63 journalister och under år 2006 har hittills 27 journalister och 12 medieassistenter dödats medan 135 fortfarande är fängslade enligt statistiska uppgifter från yrkesorganisationer. |
| --- | --- |

G.

År 2005 dödades 63 journalister och under år 2006 har hittills 27 journalister och 12 medieassistenter dödats medan 135 fortfarande är fängslade enligt statistiska uppgifter från yrkesorganisationer.

| H. | Radio och television är viktiga informationsverktyg som är mer utbredda i utvecklingsländer än telefoner och Internet, och mycket effektivare än tidningar. |
| --- | --- |

H.

Radio och television är viktiga informationsverktyg som är mer utbredda i utvecklingsländer än telefoner och Internet, och mycket effektivare än tidningar.

| I. | Radio på landsbygden är ett grundläggande verktyg för rådgivningstjänsterna i jordbruksfrågor och utvecklingen på landsbygden. |
| --- | --- |

I.

Radio på landsbygden är ett grundläggande verktyg för rådgivningstjänsterna i jordbruksfrågor och utvecklingen på landsbygden.

| J. | Ett välinformerat och oberoende civilsamhälle (icke-statliga organisationer, yrkesorganisationer, oberoende medier, forskningsinstitutioner etc.) kan, genom att främja en öppen debatt och kräva en mer ansvarig regering, spela en viktig roll när det gäller att bryta den onda cirkeln av våld och korruption. |
| --- | --- |

J.

Ett välinformerat och oberoende civilsamhälle (icke-statliga organisationer, yrkesorganisationer, oberoende medier, forskningsinstitutioner etc.) kan, genom att främja en öppen debatt och kräva en mer ansvarig regering, spela en viktig roll när det gäller att bryta den onda cirkeln av våld och korruption.

| K. | Pressfrihet är en viktig förutsättning för utvecklingen och upprätthållandet av en öppen och ärlig regering, hållbar ekonomisk tillväxt och framsteg när det gäller social och politisk utveckling och stabilitet. |
| --- | --- |

K.

Pressfrihet är en viktig förutsättning för utvecklingen och upprätthållandet av en öppen och ärlig regering, hållbar ekonomisk tillväxt och framsteg när det gäller social och politisk utveckling och stabilitet.

| L. | Mer än 20 länder i Afrika har endast en tidning (medan det år 2004 fanns 1 456 dagstidningar i EU:s 25 medlemsstater), vilket inte är överraskande med tanke på det stora antalet analfabeter. |
| --- | --- |

L.

Mer än 20 länder i Afrika har endast en tidning (medan det år 2004 fanns 1 456 dagstidningar i EU:s 25 medlemsstater), vilket inte är överraskande med tanke på det stora antalet analfabeter.

| M. | I regioner där analfabetismen är mycket vanlig är radion den lämpligaste formen av kommunikationsteknik, eftersom den är tillgänglig för majoriteten av befolkningen och särskilt för grupper som har svårt att hävda sina medborgerliga rättigheter, såsom kvinnor, barn och ungdomar. |
| --- | --- |

M.

I regioner där analfabetismen är mycket vanlig är radion den lämpligaste formen av kommunikationsteknik, eftersom den är tillgänglig för majoriteten av befolkningen och särskilt för grupper som har svårt att hävda sina medborgerliga rättigheter, såsom kvinnor, barn och ungdomar.

| N. | Mindre än 30 procent av de TV-program som sänds i utvecklingsländer är egna produktioner och investeringsnivån inom området för television är väldigt låg. |
| --- | --- |

N.

Mindre än 30 procent av de TV-program som sänds i utvecklingsländer är egna produktioner och investeringsnivån inom området för television är väldigt låg.

| O. | Biografer i utvecklingsländer har registrerat mycket höga publiksiffror under de senaste åren. |
| --- | --- |

O.

Biografer i utvecklingsländer har registrerat mycket höga publiksiffror under de senaste åren.

| P. | Informations- och kommunikationsteknik kan användas på många sätt för att stödja utbildningen i utvecklingsländer och bryta isoleringen (särskilt tack vare satellitteknik), medan mer traditionella former av informations- och kommunikationsteknik (radio och television) vid flera tillfällen visat sig framgångsrika och prismässigt konkurrenskraftiga i distansutbildning. |
| --- | --- |

P.

Informations- och kommunikationsteknik kan användas på många sätt för att stödja utbildningen i utvecklingsländer och bryta isoleringen (särskilt tack vare satellitteknik), medan mer traditionella former av informations- och kommunikationsteknik (radio och television) vid flera tillfällen visat sig framgångsrika och prismässigt konkurrenskraftiga i distansutbildning.

| Q. | Datoriseringen har avsevärt förbättrat journalisternas arbete och gemensamma datornätverk mellan olika avdelningar har medfört stora tidsbesparingar. Internetförbindelser underlättar också journalisters arbete och gör det möjligt för dem att använda sig av mer varierande källor och kompletterande uppgifter samt rapporter inom området. |
| --- | --- |

Q.

Datoriseringen har avsevärt förbättrat journalisternas arbete och gemensamma datornätverk mellan olika avdelningar har medfört stora tidsbesparingar. Internetförbindelser underlättar också journalisters arbete och gör det möjligt för dem att använda sig av mer varierande källor och kompletterande uppgifter samt rapporter inom området.

| 1. | Europaparlamentet erkänner mediernas viktiga roll i samband med regeringars öppenhet, ansvarsskyldighet och allmänhetens insyn i vad beslutsfattare som innehar makten gör, genom att de kan belysa misslyckade politiska åtgärder, dålig förvaltning av statliga tjänstemän, korruption inom rättsväsendet och skandaler inom företagssektorn. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet erkänner mediernas viktiga roll i samband med regeringars öppenhet, ansvarsskyldighet och allmänhetens insyn i vad beslutsfattare som innehar makten gör, genom att de kan belysa misslyckade politiska åtgärder, dålig förvaltning av statliga tjänstemän, korruption inom rättsväsendet och skandaler inom företagssektorn.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen, medlemsstaterna, anslutningsländerna och AVSländerna att involvera organisationer inom det civila samhället, inbegripet privata företag och särskilt medierna, för att uppnå utvecklingsmålen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen, medlemsstaterna, anslutningsländerna och AVSländerna att involvera organisationer inom det civila samhället, inbegripet privata företag och särskilt medierna, för att uppnå utvecklingsmålen.

| 3. | Europaparlamentet anser det vara viktigt att ytterligare förbättra dialogen och samrådet mellan lokala icke-statliga aktörer och nationella myndigheter i utvecklingsländer inom centrala områden, såsom medier, i syfte att främja offentliga institutioners kompetens, öka deras ansvarsskyldighet och öppenhet och höja den offentliga sektorns effektivitet när det gäller att dels tillämpa principerna om respekten för mänskliga rättigheter och goda styrelseformer, dels bekämpa korruption. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser det vara viktigt att ytterligare förbättra dialogen och samrådet mellan lokala icke-statliga aktörer och nationella myndigheter i utvecklingsländer inom centrala områden, såsom medier, i syfte att främja offentliga institutioners kompetens, öka deras ansvarsskyldighet och öppenhet och höja den offentliga sektorns effektivitet när det gäller att dels tillämpa principerna om respekten för mänskliga rättigheter och goda styrelseformer, dels bekämpa korruption.

| 4. | Europaparlamentet framhåller vikten av att se till att yttrande- och kommunikationsfrihet mer systematiskt integreras i den utvecklingspolitiska dagordningens strategier och finansieringsåtgärder. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet framhåller vikten av att se till att yttrande- och kommunikationsfrihet mer systematiskt integreras i den utvecklingspolitiska dagordningens strategier och finansieringsåtgärder.

| 5. | Europaparlamentet understryker hur viktiga medierna är när det gäller att främja respekten för kulturell mångfald och den kulturella utvecklingen på det nationella och internationella planet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker hur viktiga medierna är när det gäller att främja respekten för kulturell mångfald och den kulturella utvecklingen på det nationella och internationella planet.

| 6. | Europaparlamentet begär att mediernas roll inte skall inskränkas till traditionella modeller, utan att alternativa medier och informella kommunikationskanaler skall stärkas och inkluderas i infrastrukturrelaterade utvecklingsplaner. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet begär att mediernas roll inte skall inskränkas till traditionella modeller, utan att alternativa medier och informella kommunikationskanaler skall stärkas och inkluderas i infrastrukturrelaterade utvecklingsplaner.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare betona och stödja program inom medieområdet, vilka bidrar till att






  — | förbättra tillgången till information för särskilda grupper i samhället, såsom kvinnor, ungdomar, minoriteter, internt tvångsförflyttade personer och funktionshindrade, |
| --- | --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare betona och stödja program inom medieområdet, vilka bidrar till att

—

förbättra tillgången till information för särskilda grupper i samhället, såsom kvinnor, ungdomar, minoriteter, internt tvångsförflyttade personer och funktionshindrade,

| — | utveckla pluralismen inom mediesektorn, |
| --- | --- |

—

utveckla pluralismen inom mediesektorn,

| — | utbilda radiojournalister och journalister som arbetar med tryckta medier, |
| --- | --- |

—

utbilda radiojournalister och journalister som arbetar med tryckta medier,

| — | utbilda journalister i utvecklingsländer i samarbete med FN-organisationer, såsom Unicef och Unesco, och internationella journalistorganisationer, såsom Internationella journalistfederationen (IFJ) och BBC World Service Trust, |
| --- | --- |

—

utbilda journalister i utvecklingsländer i samarbete med FN-organisationer, såsom Unicef och Unesco, och internationella journalistorganisationer, såsom Internationella journalistfederationen (IFJ) och BBC World Service Trust,

| — | utarbeta informationskampanjer riktade till allmänheten för att öka medvetenheten hos särskilda målgrupper, |
| --- | --- |

—

utarbeta informationskampanjer riktade till allmänheten för att öka medvetenheten hos särskilda målgrupper,

| — | öka effektiviteten hos det humanitära biståndet. |
| --- | --- |

—

öka effektiviteten hos det humanitära biståndet.

| 8. | Europaparlamentet anser att icke-statliga medier mer systematiskt bör integreras i finansieringsprogram med utvecklingsmandat. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att icke-statliga medier mer systematiskt bör integreras i finansieringsprogram med utvecklingsmandat.

| 9. | Europaparlamentet begär att kvinnor skall ha god tillgång till medier för att de i ökad utsträckning skall kunna delta i produktionen och bidra till den ekonomiska utvecklingen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet begär att kvinnor skall ha god tillgång till medier för att de i ökad utsträckning skall kunna delta i produktionen och bidra till den ekonomiska utvecklingen.

| 10. | Europaparlamentet betonar vikten av att betrakta unga människor som en avgörande grupp när det gäller att underlätta och organisera informations- och kommunikationsmekanismer i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar vikten av att betrakta unga människor som en avgörande grupp när det gäller att underlätta och organisera informations- och kommunikationsmekanismer i utvecklingsländer.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar och stöder sådana evenemang som






  — | Europeiska utvecklingsdagar, som anordnas av kommissionen, som ett verktyg för att ytterligare öka allmänhetens medvetenhet och öka insynen i syfte att bättre utnyttja utvecklingsstödet, |
| --- | --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar och stöder sådana evenemang som

—

Europeiska utvecklingsdagar, som anordnas av kommissionen, som ett verktyg för att ytterligare öka allmänhetens medvetenhet och öka insynen i syfte att bättre utnyttja utvecklingsstödet,

| — | World Congress Communication for Development, som anordnas av Världsbanken och hålls i Rom den 25-27 oktober 2006, |
| --- | --- |

—

World Congress Communication for Development, som anordnas av Världsbanken och hålls i Rom den 25-27 oktober 2006,

| — | Lorenzo Natali-priset, genom vilket kommissionen erbjuder stöd åt journalister från tidningar och tidskrifter, vilka utsatts för allvarlig diskriminering när de rapporterat om mänskliga rättigheter och demokrati i utvecklingsländer och |
| --- | --- |

—

Lorenzo Natali-priset, genom vilket kommissionen erbjuder stöd åt journalister från tidningar och tidskrifter, vilka utsatts för allvarlig diskriminering när de rapporterat om mänskliga rättigheter och demokrati i utvecklingsländer och

| — | studie- eller informationsbesök i samarbete med kansliet för EU:s höge representant för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, Javier Solana, och lokala journalister i områden där andra uppdrag inom ramen för GUSP utförs (västra Balkan, Ukraina, Moldavien etc.) samt journalistbesök i samband med valbevakning (till exempel till Kongo). |
| --- | --- |

—

studie- eller informationsbesök i samarbete med kansliet för EU:s höge representant för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, Javier Solana, och lokala journalister i områden där andra uppdrag inom ramen för GUSP utförs (västra Balkan, Ukraina, Moldavien etc.) samt journalistbesök i samband med valbevakning (till exempel till Kongo).

| 12. | Europaparlamentet stöder all sådan politik från regeringshåll som främjar statligt finansierade radiosändningar, kommersiell radio, lokal närradio och radio på landsbygden, eftersom dessa former av kommunikation allmänt anses vara de allra lämpligaste och de mest kostnadseffektiva verktygen för att främja information och kommunikation för utveckling. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet stöder all sådan politik från regeringshåll som främjar statligt finansierade radiosändningar, kommersiell radio, lokal närradio och radio på landsbygden, eftersom dessa former av kommunikation allmänt anses vara de allra lämpligaste och de mest kostnadseffektiva verktygen för att främja information och kommunikation för utveckling.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, vid framväxande konflikter, i högre grad uppmärksamma och öka det allra mest direkta ekonomiska stödet till oberoende medier. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, vid framväxande konflikter, i högre grad uppmärksamma och öka det allra mest direkta ekonomiska stödet till oberoende medier.

| 14. | Europaparlamentet betonar mediernas roll när det gäller att utbilda människor i utvecklingsländer, särskilt i fråga om hälsovård (sexuell och reproduktiv hälsa, malaria m.m.), sysselsättning, jordbruk, handel och en hållbar miljö, såsom den roll som BBC World Service Trust har för användningen av kommunikation för att främja utveckling. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar mediernas roll när det gäller att utbilda människor i utvecklingsländer, särskilt i fråga om hälsovård (sexuell och reproduktiv hälsa, malaria m.m.), sysselsättning, jordbruk, handel och en hållbar miljö, såsom den roll som BBC World Service Trust har för användningen av kommunikation för att främja utveckling.

| 15. | Europaparlamentet förstår problemet med ”personfixering” av nyheter, vilket kan manipulera både publiken i utvecklingsländer och i västvärlden. Parlamentet uppmanar organisationer som utbildar journalister att fästa särskild vikt vid målet att uppnå en minimilön för personer som jobbar inom mediesektorn, vilket skulle göra dem mindre sårbara för korruption. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet förstår problemet med ”personfixering” av nyheter, vilket kan manipulera både publiken i utvecklingsländer och i västvärlden. Parlamentet uppmanar organisationer som utbildar journalister att fästa särskild vikt vid målet att uppnå en minimilön för personer som jobbar inom mediesektorn, vilket skulle göra dem mindre sårbara för korruption.

| 16. | Europaparlamentet inser att oberoende och professionella medier, genom att utveckla en kultur för kritik där människor är mindre ängsliga för att ifrågasätta regeringens åtgärder, har en nyckelroll när det gäller att tillhandahålla kunskap och ge marginaliserade befolkningsgrupper en röst. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet inser att oberoende och professionella medier, genom att utveckla en kultur för kritik där människor är mindre ängsliga för att ifrågasätta regeringens åtgärder, har en nyckelroll när det gäller att tillhandahålla kunskap och ge marginaliserade befolkningsgrupper en röst.

| 17. | Europaparlamentet stöder icke-statliga organisationer och stiftelser som investerar i utbildning för journalister i utvecklingsländer och som förbättrar arbetsförhållandena i mediesektorn så att de yrkesverksamma ges en reell möjlighet att utföra sitt arbete tryggt och självständigt. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet stöder icke-statliga organisationer och stiftelser som investerar i utbildning för journalister i utvecklingsländer och som förbättrar arbetsförhållandena i mediesektorn så att de yrkesverksamma ges en reell möjlighet att utföra sitt arbete tryggt och självständigt.

| 18. | Europaparlamentet understryker vikten av att utveckla samhällelig och utbildningsmässig infrastruktur genom att investera i bättre läromedel och bidra till medieprogram som också har ett didaktiskt innehåll. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker vikten av att utveckla samhällelig och utbildningsmässig infrastruktur genom att investera i bättre läromedel och bidra till medieprogram som också har ett didaktiskt innehåll.

| 19. | Europaparlamentet stöder mediernas roll i fredsprocessen och i den situation som råder efter en konflikt genom att informera allmänheten om fredsavtal och deras innebörd och därmed underlätta allmänhetens deltagande. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet stöder mediernas roll i fredsprocessen och i den situation som råder efter en konflikt genom att informera allmänheten om fredsavtal och deras innebörd och därmed underlätta allmänhetens deltagande.

| 20. | Europaparlamentet betonar massmediernas avgörande roll, både i samband med skyddet av mänskliga rättigheter i utvecklingsländer och när det gäller att höja medvetenheten hos allmänheten i de västliga länderna, vilket i förlängningen inverkar på dess bidrag till det humanitära biståndet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar massmediernas avgörande roll, både i samband med skyddet av mänskliga rättigheter i utvecklingsländer och när det gäller att höja medvetenheten hos allmänheten i de västliga länderna, vilket i förlängningen inverkar på dess bidrag till det humanitära biståndet.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar regeringar och myndigheter runtom i världen att utreda och straffa personer som är ansvariga för attacker mot mediearbetare, så att våld mot journalister inte längre kan utövas ostraffat, samt att vidta de åtgärder som krävs för att journalister skall kunna fortsätta att förse medborgarna med den viktiga kunskap och objektiva information som följer av en fri och oberoende press. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar regeringar och myndigheter runtom i världen att utreda och straffa personer som är ansvariga för attacker mot mediearbetare, så att våld mot journalister inte längre kan utövas ostraffat, samt att vidta de åtgärder som krävs för att journalister skall kunna fortsätta att förse medborgarna med den viktiga kunskap och objektiva information som följer av en fri och oberoende press.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, till medlemsstaternas och anslutningsländernas regeringar och parlament, samt till AVS-EU:s ministerråd, FN:s generalsekreterare och Världsbankens ordförande. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, till medlemsstaternas och anslutningsländernas regeringar och parlament, samt till AVS-EU:s ministerråd, FN:s generalsekreterare och Världsbankens ordförande.

---

(1)  EGT C 64, 28.2.2001, s. 49.

(2)  EGT C 78, 2.4.2002, s. 64.

(3)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3. Avtalet senast ändrat genom avtal om ändring av partnerskapsavtalet (EUT L 209, 11.8.2005, s. 27).

(4)  EUT C 272, 3.11.2005, s.17.

(5)  EGT C 53 E, 28.2.2002, s.121.

P6_TA(2006)0361

Den europeiska dimensionen i skolutbildningen

Europaparlamentets resolution om initiativ för att komplettera läroplaner genom lämpliga stödåtgärder för att införliva den europeiska dimensionen (2006/2041(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 149 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 149 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av resolutionen för att stärka utbildningens europeiska dimension (1) som Europeiska rådet och utbildningsministrarna antog under sitt möte i rådet den 24 maj 1988, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen för att stärka utbildningens europeiska dimension (1) som Europeiska rådet och utbildningsministrarna antog under sitt möte i rådet den 24 maj 1988,

| — | med beaktande av grönboken om utbildningens europeiska dimension (KOM(1993)0457), |
| --- | --- |

—

med beaktande av grönboken om utbildningens europeiska dimension (KOM(1993)0457),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om en ny ramstrategi för flerspråkighet (KOM(2005) 0596), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om en ny ramstrategi för flerspråkighet (KOM(2005) 0596),

| — | med beaktande av rådets och kommissionens gemensamma delrapport om genomförandet av det detaljerade arbetsprogrammet om uppföljningen av målen för utbildningssystemen i Europa ”Utbildning 2010”: Snabba reformer krävs om Lissabonstrategin skall lyckas (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets och kommissionens gemensamma delrapport om genomförandet av det detaljerade arbetsprogrammet om uppföljningen av målen för utbildningssystemen i Europa ”Utbildning 2010”: Snabba reformer krävs om Lissabonstrategin skall lyckas (2),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A6-0267/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A6-0267/2006), och av följande skäl:

| A. | Den europeiska dimensionen har under de senaste årtiondena blivit en allt viktigare aspekt av utbildningen, särskilt i nationella läroplaner. |
| --- | --- |

A.

Den europeiska dimensionen har under de senaste årtiondena blivit en allt viktigare aspekt av utbildningen, särskilt i nationella läroplaner.

| B. | Europaparlamentet har redan blivit aktivt på detta område, i synnerhet genom utfrågningen om den europeiska dimensionen i historieundervisningen den 7 april 2004. |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentet har redan blivit aktivt på detta område, i synnerhet genom utfrågningen om den europeiska dimensionen i historieundervisningen den 7 april 2004.

| C. | Initiativ har redan tagits av nationella myndigheter i medlemsstater som Österrike, Tyskland, Portugal, Nederländerna, Förenade kungariket, Slovenien och Spanien när det gäller frågan om Europas plats i utbildningen. Ett stort antal initiativ har också tagits av icke-statliga organisationer på detta område. |
| --- | --- |

C.

Initiativ har redan tagits av nationella myndigheter i medlemsstater som Österrike, Tyskland, Portugal, Nederländerna, Förenade kungariket, Slovenien och Spanien när det gäller frågan om Europas plats i utbildningen. Ett stort antal initiativ har också tagits av icke-statliga organisationer på detta område.

| D. | Den språkliga aspekten verkar vara grundläggande för att stärka den europeiska dimensionen eftersom kunskaper i främmande språk är en del av de grundläggande färdigheterna hos en vanlig europeisk medborgare som bor, studerar, arbetar och rör sig inom Europeiska unionen. |
| --- | --- |

D.

Den språkliga aspekten verkar vara grundläggande för att stärka den europeiska dimensionen eftersom kunskaper i främmande språk är en del av de grundläggande färdigheterna hos en vanlig europeisk medborgare som bor, studerar, arbetar och rör sig inom Europeiska unionen.

| E. | Det finns skillnader mellan och inom medlemsstater när det gäller att införliva den europeiska dimensionen i utbildningen. |
| --- | --- |

E.

Det finns skillnader mellan och inom medlemsstater när det gäller att införliva den europeiska dimensionen i utbildningen.

| F. | Comenius- och Lingua-programmen bör uppmärksammas i detta avseende. |
| --- | --- |

F.

Comenius- och Lingua-programmen bör uppmärksammas i detta avseende.

| G. | Den information om Europa som ges till elever, lärare och studenter varierar stort från land till land. Insatser måste göras för att komma fram till en gemensam förståelse av historien och en definition av europeiska värden. |
| --- | --- |

G.

Den information om Europa som ges till elever, lärare och studenter varierar stort från land till land. Insatser måste göras för att komma fram till en gemensam förståelse av historien och en definition av europeiska värden.

| H. | De främsta hindren är bland annat den fortfarande ringa omfattningen av gränsöverskridande program och initiativ, bristen på samordning mellan initiativen, bristen på synlighet och tillgänglighet samt otillräckliga eller olämpliga redskap för att utföra dessa uppgifter. |
| --- | --- |

H.

De främsta hindren är bland annat den fortfarande ringa omfattningen av gränsöverskridande program och initiativ, bristen på samordning mellan initiativen, bristen på synlighet och tillgänglighet samt otillräckliga eller olämpliga redskap för att utföra dessa uppgifter.

| I. | För närvarande står lärarna inför många hinder och svårigheter när det gäller att införliva den europeiska dimensionen i sin undervisning bland annat på grund av bristen på aktuellt och högkvalitativt informations- och undervisningsmaterial om EU tillgängligt på alla EU-språk, och EU bör ge stöd i detta arbete. |
| --- | --- |

I.

För närvarande står lärarna inför många hinder och svårigheter när det gäller att införliva den europeiska dimensionen i sin undervisning bland annat på grund av bristen på aktuellt och högkvalitativt informations- och undervisningsmaterial om EU tillgängligt på alla EU-språk, och EU bör ge stöd i detta arbete.

| 1. | Parlamentet anser att alla utbildningssystem bör garantera att deras elever efter avslutad gymnasieutbildning har den kunskap och de färdigheter som de enligt respektive utbildningsmyndighet behöver för att förbereda sig inför rollen som medborgare och medlemmar i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

1.

Parlamentet anser att alla utbildningssystem bör garantera att deras elever efter avslutad gymnasieutbildning har den kunskap och de färdigheter som de enligt respektive utbildningsmyndighet behöver för att förbereda sig inför rollen som medborgare och medlemmar i Europeiska unionen.

| 2. | Europaparlamentet understryker vikten av att ge alla medlemsstater en klarare och mer enhetlig definition av betydelsen, innebörden och omfattningen av den europeiska dimensionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker vikten av att ge alla medlemsstater en klarare och mer enhetlig definition av betydelsen, innebörden och omfattningen av den europeiska dimensionen.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet och utbildningsministrarna att aktualisera ovannämnda resolution och i synnerhet ta hänsyn till de utvidgningar av EU som har skett sedan dess. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet och utbildningsministrarna att aktualisera ovannämnda resolution och i synnerhet ta hänsyn till de utvidgningar av EU som har skett sedan dess.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar rådet att erkänna den europeiska dimensionens två olika aspekter: för det första tillgången till information om EU, dess institutioner, metoder, praxis och initiativ, för det andra kunskapen om Europas gemensamma historia och kulturella arv, utveckling av språkfärdigheter och kunskap om aktuella händelser i Europa, och allt detta kan komplettera de nationella läroplanerna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar rådet att erkänna den europeiska dimensionens två olika aspekter: för det första tillgången till information om EU, dess institutioner, metoder, praxis och initiativ, för det andra kunskapen om Europas gemensamma historia och kulturella arv, utveckling av språkfärdigheter och kunskap om aktuella händelser i Europa, och allt detta kan komplettera de nationella läroplanerna.

| 5. | Europaparlamentet betonar vikten av att använda multimedia och Internet som hjälpmedel i en modern undervisning när det gäller att införliva den europeiska dimensionen i läroplanerna. Parlamentet rekommenderar till exempel att en flerspråkig Internettjänst inrättas som visar på bästa metoder, ger stöd i undervisningen och fungerar som en plattform för erfarenhetsutbyte. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar vikten av att använda multimedia och Internet som hjälpmedel i en modern undervisning när det gäller att införliva den europeiska dimensionen i läroplanerna. Parlamentet rekommenderar till exempel att en flerspråkig Internettjänst inrättas som visar på bästa metoder, ger stöd i undervisningen och fungerar som en plattform för erfarenhetsutbyte.

| 6. | Europaparlamentet insisterar på en fortsatt förbättring av språkundervisningen, till exempel inom Comenius som utgör en del av programmet för livslångt lärande, och konstaterar vidare att det är svårt i vissa medlemsstater, särskilt för människor med engelska som modersmål, att upprätthålla tillräckligt intresse och tillräcklig motivation för att lära sig andra europeiska språk och på så sätt stärka den ömsesidiga förståelsen och empatin i Europa. Att lära sig grannländernas språk är särskilt viktigt i detta sammanhang. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet insisterar på en fortsatt förbättring av språkundervisningen, till exempel inom Comenius som utgör en del av programmet för livslångt lärande, och konstaterar vidare att det är svårt i vissa medlemsstater, särskilt för människor med engelska som modersmål, att upprätthålla tillräckligt intresse och tillräcklig motivation för att lära sig andra europeiska språk och på så sätt stärka den ömsesidiga förståelsen och empatin i Europa. Att lära sig grannländernas språk är särskilt viktigt i detta sammanhang.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja flerspråkighet genom att erbjuda undervisning i fler språk än de som lärs ut i dag och att införa undervisning i åtminstone två främmande språk på ett tidigt stadium i skolorna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja flerspråkighet genom att erbjuda undervisning i fler språk än de som lärs ut i dag och att införa undervisning i åtminstone två främmande språk på ett tidigt stadium i skolorna.

| 8. | Europaparlamentet föreslår att man analyserar var Lissabonstrategin har misslyckats att åstadkomma de åsyftade resultaten på detta område, och att man upprättar en lista på åtgärder som det anses vara absolut nödvändigt att medlemsstaternas regeringar genomför för att de överenskomna ekonomiska förbättringarna skall kunna uppnås. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet föreslår att man analyserar var Lissabonstrategin har misslyckats att åstadkomma de åsyftade resultaten på detta område, och att man upprättar en lista på åtgärder som det anses vara absolut nödvändigt att medlemsstaternas regeringar genomför för att de överenskomna ekonomiska förbättringarna skall kunna uppnås.

| 9. | Europaparlamentet rekommenderar ett utbyte av bästa metoder när det gäller språkundervisning och ett införlivande av den europeiska dimensionen i undervisningen för att se till att de nuvarande initiativen, även de som inleddes före 2004, får spridning i alla EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet rekommenderar ett utbyte av bästa metoder när det gäller språkundervisning och ett införlivande av den europeiska dimensionen i undervisningen för att se till att de nuvarande initiativen, även de som inleddes före 2004, får spridning i alla EU:s medlemsstater.

| 10. | Europaparlamentet föreslår att utbyten av relevant information, projekt, studenter och lärare organiseras mellan de 10 nya och 15 äldre medlemsstaterna som en viktig aspekt för att garantera att den senaste utvidgningen av EU blir framgångsrik. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet föreslår att utbyten av relevant information, projekt, studenter och lärare organiseras mellan de 10 nya och 15 äldre medlemsstaterna som en viktig aspekt för att garantera att den senaste utvidgningen av EU blir framgångsrik.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar rådet att fundera över huruvida användbara och relevanta undervisningsresurser som ”Europeiska skoldatanätet”, att lära sig samarbete och innovation samt verktyg som ”Europa i skolan” behöver stöd i form av ytterligare resurser och huruvida lärarna vet hur man får tillgång till relevant information, för att stärka den europeiska dimensionen i undervisningen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar rådet att fundera över huruvida användbara och relevanta undervisningsresurser som ”Europeiska skoldatanätet”, att lära sig samarbete och innovation samt verktyg som ”Europa i skolan” behöver stöd i form av ytterligare resurser och huruvida lärarna vet hur man får tillgång till relevant information, för att stärka den europeiska dimensionen i undervisningen.

| 12. | Europaparlamentet föreslår att kurser främjas som skall ge lärare den nödvändiga förståelsen för Europarelaterade frågor så att de kan komplettera sin undervisning i nationell och lokal medvetenhet med en europeisk dimension. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet föreslår att kurser främjas som skall ge lärare den nödvändiga förståelsen för Europarelaterade frågor så att de kan komplettera sin undervisning i nationell och lokal medvetenhet med en europeisk dimension.

| 13. | Europaparlamentet understryker att den europeiska dimensionen kompletterar den nationella dimensionen men varken ersätter eller undantränger den. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker att den europeiska dimensionen kompletterar den nationella dimensionen men varken ersätter eller undantränger den.

| 14. | Europaparlamentet understryker behovet av att uppdatera befintliga dokument, i synnerhet den ofullständiga tematiska så kallade Eurydikebibliografin från 1996. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker behovet av att uppdatera befintliga dokument, i synnerhet den ofullständiga tematiska så kallade Eurydikebibliografin från 1996.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT C 177, 6.7.1988, s. 5.

(2)  EUT C 104, 30.4.2004, s. 1.

P6_TA(2006)0362

Renare luft i Europa ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om luftkvalitet och renare luft i Europa (KOM(2005)0447 - C6-0356/2005 - 2005/0183(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0447) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0447) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 175 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0356/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 175 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0356/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0234/ 2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0234/ 2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2005)0183

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 26 september 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG om luftkvalitet och renare luft i Europa

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | I gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram, antaget genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 (4), fastställs att det är nödvändigt att minska föroreningarna till en nivå som minimerar de skadliga effekterna på människors hälsa, med särskilt beaktande av känsliga befolkningsgrupper, och på miljön som helhet, att förbättra övervakningen och bedömningen av luftkvaliteten och nedfallet av föroreningar samt att tillhandahålla information till allmänheten. |
| --- | --- |

(1)

I gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram, antaget genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 (4), fastställs att det är nödvändigt att minska föroreningarna till en nivå som minimerar de skadliga effekterna på människors hälsa, med särskilt beaktande av känsliga befolkningsgrupper, och på miljön som helhet, att förbättra övervakningen och bedömningen av luftkvaliteten och nedfallet av föroreningar samt att tillhandahålla information till allmänheten.

| (2) | För att skydda människors hälsa och miljön som helhet är det särskilt viktigt att bekämpa utsläpp av föroreningar vid källan. Därför
  bör utsläpp av skadliga luftföroreningar undvikas, förebyggas eller minskas
  . I detta syfte bör Europeiska kommissionen omgående fastställa
  lämpliga
  utsläppsregler för alla relevanta föroreningskällor
  med beaktande av Världshälsoorganisationens normer, riktlinjer och program
  för luftkvalitet
  . |
| --- | --- |

(2)

För att skydda människors hälsa och miljön som helhet är det särskilt viktigt att bekämpa utsläpp av föroreningar vid källan. Därför
  bör utsläpp av skadliga luftföroreningar undvikas, förebyggas eller minskas
  . I detta syfte bör Europeiska kommissionen omgående fastställa
  lämpliga
  utsläppsregler för alla relevanta föroreningskällor
  med beaktande av Världshälsoorganisationens normer, riktlinjer och program
  för luftkvalitet
  .

| (3) | Följande rättsakter måste genomgå en omfattande revidering för att ta hänsyn till den senaste utvecklingen på hälsoområdet, de senaste vetenskapliga rönen och till medlemsstaternas erfarenheter: rådets direktiv 96/62/EG av den 27 september 1996 om utvärdering och säkerställande av luftkvaliteten (5), rådets direktiv 1999/30/EG av den 22 april 1999 om gränsvärden för svaveldioxid, kvävedioxid och kväveoxider, partiklar och bly i luften (6), Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/69/EG av den 16 november 2000 om gränsvärden för bensen och koloxid i luften (7), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/3/EG av den 12 februari 2002 om ozon i luften (8) och rådets beslut 97/101/ EG av den 27 januari 1997 om inrättande av ett ömsesidigt utbyte av information och uppgifter från nätverk och enskilda stationer som mäter luftförorening i medlemsstaterna (9). För att lagstiftningen skall bli tydligare och enklare och för att förbättra den administrativa effektiviteten bör dessa fem rättsakter ersättas av ett enda direktiv. |
| --- | --- |

(3)

Följande rättsakter måste genomgå en omfattande revidering för att ta hänsyn till den senaste utvecklingen på hälsoområdet, de senaste vetenskapliga rönen och till medlemsstaternas erfarenheter: rådets direktiv 96/62/EG av den 27 september 1996 om utvärdering och säkerställande av luftkvaliteten (5), rådets direktiv 1999/30/EG av den 22 april 1999 om gränsvärden för svaveldioxid, kvävedioxid och kväveoxider, partiklar och bly i luften (6), Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/69/EG av den 16 november 2000 om gränsvärden för bensen och koloxid i luften (7), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/3/EG av den 12 februari 2002 om ozon i luften (8) och rådets beslut 97/101/ EG av den 27 januari 1997 om inrättande av ett ömsesidigt utbyte av information och uppgifter från nätverk och enskilda stationer som mäter luftförorening i medlemsstaterna (9). För att lagstiftningen skall bli tydligare och enklare och för att förbättra den administrativa effektiviteten bör dessa fem rättsakter ersättas av ett enda direktiv.

| (4) | Så snart tillräckliga erfarenheter har erhållits av genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/107/EG av den 15 december 2004 om arsenik, kadmium, kvicksilver, nickel och polycykliska aromatiska kolväten i luften (10) bör möjligheten att sammanföra bestämmelserna i det direktivet med bestämmelserna i detta direktiv undersökas närmare. |
| --- | --- |

(4)

Så snart tillräckliga erfarenheter har erhållits av genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/107/EG av den 15 december 2004 om arsenik, kadmium, kvicksilver, nickel och polycykliska aromatiska kolväten i luften (10) bör möjligheten att sammanföra bestämmelserna i det direktivet med bestämmelserna i detta direktiv undersökas närmare.

| (5) | Gemensamma metoder för utvärdering av luftkvaliteten bör användas i enlighet med gemensamma utvärderingskriterier. Vid utvärderingen av luftkvaliteten bör hänsyn också tas till storleken på den befolkning och de ekosystem som exponeras för luftföroreningarna. Varje medlemsstats territorium bör därför delas in i zoner eller tätbebyggelse som skall spegla befolkningstätheten. |
| --- | --- |

(5)

Gemensamma metoder för utvärdering av luftkvaliteten bör användas i enlighet med gemensamma utvärderingskriterier. Vid utvärderingen av luftkvaliteten bör hänsyn också tas till storleken på den befolkning och de ekosystem som exponeras för luftföroreningarna. Varje medlemsstats territorium bör därför delas in i zoner eller tätbebyggelse som skall spegla befolkningstätheten.

| (6) | När det är möjligt bör modeller för hur föroreningar sprids användas, så att koncentrationernas geografiska fördelning kan utläsas ur punktdata. Detta skulle kunna tjäna som underlag för beräkningen av den kollektiva exponeringen hos befolkningen i ett område. |
| --- | --- |

(6)

När det är möjligt bör modeller för hur föroreningar sprids användas, så att koncentrationernas geografiska fördelning kan utläsas ur punktdata. Detta skulle kunna tjäna som underlag för beräkningen av den kollektiva exponeringen hos befolkningen i ett område.

| (7) | För att den information som samlas in om luftföroreningar skall vara tillräckligt representativ och jämförbar i hela gemenskapen är det viktigt att man vid utvärderingen av luftkvaliteten använder standardiserade mätmetoder och gemensamma kriterier för antalet mätstationer och deras placering. Luftkvaliteten kan också utvärderas med hjälp av andra metoder än mätningar och det är därför nödvändigt att fastställa kriterier för användningen av sådana metoder och för deras noggrannhet. |
| --- | --- |

(7)

För att den information som samlas in om luftföroreningar skall vara tillräckligt representativ och jämförbar i hela gemenskapen är det viktigt att man vid utvärderingen av luftkvaliteten använder standardiserade mätmetoder och gemensamma kriterier för antalet mätstationer och deras placering. Luftkvaliteten kan också utvärderas med hjälp av andra metoder än mätningar och det är därför nödvändigt att fastställa kriterier för användningen av sådana metoder och för deras noggrannhet.

| (8) | Detaljerade mätningar
  och beräkningar
  av fina partiklar på bakgrundsplatser bör utföras för att få bättre kunskaper om effekterna av denna typ av förorening och för att kunna definiera fenomenet bakgrundsförorening samt
  för att kunna utarbeta lämpliga strategier. Dessa lämpliga strategier bör framför allt syfta till att ge en verklighetsnära bild av hur stor andel av den totala koncentrationen av föroreningar som utgörs av bakgrundsförorening, vilket skall tas med i beräkningen när gränsvärden fastställs. Mätningarna bör genomföras effektivt, varför informationen från provtagningspunkterna för fasta mätningar där det är möjligt bör kompletteras med information som erhållits med hjälp av beräkningsmodeller eller indikativa mätningar. Mätningarna
  bör överensstämma med dem som görs inom samarbetsprogrammet för övervakning och utvärdering av den långväga transporten av luftföroreningar i Europa som upprättats under 1979 års konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar som godkänts genom rådets beslut 81/462/EEG av den 11 juni 1981 (11). |
| --- | --- |

(8)

Detaljerade mätningar
  och beräkningar
  av fina partiklar på bakgrundsplatser bör utföras för att få bättre kunskaper om effekterna av denna typ av förorening och för att kunna definiera fenomenet bakgrundsförorening samt
  för att kunna utarbeta lämpliga strategier. Dessa lämpliga strategier bör framför allt syfta till att ge en verklighetsnära bild av hur stor andel av den totala koncentrationen av föroreningar som utgörs av bakgrundsförorening, vilket skall tas med i beräkningen när gränsvärden fastställs. Mätningarna bör genomföras effektivt, varför informationen från provtagningspunkterna för fasta mätningar där det är möjligt bör kompletteras med information som erhållits med hjälp av beräkningsmodeller eller indikativa mätningar. Mätningarna
  bör överensstämma med dem som görs inom samarbetsprogrammet för övervakning och utvärdering av den långväga transporten av luftföroreningar i Europa som upprättats under 1979 års konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar som godkänts genom rådets beslut 81/462/EEG av den 11 juni 1981 (11).

| (9) | I de fall där luftkvaliteten redan är god bör den upprätthållas
  , så att inte luftkvalitetsnormerna överskrids. Som ett led i arbetet för en hållbar utveckling av zonen ifråga bör luftkvaliteten
  förbättras. Om luftkvalitetsnormerna överskrids bör medlemsstaterna vidta åtgärder för att uppnå överensstämmelse med de fastställda värdena
  . Detta gäller i synnerhet medlemsstater där dessa normer överskrids med bred marginal, eftersom det brukar vara mest kostnadseffektivt att förbättra luftkvaliteten på sådana ställen. Om
  överskridandena beror på vintersandning av vägar
  bör de inte beaktas
  . |
| --- | --- |

(9)

I de fall där luftkvaliteten redan är god bör den upprätthållas
  , så att inte luftkvalitetsnormerna överskrids. Som ett led i arbetet för en hållbar utveckling av zonen ifråga bör luftkvaliteten
  förbättras. Om luftkvalitetsnormerna överskrids bör medlemsstaterna vidta åtgärder för att uppnå överensstämmelse med de fastställda värdena
  . Detta gäller i synnerhet medlemsstater där dessa normer överskrids med bred marginal, eftersom det brukar vara mest kostnadseffektivt att förbättra luftkvaliteten på sådana ställen. Om
  överskridandena beror på vintersandning av vägar
  bör de inte beaktas
  .

| (10) | Växtligheten löper störst risk att skadas av luftföroreningar i områden utanför tätorterna, där växtligheten finns. Vid bedömning av denna risk och efterlevnaden av luftkvalitetsnormerna för skydd av växtligheten bör uppmärksamheten därför i första hand riktas på platser som ligger utanför bebyggda områden. |
| --- | --- |

(10)

Växtligheten löper störst risk att skadas av luftföroreningar i områden utanför tätorterna, där växtligheten finns. Vid bedömning av denna risk och efterlevnaden av luftkvalitetsnormerna för skydd av växtligheten bör uppmärksamheten därför i första hand riktas på platser som ligger utanför bebyggda områden.

| (11) | Fina partiklar (PM2,5) har stora negativa hälsoeffekter. Det har ännu inte gått att fastställa ett tröskelvärde under vilket PM2,5 inte utgör någon risk.
  Eftersom det i dagsläget inte finns tillräckliga uppgifter om PM2,5 för att införa ett gränsvärde, bör inledningsvis ett målvärde tillämpas tills dess ett gränsvärde kan träda i kraft.
  Denna förorening bör därför regleras på ett annat sätt än andra luftföroreningar. För att stora delar av befolkningen skall få en bättre luftkvalitet gäller det att överlag minska bakgrundskoncentrationerna i städer och tätorter.
  I synnerhet i zoner och tätbebyggelse med mycket hög koncentration av förorening från fina partiklar bör möjligheterna att minska exponeringen utnyttjas optimalt.
  För att garantera en viss lägsta hälsoskyddsnivå bör emellertid
  ett målvärde anges för samtliga zoner och tätbebyggelse
  . |
| --- | --- |

(11)

Fina partiklar (PM2,5) har stora negativa hälsoeffekter. Det har ännu inte gått att fastställa ett tröskelvärde under vilket PM2,5 inte utgör någon risk.
  Eftersom det i dagsläget inte finns tillräckliga uppgifter om PM2,5 för att införa ett gränsvärde, bör inledningsvis ett målvärde tillämpas tills dess ett gränsvärde kan träda i kraft.
  Denna förorening bör därför regleras på ett annat sätt än andra luftföroreningar. För att stora delar av befolkningen skall få en bättre luftkvalitet gäller det att överlag minska bakgrundskoncentrationerna i städer och tätorter.
  I synnerhet i zoner och tätbebyggelse med mycket hög koncentration av förorening från fina partiklar bör möjligheterna att minska exponeringen utnyttjas optimalt.
  För att garantera en viss lägsta hälsoskyddsnivå bör emellertid
  ett målvärde anges för samtliga zoner och tätbebyggelse
  .

| (12) | De nuvarande långsiktiga målen - att se till att människors hälsa, växtligheten och ekosystemen på ett effektivt sätt skyddas mot skadliga effekter till följd av exponering för ozon - bör förbli oförändrade. Tröskelvärden för larm och för information bör fastställas för att skydda befolkningen som helhet och känsliga befolkningsgrupper från kortvarig exponering för höga ozonkoncentrationer. Om något av dessa tröskelvärden överskrids bör allmänheten få information om riskerna för exponering och om tröskelvärdet för larm överskrids bör erforderliga åtgärder vidtas för att minska ozonnivåerna på kort sikt. |
| --- | --- |

(12)

De nuvarande långsiktiga målen - att se till att människors hälsa, växtligheten och ekosystemen på ett effektivt sätt skyddas mot skadliga effekter till följd av exponering för ozon - bör förbli oförändrade. Tröskelvärden för larm och för information bör fastställas för att skydda befolkningen som helhet och känsliga befolkningsgrupper från kortvarig exponering för höga ozonkoncentrationer. Om något av dessa tröskelvärden överskrids bör allmänheten få information om riskerna för exponering och om tröskelvärdet för larm överskrids bör erforderliga åtgärder vidtas för att minska ozonnivåerna på kort sikt.

| (13) | Ozon är en gränsöverskridande förorening som bildas i atmosfären från utsläpp av de primära föroreningar som behandlas i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/81/EG av den 23 oktober 2001 om nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar (12). Framstegen när det gäller att uppnå de luftkvalitetsmål och långsiktiga mål för ozon som fastställs i det här direktivet bör bedömas i förhållande till målen och utsläppstaken i direktiv 2001/81/EG. |
| --- | --- |

(13)

Ozon är en gränsöverskridande förorening som bildas i atmosfären från utsläpp av de primära föroreningar som behandlas i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/81/EG av den 23 oktober 2001 om nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar (12). Framstegen när det gäller att uppnå de luftkvalitetsmål och långsiktiga mål för ozon som fastställs i det här direktivet bör bedömas i förhållande till målen och utsläppstaken i direktiv 2001/81/EG.

| (14) | Mätningen av luftföroreningar bör vara effektiv och målinriktad. Därför bör fasta mätningar där det är möjligt kompletteras med beräkningsmodeller och indikativa mätningar.
  Fasta mätningar av ozon bör vara obligatoriska i zoner där de långsiktiga målen överskrids. Det bör vara tillåtet att använda kompletterande utvärderingsmetoder för att minska det erforderliga antalet fasta provtagningspunkter. |
| --- | --- |

(14)

Mätningen av luftföroreningar bör vara effektiv och målinriktad. Därför bör fasta mätningar där det är möjligt kompletteras med beräkningsmodeller och indikativa mätningar.
  Fasta mätningar av ozon bör vara obligatoriska i zoner där de långsiktiga målen överskrids. Det bör vara tillåtet att använda kompletterande utvärderingsmetoder för att minska det erforderliga antalet fasta provtagningspunkter.

| (15) | Utsläppen av luftföroreningar från naturliga källor kan mätas men går inte att begränsa. Vid bedömning av om luftkvalitetsgränsvärdena klaras bör man därför bortse från det naturliga bidraget om detta kan fastställas med tillräcklig säkerhet. |
| --- | --- |

(15)

Utsläppen av luftföroreningar från naturliga källor kan mätas men går inte att begränsa. Vid bedömning av om luftkvalitetsgränsvärdena klaras bör man därför bortse från det naturliga bidraget om detta kan fastställas med tillräcklig säkerhet.

| (16) | I zoner och tätbebyggelse med särskilt svåra förutsättningar bör
  den tidsfrist inom vilken
  gränsvärdena och målvärdena för luftkvalitet
  måste klaras kunna förlängas i fall då det i specifika zoner och tätbebyggelse är svårt att uppfylla kraven trots att lämpliga åtgärder vidtagits för att minska föroreningarna. Vid en eventuell förlängning av tidsfristen för en viss zon eller tätbebyggelse bör det upprättas en detaljerad plan eller program för att se till att gränsvärdena klaras innan den förlängda tidsfristen löper ut.
  Det är desto viktigare att medlemsstaterna ges flexibilitet i fall de nödvändiga gemenskapsåtgärder som återspeglar den valda ambitionsnivån i den tematiska strategin för luftförorening när det gäller att minska utsläpp vid källan, däribland åtminstone de åtgärder som anges i bilaga XVII, inte har trätt i kraft den 1 januari 2010, eftersom vissa medlemsstater inte kommer att kunna klara gränsvärdena utan dessa åtgärder trots enorma ansträngningar på nationell nivå. |
| --- | --- |

(16)

I zoner och tätbebyggelse med särskilt svåra förutsättningar bör
  den tidsfrist inom vilken
  gränsvärdena och målvärdena för luftkvalitet
  måste klaras kunna förlängas i fall då det i specifika zoner och tätbebyggelse är svårt att uppfylla kraven trots att lämpliga åtgärder vidtagits för att minska föroreningarna. Vid en eventuell förlängning av tidsfristen för en viss zon eller tätbebyggelse bör det upprättas en detaljerad plan eller program för att se till att gränsvärdena klaras innan den förlängda tidsfristen löper ut.
  Det är desto viktigare att medlemsstaterna ges flexibilitet i fall de nödvändiga gemenskapsåtgärder som återspeglar den valda ambitionsnivån i den tematiska strategin för luftförorening när det gäller att minska utsläpp vid källan, däribland åtminstone de åtgärder som anges i bilaga XVII, inte har trätt i kraft den 1 januari 2010, eftersom vissa medlemsstater inte kommer att kunna klara gränsvärdena utan dessa åtgärder trots enorma ansträngningar på nationell nivå.

| (17) | Planer eller program bör utarbetas för zoner och tätbebyggelse där koncentrationerna av luftföroreningar överskrider de gällande luftkvalitetsnormerna inklusive eventuella tillfälliga toleransmarginaler. Luftföroreningar släpps ut från många olika källor och verksamheter. För att uppnå samstämmighet mellan olika strategier bör sådana planer och program samordnas och införlivas med planer och program som upprättats i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/80/EG av den 23 oktober 2001 om begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar från stora förbränningsanläggningar (13), direktiv 2001/81/EG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/49/EG av den 25 juni 2002 om bedömning och hantering av omgivningsbuller (14). |
| --- | --- |

(17)

Planer eller program bör utarbetas för zoner och tätbebyggelse där koncentrationerna av luftföroreningar överskrider de gällande luftkvalitetsnormerna inklusive eventuella tillfälliga toleransmarginaler. Luftföroreningar släpps ut från många olika källor och verksamheter. För att uppnå samstämmighet mellan olika strategier bör sådana planer och program samordnas och införlivas med planer och program som upprättats i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/80/EG av den 23 oktober 2001 om begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar från stora förbränningsanläggningar (13), direktiv 2001/81/EG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/49/EG av den 25 juni 2002 om bedömning och hantering av omgivningsbuller (14).

| (18) | Handlingsplaner bör upprättas i vilka det anges vilka åtgärder som skall vidtas på kort sikt när det finns risk för att en eller flera gällande luftkvalitetsnormer eller tröskelvärden för larm överskrids. Syftet med åtgärderna bör vara att minska denna risk och se till att ett eventuellt överskridande blir så kortvarigt som möjligt. När det gäller ozon bör sådana handlingsplaner upprättas med beaktande av kommissionens beslut 2004/279/EG av den 19 mars 2004 om riktlinjer för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/3/EG om ozon i luften (15). |
| --- | --- |

(18)

Handlingsplaner bör upprättas i vilka det anges vilka åtgärder som skall vidtas på kort sikt när det finns risk för att en eller flera gällande luftkvalitetsnormer eller tröskelvärden för larm överskrids. Syftet med åtgärderna bör vara att minska denna risk och se till att ett eventuellt överskridande blir så kortvarigt som möjligt. När det gäller ozon bör sådana handlingsplaner upprättas med beaktande av kommissionens beslut 2004/279/EG av den 19 mars 2004 om riktlinjer för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/3/EG om ozon i luften (15).

| (19) | Eftersom syftet med sådana planer och program är att förbättra luftkvaliteten och miljön bör de inte omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG av den 27 juni 2001 om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan (16). |
| --- | --- |

(19)

Eftersom syftet med sådana planer och program är att förbättra luftkvaliteten och miljön bör de inte omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG av den 27 juni 2001 om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan (16).

| (20) | Medlemsstaterna bör samråda med varandra om, till följd av en betydande förorening med ursprung i en annan medlemsstat, nivån av en viss förorening överskrider eller riskerar att överskrida gällande luftkvalitetsnormer inklusive toleransmarginalen eller, i förekommande fall, tröskelvärdet för larm. Eftersom vissa föroreningar, såsom ozon och partiklar, sprids över gränserna kan det krävas samordning mellan angränsande medlemsstater när de upprättar och genomför planer, program och handlingsplaner på kort sikt och när de informerar allmänheten. Medlemsstaterna bör vid behov fortsätta att samarbeta med tredjeland och det är särskilt viktigt att kandidatländerna får möjlighet att medverka i ett tidigt skede. |
| --- | --- |

(20)

Medlemsstaterna bör samråda med varandra om, till följd av en betydande förorening med ursprung i en annan medlemsstat, nivån av en viss förorening överskrider eller riskerar att överskrida gällande luftkvalitetsnormer inklusive toleransmarginalen eller, i förekommande fall, tröskelvärdet för larm. Eftersom vissa föroreningar, såsom ozon och partiklar, sprids över gränserna kan det krävas samordning mellan angränsande medlemsstater när de upprättar och genomför planer, program och handlingsplaner på kort sikt och när de informerar allmänheten. Medlemsstaterna bör vid behov fortsätta att samarbeta med tredjeland och det är särskilt viktigt att kandidatländerna får möjlighet att medverka i ett tidigt skede.

| (21) | Eftersom vissa föroreningar är gränsöverskridande, med den påföljd att ett överskridande av ett gränsvärde i någon medlemsstat kan vara betingat av orsaker som denna medlemsstat inte direkt kan påverka, bör kommissionen ges möjlighet att ge medlemsstaterna mera tid för att uppfylla de normer som ingår i detta direktiv. |
| --- | --- |

(21)

Eftersom vissa föroreningar är gränsöverskridande, med den påföljd att ett överskridande av ett gränsvärde i någon medlemsstat kan vara betingat av orsaker som denna medlemsstat inte direkt kan påverka, bör kommissionen ges möjlighet att ge medlemsstaterna mera tid för att uppfylla de normer som ingår i detta direktiv.

| (22) | Medlemsstater som hittills inte gjort tillräckligt för att minska luftföroreningarna, också i fråga om att genomföra de direktiv som anges i punkt 10 i bilaga XV i detta direktiv inom de tidsfrister som anges i de direktiven, bör inte komma i fråga för några undantag av det slag som avses i artikel 20 i direktivet. Kommissionen bör noga pröva varje begäran om undantag och beakta att de undantagsperioder som föreskrivs i artikel 20 är maximiperioder. Kommissionen bör rapportera till Europaparlamentet om sina beslut, motivera dem och ange längden på varje undantag som beviljats medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(22)

Medlemsstater som hittills inte gjort tillräckligt för att minska luftföroreningarna, också i fråga om att genomföra de direktiv som anges i punkt 10 i bilaga XV i detta direktiv inom de tidsfrister som anges i de direktiven, bör inte komma i fråga för några undantag av det slag som avses i artikel 20 i direktivet. Kommissionen bör noga pröva varje begäran om undantag och beakta att de undantagsperioder som föreskrivs i artikel 20 är maximiperioder. Kommissionen bör rapportera till Europaparlamentet om sina beslut, motivera dem och ange längden på varje undantag som beviljats medlemsstaterna.

| (23) | Detta direktiv har konsekvensbedömts grundligt, varvid det tagits hänsyn både till strävan efter bättre lagstiftning och strategin för en hållbar utveckling. Eftersom koldioxidutsläppen dock väntas minska i större utsträckning än vad som förutsagts i konsekvensbedömningen kan det tänkas att kostnaderna överskattats och nyttan underskattats, i och med att fortsatta utsläppsminskningar efter 2012 kommer att bidra till bland annat en bättre luftkvalitet. |
| --- | --- |

(23)

Detta direktiv har konsekvensbedömts grundligt, varvid det tagits hänsyn både till strävan efter bättre lagstiftning och strategin för en hållbar utveckling. Eftersom koldioxidutsläppen dock väntas minska i större utsträckning än vad som förutsagts i konsekvensbedömningen kan det tänkas att kostnaderna överskattats och nyttan underskattats, i och med att fortsatta utsläppsminskningar efter 2012 kommer att bidra till bland annat en bättre luftkvalitet.

| (24) | Målen för detta direktiv bör i den mån det är möjligt samordnas med en hållbar utveckling i de berörda zonerna och tätbebyggelsen. |
| --- | --- |

(24)

Målen för detta direktiv bör i den mån det är möjligt samordnas med en hållbar utveckling i de berörda zonerna och tätbebyggelsen.

| (25) | När det gäller industrianläggningar bör detta direktiv inte inbegripa åtgärder som går längre än en tillämpning av bästa tillgängliga teknik enligt rådets direktiv 96/61/EG av den 24 september 1996 om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (17), och bör i synnerhet inte leda till att någon anläggning stängs. Det bör emellertid kräva att alla medlemsstater vidtar alla kostnadseffektiva åtgärder för att minska utsläppen inom berörda sektorer. |
| --- | --- |

(25)

När det gäller industrianläggningar bör detta direktiv inte inbegripa åtgärder som går längre än en tillämpning av bästa tillgängliga teknik enligt rådets direktiv 96/61/EG av den 24 september 1996 om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (17), och bör i synnerhet inte leda till att någon anläggning stängs. Det bör emellertid kräva att alla medlemsstater vidtar alla kostnadseffektiva åtgärder för att minska utsläppen inom berörda sektorer.

| (26) | Medlemsstaterna och kommissionen bör samla in, utbyta och sprida information om luftkvaliteten för att få en bättre förståelse för luftföroreningarnas effekter och kunna utarbeta ändamålsenliga strategier. Det bör vara lätt för allmänheten att få tillgång till aktuell information om alla reglerade föroreningarnas koncentrationer i luften.
  Det bör tillses att allmänheten dagligen får information om de dagsaktuella mätvärdena. |
| --- | --- |

(26)

Medlemsstaterna och kommissionen bör samla in, utbyta och sprida information om luftkvaliteten för att få en bättre förståelse för luftföroreningarnas effekter och kunna utarbeta ändamålsenliga strategier. Det bör vara lätt för allmänheten att få tillgång till aktuell information om alla reglerade föroreningarnas koncentrationer i luften.
  Det bör tillses att allmänheten dagligen får information om de dagsaktuella mätvärdena.

| (27) | För att underlätta hanteringen och jämförelsen av information om luftkvaliteten bör data lämnas till kommissionen i standardiserad form. |
| --- | --- |

(27)

För att underlätta hanteringen och jämförelsen av information om luftkvaliteten bör data lämnas till kommissionen i standardiserad form.

| (28) | Det är nödvändigt att ändra rutinerna för uppgiftslämnande, utvärdering och rapportering så att det är möjligt att i första hand använda elektroniska metoder och Internet för att göra information om luftkvaliteten tillgänglig och för att dess rutiner skall kunna uppfylla kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG av den ... [om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (INSPIRE)] (18)
  . |
| --- | --- |

(28)

Det är nödvändigt att ändra rutinerna för uppgiftslämnande, utvärdering och rapportering så att det är möjligt att i första hand använda elektroniska metoder och Internet för att göra information om luftkvaliteten tillgänglig och för att dess rutiner skall kunna uppfylla kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/.../EG av den ... [om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (INSPIRE)] (18)
  .

| (29) | De kriterier och metoder som används för att utvärdera luftkvaliteten bör kunna anpassas till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen och det bör också vara möjligt att ändra kraven på vilken information som skall lämnas. Om det finns referensmetoder för att utvärdera luftkvaliteten med hjälp av beräkningsmodeller bör dessa antas. |
| --- | --- |

(29)

De kriterier och metoder som används för att utvärdera luftkvaliteten bör kunna anpassas till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen och det bör också vara möjligt att ändra kraven på vilken information som skall lämnas. Om det finns referensmetoder för att utvärdera luftkvaliteten med hjälp av beräkningsmodeller bör dessa antas.

| (30) | Eftersom luftkvalitetsmålen i det här direktivet inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna var för sig och de därför, på grund av luftföroreningarnas gränsöverskridande karaktär bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(30)

Eftersom luftkvalitetsmålen i det här direktivet inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna var för sig och de därför, på grund av luftföroreningarnas gränsöverskridande karaktär bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (31) | Medlemsstaterna bör fastställa regler om de påföljder som skall tillämpas vid överträdelser av bestämmelserna i detta direktiv och se till att de genomförs. Dessa påföljder bör vara effektiva, proportionerliga och avskräckande. |
| --- | --- |

(31)

Medlemsstaterna bör fastställa regler om de påföljder som skall tillämpas vid överträdelser av bestämmelserna i detta direktiv och se till att de genomförs. Dessa påföljder bör vara effektiva, proportionerliga och avskräckande.

| (32) | Vissa bestämmelser i de rättsakter som upphävs genom detta direktiv bör fortsätta att gälla för att garantera fortsatt tillämpning av de nuvarande gränsvärdena för kvävedioxid tills de ersätts från och med den 1 januari 2010, bestämmelserna om rapportering om luftkvaliteten tills nya genomförandebestämmelser antas och kraven på en preliminär utvärdering av luftkvaliteten i samband med direktiv 2004/107/EG. |
| --- | --- |

(32)

Vissa bestämmelser i de rättsakter som upphävs genom detta direktiv bör fortsätta att gälla för att garantera fortsatt tillämpning av de nuvarande gränsvärdena för kvävedioxid tills de ersätts från och med den 1 januari 2010, bestämmelserna om rapportering om luftkvaliteten tills nya genomförandebestämmelser antas och kraven på en preliminär utvärdering av luftkvaliteten i samband med direktiv 2004/107/EG.

| (33) | Skyldigheten att införliva direktivet med den nationella lagstiftningen bör begränsas till de bestämmelser som medför betydande ändringar jämfört med de tidigare direktiven. Skyldigheten att införliva de bestämmelser som förblir oförändrade följer av de tidigare direktiven. |
| --- | --- |

(33)

Skyldigheten att införliva direktivet med den nationella lagstiftningen bör begränsas till de bestämmelser som medför betydande ändringar jämfört med de tidigare direktiven. Skyldigheten att införliva de bestämmelser som förblir oförändrade följer av de tidigare direktiven.

| (34) | Detta direktiv respekterar de grundläggande rättigheterna och iakttar de principer som erkänns såsom allmänna gemenskapsrättsliga principer, bland annat i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Syftet är framför allt att främja att en hög miljöskyddsnivå och förbättring av miljöns kvalitet integreras i unionens politik och tryggas i enlighet med principen om hållbar utveckling i artikel 37 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(34)

Detta direktiv respekterar de grundläggande rättigheterna och iakttar de principer som erkänns såsom allmänna gemenskapsrättsliga principer, bland annat i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Syftet är framför allt att främja att en hög miljöskyddsnivå och förbättring av miljöns kvalitet integreras i unionens politik och tryggas i enlighet med principen om hållbar utveckling i artikel 37 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| (35) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (19). |
| --- | --- |

(35)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (19).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Kapitel I

Allmänna bestämmelser

Artikel 1

Syfte

Syftet med de åtgärder som fastställs i detta direktiv är

| 1) | att utforma och fastställa mål för luftkvaliteten, så att skadliga effekter på människors hälsa och på miljön som helhet kan undvikas, förebyggas och minskas, |
| --- | --- |

1)

att utforma och fastställa mål för luftkvaliteten, så att skadliga effekter på människors hälsa och på miljön som helhet kan undvikas, förebyggas och minskas,

| 2) | att utvärdera luftkvaliteten i medlemsstaterna på grundval av gemensamma metoder och kriterier, och i synnerhet koncentrationerna av vissa föroreningar i luften, |
| --- | --- |

2)

att utvärdera luftkvaliteten i medlemsstaterna på grundval av gemensamma metoder och kriterier, och i synnerhet koncentrationerna av vissa föroreningar i luften,

| 3) | att tillhandahålla information om luftkvaliteten för att bidra till att bekämpa föroreningar och andra olägenheter och övervaka långsiktiga tendenser och förbättringar som är en följd av medlemsstaternas och gemenskapens åtgärder, |
| --- | --- |

3)

att tillhandahålla information om luftkvaliteten för att bidra till att bekämpa föroreningar och andra olägenheter och övervaka långsiktiga tendenser och förbättringar som är en följd av medlemsstaternas och gemenskapens åtgärder,

| 4) | att se till att sådan information om luftkvaliteten görs tillgänglig för allmänheten, |
| --- | --- |

4)

att se till att sådan information om luftkvaliteten görs tillgänglig för allmänheten,

| 5) | att upprätthålla luftkvaliteten där den är god och förbättra den i övriga fall, |
| --- | --- |

5)

att upprätthålla luftkvaliteten där den är god och förbättra den i övriga fall,

| 6) | att främja ett ökat samarbete mellan medlemsstaterna för att minska luftföroreningarna. |
| --- | --- |

6)

att främja ett ökat samarbete mellan medlemsstaterna för att minska luftföroreningarna.

Artikel 2

Definitioner

I detta direktiv avses med

| 1) | ”luft”: utomhusluften i troposfären med undantag för arbetsplatser, |
| --- | --- |

1)

”luft”: utomhusluften i troposfären med undantag för arbetsplatser,

| 2) | ”förorening”: ämne i luften som kan ha skadliga effekter på människors hälsa eller på miljön som helhet, |
| --- | --- |

2)

”förorening”: ämne i luften som kan ha skadliga effekter på människors hälsa eller på miljön som helhet,

| 3) | ”nivå”: koncentration av en förorening i luften eller deposition av en förorening på ytor, vid en given tidpunkt, |
| --- | --- |

3)

”nivå”: koncentration av en förorening i luften eller deposition av en förorening på ytor, vid en given tidpunkt,

| 4) | ”utvärdering”: metod som används för att mäta, beräkna, förutsäga eller uppskatta nivåer, |
| --- | --- |

4)

”utvärdering”: metod som används för att mäta, beräkna, förutsäga eller uppskatta nivåer,

| 5) | ”gränsvärde”: en nivå, fastställd på vetenskaplig grund i syfte att undvika, förebygga eller minska de skadliga effekterna på människors hälsa eller på miljön som helhet, som skall klaras inom en viss tid och som därefter inte får
  överskridas
  , |
| --- | --- |

5)

”gränsvärde”: en nivå, fastställd på vetenskaplig grund i syfte att undvika, förebygga eller minska de skadliga effekterna på människors hälsa eller på miljön som helhet, som skall klaras inom en viss tid och som därefter inte får
  överskridas
  ,

| 6) | ”
  kritisk
  nivå”: en nivå, fastställd på vetenskaplig grund, över vilken direkta skadliga effekter kan uppkomma på sådana receptorer som träd, andra växter eller naturliga ekosystem, men inte på människor, |
| --- | --- |

6)

”
  kritisk
  nivå”: en nivå, fastställd på vetenskaplig grund, över vilken direkta skadliga effekter kan uppkomma på sådana receptorer som träd, andra växter eller naturliga ekosystem, men inte på människor,

| 7) | ”toleransmarginal”: det procenttal med vilket gränsvärdet får överskridas på de villkor som fastställs i detta direktiv, |
| --- | --- |

7)

”toleransmarginal”: det procenttal med vilket gränsvärdet får överskridas på de villkor som fastställs i detta direktiv,

| 8) | ”målvärde”: en nivå som fastställts i syfte att undvika, förebygga eller minska skadliga effekter på människors hälsa eller på miljön som helhet, och som i största möjliga mån skall klaras inom en viss tid, |
| --- | --- |

8)

”målvärde”: en nivå som fastställts i syfte att undvika, förebygga eller minska skadliga effekter på människors hälsa eller på miljön som helhet, och som i största möjliga mån skall klaras inom en viss tid,

| 9) | ”tröskelvärde för larm”: en nivå över vilken en kortvarig exponering utgör en hälsorisk och vid vilken medlemsstaterna omedelbart skall vidta åtgärder, |
| --- | --- |

9)

”tröskelvärde för larm”: en nivå över vilken en kortvarig exponering utgör en hälsorisk och vid vilken medlemsstaterna omedelbart skall vidta åtgärder,

| 10) | ”tröskelvärde för information”: en nivå över vilken en kortvarig exponering utgör en hälsorisk för särskilt känsliga befolkningsgrupper, och vid vilken omedelbar och adekvat information är nödvändig, |
| --- | --- |

10)

”tröskelvärde för information”: en nivå över vilken en kortvarig exponering utgör en hälsorisk för särskilt känsliga befolkningsgrupper, och vid vilken omedelbar och adekvat information är nödvändig,

| 11) | ”övre utvärderingströskel”: en nivå under vilken en kombination av mätningar och beräkningsmodeller får användas för att utvärdera luftkvaliteten, |
| --- | --- |

11)

”övre utvärderingströskel”: en nivå under vilken en kombination av mätningar och beräkningsmodeller får användas för att utvärdera luftkvaliteten,

| 12) | ”nedre utvärderingströskel”: en nivå under vilken enbart beräkningsmodeller eller objektiva skattningsmetoder får användas för att utvärdera luftkvaliteten, |
| --- | --- |

12)

”nedre utvärderingströskel”: en nivå under vilken enbart beräkningsmodeller eller objektiva skattningsmetoder får användas för att utvärdera luftkvaliteten,

| 13) | ”långsiktigt mål”: en genomsnittlig nivå som skall klaras på lång sikt i syfte att ge ett effektivt skydd av människors hälsa och av miljön, utom i de fall detta inte kan ske genom rimliga åtgärder, |
| --- | --- |

13)

”långsiktigt mål”: en genomsnittlig nivå som skall klaras på lång sikt i syfte att ge ett effektivt skydd av människors hälsa och av miljön, utom i de fall detta inte kan ske genom rimliga åtgärder,

| 14) | ”zon”: del av en medlemsstats territorium som avgränsats av den medlemstaten i avsikt att utvärdera och övervaka luftkvaliteten, |
| --- | --- |

14)

”zon”: del av en medlemsstats territorium som avgränsats av den medlemstaten i avsikt att utvärdera och övervaka luftkvaliteten,

| 15) | ”tätbebyggelse”: zon med mer än 250 000 invånare eller, om befolkningen uppgår till högst 250 000 invånare, med en viss befolkningstäthet per km2 som fastställs av medlemsstaterna, |
| --- | --- |

15)

”tätbebyggelse”: zon med mer än 250 000 invånare eller, om befolkningen uppgår till högst 250 000 invånare, med en viss befolkningstäthet per km2 som fastställs av medlemsstaterna,

| 16) | ”utsläpp från naturliga källor”: alla ämnen som förekommer i luft men som varken direkt eller indirekt har bildats genom mänsklig aktivitet. Utsläppen omfattar i synnerhet utsläpp till följd av naturfenomen som vulkanutbrott, jordbävningar, geotermisk aktivitet, oavsiktliga markbränder, havssalt eller atmosfärisk resuspension eller transport av naturliga partiklar från torra områden, |
| --- | --- |

16)

”utsläpp från naturliga källor”: alla ämnen som förekommer i luft men som varken direkt eller indirekt har bildats genom mänsklig aktivitet. Utsläppen omfattar i synnerhet utsläpp till följd av naturfenomen som vulkanutbrott, jordbävningar, geotermisk aktivitet, oavsiktliga markbränder, havssalt eller atmosfärisk resuspension eller transport av naturliga partiklar från torra områden,

| 17) | ”PM10”: partiklar (”particulate matter”) som passerar genom ett storleksselektivt intag enligt definitionen i EN 12341, som med 50 % effektivitet skiljer av partiklar med en aerodynamisk diameter av 10 μm, |
| --- | --- |

17)

”PM10”: partiklar (”particulate matter”) som passerar genom ett storleksselektivt intag enligt definitionen i EN 12341, som med 50 % effektivitet skiljer av partiklar med en aerodynamisk diameter av 10 μm,

| 18) | ”PM2,5”: partiklar (”particulate matter”) som passerar genom ett storleksselektivt intag enligt definitionen i EN 14907, som med 50 % effektivitet skiljer av partiklar med en aerodynamisk diameter av 2,5 μm, |
| --- | --- |

18)

”PM2,5”: partiklar (”particulate matter”) som passerar genom ett storleksselektivt intag enligt definitionen i EN 14907, som med 50 % effektivitet skiljer av partiklar med en aerodynamisk diameter av 2,5 μm,

| 19) | ”indikator för genomsnittlig exponering”: en genomsnittlig nivå som bestämts genom mätningar på urbana bakgrundsplatser över en medlemsstats hela territorium och som utgör ett mått på befolkningens exponering, |
| --- | --- |

19)

”indikator för genomsnittlig exponering”: en genomsnittlig nivå som bestämts genom mätningar på urbana bakgrundsplatser över en medlemsstats hela territorium och som utgör ett mått på befolkningens exponering,

| 20) | ”exponeringsminskningsmål”: en procentuell minskning av indikatorn för genomsnittlig exponering som om möjligt skall genomföras inom en viss tid i syfte att minska skadliga hälsoeffekter, |
| --- | --- |

20)

”exponeringsminskningsmål”: en procentuell minskning av indikatorn för genomsnittlig exponering som om möjligt skall genomföras inom en viss tid i syfte att minska skadliga hälsoeffekter,

| 21) | ”urbana bakgrundsplatser”: platser i stadsmiljö där nivåerna är representativa för stadsbefolkningens exponering, |
| --- | --- |

21)

”urbana bakgrundsplatser”: platser i stadsmiljö där nivåerna är representativa för stadsbefolkningens exponering,

| 22) | ”kväveoxider”: summan av det volymmässiga blandningsförhållandet (ppbv) mellan kvävemonoxid (NO) och kvävedioxid (NO2) uttryckt som masskoncentrationen av kvävedioxid (μg/m3), |
| --- | --- |

22)

”kväveoxider”: summan av det volymmässiga blandningsförhållandet (ppbv) mellan kvävemonoxid (NO) och kvävedioxid (NO2) uttryckt som masskoncentrationen av kvävedioxid (μg/m3),

| 23) | ”fasta mätningar”: mätningar som utförs på fasta platser, antingen kontinuerligt eller genom stickprover, för att bestämma nivåerna i enlighet med de fastställda kvalitetsmålen för mätdata, |
| --- | --- |

23)

”fasta mätningar”: mätningar som utförs på fasta platser, antingen kontinuerligt eller genom stickprover, för att bestämma nivåerna i enlighet med de fastställda kvalitetsmålen för mätdata,

| 24) | ”indikativa mätningar”: mätningar som inte uppfyller lika stränga kvalitetskrav som fasta mätningar, |
| --- | --- |

24)

”indikativa mätningar”: mätningar som inte uppfyller lika stränga kvalitetskrav som fasta mätningar,

| 25) | ”flyktiga organiska föreningar”: alla organiska föreningar från antropogena och biogena källor, utom metan, som kan bilda fotokemiska oxidanter genom reaktioner med kväveoxider i närvaro av solljus. |
| --- | --- |

25)

”flyktiga organiska föreningar”: alla organiska föreningar från antropogena och biogena källor, utom metan, som kan bilda fotokemiska oxidanter genom reaktioner med kväveoxider i närvaro av solljus.

Artikel 3

Ansvarsfördelning

1.   Medlemsstaterna skall utse behöriga myndigheter och organ på lämplig nivå som skall vara ansvariga för att

| a) | utvärdera luftkvaliteten, |
| --- | --- |

a)

utvärdera luftkvaliteten,

| b) | godkänna mätsystem (metoder, utrustning, nätverk och laboratorier), |
| --- | --- |

b)

godkänna mätsystem (metoder, utrustning, nätverk och laboratorier),

| c) | garantera mätnoggrannheten, |
| --- | --- |

c)

garantera mätnoggrannheten,

| d) | analysera utvärderingsmetoder, |
| --- | --- |

d)

analysera utvärderingsmetoder,

| e) | inom sitt territorium samordna gemenskapsprogram för kvalitetssäkring som organiseras av kommissionen, och |
| --- | --- |

e)

inom sitt territorium samordna gemenskapsprogram för kvalitetssäkring som organiseras av kommissionen, och

| f) | samarbeta med de andra medlemsstaterna och kommissionen. |
| --- | --- |

f)

samarbeta med de andra medlemsstaterna och kommissionen.

De behöriga myndigheterna och organen skall i förekommande fall uppfylla kraven i avsnitt C i bilaga I.

2.   Medlemsstaterna skall informera allmänheten om vilken behörig myndighet eller vilket behörigt organ som utsetts att utföra de uppgifter som anges i punkt 1.

Kapitel II

Utvärdering av luftkvaliteten

AVSNITT 1

Allmänna bestämmelser

Artikel 4

Fastställande av zoner och tätbebyggelse

Medlemsstaterna skall fastställa zoner och tätbebyggelse inom sitt territorium. Luftkvaliteten skall utvärderas och säkerställas i alla zoner och all tätbebyggelse.

AVSNITT 2

Utvärdering av luftkvaliteten med avseende på svaveldioxid, kvävedioxid och kväveoxider, partiklar, bly, bensen och koloxid

Artikel 5

Utvärderingssystem

1.   När det gäller svaveldioxid, kvävedioxid och kväveoxider, partiklar (PM10 och PM2,5), bly, bensen och koloxid skall de övre och nedre utvärderingströsklar som anges i avsnitt A i bilaga II för hälsoskydd och skydd av växtligheten tillämpas.

Varje zon och tätbebyggelse skall klassificeras med avseende på dessa utvärderingströsklar.

2.   Den klassificering som avses i punkt 1 skall
  övervakas och efter en utvärdering av resultaten omprövas vart
  femte år i enlighet med det förfarande som fastställs i avsnitt B i bilaga II.

Klassificeringen skall, emellertid, ses över oftare om den verksamhet som är relevant för koncentrationerna av svaveldioxid, kvävedioxid (eller, i förekommande fall, kväveoxider), partiklar (PM10 och PM2,5), bly, bensen eller koloxid i luften ändras väsentligt.

Artikel 6

Utvärderingskriterier

1.   Medlemsstaterna skall utvärdera luftkvaliteten med avseende på de föroreningar som anges i artikel 5 inom hela sitt territorium, i enlighet med kriterierna i punkterna 2, 3 och 4 i den här artikeln.

2.   I alla zoner och all tätbebyggelse där nivån i luften av de föroreningar som avses i punkt 1 överskrider den övre utvärderingströskel som fastställs för dessa föroreningar skall luftkvaliteten utvärderas genom fasta mätningar. För att tillräcklig information om luftkvaliteten skall erhållas
  skall
  dessa fasta mätningar kompletteras med beräkningsmodeller eller indikativa mätningar.

3.   I alla zoner och all tätbebyggelse där nivån i luften av de föroreningar som avses i punkt 1 underskrider den övre utvärderingströskel som fastställts för dessa föroreningar
  skall
  en kombination av fasta mätningar och beräkningsmodeller eller indikativa mätningar användas för att utvärdera luftkvaliteten.

4.   I alla zoner och all tätbebyggelse där nivån i luften av de föroreningar som avses i punkt 1 underskrider den nedre utvärderingströskel som fastställts för dessa föroreningar skall det vara tillåtet att enbart använda beräkningsmodeller eller objektiva skattningsmetoder eller båda för att utvärdera luftkvaliteten.

5.   Utöver den utvärdering som avses i punkterna 2, 3 och 4 skall mätningar utföras på bakgrundsplatser som inte befinner sig i närheten av några större föroreningskällor i syfte att åtminstone ge information om masskoncentrationen av fina partiklar (PM2,5) och deras kemiska sammansättning uttryckt som årsmedelvärde och dessa mätningar skall utföras i enlighet med följande kriterier:

| a) | Det skall finnas en provtagningspunkt per 100 000 km2. |
| --- | --- |

a)

Det skall finnas en provtagningspunkt per 100 000 km2.

| b) | Varje medlemsstat skall upprätta minst en mätstation eller får, genom överenskommelse med angränsande medlemsstater, upprätta en eller flera gemensamma mätstationer som täcker de ifrågavarande närbelägna zonerna, för att den nödvändiga rumsliga upplösningen skall uppnås. |
| --- | --- |

b)

Varje medlemsstat skall upprätta minst en mätstation eller får, genom överenskommelse med angränsande medlemsstater, upprätta en eller flera gemensamma mätstationer som täcker de ifrågavarande närbelägna zonerna, för att den nödvändiga rumsliga upplösningen skall uppnås.

| c) | Där så är lämpligt skall övervakningen samordnas med den övervakningsstrategi och det mätprogram som används inom samarbetsprogrammet för övervakning och utvärdering av den långväga transporten av luftföroreningar i Europa. |
| --- | --- |

c)

Där så är lämpligt skall övervakningen samordnas med den övervakningsstrategi och det mätprogram som används inom samarbetsprogrammet för övervakning och utvärdering av den långväga transporten av luftföroreningar i Europa.

| d) | Avsnitt A i bilaga I skall tillämpas när det gäller datakvalitetsmål för mätning av massa av partikulärt material (partikelfraktioner) och bilaga IV skall tillämpas i sin helhet. |
| --- | --- |

d)

Avsnitt A i bilaga I skall tillämpas när det gäller datakvalitetsmål för mätning av massa av partikulärt material (partikelfraktioner) och bilaga IV skall tillämpas i sin helhet.

Medlemsstaterna skall också underrätta kommissionen om de mätmetoder som används för att bestämma fina partiklars (PM2,5) kemiska sammansättning.

Artikel 7

Provtagningspunkter

1.   Vid mätning av svaveldioxid, kvävedioxid och kväveoxider, partiklar (PM10 och PM2,5), bly, bensen och koloxid i luften skall provtagningspunkternas placering fastställas i enlighet med kriterierna i bilaga III.

2.   I zoner eller tätbebyggelse där utvärderingen av luftkvaliteten grundas enbart på fasta mätningar får antalet provtagningspunkter för varje förorening som mäts inte understiga det minsta antal som anges i avsnitt A i bilaga V.
  I dessa zoner eller tätbebyggelser skall mätningarna i fråga utföras varje dag.

I zoner och tätbebyggelse där information från provtagningspunkter för fasta mätningar kompletteras med information från modellberäkningar eller indikativa mätningar, får emellertid det sammanlagda antalet provtagningspunkter enligt avsnitt A i bilaga V minskas med upp till 50 %, under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:

| a) | De kompletterande metoderna måste ge så mycket information att det är möjligt att utvärdera luftkvaliteten med avseende på gränsvärden,
  målvärden
  eller tröskelvärden för larm, och även tillhandahålla information som kan vidarebefordras till allmänheten. |
| --- | --- |

a)

De kompletterande metoderna måste ge så mycket information att det är möjligt att utvärdera luftkvaliteten med avseende på gränsvärden,
  målvärden
  eller tröskelvärden för larm, och även tillhandahålla information som kan vidarebefordras till allmänheten.

| b) | Dagliga mätningar skall genomföras på de provtagningspunkter som upprättas. |
| --- | --- |

b)

Dagliga mätningar skall genomföras på de provtagningspunkter som upprättas.

| c) | Antalet provtagningspunkter som skall upprättas och de andra metodernas rumsliga upplösning måste räcka till för att koncentrationen av den berörda föroreningen skall kunna bestämmas i enlighet med de datakvalitetsmål som anges i avsnitt A i bilaga I och måste leda till utvärderingsresultat som uppfyller kriterierna i avsnitt B i bilaga I. |
| --- | --- |

c)

Antalet provtagningspunkter som skall upprättas och de andra metodernas rumsliga upplösning måste räcka till för att koncentrationen av den berörda föroreningen skall kunna bestämmas i enlighet med de datakvalitetsmål som anges i avsnitt A i bilaga I och måste leda till utvärderingsresultat som uppfyller kriterierna i avsnitt B i bilaga I.

I det fall som avses i andra stycket skall resultaten från modellberäkningar eller indikativa mätningar beaktas vid utvärdering av luftkvaliteten med avseende på gränsvärden eller
  målvärden
  .

3.
     
  Kommissionen och medlemsstaterna skall se till att kriterierna för urval av provtagningspunkter tillämpas enhetligt.

Artikel 8

Referensmätmetoder

Medlemsstaterna skall använda de referensmätmetoder och tillämpa de kriterier som anges i avsnitt A och C i bilaga VI.

Andra mätmetoder får användas under förutsättning att de uppfyller kraven i avsnitt B i bilaga VI.

AVSNITT 3

Utvärdering av luftkvaliteten med avseende på ozon

Artikel 9

Utvärderingskriterier

1.   Fasta mätningar skall göras i zoner och tätbebyggelse där ozonkoncentrationerna under något av de föregående fem år då mätningar utförts har överskridit de långsiktiga mål som anges i punkt 3 i bilaga VII.

2.   Om det inte finns data för alla fem åren får medlemsstaterna, för att avgöra om de långsiktiga mål som avses i punkt 1 har överskridits under dessa fem år, kombinera resultat från kortvariga mätkampanjer, som genomförts vid de tidpunkter och på de platser där nivåerna kan antas vara högst, med resultat från utsläppsinventeringar och modellberäkningar.

Artikel 10

Placering av provtagningspunkter för mätning av ozon

1.   Vid mätning av ozon skall provtagningspunkternas placering fastställas i enlighet med kriterierna i bilaga VIII.

2.   Vid fasta mätningar av ozon i zoner eller tätbebyggelse där utvärderingen av luftkvaliteten grundas enbart på mätningar får antalet provtagningspunkter inte understiga det minsta antal som anges i avsnitt A i bilaga IX.

I zoner och tätbebyggelse där information från provtagningspunkter för fasta mätningar kompletteras med information från modellberäkningar eller indikativa mätningar, får emellertid antalet provtagningspunkter enligt avsnitt A i bilaga IX minskas, under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:

| a) | De kompletterande metoderna måste ge så mycket information att det är möjligt att utvärdera luftkvaliteten med avseende på målvärden, långsiktigt mål samt tröskelvärden för information och för larm. |
| --- | --- |

a)

De kompletterande metoderna måste ge så mycket information att det är möjligt att utvärdera luftkvaliteten med avseende på målvärden, långsiktigt mål samt tröskelvärden för information och för larm.

| b) | Antalet provtagningspunkter som skall upprättas och de andra metodernas rumsliga upplösning måste räcka till för att ozonkoncentrationen skall kunna bestämmas i enlighet med de datakvalitetsmål som anges i avsnitt A i bilaga I och måste leda till utvärderingsresultat som uppfyller kriterierna i avsnitt B i bilaga I. |
| --- | --- |

b)

Antalet provtagningspunkter som skall upprättas och de andra metodernas rumsliga upplösning måste räcka till för att ozonkoncentrationen skall kunna bestämmas i enlighet med de datakvalitetsmål som anges i avsnitt A i bilaga I och måste leda till utvärderingsresultat som uppfyller kriterierna i avsnitt B i bilaga I.

| c) | I varje zon eller tätbebyggelse måste det finnas minst en provtagningspunkt per två miljoner invånare eller en provtagningspunkt per 50 000 km2, beroende på vilket som ger flest provtagningspunkter, men det måste dock finnas minst en provtagningspunkt i varje zon eller tätbebyggelse. |
| --- | --- |

c)

I varje zon eller tätbebyggelse måste det finnas minst en provtagningspunkt per två miljoner invånare eller en provtagningspunkt per 50 000 km2, beroende på vilket som ger flest provtagningspunkter, men det måste dock finnas minst en provtagningspunkt i varje zon eller tätbebyggelse.

| d) | Kvävedioxid måste mätas vid alla återstående provtagningspunkter utom vid stationer för mätning av bakgrundskoncentrationer på landsbygden. |
| --- | --- |

d)

Kvävedioxid måste mätas vid alla återstående provtagningspunkter utom vid stationer för mätning av bakgrundskoncentrationer på landsbygden.

I det fall som avses i andra stycket skall resultaten från modellberäkningar eller indikativa mätningar beaktas vid utvärdering av luftkvaliteten med avseende på målvärden.

3.   Kvävedioxid skall mätas vid minst 50 % av de ozonprovtagningspunkter som krävs enligt avsnitt A i bilaga IX. Dessa mätningar skall vara kontinuerliga, utom vid stationer för mätning av bakgrundskoncentrationer på landsbygden enligt avsnitt A i bilaga VIII, där andra mätmetoder får användas.

4.   I zoner och tätbebyggelse där koncentrationerna under vart och ett av de fem föregående år då mätningar utförts underskrider de långsiktiga målen skall antalet provtagningspunkter för fasta mätningar fastställas i enlighet med avsnitt B i bilaga IX.

5.   Medlemsstaterna skall se till att provtagning sker vid åtminstone en provtagningspunkt på deras territorium som kan tillhandahålla data om koncentrationer av de ozonbildande ämnen som förtecknas i bilaga X. Medlemsstaterna skall fastställa antalet stationer för mätning av ozonbildande ämnen och deras placering, med beaktande av de mål och metoder som anges i bilaga X.

Artikel 11

Referensmätmetoder

1.   Medlemsstaterna skall använda de referensmetoder för mätning av ozon som anges i punkt 8 i avsnitt A i bilaga VI. Andra mätmetoder får användas under förutsättning att de uppfyller kraven i avsnitt B i bilaga VI.

2.   Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om de metoder som de använder för provtagning och mätning av de flyktiga organiska föreningar som förtecknas i bilaga X.

Kapitel III

Säkerställande av luftkvaliteten

Artikel 12

Krav där nivåerna underskrider gränsvärdena och
  målvärden

I zoner och tätbebyggelse där nivåerna av svaveldioxid, kvävedioxid, PM10, PM2,5, bly, bensen och koloxid i luften underskrider respektive gränsvärde eller
  målvärde
  enligt bilagorna XI och XIV skall medlemsstaterna se till att
  nivåerna för dessa föroreningar hålls under gränsvärdena eller målvärdena samt sträva efter att bevara den bästa möjliga
  luftkvalitet
  som är förenlig med en hållbar utveckling
  .

Artikel 13

Gränsvärden
  och tröskelvärden för larm
  för skydd av människors hälsa

1.   Medlemsstaterna skall
  , med beaktande av avsnitt A i bilaga III,
  se till att nivåerna av svaveldioxid, PM10, bly och koloxid i luften inte någonstans inom deras territorium överskrider gränsvärdena i bilaga XI.

Gränsvärdena för kvävedioxid och bensen i bilaga XI får inte överskridas från och med de datum som anges där.

Uppfyllandet av dessa krav skall bedömas i enlighet med avsnitt B i bilaga III.

De toleransmarginaler som anges i bilaga XI skall tillämpas i enlighet med artikel 21.

2.   Tröskelvärdena för larm med avseende på koncentrationerna av svaveldioxid och kvävedioxid i luften är de som anges i avsnitt A i bilaga XII.

3.   Medlemsstaterna får ange zoner eller tätbebyggelse där gränsvärdena för PM10 överskrids på grund av koncentrationer av PM10 i luften som beror på resuspension av partiklar efter sandning av vägar under vintern
  eller vägrenhållning, förutsatt att nivåerna av PM2,5 inte påverkas
  .

Medlemsstaterna skall till kommissionen översända en förteckning över sådana zoner eller sådan tätbebyggelse tillsammans med uppgifter om de PM10-koncentrationer och PM10-källor som förekommer där.

När medlemsstaterna underrättar kommissionen i enlighet med artikel 25 skall de lämna det underlag som krävs för att visa att eventuella överskridanden beror på sådana resuspenderade partiklar och att rimliga åtgärder har vidtagits för att sänka koncentrationerna.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 19, skall medlemstaterna, i de zoner och storstadsområden som avses i första stycket i denna punkt endast upprätta planer och program enligt artikel 21 om överskridandena beror på andra PM10-källor än vintersandning
  och vintersaltning
  av vägar.

Artikel 14

Kritiska nivåer

1.   I zoner som inte ligger i tätbebyggelse eller andra bebyggda områden skall medlemsstaterna se till att de kritiska nivåer som anges i bilaga XIII inte överskrids.

Om det finns en stor risk för negativa effekter, får medlemsstaterna tillämpa sådana kritiska nivåer som avses i första stycket även i tätbebyggelse och andra bebyggda områden.

2.   När utvärderingen av luftkvaliteten grundas enbart på fasta mätningar får antalet provtagningspunkter inte understiga det minsta antal som anges i avsnitt C i bilaga V. Om dessa data kompletteras med indikativa mätningar eller beräkningsmodeller får det minsta antalet provtagningspunkter minskas med upp till 50 %, under förutsättning att koncentrationerna av de berörda föroreningarna kan bestämmas i enlighet med de datakvalitetsmål som anges i avsnitt A i bilaga I.

Artikel 15

Exponeringsminskningsmål för PM2,5

  samt målvärde och gränsvärde för koncentrationen av PM2,5

  för att skydda människors hälsa

1.   Medlemsstaterna skall se till att det exponeringsminskningsmål för PM2,5 som fastställs i avsnitt B i bilaga XIV uppnås inom den där angivna tidsfristen.

2.   Indikatorn för genomsnittlig exponering för PM2,5 skall utvärderas i enlighet med avsnitt A i bilaga XIV.

3.   Medlemsstaterna skall i enlighet med bilaga III se till att de enskilda provtagningspunkter som ligger till grund för bestämningen av indikatorn för genomsnittlig PM2,5 -exponering har en sådan spridning och uppgår till ett sådant antal att indikatorn ger en korrekt uppfattning om allmänhetens exponering. Antalet provtagningspunkter får inte vara mindre än vid tillämpning av avsnitt B i bilaga V.

4.   Medlemsstaterna skall se till att
  målvärdet och gränsvärdet för
  koncentrationerna av PM2,5 i luften
  klaras överallt
  inom deras territorium
  från och med det datum
  som anges i avsnitt C i bilaga XIV.

5.   De toleransmarginaler som anges i avsnitt C i bilaga XIV skall tillämpas i enlighet med artikel 21.

Artikel 16

Krav i zoner och tätbebyggelse där ozonnivåerna överskrider de långsiktiga målen

1.   Medlemsstaterna skall se till att de målvärden och långsiktiga mål som anges i bilaga VII klaras inom den tidsfrist som fastställs i den bilagan.

2.   I zoner och tätbebyggelse där målvärdet överskrids skall medlemsstaterna se till att den plan eller det program som utarbetats enligt artikel 6 i direktiv 2001/81/EG genomförs i syfte att klara målvärdet från och med det datum som anges i punkt 2 i bilaga VII, utom i de fall där detta inte kan ske genom rimliga åtgärder.

Om det är nödvändigt att utarbeta eller genomföra planer eller program i enlighet med artikel 21.1 i det här direktivet för andra föroreningar än ozon, skall medlemsstaterna när så är lämpligt utarbeta och genomföra samordnade planer eller program som omfattar alla berörda föroreningar.

3.   I zoner och tätbebyggelse där ozonnivåerna i luften överskrider de långsiktiga målen men är lägre eller lika med målvärdena, skall medlemsstaterna utarbeta och genomföra kostnadseffektiva åtgärder i syfte att uppnå de långsiktiga målen. Dessa åtgärder skall åtminstone överensstämma med alla planer och program som beskrivs i punkt 2.

Artikel 17

Krav i zoner och tätbebyggelse där ozonnivåerna uppfyller de långsiktiga målen

I zoner och tätbebyggelse där ozonnivåerna uppfyller de långsiktiga målen skall medlemsstaterna upprätthålla en nivå som ligger under de långsiktiga målen, i den utsträckning detta är möjligt med hänsyn till faktorer såsom ozonföroreningens gränsöverskridande karaktär och de meteorologiska förhållandena, och de skall med hjälp av rimliga åtgärder bevara den bästa luftkvalitet som är förenlig med en hållbar utveckling och en hög miljö- och hälsoskyddsnivå.

Artikel 18

Åtgärder om tröskelvärdena för information eller för larm överskrids

Om det tröskelvärde för information som anges i bilaga XII eller något av de där angivna tröskelvärdena för larm överskrids skall medlemsstaterna vidta erforderliga åtgärder för att informera allmänheten via radio, tv, tidningar eller Internet.

Medlemsstaterna skall också utan dröjsmål vidarebefordra provisoriska uppgifter till kommissionen om de nivåer som registrerats och om hur länge tröskelvärdet för larm eller tröskelvärdet för information överskridits.

Artikel 19

Utsläpp från naturliga källor

1.   Medlemsstaterna får ange zoner eller tätbebyggelse där överskridandet av gränsvärdena eller
  målvärdena
  för en viss förorening beror på naturliga källor.

Medlemsstaterna skall till kommissionen översända en förteckning över sådana zoner och sådan tätbebyggelse tillsammans med information om koncentrationer och källor samt uppgifter som styrker att överskridandena beror på naturliga källor.

2.   Om kommissionen har underrättats om ett överskridande som beror på naturliga källor enligt punkt 1 skall detta överskridande inte betraktas som ett överskridande enligt detta direktiv.

Artikel 20

Förlängning av tidsfristen för att uppfylla kraven och undantag från skyldigheten att tillämpa vissa gränsvärden

1.   Om det i en viss zon eller tätbebyggelse inte är möjligt att klara gränsvärdena för
  kvävedioxid, bensen, PM
  eller
  målvärdet
  för PM2,5 inom de tidsfrister som anges i bilaga XI eller i avsnitt C i bilaga XIV, får den berörda
  medlemsstaten förlänga
  dessa tidsfrister med högst
  fyra år från detta direktivs ikraftträdande
  i den berörda zonen eller tätbebyggelsen
  , om medlemsstaten kan visa att alla rimliga åtgärder har vidtagits på nationell, regional och lokal nivå för att klara tidfristerna ovan.
  En plan eller ett program skall upprättas för
  zonen eller tätbebyggelsen i enlighet med artikel 21 med uppgifter om vilka åtgärder som kommer att vidtas för att gränsvärdena eller målvärdet skall klaras inom den nya tidsfristen.

2.   Om det på grund av platsspecifika spridningsförhållanden, ogynnsamma klimatförhållanden eller bidraget från gränsöverskridande luftföroreningar inte är möjligt att klara gränsvärdena i bilaga XI för svaveldioxid, koloxid
  och bly i
  en viss zon eller tätbebyggelse, skall medlemsstaterna undantas från skyldigheten att tillämpa dessa gränsvärden under förutsättning att villkoren i
  punkt 1
  är uppfyllda, dock inte längre än till den 31 december 2009.

3.
     
  Medlemsstaterna får förlänga de tidsfrister för gränsvärdena för PM10 eller det målvärde för PM2,5 som avses i punkt 1 med ytterligare maximalt två år för en viss zon eller tätbebyggelse om planen eller programmet enligt punkt 1 visar att det inte går att klara gränsvärdena eller målvärdet, om medlemsstaten kan visa att alla rimliga åtgärder har vidtagits på nationell, regional och lokal nivå för att klara tidsfristerna ovan, inbegripet genomförandet av de direktiv och förordningar som avses i punkt 10 i bilaga XV inom de tidsfrister som anges i de rättsakterna. En reviderad plan eller ett reviderat program skall ange orsakerna till överskridanden som skett efter utgången av ovannämnda tidsfrister och innehålla uppgifter om vilka åtgärder som kommer att vidtas för att gränsvärdena eller målvärdet skall klaras inom den ytterligare fristen.

4.   En medlemsstat som tillämpar punkt
  1, 2 eller 3
  skall se till att gränsvärdet eller
  målvärdet
  för varje förorening inte överskrids med mer än den största toleransmarginal som anges för var och en av de berörda föroreningarna i bilagorna XI eller XIV.

5.   Medlemsstaterna skall utan dröjsmål underrätta kommissionen
  och alla andra medlemsstater
  om de anser att punkt
  1, 2 eller 3
  är tillämpliga och skall överlämna de planer eller
  program som
  avses i
  punkt 1
  inklusive all information som kommissionen behöver för att kunna bedöma om gällande villkor är uppfyllda.
  Vid bedömningen av huruvida gällande villkor är uppfyllda eller inte skall särskild hänsyn tas till vilka ytterligare gemenskapsåtgärder som har vidtagits för att hjälpa medlemsstaterna att klara gällande målvärden och gränsvärden.

Om kommissionen inte framfört några invändningar inom
  sex månader
  efter det att denna underrättelse mottagits skall villkoren för tillämpning av punkt
  1, 2 eller 3
  anses vara uppfyllda.

Om invändningar framförs får kommissionen kräva att medlemsstaten ändrar eller lämnar in nya planer eller
  program.

Kapitel IV

Planer och program

Artikel 21

Luftkvalitetsplaner eller -program

1.   Om luftens föroreningsnivåer i vissa zoner eller viss tätbebyggelse överskrider något gränsvärde
  eller målvärde
  inklusive
  den
  toleransmarginal som eventuellt är tillämplig, skall medlemsstaterna se till att det upprättas planer eller program för dessa zoner och denna tätbebyggelse i syfte att klara det gränsvärde
  eller målvärde
  som anges i bilagorna XI och XIV.

Dessa planer eller program skall omfatta åtminstone den information som anges i bilaga XV.

Planerna och programmen kan vid behov innehålla åtgärder i enlighet med artikel 22.

Planerna och programmen skall upprättas på så sätt att man för industrianläggningar som omfattas av direktiv 96/61/EG och som tillämpar bästa tillgängliga teknik enligt definitionen i artikel 2.11 i det direktivet inte fastställer några skyldigheter som går längre än användning av bästa tillgängliga teknik. Planerna och programmen skall överlämnas till kommissionen i lämplig elektronisk och samlad form på en utsatt dag som skall fastställas enligt artikel 26.2.

2.   För att det skall vara möjligt att uppnå de tillämpliga miljömålen skall medlemsstaterna, i den utsträckning det är möjligt, sörja för att dessa planer eller program överensstämmer med andra planer som krävs enligt direktiv 2001/80/EG, direktiv 2001/81/EG eller direktiv 2002/49/EG.

3.   De planer och program som avses i punkt 1 skall inte omfattas av bedömningen enligt direktiv 2001/42/EG.

Artikel 22

Handlingsplaner på kort sikt

1.   Om det i en viss zon eller tätbebyggelse finns risk för att luftens föroreningsnivå kommer att överskrida ett eller flera av de
  gränsvärden, målvärden
  eller tröskelvärden för larm som anges i bilagorna VII,
  XI, XII
  och XIV
  skall medlemsstaterna, när det anses lämpligt,
  upprätta handlingsplaner där det anges vilka åtgärder som skall vidtas på kort sikt för att minska denna risk och för att sådana överskridanden skall bli så kortvariga som möjligt.

Medlemsstaterna behöver
  emellertid endast upprätta sådana handlingsplaner på kort sikt när de anser att det, med hänsyn till de geografiska, meteorologiska och ekonomiska förhållandena i landet, finns goda förutsättningar för att minska risken för, varaktigheten av eller graden av ett sådant överskridande. När medlemsstaterna upprättar sådana handlingsplaner på kort sikt skall de beakta beslut 2004/279/EG.

2.   De handlingsplaner på kort sikt som avses i punkt 1 får, beroende på omständigheterna i det enskilda fallet, omfatta åtgärder
  som på kort sikt visat sig vara verksamma
  för att begränsa och vid behov tillfälligt avbryta
  verksamhet som uppenbarligen är orsak till den ökade
  risken för att respektive
  gränsvärden, målvärde
  eller tröskelvärde för larm kommer att överskridas.
  Artikel 21.1 andra stycket skall gälla i tilllämpliga delar.

3.   Medlemsstaterna skall göra resultaten av sina genomförbarhetsstudier, innehållet i de särskilda handlingsplanerna på kort sikt och information om dessa planers genomförande tillgängliga för allmänheten och för berörda organisationer.
  De berörda organisationerna skall anses omfatta miljöorganisationer, konsumentorganisationer och organisationer som företräder känsliga befolkningsgruppers intressen, samt andra berörda hälso- och sjukvårdsorgan och näringslivsorganisationer.

4.
     
  Från och med den ... (20) skall kommissionen regelbundet offentliggöra exempel på bästa praxis för upprättande av handlingsplaner på kort sikt.

Artikel 23

Gränsöverskridande luftföroreningar

1.   Om, på grund av betydande luftföroreningar eller ozonbildande ämnen som är gränsöverskridande, ett tröskelvärde för larm, ett gränsvärde eller
  målvärde inklusive
  den toleransmarginal som eventuellt är tilllämplig eller ett långsiktigt mål överskrids, skall de berörda medlemsstaterna samarbeta och vid behov utforma gemensamma insatser, såsom utarbetande av gemensamma eller samordnade planer eller program enligt artikel 21 för att komma till rätta med sådana överskridanden genom lämpliga men rimliga åtgärder.

2.   Kommissionen skall beredas möjlighet att delta i det samarbete som avses i punkt 1. Vid behov skall kommissionen, med beaktande av de rapporter som utarbetas enligt artikel 9 i direktiv 2001/81/EG, överväga om det är nödvändigt att vidta ytterligare åtgärder på gemenskapsnivå för att minska utsläppen av de ozonbildande ämnen som leder till gränsöverskridande förorening.

3.   Medlemsstaterna skall vid behov i enlighet med artikel 22 utarbeta och genomföra gemensamma handlingsplaner på kort sikt som omfattar angränsande zoner i andra medlemsstater. Medlemsstaterna skall se till att angränsande zoner i olika medlemsstater som har utarbetat sådana handlingsplaner får all nödvändig information.

4.   Om tröskelvärdet för information eller tröskelvärdet för larm överskrids i zoner eller tätbebyggelse som ligger nära nationsgränser, skall de behöriga myndigheterna i de berörda angränsande medlemsstaterna informeras så snart som möjligt. Denna information skall även ställas till allmänhetens förfogande.

5.   När medlemsstaterna utarbetar sådana planer eller program som avses i punkterna 1 och 3 och när de informerar allmänheten i enlighet med punkt 4 skall de när så är lämpligt fortsätta samarbetet med tredjeland, i synnerhet med kandidatländer.

Kapitel V

Information och rapportering

Artikel 24

Information till allmänheten

1.   Medlemsstaterna skall se till att allmänheten och berörda organisationer, däribland miljöorganisationer, konsumentorganisationer, organisationer som företräder känsliga befolkningsgruppers
  intressen, andra
  berörda hälso- och sjukvårdsorgan
  och näringslivsorganisationer
  , i god tid får tillräcklig information om följande:

| a) | luftkvaliteten i enlighet med bilaga XVI, |
| --- | --- |

a)

luftkvaliteten i enlighet med bilaga XVI,

| b) | alla beslut att förlänga tidsfristerna enligt artikel 20.1 och artikel 20.3, |
| --- | --- |

b)

alla beslut att förlänga tidsfristerna enligt artikel 20.1 och artikel 20.3,

| c) | alla undantag enligt artikel 20.2, |
| --- | --- |

c)

alla undantag enligt artikel 20.2,

| d) | sådana planer eller program, som avses i artikel 16.2, artikel 20.1 och artikel 21. |
| --- | --- |

d)

sådana planer eller program, som avses i artikel 16.2, artikel 20.1 och artikel 21.

Informationen skall tillhandahållas kostnadsfritt via lättillgängliga medier, exempelvis Internet eller andra lämpliga telekommunikationsmedel, och direktiv 2006/.../EG [om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (INSPIRE)] skall beaktas.

2.   Medlemsstaterna skall ge allmänheten tillgång
  till årsrapporter
  om alla föroreningar som omfattas av i detta direktiv.

Dessa rapporter skall
  innehålla en
  sammanfattande redogörelse för de nivåer som överskrider
  gränsvärden, målvärden,
  långsiktiga mål samt tröskelvärden för information och för larm under de berörda genomsnittliga perioderna. Denna information skall kombineras med en sammanfattande utvärdering av effekterna av dessa överskridanden. Rapporterna får också vid behov innehålla ytterligare information och utvärderingar av skogsskydd samt information om andra föroreningar för vilka bestämmelser om tillsyn anges i detta direktiv, däribland vissa av de icke-reglerade ozonbildande ämnen som förtecknas i avsnitt B i bilaga X.

Artikel 25

Överlämnande av information och rapportering

Medlemsstaterna skall se till att information om luftkvaliteten överlämnas till kommissionen.

Artikel 26

Ändrings- och genomförandebestämmelser

1.   Kommissionen skall vid behov ändra bilagorna I-VI, bilagorna VIII-X och bilaga XV i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 27.3
  .

Ändringarna får emellertid inte, varken direkt eller indirekt, leda till ändringar av

| a) | de
  gränsvärden, krav
  på minskad exponering, kritiska nivåer, målvärden, tröskelvärden för information eller för larm eller av de långsiktiga mål som anges i bilagorna VII och XI-XIV, eller |
| --- | --- |

a)

de
  gränsvärden, krav
  på minskad exponering, kritiska nivåer, målvärden, tröskelvärden för information eller för larm eller av de långsiktiga mål som anges i bilagorna VII och XI-XIV, eller

| b) | de datum då överensstämmelse med de parametrar som avses i punkt a skall ha uppnåtts. |
| --- | --- |

b)

de datum då överensstämmelse med de parametrar som avses i punkt a skall ha uppnåtts.

2.   Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i
  artikel 27.3
  besluta vilken information som medlemsstaterna skall lämna enligt artikel 25.

Kommissionen skall också, i enlighet med det förfarandet som avses i artikel 27.2, undersöka om det är möjligt att rationalisera det sätt på vilket sådan information lämnas och det ömsesidiga utbytet av information och data från nätverk och enskilda stationer som mäter luftföroreningar i medlemsstaterna.

3.   Kommissionen skall ta fram riktlinjer för de överenskommelser om utplacering av gemensamma mätstationer som avses i artikel 6.5.

4.   Kommissionen skall offentliggöra riktlinjer för styrkande av likvärdighet enligt avsnitt B i bilaga VI.

Kapitel VI

Kommitté-, övergångs- och slutbestämmelser

Artikel 27

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté kallad ”kommittén för luftkvalitet” (nedan kallad ”kommittén”).

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.
     
  När det hänvisas till denna punkt skall artikel 5a.1-5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG, tilllämpas, med beaktande av artikel 8 i det beslutet.

Artikel 28

Påföljder

Medlemsstaterna skall fastställa regler om de påföljder som skall tillämpas vid överträdelser av de nationella bestämmelser som antas i enlighet med detta direktiv och skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att de genomförs. Påföljderna skall vara effektiva, proportionerliga och
  avskräckande.

Artikel 29

Upphävande och övergångsbestämmelser

1.   Direktiv 96/62/EG, 1999/30/EG, 2000/69/EG och 2002/3/EG skall upphävas från och med det datum som anges i artikel 32.1 i det här direktivet utan att det skall påverka medlemsstaternas skyldigheter i fråga om tidsfristerna för genomförande eller tillämpning av dessa direktiv.

Följande artiklar skall emellertid fortsätta att gälla:

| a) | Artikel 5 i direktiv 96/62/EG fram till den 31 december 2010. |
| --- | --- |

a)

Artikel 5 i direktiv 96/62/EG fram till den 31 december 2010.

| b) | Artikel 11.1 i direktiv 96/62/EG samt artikel 10.1 och 10.2 i direktiv 2002/3/EG, tills de genomförandebestämmelser som avses i artikel 26.2 i detta direktiv träder i kraft. |
| --- | --- |

b)

Artikel 11.1 i direktiv 96/62/EG samt artikel 10.1 och 10.2 i direktiv 2002/3/EG, tills de genomförandebestämmelser som avses i artikel 26.2 i detta direktiv träder i kraft.

| c) | Artikel 9.3 och 9.4 i direktiv 1999/30/EG fram till den 31 december 2009. |
| --- | --- |

c)

Artikel 9.3 och 9.4 i direktiv 1999/30/EG fram till den 31 december 2009.

2.   Hänvisningar till de direktiv som upphört att gälla skall tolkas som hänvisningar till detta direktiv enligt jämförelsetabellen i bilaga XVIII.

3.   Beslut 97/101/EG skall upphävas från och med den dag då de genomförandebestämmelser som avses i artikel 26.2 träder i kraft.

Artikel 30

Översyn

Kommissionen skall se över bestämmelserna om PM2,5

  och PM10 med beaktande av de nyaste vetenskapliga rönen
  inom fem år efter
  ikraftträdandet
  av detta direktiv. Detta innebär särskilt att kommissionen
  skall lägga
  fram ett detaljerat förslag med rättsligt bindande krav på exponeringsminskningar som tar hänsyn till
  medlemsstaternas situation
  när det
  gäller luftkvaliteten
  och möjligheterna att minska exponeringen.
  Vid översynen skall kommissionen klarlägga om det också i fortsättningen räcker med att det fastställs gränsvärden för PM10 eller om dessa gränsvärden måste ersättas med gränsvärden för PM2,5

  .

Artikel 31

Gemenskapsåtgärder för att minska utsläpp vid källan

Om de nödvändiga gemenskapsåtgärder för att minska utsläpp vid källan som avses i bilaga XVII inte har trätt i kraft senast den 1 januari 2010 skall en medlemsstat beviljas en undantagsperiod på två år för PM2,5 och PM10 från och med den 1 januari 2010, förutsatt att medlemsstaten vidtar nödvändiga föroreningsminskande åtgärder. Den sammanlagda undantagsperioden får inte överstiga de perioder som anges i artikel 20.1 och artikel 20.3.

Artikel 32

Genomförande

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den
  senast den ... (21)

  . De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 33

Detta direktiv träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 34

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 195, 18.8.2006, s. 84

  .

1

195, 18.8.2006, s. 84

.

(2)  EUT C 206, 29.8.2006, s. 1

  .

2

206, 29.8.2006, s. 1

.

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 26 september 2006.

3

ståndpunkt

den 26 september 2006

(4)  EGT L 242, 10.9.2002, s.1.

4

(5)  EGT L 296, 21.11.1996, s. 55. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

5

(6)  EGT L 163, 29.6.1999, s. 41. Direktivet ändrat genom kommissionens beslut 2001/744/EG (EGT L 278, 23.10.2001, s. 35).

6

(7)  EGT L 313, 13.12.2000, s.12.

7

(8)  EGT L 67, 9.3.2002, s.14.

8

(9)  EGT L 35, 5.2.1997, s.14. Beslutet ändrat genom kommissionens beslut 2001/752/EG (EGT L 282, 26.10.2001, s. 69).

9

(10)  EUT L 23, 26.1.2005, s. 3.

10

(11)  EGT L 171, 27.6.1981, s.11.

11

(12)  EGT L 309, 27.11.2001, s. 22. Direktivet ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

12

(13)  EGT L 309, 27.11.2001, s.1. Direktivet ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

13

(14)  EGT L 189, 18.7.2002, s.12.

14

(15)  EUT L 87, 25.3.2004, s. 50.

15

(16)  EGT L 197, 21.7.2001, s. 30.

16

(17)  EGT L 257, 10.10.1996, s. 26. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 166/2006 (EUT L 33, 4.2.2006, s. 1).

17

(18)  EUT L ...

18

(19)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

19

Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

(20)  12 månader efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

20

(21)  12 månader efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

21

BILAGA I

KVALITETSMÅL FÖR MÄTDATA

A.   KVALITETSMÅL FÖR MÄTDATA VID UTVÄRDERING AV LUFTKVALITETEN

| | Svaveldioxid, kvävedioxid och kväveoxider samt koloxid | Bensen | Partiklar (PM10/PM2,5) och bly | Ozon och därmed sammanhängande NO och NO2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Fasta mätningar (1) | | | | |
| Osäkerhet | 15 % | 25 % | 25 % | 15 % |
| Lägsta godtagbara datafångst | 90 % | 90 % | 90 % | 90% sommartid
  75 % vintertid |
| Lägsta godtagbara tidstäckning: | | | | |
| — | urbana bakgrundsplatser och trafik |

Svaveldioxid, kvävedioxid och kväveoxider samt koloxid

Bensen

Partiklar (PM10/PM2,5) och bly

Ozon och därmed sammanhängande NO och NO2

Fasta mätningar (1)

Osäkerhet

15 %

25 %

25 %

15 %

Lägsta godtagbara datafångst

90 %

90 %

90 %

90% sommartid

75 % vintertid

Lägsta godtagbara tidstäckning:

—

urbana bakgrundsplatser och trafik

35 % (2)

— industrimiljöer

90 %

Indikativa mätningar

Osäkerhet

25 %

30 %

50 %

30%

Lägsta godtagbara datafångst

90 %

90 %

90 %

90%

Lägsta godtagbara tidstäckning

14 % (3)

14 % (4)

14 % (3)

>10 % sommartid

Modellens osäkerhet:

Timmedelvärden

50 %

—

8-timmarsmedelvärden

50 %

Dygnsmedelvärden

50 %

—

Ännu ej fastställt

50%

Årsmedelvärden

30 %

50 %

50 %

50%

Objektiv skattning Osäkerhet

75 %

100 %

100%

75 %

Utvärderingsmetodernas osäkerhet (vid en konfidensnivå på 95 %) kommer att bedömas i enlighet med principerna i CEN:s vägledning ”Guide to the Expression of Uncertainty in Measurement” (ENV 13005-1999), den metod som beskrivs i ISO 5725:1994 och riktlinjerna i CEN-rapporten ”Air Quality - Approach to Uncertainty Estimation for Ambient Air Reference Measurement Methods” (CR 14377:2002E). Procentsatserna för osäkerhet i tabellen ovan avser medelvärdet av enskilda mätningar under den period som gränsvärdet avser för ett konfidensintervall på 95 %. Osäkerheten i de fasta mätningarna skall anses gälla för det område som berörs av det relevanta gränsvärdet.

Beräkningsmodellens och de objektiva skattningarnas osäkerhet definieras som den största tillåtna avvikelsen mellan de uppmätta och beräknade koncentrationsnivåerna under den period som gränsvärdet avser, utan hänsyn till tidpunkten för händelserna.

Kraven rörande lägsta godtagbara datafångst och tidstäckning omfattar inte förlust av data på grund av regelbunden kalibrering eller normalt underhåll av instrumenten.

B.   RESULTAT FRÅN UTVÄRDERING AV LUFTKVALITET

Följande information skall sammanställas för zoner och tätbebyggelse där andra källor än mätning utnyttjas som komplement till mätdata eller som det enda sättet att utvärdera luftkvaliteten:

| — | En beskrivning av den utvärderingsverksamhet som bedrivs. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av den utvärderingsverksamhet som bedrivs.

| — | Specifika metoder som används med hänvisning till metodbeskrivningar. |
| --- | --- |

—

Specifika metoder som används med hänvisning till metodbeskrivningar.

| — | Data- och informationskällor. |
| --- | --- |

—

Data- och informationskällor.

| — | En beskrivning av resultaten, inbegripet osäkerhetsfaktorer och särskilt respektive områdes storlek eller, om det är relevant, den sammanlagda väglängden inom den zon eller tätbebyggelse där koncentrationerna överskrider
  gränsvärdet, målvärdet
  eller det långsiktiga målet plus tillämpliga toleransmarginaler samt varje område där koncentrationerna överskrider den övre eller nedre utvärderingströskeln. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av resultaten, inbegripet osäkerhetsfaktorer och särskilt respektive områdes storlek eller, om det är relevant, den sammanlagda väglängden inom den zon eller tätbebyggelse där koncentrationerna överskrider
  gränsvärdet, målvärdet
  eller det långsiktiga målet plus tillämpliga toleransmarginaler samt varje område där koncentrationerna överskrider den övre eller nedre utvärderingströskeln.

| — | Den befolkning som kan exponeras för nivåer som överskrider gränsvärdet. |
| --- | --- |

—

Den befolkning som kan exponeras för nivåer som överskrider gränsvärdet.

C.   KVALITETSSÄKRING VID UTVÄRDERING AV LUFTKVALITETEN: DATAVALIDERING

| 1. | För att säkerställa mätnoggrannheten och överensstämmelsen med de kvalitetsmål för mätdata som anges i avsnitt A i denna bilaga skall de behöriga myndigheter och organ som utsetts enligt artikel 3 göra följande:






  — | Se till att det är möjligt att spåra alla mätningar som görs för att utvärdera luftkvaliteten enligt artikel 6 och artikel 9. |
| --- | --- | --- |

1.

För att säkerställa mätnoggrannheten och överensstämmelsen med de kvalitetsmål för mätdata som anges i avsnitt A i denna bilaga skall de behöriga myndigheter och organ som utsetts enligt artikel 3 göra följande:

—

Se till att det är möjligt att spåra alla mätningar som görs för att utvärdera luftkvaliteten enligt artikel 6 och artikel 9.

| — | Se till att de institutioner som driver nätverk eller enskilda stationer har ett etablerat system för kvalitetssäkring och kvalitetskontroll som omfattar regelbundet underhåll av mätutrustningen för att garantera dess noggrannhet. |
| --- | --- |

—

Se till att de institutioner som driver nätverk eller enskilda stationer har ett etablerat system för kvalitetssäkring och kvalitetskontroll som omfattar regelbundet underhåll av mätutrustningen för att garantera dess noggrannhet.

| — | Se till att det fastställs rutiner för kvalitetssäkring och kvalitetskontroll av datainsamling och rapportering och att de institutioner som utsetts att utföra dessa uppgifter aktivt medverkar i gemenskapsomfattande kvalitetssäkringsprogram. |
| --- | --- |

—

Se till att det fastställs rutiner för kvalitetssäkring och kvalitetskontroll av datainsamling och rapportering och att de institutioner som utsetts att utföra dessa uppgifter aktivt medverkar i gemenskapsomfattande kvalitetssäkringsprogram.

| — | Se till att de nationella laboratorier, som utnämnts av de relevanta behöriga myndigheter och organ som utsetts enligt artikel 3, och som deltar i gemenskapsomfattande interkalibreringar avseende de föroreningar som regleras i detta direktiv, är ackrediterade enligt EN/ISO 17025 för de metoder som används i dessa interkalibreringar eller har ansökt om ackreditering. Dessa laboratorier skall i den egna medlemsstaten medverka i samordningen av de gemenskapsomfattande kvalitetssäkringsprogram som kommissionen organiserar och skall också, på nationell nivå, samordna arbetet med att ta fram referensmetoder och styrka överensstämmelsen hos andra metoder än referensmetoder. |
| --- | --- |

—

Se till att de nationella laboratorier, som utnämnts av de relevanta behöriga myndigheter och organ som utsetts enligt artikel 3, och som deltar i gemenskapsomfattande interkalibreringar avseende de föroreningar som regleras i detta direktiv, är ackrediterade enligt EN/ISO 17025 för de metoder som används i dessa interkalibreringar eller har ansökt om ackreditering. Dessa laboratorier skall i den egna medlemsstaten medverka i samordningen av de gemenskapsomfattande kvalitetssäkringsprogram som kommissionen organiserar och skall också, på nationell nivå, samordna arbetet med att ta fram referensmetoder och styrka överensstämmelsen hos andra metoder än referensmetoder.

| 2. | Alla data som överlämnas skall betraktas som giltiga. |
| --- | --- |

2.

Alla data som överlämnas skall betraktas som giltiga.

---

(1)  För bensen och partiklar får medlemsstaterna använda slumpvisa mätningar i stället för kontinuerliga mätningar om de kan visa kommissionen att osäkerheten, inklusive den osäkerhet som beror på slumpvis provtagning, uppfyller kvalitetskravet på 25 % och om tidstäckningen fortfarande är större än den lägsta godtagbara tidstäckningen för indikativa mätningar. För att undvika snedvridning av resultatet måste den slumpvisa provtagningen fördelas jämnt över året. Den osäkerhet som beror på slumpvis provtagning får bestämmas med den metod som anges i ISO 11222 (2002): ”Air Quality - Determination of the Uncertainty of the Time Average of Air Quality Measurements”. Om slumpvisa mätningar används för att utvärdera antalet överskridanden (N[uppskattning]) av dygnsgränsvärdet för PM10 skall följande korrektion göras: N[uppskattning] = N[mätning] x 365 dagar/antal mätdagar.

(2)  Fördelade över året för att ge en representativ bild av olika väder- och trafikförhållanden.

(3)  En slumpvis mätning per vecka, jämnt fördelat över året, eller åtta veckor jämnt fördelade över året.

(4)  En dags slumpvis mätning per vecka, jämnt fördelat över året, eller åtta veckor jämnt fördelade över året.

BILAGA II

FASTSTÄLLANDE AV KRAV FÖR UTVÄRDERING AV KONCENTRATIONER AV SVAVELDIOXID, KVÄVEDIOXID OCH KVÄVEOXIDER, PARTIKLAR (PM10 och PM2,5), BLY, KOLOXID OCH BENSEN I LUFTEN INOM EN ZON ELLER TÄTBEBYGGELSE

A.   ÖVRE OCH NEDRE UTVÄRDERINGSTRÖSKLAR

Följande övre och nedre utvärderingströsklar skall tillämpas:

| a) | Svaveldioxid | Hälsoskydd | Skydd av växtligheten |
| --- | --- | --- | --- |
| Övre utvärderingströskel | 60 % av dygnsgränsvärdet (75 g/m3, får inte överskridas mer än 3 gånger per kalenderår) | 60 % av gränsvärdet för vinterperioden
  (12 μg/m3) |
| Nedre utvärderingströskel | 40 % av dygnsgränsvärdet (50 g/m3, får inte överskridas mer än 3 gånger per kalenderår) | 40 % av gränsvärdet för vinterperioden
  (8 μg/m3) |

a)

Svaveldioxid

Hälsoskydd

Skydd av växtligheten

Övre utvärderingströskel

60 % av dygnsgränsvärdet (75 g/m3, får inte överskridas mer än 3 gånger per kalenderår)

60 % av gränsvärdet för vinterperioden

(12 μg/m3)

Nedre utvärderingströskel

40 % av dygnsgränsvärdet (50 g/m3, får inte överskridas mer än 3 gånger per kalenderår)

40 % av gränsvärdet för vinterperioden

(8 μg/m3)

| b) | Kvävedioxid och kväveoxider | Timgränsvärde för skydd av människors hälsa (NO2) | Årsgränsvärde för skydd av människors hälsa (NO2) | Årsgränsvärde för skydd av växtligheten (NOX) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Övre utvärderingströskel | 70 % av gränsvärdet
  (140 μg/m3, får inte överskridas mer än 18 gånger per kalenderår) | 80 % av gränsvärdet
  (32 μg/m3) | 80 % av gränsvärdet
  (24 μg/m3) |
| Nedre utvärderingströskel | 50 % av gränsvärdet (100 μg/m3, får inte överskridas mer än 18 gånger per kalenderår) | 65 % av gränsvärdet
  (26 μg/m3) | 65 % av gränsvärdet
  (19,5 μg/m3) |

b)

Kvävedioxid och kväveoxider

Timgränsvärde för skydd av människors hälsa (NO2)

Årsgränsvärde för skydd av människors hälsa (NO2)

Årsgränsvärde för skydd av växtligheten (NOX)

Övre utvärderingströskel

70 % av gränsvärdet

(140 μg/m3, får inte överskridas mer än 18 gånger per kalenderår)

80 % av gränsvärdet

(32 μg/m3)

80 % av gränsvärdet

(24 μg/m3)

Nedre utvärderingströskel

50 % av gränsvärdet (100 μg/m3, får inte överskridas mer än 18 gånger per kalenderår)

65 % av gränsvärdet

(26 μg/m3)

65 % av gränsvärdet

(19,5 μg/m3)

| c) | Partiklar (PM10/PM2,5) | Dygnsmedelvärde | Årsmedelvärde PM10 | Årsmedelvärde PM2,5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Övre utvärderingströskel | 30 μg/m3, får inte överskridas mer än 7 gånger per kalenderår | 14 μg/m3 | 10 μg/m3 |
| Nedre utvärderingströskel | 20 μg/m3, får inte överskridas mer än 7 gånger per kalenderår | 10 μg/m3 | 7 μg/m3 |

c)

Partiklar (PM10/PM2,5)

Dygnsmedelvärde

Årsmedelvärde PM10

Årsmedelvärde PM2,5

Övre utvärderingströskel

30 μg/m3, får inte överskridas mer än 7 gånger per kalenderår

14 μg/m3

10 μg/m3

Nedre utvärderingströskel

20 μg/m3, får inte överskridas mer än 7 gånger per kalenderår

10 μg/m3

7 μg/m3

| d) | Bly | Årsmedelvärde |
| --- | --- | --- |
| Övre utvärderingströskel | 70 % av gränsvärdet (0,35 μg/m3) |
| Nedre utvärderingströskel | 50 % av gränsvärdet (0,25 μg/m3) |

d)

Bly

Årsmedelvärde

Övre utvärderingströskel

70 % av gränsvärdet (0,35 μg/m3)

Nedre utvärderingströskel

50 % av gränsvärdet (0,25 μg/m3)

| e) | Bensen | Årsmedelvärde |
| --- | --- | --- |
| Övre utvärderingströskel | 70 % av gränsvärdet (3,5 μg/m3) |
| Nedre utvärderingströskel | 40 % av gränsvärdet (2 μg/m3) |

e)

Bensen

Årsmedelvärde

Övre utvärderingströskel

70 % av gränsvärdet (3,5 μg/m3)

Nedre utvärderingströskel

40 % av gränsvärdet (2 μg/m3)

| f) | Koloxid | 8-timmarsmedelvärde |
| --- | --- | --- |
| Övre utvärderingströskel | 70 % av gränsvärdet (7 mg/m3) |
| Nedre utvärderingströskel | 50 % av gränsvärdet (5 mg/m3) |

f)

Koloxid

8-timmarsmedelvärde

Övre utvärderingströskel

70 % av gränsvärdet (7 mg/m3)

Nedre utvärderingströskel

50 % av gränsvärdet (5 mg/m3)

B.   ÖVERSKRIDANDEN AV DE ÖVRE OCH NEDRE UTVÄRDERINGSTRÖSKLARNA

Överskridanden av de övre och nedre utvärderingströsklarna skall fastställas på grundval av koncentrationerna under de fem föregående åren, om tillräckliga data finns tillgängliga. En utvärderingströskel skall anses ha överskridits om den har överskridits under minst tre separata år av dessa fem föregående år.

Om det inte finns data för alla fem åren får medlemsstaterna, för att fastställa om de övre och nedre utvärderingströsklarna har överskridits, kombinera resultat från kortvariga mätkampanjer, som genomförts vid de tidpunkter och på de platser där nivåerna kan antas vara högst, med resultat från utsläppsinventeringar och modellberäkningar.

BILAGA III

PLACERING AV PROVTAGNINGSPUNKTER FÖR MÄTNING AV SVAVELDIOXID, KVÄVEDIOXID OCH KVÄVEOXIDER, PARTIKLAR (PM10 och PM2,5), BLY, KOLOXID OCH BENSEN I LUFTEN

Följande avser fasta mätningar:

A.   HUR MÄTPLATSEN SKALL VÄLJAS

a)   Skydd av människors hälsa

| 1. | Provtagningspunkter med inriktning på skyddet för människors hälsa skall väljas så att de ger






  — | data om de områden inom en zon eller tätbebyggelse där befolkningen sannolikt direkt eller indirekt exponeras för de högsta koncentrationerna under en period som är betydande i förhållande till den period som gränsvärdena eller
  målvärdena
  avser, |
| --- | --- | --- |

1.

Provtagningspunkter med inriktning på skyddet för människors hälsa skall väljas så att de ger

—

data om de områden inom en zon eller tätbebyggelse där befolkningen sannolikt direkt eller indirekt exponeras för de högsta koncentrationerna under en period som är betydande i förhållande till den period som gränsvärdena eller
  målvärdena
  avser,

| — | sådana data om nivåer i andra områden inom en zon eller tätbebyggelse som är representativa för den exponering som befolkningen i allmänhet är utsatt för. |
| --- | --- |

—

sådana data om nivåer i andra områden inom en zon eller tätbebyggelse som är representativa för den exponering som befolkningen i allmänhet är utsatt för.

| 2. | Provtagningspunkterna bör generellt sett förläggas så att mätningar inom mycket små mikromiljöer i deras omedelbara närhet undviks. I möjligaste mån bör en provtagningspunkt väljas så att den provtagna luften är representativ för luftkvaliteten i ett omgivande område på minst 200m2 i trafikmiljöer och minst 250 m × 250 m i industrimiljöer. |
| --- | --- |

2.

Provtagningspunkterna bör generellt sett förläggas så att mätningar inom mycket små mikromiljöer i deras omedelbara närhet undviks. I möjligaste mån bör en provtagningspunkt väljas så att den provtagna luften är representativ för luftkvaliteten i ett omgivande område på minst 200m2 i trafikmiljöer och minst 250 m × 250 m i industrimiljöer.

| 3. | Urbana bakgrundsplatser skall väljas så att deras föroreningsnivå påverkas av det samlade bidraget från alla källor som ligger på lovartssidan i förhållande till stationen. Föroreningsnivån skall inte domineras av enda källa, såvida denna situation inte är typisk för ett större stadsområde. Provtagningspunkterna bör generellt sett vara representativa för ett område på flera kvadratkilometer. |
| --- | --- |

3.

Urbana bakgrundsplatser skall väljas så att deras föroreningsnivå påverkas av det samlade bidraget från alla källor som ligger på lovartssidan i förhållande till stationen. Föroreningsnivån skall inte domineras av enda källa, såvida denna situation inte är typisk för ett större stadsområde. Provtagningspunkterna bör generellt sett vara representativa för ett område på flera kvadratkilometer.

| 4. | Om syftet är att utvärdera bakgrundsnivåer, får provtagningsplatsen inte påverkas av tätbebyggelse eller industrianläggningar i närheten, dvs. avståndet bör vara minst ett par kilometer. |
| --- | --- |

4.

Om syftet är att utvärdera bakgrundsnivåer, får provtagningsplatsen inte påverkas av tätbebyggelse eller industrianläggningar i närheten, dvs. avståndet bör vara minst ett par kilometer.

| 5. | För utvärdering av bidragen från industrikällor skall åtminstone en provtagningspunkt installeras i närmaste bostadsområde i vindriktning från källan. Där bakgrundskoncentrationen är okänd skall ytterligare en provtagningspunkt placeras i den förhärskande vindriktningen. |
| --- | --- |

5.

För utvärdering av bidragen från industrikällor skall åtminstone en provtagningspunkt installeras i närmaste bostadsområde i vindriktning från källan. Där bakgrundskoncentrationen är okänd skall ytterligare en provtagningspunkt placeras i den förhärskande vindriktningen.

| 6. | Provtagningspunkterna skall om möjligt också vara representativa för liknande platser som inte ligger i provtagningsplatsernas omedelbara närhet. |
| --- | --- |

6.

Provtagningspunkterna skall om möjligt också vara representativa för liknande platser som inte ligger i provtagningsplatsernas omedelbara närhet.

| 7. | Behovet av att placera provtagningspunkter på öar skall beaktas om detta är nödvändigt för att skydda människors hälsa. |
| --- | --- |

7.

Behovet av att placera provtagningspunkter på öar skall beaktas om detta är nödvändigt för att skydda människors hälsa.

b)
     
  Bedömning av efterlevnaden av gränsvärden till skydd för folkhälsan

Medlemsstaterna skall se till att värdena för svaveldioxid, PM10, bly och koloxid i luften inte någonstans på medlemsstaternas territorium överskrider de gränsvärden som angivits i bilaga XI.

Efterlevnaden av gränsvärden skall inte bedömas på platser av nedanstående slag:

| — | På alla platser där det i enlighet med kriterierna i denna bilaga inte förlagts några provtagningspunkter för sådana föroreningar som avses. |
| --- | --- |

—

På alla platser där det i enlighet med kriterierna i denna bilaga inte förlagts några provtagningspunkter för sådana föroreningar som avses.

| — | Områden dit allmänheten inte äger tillträde eller som är obebodda eller saknar permanent bosättning. |
| --- | --- |

—

Områden dit allmänheten inte äger tillträde eller som är obebodda eller saknar permanent bosättning.

| — | Fabriker eller industrianläggningar som omfattas av alla relevanta föreskrifter om yrkeshygien och arbetarskydd och dit allmänheten inte äger tillträde. |
| --- | --- |

—

Fabriker eller industrianläggningar som omfattas av alla relevanta föreskrifter om yrkeshygien och arbetarskydd och dit allmänheten inte äger tillträde.

| — | Vägar, trafiköar och motorvägars och motortrafikleders mittremsor. |
| --- | --- |

—

Vägar, trafiköar och motorvägars och motortrafikleders mittremsor.

| — | Områden där allmänheten inte är direkt eller indirekt exponerad under längre perioder. |
| --- | --- |

—

Områden där allmänheten inte är direkt eller indirekt exponerad under längre perioder.

c)   Skydd av växtligheten

Provtagningspunkter med inriktning på skyddet av växtligheten skall väljas så att de ligger mer än 20 km från tätbebyggelse eller mer än 5 km från andra bebyggda områden, industrianläggningar eller motorvägar. Detta innebär att en provtagningspunkt skall väljas så att den provtagna luften är representativ för luftkvaliteten i ett omgivande område på minst 1 000 km2. Medlemsstaterna får med hänsyn till de geografiska förhållandena besluta att en provtagningspunkt skall ligga närmare eller vara representativ för luftkvaliteten i ett mindre område.

Hänsyn skall tas till behovet att bedöma luftkvaliteten på öar.

B.   HUR PROVTAGNINGSUTRUSTNINGEN SKALL PLACERAS

Följande krav skall uppfyllas om det är praktiskt möjligt:

| — | Flödet runt intagssonden bör vara fritt (i en båge på minst 270°) utan några hinder som påverkar luftflödet i närheten av provtagningsutrustningen (normalt sett på flera meters avstånd från byggnader, balkonger, träd och andra hinder, och på ett avstånd som är minst två gånger den höjd som hindret sticker ut över sonden och minst 0,5 m från närmaste byggnad om provtagningspunkterna skall vara representativa för luftkvaliteten vid den inre förgårdslinjen). |
| --- | --- |

—

Flödet runt intagssonden bör vara fritt (i en båge på minst 270°) utan några hinder som påverkar luftflödet i närheten av provtagningsutrustningen (normalt sett på flera meters avstånd från byggnader, balkonger, träd och andra hinder, och på ett avstånd som är minst två gånger den höjd som hindret sticker ut över sonden och minst 0,5 m från närmaste byggnad om provtagningspunkterna skall vara representativa för luftkvaliteten vid den inre förgårdslinjen).

| — | I allmänhet skall intaget till provtagningsutrustningen vara placerat mellan 1,5 m (andningszonen) och 4 m över marknivån. Högre lägen (upp till 8 m) kan vara nödvändiga under vissa omständigheter. En högre placering kan även vara lämplig om stationen skall representera ett större område. |
| --- | --- |

—

I allmänhet skall intaget till provtagningsutrustningen vara placerat mellan 1,5 m (andningszonen) och 4 m över marknivån. Högre lägen (upp till 8 m) kan vara nödvändiga under vissa omständigheter. En högre placering kan även vara lämplig om stationen skall representera ett större område.

| — | Intagssonden skall inte placeras alltför nära en föroreningskälla för att undvika direkt intag av föroreningar som inte har blandats med luften. |
| --- | --- |

—

Intagssonden skall inte placeras alltför nära en föroreningskälla för att undvika direkt intag av föroreningar som inte har blandats med luften.

| — | Provtagningsutrustningens luftutsläpp skall placeras så att återcirkulation av frånluft till intagssonden undviks. |
| --- | --- |

—

Provtagningsutrustningens luftutsläpp skall placeras så att återcirkulation av frånluft till intagssonden undviks.

| — | För alla föroreningar gäller att intagssonder
  för mätning i trafikmiljöer skall ligga minst 25 m från kanten av större vägkorsningar och högst 10 m från
  trottoarkanten
  . |
| --- | --- |

—

För alla föroreningar gäller att intagssonder
  för mätning i trafikmiljöer skall ligga minst 25 m från kanten av större vägkorsningar och högst 10 m från
  trottoarkanten
  .

Följande faktorer kan också beaktas:

| — | Störande källor. |
| --- | --- |

—

Störande källor.

| — | Säkerhet. |
| --- | --- |

—

Säkerhet.

| — | Tillgänglighet. |
| --- | --- |

—

Tillgänglighet.

| — | Tillgång till elektricitet och telekommunikationer. |
| --- | --- |

—

Tillgång till elektricitet och telekommunikationer.

| — | Hur synlig platsen är i förhållande till omgivningen. |
| --- | --- |

—

Hur synlig platsen är i förhållande till omgivningen.

| — | Allmänhetens och den ansvariga personalens säkerhet. |
| --- | --- |

—

Allmänhetens och den ansvariga personalens säkerhet.

| — | Önskvärdheten att samordna de olika föroreningarnas provtagningsplatser. |
| --- | --- |

—

Önskvärdheten att samordna de olika föroreningarnas provtagningsplatser.

| — | Planeringskrav. |
| --- | --- |

—

Planeringskrav.

C.   DOKUMENTATION OCH ÖVERSYN

Förfarandet vid val av plats skall dokumenteras utförligt på klassificeringsstadiet med hjälp av fotografier av omgivningarna med angivelse av kompassriktningen och en detaljerad karta. Platserna skall regelbundet ses över och dokumenteras varje gång för att säkerställa att urvalskriterierna förblir välgrundade över tiden.

BILAGA IV

MÄTNINGAR PÅ BAKGRUNDSPLATSER OBEROENDE AV KONCENTRATIONEN

A.   MÅL

Det främsta syftet med sådana mätningar är att ge tillräcklig information om bakgrundsnivåerna. Denna information är viktig för att man skall kunna bedöma förhöjda nivåer i mer förorenade områden (till exempel urbana bakgrundsplatser samt industri- och trafikmiljöer), utvärdera det möjliga bidraget från långväga transport av luftföroreningar och få underlag för analysen av olika källors bidrag. Den är också viktig för att man skall få kunskaper om föroreningar såsom partiklar. Bakgrundsinformationen möjliggör dessutom en ökad användning av beräkningsmodeller även i stadsområden.

B.   ÄMNEN

För att det skall vara möjligt att bestämma partiklarnas kemiska sammansättning skall mätningar av PM2,5 som ett minimum omfatta masskoncentrationen och relevanta föreningar. Mätningarna skall åtminstone omfatta följande:

| SO4
  2- | Na+ | NH4
  - | Cax2+ | elementärt kol |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NO3
  - | K+ | Cl- | Mg2+ | organiskt kol |

SO4
  2-

Na+

NH4
  +

Cax2+

elementärt kol

NO3
  -

K+

Cl-

Mg2+

organiskt kol

C.   PLACERING

Mätningarna skall i synnerhet utföras på bakgrundsplatser på landsbygden i enlighet med del A, B och C i bilaga III.

BILAGA V

KRITERIER FÖR FASTSTÄLLANDE AV DET MINSTA ANTALET PROVTAGNINGSPUNKTER FÖR FASTA MÄTNINGAR AV SVAVELDIOXID, KVÄVEDIOXID OCH KVÄVEOXIDER, PARTIKLAR (PM10, PM2,5), BLY, KOLOXID OCH BENSEN I LUFTEN

A.   MINSTA ANTAL PROVTAGNINGSPUNKTER FÖR FASTA MÄTNINGAR FÖR ATT UTVÄRDERA EFTERLEVNADEN AV GRÄNSVÄRDEN ELLER
  MÅLVÄRDEN
  FÖR SKYDD AV MÄNNISKORS HÄLSA OCH TRÖSKELVÄRDEN FÖR LARM I ZONER OCH TÄTBEBYGGELSE DÄR FASTA MÄTNINGAR ÄR DEN ENDA INFORMATIONSKÄLLAN

a)   Diffusa källor

| Tätbebyggelsens eller zonens befolkning (tusental) | Om koncentrationerna överskrider den övre utvärderingströskeln (1) | Om de högsta koncentrationerna ligger mellan övre och nedre utvärderingströsklarna |
| --- | --- | --- |
| Föroreningar utom PM2,5 | PM2,5 | Föroreningar utom PM2,5 | PM2,5 |
| 0-249 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| 250-499 | 2 | 1 | 1 | 1 |
| 500-749 | 2 | 1 | 1 | 1 |
| 750-999 | 3 | 1 | 1 | 1 |
| 1 000-1 499 | 4 | 2 | 2 | 1 |
| 1 500-1 999 | 5 | 2 | 2 | 1 |
| 2 000-2 749 | 6 | 3 | 3 | 1 |
| 2 750-3 749 | 7 | 3 | 3 | 1 |
| 3 750-4 749 | 8 | 4 | 4 | 2 |
| 4 750-5 999 | 9 | 4 | 4 | 2 |
| ≥ 6 000 | 10 | 5 | 5 | 2 |

Tätbebyggelsens eller zonens befolkning (tusental)

Om koncentrationerna överskrider den övre utvärderingströskeln (1)

Om de högsta koncentrationerna ligger mellan övre och nedre utvärderingströsklarna

Föroreningar utom PM2,5

PM2,5

Föroreningar utom PM2,5

PM2,5

0-249

1

1

1

1

250-499

2

1

1

1

500-749

2

1

1

1

750-999

3

1

1

1

1 000-1 499

4

2

2

1

1 500-1 999

5

2

2

1

2 000-2 749

6

3

3

1

2 750-3 749

7

3

3

1

3 750-4 749

8

4

4

2

4 750-5 999

9

4

4

2

≥ 6 000

10

5

5

2

b)   Punktkällor

För att utvärdera föroreningar i närheten av punktkällor skall antalet provtagningspunkter för kontinuerliga mätningar beräknas med beaktande av emissionstäthet, luftföroreningarnas sannolika spridningsmönster och befolkningens potentiella exponering.

B.   MINSTA ANTAL PROVTAGNINGSPUNKTER FÖR FASTA MÄTNINGAR FÖR ATT UTVÄRDERA UPPNÅENDET AV EXPONERINGSMINSKNINGSMÅLET FÖR PM2,5 FÖR ATT SKYDDA MÄNNISKORS HÄLSA

I tätbebyggelse och andra bebyggda områden med mer än 100 000 invånare skall det finnas minst en provtagningspunkt per miljon invånare för dessa mätningar. Dessa provtagningspunkter får sammanfalla med provtagningspunkterna i avsnitt A.

C.   MINSTA ANTAL PROVTAGNINGSPUNKTER FÖR FASTA MÄTNINGAR FÖR ATT UTVÄRDERA EFTERLEVNADEN AV KRITISKA NIVÅER FÖR SKYDD FÖR AV VÄXTLIGHETEN I ANDRA ZONER ÄN TÄTBEBYGGELSE

| Om de högsta koncentrationerna överskrider den övre utvärderingströskeln | Om de högsta koncentrationerna ligger mellan övre och nedre utvärderingströsklarna |
| --- | --- |
| 1 station per 20 000 km2 | 1 station per 40 000 km2 |

Om de högsta koncentrationerna överskrider den övre utvärderingströskeln

Om de högsta koncentrationerna ligger mellan övre och nedre utvärderingströsklarna

1 station per 20 000 km2

1 station per 40 000 km2

I ö-zoner bör antalet provtagningspunkter bestämmas med hänsyn till det troliga spridningsmönstret för luftföroreningar och ekosystemets eller växtlighetens potentiella exponering.

---

(1)  För kvävedioxid, partiklar, koloxid och bensen skall minst en urban bakgrundsstation och en station i trafikmiljö ingå, förutsatt att detta inte ökar antalet provtagningspunkter. Skillnaden mellan det totala antalet urbana bakgrundsstationer och det totala antalet stationer i trafikmiljö i en medlemsstat får inte vara större än en faktor 2.

BILAGA VI

REFERENSMETODER FÖR UTVÄRDERING AV KONCENTRATIONER AV SVAVELDIOXID, KVÄVEDIOXID OCH KVÄVEOXIDER, PARTIKLAR (PM10 OCH PM2,5), BLY, KOLOXID, BENSEN OCH OZON

A.   REFERENSMÄTMETODER

1.   Referensmetod för mätning av svaveldioxid

Referensmetoden för mätning av svaveldioxid är den metod som beskrivs i EN 14212:2005 ”Ambient air quality - Standard method for the measurement of sulphur dioxide by ultraviolet fluorescence”.

2.   Referensmetod för mätning av kvävedioxid och kväveoxider

Referensmetoden för mätning av kvävedioxid och kväveoxider är den metod som beskrivs i EN 14211:2005 ”Ambient air quality - Standard method for the measurement of the concentration of nitrogen dioxide and nitrogen monoxide by chemiluminescence”.

3.   Referensmetod för provtagning och mätning av bly

Referensmetoden för provtagning av bly är den metod som beskrivs i avsnitt A.4 i denna bilaga. Referensmetoden för mätning av bly är den metod som beskrivs i EN 14902:2005 ”Reference method for determination of Pb/Cd/As/Ni in ambient air”.

4.   Referensmetod för provtagning och mätning av PM10

Referensmetoden för provtagning och mätning av PM10 är den metod som beskrivs i EN 12341:1999 ”Air Quality - Determination of the PM10 fraction of suspended particulate matter - Reference method and field test procedure to demonstrate reference equivalence of measurement methods”.

5.   Referensmetod för provtagning och mätning av PM
  2,5

Referensmetoden för provtagning och mätning av PM2,5 är den metod som beskrivs i EN 14907:2005 ”Standard gravimetric measurement method for the determination of the PM2,5 mass fraction of suspended particulate matter in Ambient air”.

6.   Referensmetod för provtagning och mätning av bensen

Referensmetoden för mätning av bensen är den metod som beskrivs i del 1, 2 och 3 av EN 14662:2005 ”Ambient air quality - Reference method for measurement of benzene concentrations”.

7.   Referensmetod för mätning av koloxid

Referensmetoden för mätning av koloxid är den metod som beskrivs i EN 14626:2005 ”Ambient air quality - Standard method for the measurement of the concentration of carbon monoxide by nondispersive infrared spectroscopy”.

8.   Referensmetod för mätning av ozon

Referensmetoden för mätning av ozon är den metod som beskrivs i EN 14625:2005 ”Ambient air quality - Standard method for the measurement of the concentration of ozone by ultraviolet photometry”.

B.   STYRKANDE AV LIKVÄRDIGHET

1. Medlemsstaterna får använda vilken annan metod som helst om de kan visa att den ger likvärdiga resultat som de metoder som avses i avsnitt A eller, i fråga om partiklar, vilken annan metod som helst om de kan visa att den uppvisar ett stabilt samband i förhållande till referensmetoden. I så fall skall resultaten från denna metod korrigeras för att ge resultat som är likvärdiga med dem som skulle ha erhållits med referensmetoden.

2. Kommissionen får kräva att medlemsstaterna utarbetar och överlämnar en rapport om styrkande av likvärdigheten i enlighet med punkt 1.

3. När kommissionen avgör om den rapport som avses i punkt 2 är godtagbar skall den hänvisa till sina riktlinjer om styrkande av likvärdighet (ännu inte offentliggjorda). I de fall där medlemsstaterna använt tillfälliga faktorer för att göra en uppskattning av likvärdigheten skall dessa bekräftas eller ändras med hänvisning till kommissionens riktlinjer.

4. För att underlätta jämförelser av data skall medlemsstaterna vid behov se till att sådana ändringar får retroaktiv verkan så att även tidigare mätdata korrigeras.

C.   STANDARDISERING

För gasformiga föroreningar skall volymen standardiseras vid en temperatur på 293 K och ett atmosfärstryck på 101,3 kPa. För partiklar och ämnen som skall analyseras i partikelform (t.ex. bly) skall provtagningsvolymen avse omgivningsförhållanden vid provtagningen.

BILAGA VII

MÅLVÄRDEN FÖR OZON OCH LÅNGSIKTIGA MÅL

1.   Definitioner och kriterier

a)   Definitioner

AOT40 (uttryckt i μg/m3/tim) beräknas genom att man summerar skillnaden mellan timkoncentrationer över 80 μg/m3 (= 40 ppb) och 80 μg/m3 varvid man använder de värden som uppmätts mellan kl. 8.00 och 20.00 medeleuropeisk tid varje dag (1).

b)   Kriterier

Följande kriterier skall tillämpas för kontroll av giltighet vid sammanställning av data och beräkning av statistiska parametrar:

| Parameter | Erforderlig andel giltiga data |
| --- | --- |
| Timvärden | 75 % (dvs. 45 minuter) |
| 8-timmarsvärden | 75 % av värdena (dvs. 6 timmar) |
| Det högsta glidande 8-timmarsmedelvärdet under ett dygn | 75 % av de glidande 8-timmarsmedelvärdena (dvs. 18 st. 8-timmarsmedelvärden per dag) |
| AOT40 | 90 % av timvärdena under den tidsperiod som använts vid beräkning av AOT40-värdet (2) |
| Årsmedelvärde | 90 % av timvärdena under sommaren (april-september) och 75 % under vintern (januari-mars och oktober- december), separat |
| Antal överskridanden och maximivärden per månad | 90 % av dygnets högsta 8-timmarsmedelvärden (27 tillgängliga dygnsvärden per månad)
  90 % av timvärdena mellan kl. 8.00 och 20:00 medeleuropeisk tid |
| Antal överskridanden och maximivärden per år | Fem av de sex sommarmånaderna (april till september) |

Parameter

Erforderlig andel giltiga data

Timvärden

75 % (dvs. 45 minuter)

8-timmarsvärden

75 % av värdena (dvs. 6 timmar)

Det högsta glidande 8-timmarsmedelvärdet under ett dygn

75 % av de glidande 8-timmarsmedelvärdena (dvs. 18 st. 8-timmarsmedelvärden per dag)

AOT40

90 % av timvärdena under den tidsperiod som använts vid beräkning av AOT40-värdet (2)

Årsmedelvärde

90 % av timvärdena under sommaren (april-september) och 75 % under vintern (januari-mars och oktober- december), separat

Antal överskridanden och maximivärden per månad

90 % av dygnets högsta 8-timmarsmedelvärden (27 tillgängliga dygnsvärden per månad)

90 % av timvärdena mellan kl. 8.00 och 20:00 medeleuropeisk tid

Antal överskridanden och maximivärden per år

Fem av de sex sommarmånaderna (april till september)

2.   Målvärden

| Syfte | Period (medelvärde under) | Målvärde | Datum då målvärdet skall ha klarats |
| --- | --- | --- | --- |
| Skydd av människors hälsa | Det högsta 8-timmarsmedelvärdet under ett dygn (4) | 120 μg/m3, får inte överskridas under mer än 25 dagar per kalenderår (treårsmedelvärde) (5) | 2010 |
| Skydd av växtligheten | maj-juli | AOT40 (beräknat från timvärden)
  18 000 μg/m3 · h (medelvärde under fem år) (5) | 2010 |

Syfte

Period (medelvärde under)

Målvärde

Datum då målvärdet skall ha klarats

Skydd av människors hälsa

Det högsta 8-timmarsmedelvärdet under ett dygn (4)

120 μg/m3, får inte överskridas under mer än 25 dagar per kalenderår (treårsmedelvärde) (5)

2010

Skydd av växtligheten

maj-juli

AOT40 (beräknat från timvärden)

18 000 μg/m3 · h (medelvärde under fem år) (5)

2010

3.   Långsiktiga mål

| Syfte | Period (medelvärde under) | Långsiktiga mål | Datum då det långsiktiga målet skall ha klarats |
| --- | --- | --- | --- |
| Skydd av människors hälsa | Dygnets högsta 8-timmarsmedelvärde under ett kalenderår | 120 μg/m3 | — |
| Skydd av växtligheten | maj-juli | AOT40 (beräknat från timvärden)
  6 000 μg/m3 · h | — |

Syfte

Period (medelvärde under)

Långsiktiga mål

Datum då det långsiktiga målet skall ha klarats

Skydd av människors hälsa

Dygnets högsta 8-timmarsmedelvärde under ett kalenderår

120 μg/m3

—

Skydd av växtligheten

maj-juli

AOT40 (beräknat från timvärden)

6 000 μg/m3 · h

—

---

(1)  Eller lämplig tid i de yttersta randområdena.

(2)

| (NB) | Om inte alla mätdata är tillgängliga skall följande faktor användas för att beräkna AOT40-värdena: |
| --- | --- |

(NB)

Om inte alla mätdata är tillgängliga skall följande faktor användas för att beräkna AOT40-värdena:

Formula

(3)  Antal timmar under den tidsperiod som använts för att beräkna AOT40 (dvs. kl. 8.00 till 20.00 medeleuropeisk tid från 1 maj till 31 juli varje år för skydd av växtligheten och från 1 april till 30 september varje år för skydd av skogar).

(4)  Det högsta 8-timmarsmedelvärdet för koncentrationen under ett dygn skall beräknas som ett glidande 8-timmarsmedelvärde uträknat från timmedelvärde och uppdaterat varje timme. Varje 8-timmarsmedelvärde som beräknas på detta sätt hör till den dag då medelvärdet slutar, dvs. det första medelvärdet för en dag är värdet från kl. 17.00 föregående dag till kl. 01.00 den aktuella dagen och det sista medelvärdet för dagen är det som sträcker sig från kl. 16.00 till kl. 24.00.

(5)  Om medelvärdena för 3 eller 5 år inte kan fastställas utifrån en fullständig och löpande uppsättning årsdata skall de årliga minimidata som krävs för kontroll av överensstämmelse med målvärdena vara följande:

| — | För målvärdet för skydd av människors hälsa: giltiga data för 1 år. |
| --- | --- |

—

För målvärdet för skydd av människors hälsa: giltiga data för 1 år.

| — | För målvärdet för skydd av växtligheten: giltiga data för 3 år. |
| --- | --- |

—

För målvärdet för skydd av växtligheten: giltiga data för 3 år.

BILAGA VIII

KRITERIER FÖR KLASSIFICERING OCH PLACERING AV PROVTAGNINGSPUNKTER FÖR UTVÄRDERING AV OZONKONCENTRATIONER

Följande avser fasta mätningar:

A.   HUR MÄTPLATSEN SKALL VÄLJAS

| Typ av station | Mätningarnas syfte | Mätningarnas representativitet (1) | Kriterier för val av mätplats |
| --- | --- | --- | --- |
| Tätort | Skydd av människors hälsa: Att utvärdera tätortsbefolkningens exponering för ozon, dvs. i områden där befolkningstätheten och ozonkoncentrationerna är relativt höga och representativa för den exponering allmänheten utsätts för. | Några km2 | På tillräckligt avstånd från påverkan från lokala utsläpp som trafik, bensinstationer osv.
  Platser med god luftcirkulation där blandade nivåer kan uppmätas.
  Platser som bostads- och affärsområden i städer, parker (på tillräckligt avstånd från träd), större gator eller torg med mycket gles eller ingen trafik, öppna områden av den typ som brukar förekomma vid skolor, idrottsanläggningar eller fritidsområden. |
| Förort | Skydd av människors hälsa och växtligheten:
  Att utvärdera befolkningens och växtlighetens exponering i tätbebyggelsens utkanter, där de högsta ozonnivåer som befolkning och växtlighet kan komma att exponeras för förekommer. | Några tiotals km2 | På ett visst avstånd från det område där de största utsläppen uppträder, på läsidan med beaktande av de vanligaste vindarna under perioder som gynnar ozonbildning.
  I områden där befolkningen, känsliga grödor eller naturliga ekosystem som befinner sig i utkanten av en tätbebyggelse utsätts för höga ozonnivåer.
  Där så är lämpligt skall några provtagningsstationer även placeras på lovartssidan i förhållande till det område där de största utsläppen uppträder för att bedöma regionala bakgrundsnivåer av ozon. |
| Landsbygd | Skydd av människors hälsa och växtligheten:
  Att utvärdera befolkningens, grödors och naturliga ekosystems exponering för ozonkoncentrationer på subregional nivå. | Subregionala nivåer
  (några km2) | Provtagningsstationer kan placeras i mindre bostadsområden eller områden med naturliga ekosystem, skogar eller grödor.
  De skall vara representativa för ozonkoncentrationerna och ligga på tillräckligt avstånd från direkta lokala utsläppskällor som industrianläggningar och vägar.
  I öppna områden, men inte på högre bergstoppar. |
| Bakgrundsnivå landsbygd | Skydd av växtligheten och människors hälsa: | Att utvärdera grödors och naturliga ekosystems exponering för ozonkoncentrationer på regional nivå samt befolkningens exponering. Regionala/nationella/ kontinentala nivåer
  (1 000- 10 000 km2) | Provtagningsstation i områden med låg befolkningstäthet, t.ex. områden med naturliga ekosystem, skogar, områden som ligger på tillräckligt avstånd från tätbebyggelse och industriområden och områden som ligger tillräckligt långt från lokala utsläppskällor.
  Undvik placeringar där lokalt förstärkta marknära inversionsförhållanden kan uppstå, samt även högre bergstoppar.
  Kustnära placeringar på platser med påtagliga dagliga vindcykler av lokal karaktär rekommenderas inte. |

Typ av station

Mätningarnas syfte

Mätningarnas representativitet (1)

Kriterier för val av mätplats

Tätort

Skydd av människors hälsa: Att utvärdera tätortsbefolkningens exponering för ozon, dvs. i områden där befolkningstätheten och ozonkoncentrationerna är relativt höga och representativa för den exponering allmänheten utsätts för.

Några km2

På tillräckligt avstånd från påverkan från lokala utsläpp som trafik, bensinstationer osv.

Platser med god luftcirkulation där blandade nivåer kan uppmätas.

Platser som bostads- och affärsområden i städer, parker (på tillräckligt avstånd från träd), större gator eller torg med mycket gles eller ingen trafik, öppna områden av den typ som brukar förekomma vid skolor, idrottsanläggningar eller fritidsområden.

Förort

Skydd av människors hälsa och växtligheten:

Att utvärdera befolkningens och växtlighetens exponering i tätbebyggelsens utkanter, där de högsta ozonnivåer som befolkning och växtlighet kan komma att exponeras för förekommer.

Några tiotals km2

På ett visst avstånd från det område där de största utsläppen uppträder, på läsidan med beaktande av de vanligaste vindarna under perioder som gynnar ozonbildning.

I områden där befolkningen, känsliga grödor eller naturliga ekosystem som befinner sig i utkanten av en tätbebyggelse utsätts för höga ozonnivåer.

Där så är lämpligt skall några provtagningsstationer även placeras på lovartssidan i förhållande till det område där de största utsläppen uppträder för att bedöma regionala bakgrundsnivåer av ozon.

Landsbygd

Skydd av människors hälsa och växtligheten:

Att utvärdera befolkningens, grödors och naturliga ekosystems exponering för ozonkoncentrationer på subregional nivå.

Subregionala nivåer

(några km2)

Provtagningsstationer kan placeras i mindre bostadsområden eller områden med naturliga ekosystem, skogar eller grödor.

De skall vara representativa för ozonkoncentrationerna och ligga på tillräckligt avstånd från direkta lokala utsläppskällor som industrianläggningar och vägar.

I öppna områden, men inte på högre bergstoppar.

Bakgrundsnivå landsbygd

Skydd av växtligheten och människors hälsa:

Att utvärdera grödors och naturliga ekosystems exponering för ozonkoncentrationer på regional nivå samt befolkningens exponering. Regionala/nationella/ kontinentala nivåer

(1 000- 10 000 km2)

Provtagningsstation i områden med låg befolkningstäthet, t.ex. områden med naturliga ekosystem, skogar, områden som ligger på tillräckligt avstånd från tätbebyggelse och industriområden och områden som ligger tillräckligt långt från lokala utsläppskällor.

Undvik placeringar där lokalt förstärkta marknära inversionsförhållanden kan uppstå, samt även högre bergstoppar.

Kustnära placeringar på platser med påtagliga dagliga vindcykler av lokal karaktär rekommenderas inte.

För stationer på landsbygden och bakgrundsstationer på landsbygden skall placeringen vid behov samordnas med övervakningskraven i kommissionens förordning (EG) nr 1091/94 av den 29 april 1994 om vissa tilllämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 3528/86 om skydd av skogarna i gemenskapen mot luftföroreningar (2).

B.   HUR PROVTAGNINGSUTRUSTNINGEN SKALL PLACERAS

Om det är praktiskt möjligt skall provtagningsutrustningen placeras på det sätt som anges i avsnitt B i bilaga III. Intagssonden skall inte placeras alltför nära källor som ugnar och förbränningsskorstenar, och minst 10 m från närmaste väg, med ökande avstånd i proportion till trafiktätheten.

C.   DOKUMENTATION OCH ÖVERSYN:

De metoder som beskrivs i avsnitt C i bilaga III skall användas. Det krävs adekvat övervakning och tolkning av övervakningsdata mot bakgrund av de meteorologiska och fotokemiska processer som påverkar de ozonkoncentrationer som mäts på berörda platser.

---

(1)  Provtagningspunkterna bör också, där så är möjligt, vara representativa för liknande platser som inte ligger i provtagningsplatsernas omedelbara närhet.

(2)  EGT L 125, 18.5.1994, s. 1.

BILAGA IX

KRITERIER FÖR FASTSTÄLLANDE AV MINSTA ANTAL PROVTAGNINGSPUNKTER FÖR FASTA MÄTNINGAR AV OZONKONCENTRATIONER

A.   MINSTA ANTAL PROVTAGNINGSPUNKTER FÖR FASTA KONTINUERLIGA MÄTNINGAR FÖR ATT UTVÄRDERA EFTERLEVNADEN AV MÅLVÄRDEN, LÅNGSIKTIGA MÅL SAMT TRÖSKELVÄRDEN FÖR INFORMATION OCH FÖR LARM DÄR SÅDANA MÄTNINGAR ÄR DEN ENDA INFORMATIONSKÄLLAN

| Befolkning
  (× 1 000) | Tätbebyggelse
  (tätorter och förorter) (1) | Övriga zoner
  (förorter och landsbygd) (1) | Bakgrundsnivå landsbygd |
| --- | --- | --- | --- |
| < 250 | | 1 | 1 station/50 000 km2 som genomsnittlig täthet i samtliga zoner per land (2) |
| < 500 | 1 | 2 |
| < 1 000 | 2 | 2 |
| < 1 500 | 3 | 3 |
| < 2 000 | 3 | 4 |
| < 2 750 | 4 | 5 |
| < 3 750 | 5 | 6 |
| > 3 750 | 1 ytterligare station per
  2 miljoner invånare | 1 ytterligare station per
  2 miljoner invånare |

Befolkning

(× 1 000)

Tätbebyggelse

(tätorter och förorter) (1)

Övriga zoner

(förorter och landsbygd) (1)

Bakgrundsnivå landsbygd

< 250

1

1 station/50 000 km2 som genomsnittlig täthet i samtliga zoner per land (2)

< 500

1

2

< 1 000

2

2

< 1 500

3

3

< 2 000

3

4

< 2 750

4

5

< 3 750

5

6

> 3 750

1 ytterligare station per

2 miljoner invånare

1 ytterligare station per

2 miljoner invånare

B.   MINSTA ANTAL PROVTAGNINGSPUNKTER FÖR FASTA MÄTNINGAR I ZONER OCH TÄTBEBYGGELSE DÄR DE LÅNGSIKTIGA MÅLEN KLARAS

Antalet provtagningspunkter för ozon skall, i kombination med andra metoder för kompletterande utvärdering, t.ex. bestämning av luftkvaliteten med hjälp av beräkningsmodeller eller kvävedioxidmätningar på samma plats, vara tillräckligt för att göra det möjligt att bedöma ozonföroreningens tendens och kontrollera överensstämmelsen med de långsiktiga målen. Antalet stationer i tätbebyggelse och andra zoner får minskas till en tredjedel av det antal som anges i avsnitt A. Där data från fasta mätstationer är den enda informationskällan skall åtminstone en övervakningsstation behållas. Om detta, i zoner där det finns kompletterande utvärdering, leder till att någon zon inte längre har någon station skall man genom samordning med antalet stationer i grannzonerna se till att ozonkoncentrationerna kan utvärderas med avseende på långsiktiga målen. Det skall finnas 1 station per 100 000 km2 för mätning av bakgrundskoncentrationer på landsbygden.

---

(1)  Minst en station i förortsområden, där befolkningen troligen utsätts för den högsta exponeringen. I tätbebyggelse skall minst 50 % av stationerna ligga i förortsområden.

(2)  1 station per 25 000 km2 rekommenderas för komplex terräng.

BILAGA X

MÄTNINGAR AV OZONBILDANDE ÄMNEN

A.   SYFTE

Huvudsyftet med dessa mätningar är att analysera tendenserna i fråga om ozonbildande ämnen, kontrollera hur effektiva strategierna för utsläppsminskning är, kontrollera utsläppsinventeringars samstämmighet och bidra till att koppla utsläppskällor till observerade föroreningskoncentrationer.

Ett ytterligare syfte är att öka kunskapen om hur ozon uppstår och hur ozonbildande ämnen sprids, samt hur fotokemiska modeller kan tillämpas.

B.   ÄMNEN

Mätning av ozonbildande ämnen skall åtminstone omfatta kväveoxider (NO and NO2) och följande flyktiga organiska föreningar:

| | 1-buten | isopren | etylbensen |
| --- | --- | --- | --- |
| etan | trans-2-buten | n-hexan | m+p-xylen |
| eten | cis-2-buten | i-hexan | o-xylen |
| etyn (acetylen) | 1,3-butadien | n-heptan | 1,2,4-trimetylbensen |
| propan | n-pentan | n-oktan | 1,2,3-trimetylbensen |
| propen | i-pentan | i-oktan | 1,3,5-trimetylbensen |
| n-butan | 1-penten | bensen | formaldehyd |
| i-butan | 2-penten | toluen | Totalkolväte utom metan |

1-buten

isopren

etylbensen

etan

trans-2-buten

n-hexan

m+p-xylen

eten

cis-2-buten

i-hexan

o-xylen

etyn (acetylen)

1,3-butadien

n-heptan

1,2,4-trimetylbensen

propan

n-pentan

n-oktan

1,2,3-trimetylbensen

propen

i-pentan

i-oktan

1,3,5-trimetylbensen

n-butan

1-penten

bensen

formaldehyd

i-butan

2-penten

toluen

Totalkolväte utom metan

C.   PLACERING

Mätningarna skall främst genomföras i tätorts- och förortsområden vid någon av de provtagningspunkter som upprättats i enlighet med kraven i detta direktiv och som anses vara lämpliga med tanke på de övervakningsmål som avses i avsnitt A.

BILAGA XI

GRÄNSVÄRDEN FÖR SKYDD AV MÄNNISKORS HÄLSA

| Period (medelvärde under) | Gränsvärde | Toleransmarginal | Datum då gränsvärdet skall ha klarats |
| --- | --- | --- | --- |
| Svaveldioxid |
| 1 timme | 350 μg/m3, får inte överskridas mer än 24 ggr per kalenderår | 150 μg/ m3 (43 %) | |
| 1 dag | 125 μg/m3, får inte överskridas mer än 3 ggr per kalenderår | Ingen | |
| Kvävedioxid |
| 1 timme | 200 μg/m3, får inte överskridas mer än 18 ggr per kalenderår | 50 % den 19 juli 1999, vilket minskas den 1 januari 2001 och därefter var tolfte månad med lika stora årsandelar så att 0 % klaras till den 1 januari 2010 | 1 januari 2014 |
| Kalenderår | 40 μg/m3 | 50 % den 19 juli 1999, vilket minskas den 1 januari 2001 och därefter var tolfte månad med lika stora årsandelar så att 0 % klaras till den 1 januari 2010 | 1 januari 2014 |
| Koloxid |
| Det högsta 8-timmarsmedelvärdet under ett dygn (1) | 10 mg/m3 | 60 % | |
| bensen |
| Kalenderår | 5 μg/m3 | 5 μg/m3 (100 %) den 13 december 2000, vilket minskas med 1 μg/m3 den 1 januari 2006 och därefter var tolfte månad så att 0 % klaras till den 1 januari 2010 | 1 januari 2010 |
| Bly |
| Kalenderår | 0,5 μg/m3 | 100 % | |
| PM10 |
| 1 dag | 50 μg/m3, får inte överskridas mer än 35 ggr per kalenderår | 50 % | till 31 december 2009 |
| 1 dag | 50 μg/m3, får inte överskridas mer än 35 ggr per kalenderår (2) | 50% | 1 januari 2010 |
| Kalenderår | 40 μg/m3 | 20 % | till31 december 2009 |
| Kalenderår | 33 μg/m3 | 20% | 1 januari 2010 |

Period (medelvärde under)

Gränsvärde

Toleransmarginal

Datum då gränsvärdet skall ha klarats

Svaveldioxid

1 timme

350 μg/m3, får inte överskridas mer än 24 ggr per kalenderår

150 μg/ m3 (43 %)

1 dag

125 μg/m3, får inte överskridas mer än 3 ggr per kalenderår

Ingen

Kvävedioxid

1 timme

200 μg/m3, får inte överskridas mer än 18 ggr per kalenderår

50 % den 19 juli 1999, vilket minskas den 1 januari 2001 och därefter var tolfte månad med lika stora årsandelar så att 0 % klaras till den 1 januari 2010

1 januari 2014

Kalenderår

40 μg/m3

50 % den 19 juli 1999, vilket minskas den 1 januari 2001 och därefter var tolfte månad med lika stora årsandelar så att 0 % klaras till den 1 januari 2010

1 januari 2014

Koloxid

Det högsta 8-timmarsmedelvärdet under ett dygn (1)

10 mg/m3

60 %

bensen

Kalenderår

5 μg/m3

5 μg/m3 (100 %) den 13 december 2000, vilket minskas med 1 μg/m3 den 1 januari 2006 och därefter var tolfte månad så att 0 % klaras till den 1 januari 2010

1 januari 2010

Bly

Kalenderår

0,5 μg/m3

100 %

PM10

1 dag

50 μg/m3, får inte överskridas mer än 35 ggr per kalenderår

50 %

till 31 december 2009

1 dag

50 μg/m3, får inte överskridas mer än 35 ggr per kalenderår (2)

50%

1 januari 2010

Kalenderår

40 μg/m3

20 %

till31 december 2009

Kalenderår

33 μg/m3

20%

1 januari 2010

---

(1)  Det högsta 8-timmarsmedelvärdet för koncentrationen under ett dygn skall beräknas som ett glidande 8-timmarsmedelvärde uträknat från timmedelvärde och uppdaterat varje timme. Varje 8-timmarsmedelvärde som beräknas på detta sätt hör till den dag då det slutar, dvs. det första medelvärdet för en dag är värdet från kl. 17.00 föregående dag till kl. 01.00 den aktuella dagen och det sista medelvärdet för dagen är det som sträcker sig från kl. 16.00 till kl. 24.00.

(2)  
  Om inte detta är möjligt att uppnå på grund av platsspecifika spridningsförhållanden eller ogynnsamma meteorologiska eller geografiska förhållanden eller till följd av att avsevärda föroreningsmängder kommer in över nationsgränserna. Medlemsstaterna skall fastställa det exakta antalet dagar under vilka gränsvärdet får överskridas (högst 55 dagar) och utan dröjsmål överlämna texten till denna bestämmelse till kommissionen.

BILAGA XII

TRÖSKELVÄRDEN FÖR INFORMATION OCH FÖR LARM

A.   TRÖSKELVÄRDEN FÖR LARM - ANDRA FÖRORENINGAR ÄN OZON

Skall mätas under tre timmar i följd på platser som är representativa för luftkvaliteten inom ett område på minst 100 km2 eller för en hel zon eller tätbebyggelse, beroende på vilken som är minst.

| Förorenande ämne | Tröskelvärde för larm |
| --- | --- |
| Svaveldioxid | 500 μg/m3 |
| Kvävedioxid | 400 μg/m3 |

Förorenande ämne

Tröskelvärde för larm

Svaveldioxid

500 μg/m3

Kvävedioxid

400 μg/m3

B.   TRÖSKELVÄRDEN FÖR INFORMATION OCH FÖR LARM - OZON

| Typ av tröskelvärde | Period (medelvärde under) | Vikt |
| --- | --- | --- |
| Upplysningar | 1 timme | 180 μg/m3 |
| Larm | 1 timme (1) | 240 μg/m3 |

Typ av tröskelvärde

Period (medelvärde under)

Vikt

Upplysningar

1 timme

180 μg/m3

Larm

1 timme (1)

240 μg/m3

---

(1)  För genomförandet av artikel 18 skall överskridandet av tröskelvärdet mätas eller förutsägas under tre timmar i följd.

BILAGA XIII

KRITISKA NIVÅER FÖR SKYDD AV VÄXTLIGHETEN

| Period (medelvärde under) | Kritisk nivå | Toleransmarginal | Datum då den kritiska nivån skall ha klarats |
| --- | --- | --- | --- |
| Svaveldioxid |
| Kalenderår och vinter (1 oktober till 31 mars) | 20 μg/m3 | Ingen | |
| Kväveoxider |
| Kalenderår | 30 μg/m3 | Ingen | |

Period (medelvärde under)

Kritisk nivå

Toleransmarginal

Datum då den kritiska nivån skall ha klarats

Svaveldioxid

Kalenderår och vinter (1 oktober till 31 mars)

20 μg/m3

Ingen

Kväveoxider

Kalenderår

30 μg/m3

Ingen

BILAGA XIV

EXPONERINGSMINSKNINGSMÅL OCH
  MÅLVÄRDE OCH GRÄNSVÄRDE
  FÖR PM2,5

A.   INDIKATOR FÖR GENOMSNITTLIG EXPONERING

Indikatorn för genomsnittlig exponering (AEI) uttryckt i μg/m3 skall baseras på mätningar på urbana bakgrundsplatser i zoner och tätbebyggelse inom medlemsstatens hela territorium. Den skall utvärderas som ett glidande treårsmedelvärde för koncentrationen som omfattar alla provtagningspunkter som upprättats enligt artiklarna 6 och 7. AEI för referensåret 2010 skall vara medelkoncentrationen för åren 2008, 2009 och 2010. På samma sätt skall AEI för 2020 vara det glidande treårsmedelvärdet för koncentrationen i alla provtagningspunkter för åren 2018, 2019 och 2020.

B.   EXPONERINGSMINSKNINGSMÅL

| Exponeringsminskningsmål jämfört med AEI för 2010 | Datum då exponeringsminskningsmålet bör ha uppnåtts |
| --- | --- |
| Utgångskoncentration i μg/m3 | Exponeirngsminskningsmål i procent | 2020 |
| < 10 | 0 | |
| = 10 - < 15 | 10 | |
| = 15 - < 20 | 15 | |
| = 20 - < 25 | 20 | |
| > 25 | Alla lämpliga åtgärder för att klara målet på 20 μg/m3 | |

Exponeringsminskningsmål jämfört med AEI för 2010

Datum då exponeringsminskningsmålet bör ha uppnåtts

Utgångskoncentration i μg/m3

Exponeirngsminskningsmål i procent

2020

< 10

0

= 10 - < 15

10

= 15 - < 20

15

= 20 - < 25

20

> 25

Alla lämpliga åtgärder för att klara målet på 20 μg/m3

Om AEI för referensåret är
  10 μg/m3

  eller lägre skall exponeringsminskningsmålet vara noll.

C.   
  MÅLVÄRDE OCH GRÄNSVÄRDE

| Period (medelvärde under) | Målvärde | Toleransmarginal (1) | Datum då
  målvärdet bör klaras |
| --- | --- | --- | --- |
| Kalenderår | 20 μg/m3 | | 1 januari 2010 |

Period (medelvärde under)

Målvärde

Toleransmarginal (1)

Datum då
  målvärdet bör klaras

Kalenderår

20 μg/m3

1 januari 2010

| Period (medelvärde under) | Gränsvärde | Toleransmarginal (2) | Datum då gränsvärdet skall ha klartas |
| --- | --- | --- | --- |
| Kalenderår | 20 μg/m3 | 20% när detta direktiv träder i kraft, vilket minskas den 1 januari följande år och därefter var tolfte månad med lika stora årsandelar så att 0 % klaras till den
  1 januari 2015 | 1 januari 2015 |

Period (medelvärde under)

Gränsvärde

Toleransmarginal (2)

Datum då gränsvärdet skall ha klartas

Kalenderår

20 μg/m3

20% när detta direktiv träder i kraft, vilket minskas den 1 januari följande år och därefter var tolfte månad med lika stora årsandelar så att 0 % klaras till den
  1 januari 2015

1 januari 2015

---

(1)  Den maximala toleransmarginalen gäller också i enlighet med artikel 15.4.

(2)  
  Den maximala toleransmarginalen gäller också i enlighet med artikel 15.4.

BILAGA XV

INFORMATION SOM SKALL INGÅ I LOKALA, REGIONALA ELLER NATIONELLA PLANER ELLER PROGRAM FÖR FÖRBÄTTRAD LUFTKVALITET ENLIGT ARTIKEL 21

| 1. | Plats där ett överskridande inträffat







  a) | Region. |
| --- | --- | --- |

1.

Plats där ett överskridande inträffat

a)

Region.

| b) | Stad (karta). |
| --- | --- |

b)

Stad (karta).

| c) | Mätstation (karta, geografiska koordinater). |
| --- | --- |

c)

Mätstation (karta, geografiska koordinater).

| 2. | Allmän information






  a) | Typ av zon (stads-, industri- eller landsbygdsområde). |
| --- | --- | --- |

2.

Allmän information

a)

Typ av zon (stads-, industri- eller landsbygdsområde).

| b) | Beräknad förorenad yta (i km2) och beräknat antal människor som utsatts för föroreningen. |
| --- | --- |

b)

Beräknad förorenad yta (i km2) och beräknat antal människor som utsatts för föroreningen.

| c) | Viktiga uppgifter om väderleksförhållandena. |
| --- | --- |

c)

Viktiga uppgifter om väderleksförhållandena.

| d) | Topografiska uppgifter av betydelse. |
| --- | --- |

d)

Topografiska uppgifter av betydelse.

| e) | Tillräckliga upplysningar om de objekt i den berörda zonen som särskilt bör skyddas. |
| --- | --- |

e)

Tillräckliga upplysningar om de objekt i den berörda zonen som särskilt bör skyddas.

| 3. | Ansvariga myndigheter
  Namn och adress på de personer som ansvarar för utarbetandet och genomförandet av förbättringsplanerna. |
| --- | --- |

3.

Ansvariga myndigheter

Namn och adress på de personer som ansvarar för utarbetandet och genomförandet av förbättringsplanerna.

| 4. | Typ av luftföroreningar och utvärdering av dessa






  a) | Koncentrationer som uppmätts under tidigare år (innan förbättringsåtgärderna började genomföras). |
| --- | --- | --- |

4.

Typ av luftföroreningar och utvärdering av dessa

a)

Koncentrationer som uppmätts under tidigare år (innan förbättringsåtgärderna började genomföras).

| b) | Koncentrationer som uppmätts sedan projektstarten. |
| --- | --- |

b)

Koncentrationer som uppmätts sedan projektstarten.

| c) | tvärderingsmetoder. |
| --- | --- |

c)

tvärderingsmetoder.

| 5. | Föroreningarnas ursprung






  a) | Förteckning över de huvudsakliga utsläppskällor varifrån föroreningarna kommer (karta). |
| --- | --- | --- |

5.

Föroreningarnas ursprung

a)

Förteckning över de huvudsakliga utsläppskällor varifrån föroreningarna kommer (karta).

| b) | Total utsläppsmängd från dessa källor (ton/år). |
| --- | --- |

b)

Total utsläppsmängd från dessa källor (ton/år).

| c) | Upplysningar om luftföroreningar som har sitt ursprung i andra regioner. |
| --- | --- |

c)

Upplysningar om luftföroreningar som har sitt ursprung i andra regioner.

| 6. | Analys av situationen






  a) | Närmare upplysningar om de faktorer som orsakat överskridandet (t.ex. transport av luftföroreningar, inbegripet gränsöverskridande transport, bildning av sekundära föroreningar i atmosfären). |
| --- | --- | --- |

6.

Analys av situationen

a)

Närmare upplysningar om de faktorer som orsakat överskridandet (t.ex. transport av luftföroreningar, inbegripet gränsöverskridande transport, bildning av sekundära föroreningar i atmosfären).

| b) | Precisering av åtgärder som kan vidtas för att förbättra luftkvaliteten. |
| --- | --- |

b)

Precisering av åtgärder som kan vidtas för att förbättra luftkvaliteten.

| 7. | Information om åtgärder och projekt för förbättrad luftkvalitet som genomförts innan direktivet trädde i kraft






  a) | Lokala, regionala, nationella och internationella åtgärder. |
| --- | --- | --- |

7.

Information om åtgärder och projekt för förbättrad luftkvalitet som genomförts innan direktivet trädde i kraft

a)

Lokala, regionala, nationella och internationella åtgärder.

| b) | Konstaterade effekter av dessa åtgärder. |
| --- | --- |

b)

Konstaterade effekter av dessa åtgärder.

| 8. | Information om sådana åtgärder och projekt med syfte att minska luftföroreningarna som antagits efter detta direktivs ikraftträdande






  a) | Förteckning över och beskrivning av alla åtgärder som anges i projektet. |
| --- | --- | --- |

8.

Information om sådana åtgärder och projekt med syfte att minska luftföroreningarna som antagits efter detta direktivs ikraftträdande

a)

Förteckning över och beskrivning av alla åtgärder som anges i projektet.

| b) | Tidsplan för genomförandet. |
| --- | --- |

b)

Tidsplan för genomförandet.

| c) | Bedömning av de planerade förbättringarna av luftkvaliteten och angivelse av hur lång tid det beräknas ta att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

c)

Bedömning av de planerade förbättringarna av luftkvaliteten och angivelse av hur lång tid det beräknas ta att uppnå dessa mål.

| d) | Förteckning över och beskrivning av de ekonomiska resurser och budgetposter som anslagits för genomförandet av ovannämnda åtgärder eller projekt under den tid som beräknats. |
| --- | --- |

d)

Förteckning över och beskrivning av de ekonomiska resurser och budgetposter som anslagits för genomförandet av ovannämnda åtgärder eller projekt under den tid som beräknats.

| 9. | Information om åtgärder eller projekt som planeras eller förutses på lång sikt. |
| --- | --- |

9.

Information om åtgärder eller projekt som planeras eller förutses på lång sikt.

| 10. | Information om genomförandet av följande direktiv:







  1) | Rådets direktiv 70/220/EEG av den 20 mars 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot luftförorening genom utsläpp från motorfordon (1). |
| --- | --- | --- |

10.

Information om genomförandet av följande direktiv:

1)

Rådets direktiv 70/220/EEG av den 20 mars 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot luftförorening genom utsläpp från motorfordon (1).

| 2) | Rådets direktiv 88/77/EEG av den 3 december 1987 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller gasol vilka används i fordon (2). |
| --- | --- |

2)

Rådets direktiv 88/77/EEG av den 3 december 1987 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer med kompressionständning som används i fordon samt mot utsläpp av gasformiga föroreningar från motorer med gnisttändning drivna med naturgas eller gasol vilka används i fordon (2).

| 3) | Europaparlamentets och rådets direktiv 94/63/EG av den 20 december 1994 om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska ämnen (VOC) vid lagring av bensin och vid distribution av bensin från depåer till bensinstationer (3). |
| --- | --- |

3)

Europaparlamentets och rådets direktiv 94/63/EG av den 20 december 1994 om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska ämnen (VOC) vid lagring av bensin och vid distribution av bensin från depåer till bensinstationer (3).

| 4) | Rådets direktiv 96/61/EG av den 24 september 1996 om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (4). |
| --- | --- |

4)

Rådets direktiv 96/61/EG av den 24 september 1996 om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (4).

| 5) | Europaparlamentets och rådets direktiv 97/68/EG av den 16 december 1997 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som skall monteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg (5). |
| --- | --- |

5)

Europaparlamentets och rådets direktiv 97/68/EG av den 16 december 1997 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som skall monteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg (5).

| 6) | Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG av den 13 oktober 1998 om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv 93/12/EEG (6). |
| --- | --- |

6)

Europaparlamentets och rådets direktiv 98/70/EG av den 13 oktober 1998 om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv 93/12/EEG (6).

| 7) | Rådets direktiv 1999/13/EG av den 11 mars 1999 om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska föreningar förorsakade av användning av organiska lösningsmedel i vissa verksamheter och anläggningar (7). |
| --- | --- |

7)

Rådets direktiv 1999/13/EG av den 11 mars 1999 om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska föreningar förorsakade av användning av organiska lösningsmedel i vissa verksamheter och anläggningar (7).

| 8) | Rådets direktiv 1999/32/EG av den 26 april 1999 om att minska svavelhalten i vissa flytande bränslen och om ändring av direktiv 93/12/EEG (8). |
| --- | --- |

8)

Rådets direktiv 1999/32/EG av den 26 april 1999 om att minska svavelhalten i vissa flytande bränslen och om ändring av direktiv 93/12/EEG (8).

| 9) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/76/EG av den 4 december 2000 om förbränning av avfall (9). |
| --- | --- |

9)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/76/EG av den 4 december 2000 om förbränning av avfall (9).

| 10) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/80/EG av den 23 oktober 2001 om begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar från stora förbränningsanläggningar. |
| --- | --- |

10)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/80/EG av den 23 oktober 2001 om begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar från stora förbränningsanläggningar.

| 11) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/81/EG av den 23 oktober 2001 om nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar. |
| --- | --- |

11)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/81/EG av den 23 oktober 2001 om nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar.

| 12) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/42/EG av den 21 april 2004 om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska föreningar förorsakade av användning av organiska lösningsmedel i vissa färger och lacker samt produkter för fordonsreparationslackering och om ändring av direktiv 1999/13/EG (10). |
| --- | --- |

12)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/42/EG av den 21 april 2004 om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska föreningar förorsakade av användning av organiska lösningsmedel i vissa färger och lacker samt produkter för fordonsreparationslackering och om ändring av direktiv 1999/13/EG (10).

| 13) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/32/EG av den 5 april 2006 om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster (11). |
| --- | --- |

13)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/32/EG av den 5 april 2006 om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster (11).

| 14) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/33/EG av den 6 juli 2005 om ändring av direktiv 1999/32/EG vad gäller svavelhalten i marina bränslen (12). |
| --- | --- |

14)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/33/EG av den 6 juli 2005 om ändring av direktiv 1999/32/EG vad gäller svavelhalten i marina bränslen (12).

| 11. | Information om alla åtgärder för att minska luftföroreningar som man
  planerat
  att vidta för att uppnå luftkvalitetsmålen, bl.a.:
  I tätbebyggelse eller zoner:






  a) | Minskning av utsläppen från stationära källor genom att förorenande små och medelstora stationära förbränningskällor (även för biomassa) utrustas med utsläppsbegränsande anordningar eller byts ut. |
| --- | --- | --- |

11.

Information om alla åtgärder för att minska luftföroreningar som man
  planerat
  att vidta för att uppnå luftkvalitetsmålen, bl.a.:

I tätbebyggelse eller zoner:

a)

Minskning av utsläppen från stationära källor genom att förorenande små och medelstora stationära förbränningskällor (även för biomassa) utrustas med utsläppsbegränsande anordningar eller byts ut.

| b) | Minskning av utsläppen från fordon genom att äldre fordon utrustas med utsläppsbegränsande anordningar. Användning av ekonomiska incitament för att påskynda införandet av sådana anordningar bör övervägas. |
| --- | --- |

b)

Minskning av utsläppen från fordon genom att äldre fordon utrustas med utsläppsbegränsande anordningar. Användning av ekonomiska incitament för att påskynda införandet av sådana anordningar bör övervägas.

| c) | Myndigheterna skall följa reglerna i handboken om miljöanpassad offentlig upphandling (13) när de köper in vägfordon, bränslen och förbränningsutrustning, inbegripet vid inköp av






  — | nya fordon, även sådana med låga utsläpp, |
| --- | --- | --- |

c)

Myndigheterna skall följa reglerna i handboken om miljöanpassad offentlig upphandling (13) när de köper in vägfordon, bränslen och förbränningsutrustning, inbegripet vid inköp av

—

nya fordon, även sådana med låga utsläpp,

| — | renare fordonstransporttjänster, |
| --- | --- |

—

renare fordonstransporttjänster,

| — | stationära förbränningskällor med låga utsläpp, |
| --- | --- |

—

stationära förbränningskällor med låga utsläpp,

| — | lågutsläppsbränslen för stationära och mobila källor. |
| --- | --- |

—

lågutsläppsbränslen för stationära och mobila källor.

| d) | Åtgärder för att minska utsläppen från transporterna genom trafikplanering och trafikstyrning (bl.a. trafikbelastningsstyrd prissättning, differentierade parkeringsavgifter eller andra ekonomiska incitament och införande av ”lågutsläppszoner”). |
| --- | --- |

d)

Åtgärder för att minska utsläppen från transporterna genom trafikplanering och trafikstyrning (bl.a. trafikbelastningsstyrd prissättning, differentierade parkeringsavgifter eller andra ekonomiska incitament och införande av ”lågutsläppszoner”).

| e) | Åtgärder för att främja övergången till mindre förorenande transportmedel. |
| --- | --- |

e)

Åtgärder för att främja övergången till mindre förorenande transportmedel.

| f) | Åtgärder för att se till att lågutsläppsbränslen används i små, medelstora och stora stationära källor och i mobila källor. |
| --- | --- |

f)

Åtgärder för att se till att lågutsläppsbränslen används i små, medelstora och stora stationära källor och i mobila källor.

På regional eller nationell nivå:

| g) | Åtgärder för att minska luftföroreningarna genom tillståndsgivning enligt direktiv 96/61/EG, nationella planer enligt direktiv 2001/80/EG och genom användning av ekonomiska styrmedel såsom skatter, avgifter eller utsläppshandel. |
| --- | --- |

g)

Åtgärder för att minska luftföroreningarna genom tillståndsgivning enligt direktiv 96/61/EG, nationella planer enligt direktiv 2001/80/EG och genom användning av ekonomiska styrmedel såsom skatter, avgifter eller utsläppshandel.

| 12. | Förteckning över publikationer, dokument, arbeten osv. som kompletterar de upplysningar som krävs enligt denna bilaga. |
| --- | --- |

12.

Förteckning över publikationer, dokument, arbeten osv. som kompletterar de upplysningar som krävs enligt denna bilaga.

---

(1)  EGT L 76, 6.4.1970, s.1.

(2)  EGT L 36, 9.2.1988, s. 33.

(3)  EGT L 365, 31.12.1994, s. 24.

(4)  EGT L 257, 10.10.1996, s. 22.

(5)  EGT L 59, 27.2.1998, s.1.

(6)  EGT L 350, 28.12.1998, s. 58.

(7)  EGT L 85, 29.3.1999, s.1.

(8)  EGT L 121, 11.5.1999, s.13.

(9)  EGT L 332, 28.12.2000, s. 91.

(10)  EUT L 143, 30.4.2004, s. 87.

(11)  EUT L 114, 27.4.2006, s. 64
  .

(12)  EUT L 191, 22.7.2005, s. 59
  .

(13)  SEK(2004) 1050.

BILAGA XVI

INFORMATION TILL ALLMÄNHETEN

| 1. | Medlemsstaterna skall se till att allmänheten rutinmässigt får tillgång till aktuell information om koncentrationerna av de luftföroreningar som omfattas av detta direktiv. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna skall se till att allmänheten rutinmässigt får tillgång till aktuell information om koncentrationerna av de luftföroreningar som omfattas av detta direktiv.

| 2. | Koncentrationerna i luften skall anges som medelvärden under en lämplig period i enlighet med bilaga VII och bilagorna XI-XVI. Informationen skall åtminstone omfatta uppgifter om eventuella överskridanden av luftkvalitetsmålen, inbegripet gränsvärden,
  målvärden, tröskelvärden
  för larm, tröskelvärden för information eller långsiktiga mål för den reglerade föroreningen. Den skall även omfatta en kort utvärdering med avseende på luftkvalitetsmålen och relevanta uppgifter om hälsoeffekter eller, i förekommande fall, effekter på växtligheten. |
| --- | --- |

2.

Koncentrationerna i luften skall anges som medelvärden under en lämplig period i enlighet med bilaga VII och bilagorna XI-XVI. Informationen skall åtminstone omfatta uppgifter om eventuella överskridanden av luftkvalitetsmålen, inbegripet gränsvärden,
  målvärden, tröskelvärden
  för larm, tröskelvärden för information eller långsiktiga mål för den reglerade föroreningen. Den skall även omfatta en kort utvärdering med avseende på luftkvalitetsmålen och relevanta uppgifter om hälsoeffekter eller, i förekommande fall, effekter på växtligheten.

| 3. | Information om koncentrationerna av svaveldioxid, kvävedioxid, partiklar, ozon och koloxid skall uppdateras minst dagligen, och om möjligt varje timme. Information om koncentrationerna av bly och bensen, som skall anges som ett medelvärde för de senaste 12 månaderna, skall uppdateras minst var tredje månad, och om möjligt varje månad. |
| --- | --- |

3.

Information om koncentrationerna av svaveldioxid, kvävedioxid, partiklar, ozon och koloxid skall uppdateras minst dagligen, och om möjligt varje timme. Information om koncentrationerna av bly och bensen, som skall anges som ett medelvärde för de senaste 12 månaderna, skall uppdateras minst var tredje månad, och om möjligt varje månad.

| 4. | Medlemsstaterna skall se till att allmänheten i god tid får information om iakttagna eller förväntade överskridanden av tröskelvärdena för larm. Informationen skall innehålla åtminstone följande uppgifter:






  a) | Uppgifter om iakttagna överskridanden:






  — | Plats eller område där överskridandet inträffat. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Medlemsstaterna skall se till att allmänheten i god tid får information om iakttagna eller förväntade överskridanden av tröskelvärdena för larm. Informationen skall innehålla åtminstone följande uppgifter:

a)

Uppgifter om iakttagna överskridanden:

—

Plats eller område där överskridandet inträffat.

| — | Vilken typ av tröskelvärde som överskridits (tröskelvärde för information eller för larm). |
| --- | --- |

—

Vilken typ av tröskelvärde som överskridits (tröskelvärde för information eller för larm).

| — | Överskridandets starttid och varaktighet. |
| --- | --- |

—

Överskridandets starttid och varaktighet.

| — | För ozon skall även uppgifter om den högsta medelkoncentrationen under 1 timme och 8 timmar ingå. |
| --- | --- |

—

För ozon skall även uppgifter om den högsta medelkoncentrationen under 1 timme och 8 timmar ingå.

| b) | Prognos för den eller de kommande eftermiddagarna/dagarna:






  — | Geografiskt område där tröskelvärdet för information eller tröskelvärdet för larm förväntas överskridas. |
| --- | --- | --- |

b)

Prognos för den eller de kommande eftermiddagarna/dagarna:

—

Geografiskt område där tröskelvärdet för information eller tröskelvärdet för larm förväntas överskridas.

| — | Förväntade förändringar av föroreningsnivåerna (förbättring, stabilisering eller försämring) och orsaken till dessa förändringar. |
| --- | --- |

—

Förväntade förändringar av föroreningsnivåerna (förbättring, stabilisering eller försämring) och orsaken till dessa förändringar.

| c) | Information om vilka delar av befolkningen som berörs, möjliga hälsoeffekter och rekommenderade försiktighetsåtgärder:






  — | Information om riskgrupper i befolkningen. |
| --- | --- | --- |

c)

Information om vilka delar av befolkningen som berörs, möjliga hälsoeffekter och rekommenderade försiktighetsåtgärder:

—

Information om riskgrupper i befolkningen.

| — | Beskrivning av möjliga symptom. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av möjliga symptom.

| — | Rekommenderade försiktighetsåtgärder som den berörda befolkningsgruppen bör vidta. |
| --- | --- |

—

Rekommenderade försiktighetsåtgärder som den berörda befolkningsgruppen bör vidta.

| — | Uppgift om var man får tillgång till ytterligare information. |
| --- | --- |

—

Uppgift om var man får tillgång till ytterligare information.

| d) | Information om förebyggande åtgärder för att minska föroreningen eller exponering för den: uppgifter om de sektorer som svarar för de största utsläppen och rekommenderade åtgärder för att minska utsläppen. |
| --- | --- |

d)

Information om förebyggande åtgärder för att minska föroreningen eller exponering för den: uppgifter om de sektorer som svarar för de största utsläppen och rekommenderade åtgärder för att minska utsläppen.

| e) | När överskridanden förväntas skall medlemsstaterna vidta åtgärder för att se till att upplysningar om sådana förväntade överskridanden lämnas i största möjliga utsträckning. |
| --- | --- |

e)

När överskridanden förväntas skall medlemsstaterna vidta åtgärder för att se till att upplysningar om sådana förväntade överskridanden lämnas i största möjliga utsträckning.

BILAGA XVII

ÅTGÄRDER MOT FÖRORENINGAR VID KÄLLAN, VILKA SKALL VIDTAS FÖR ATT MEDLEMSSTATERNA INOM UTSATT TID SKALL KUNNA KLARA GRÄNSVÄRDENA FÖR LUFTKVALITETEN

| — | Förbränningsanläggningar på mellan 20 och 50 megawatt skall tas med i direktiv 96/61/EG |
| --- | --- |

—

Förbränningsanläggningar på mellan 20 och 50 megawatt skall tas med i direktiv 96/61/EG

| — | EURO VI för tunga fordon |
| --- | --- |

—

EURO VI för tunga fordon

| — | Nya normer för värmeinstallationer i bostäder |
| --- | --- |

—

Nya normer för värmeinstallationer i bostäder

| — | Åtgärder samordnade på gemenskapsnivå för att uppmuntra rederier till utsläppsminskning och/eller för att införa utsläppsnormer för fartygsmotorer på EU-fartyg, eller överenskommelse inom Internationella sjöfartsorganisationen om nya utsläppsnormer för fartygsmotorer. |
| --- | --- |

—

Åtgärder samordnade på gemenskapsnivå för att uppmuntra rederier till utsläppsminskning och/eller för att införa utsläppsnormer för fartygsmotorer på EU-fartyg, eller överenskommelse inom Internationella sjöfartsorganisationen om nya utsläppsnormer för fartygsmotorer.

BILAGA XVIII

JÄMFÖRELSETABELL

| Detta direktiv | Direktiv 96/62/EG | Direktiv 1999/30/EG | Direktiv 2000/69/EG | Direktiv 2002/3/EG |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 | Artikel 1 | Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2.1-2.5 | Artikel 2.1-2.5 | — | — | — |
| Artikel 2.6 | — | — | — | — |
| Artikel 2.7 | Artikel 2.8 | Artikel 2.7 | — | — |
| Artikel 2.8 | Artikel 2.6 | — | — | Artikel 2.9 |
| Artikel 2.9 | Artikel 2.7 | Artikel 2.6 | — | Artikel 2.11 |
| Artikel 2.10 | — | — | — | Artikel 2.12 |
| Artikel 2.11 och 12 | — | Artikel 2.13 och 2.14 | Artikel 2 a och 2 b | — |
| Artikel 2.13 | — | — | — | Artikel 2.10 |
| Artikel 2.14 och 2.15 | Artikel 2.9 och 2.10 | Artikel 2.8 och 2.9 | — | Artikel 2.7 och 2.8 |
| Artikel 2.16 | — | — | — | — |
| Artikel 2.17 och 2.18 | — | Artikel 2.11 och 2.12 | — | — |
| Artikel 2.19, 2.20 och 2.21 | — | — | — | — |
| Artikel 2.22 | — | Artikel 2.10 | — | — |
| Artikel 2.23 och 2.24 | Artikel 6.5 | — | — | — |
| Artikel 2.25 | — | — | — | Artikel 2.13 |
| Artikel 3 utom punkt 1 f | Artikel 3 | — | — | — |
| Artikel 3.1 f | — | — | — | — |
| Artikel 4 | Artikel 2.9 och 2.10, artikel 6.1 | — | — | — |
| Artikel 5 | — | Artikel 7.1 | Artikel 5.1 | — |
| Artikel 6.1-6.4 | Artikel 6.1-6.4 | — | — | — |
| Artikel 6.5 | — | — | — | — |
| Artikel 7 | — | Artikel 7.2 och 7.3 med ändringar | Artikel 5.2 och 5.3 med ändringar | — |
| Artikel 8 | — | Artikel 7.5 | Artikel 5.5 | — |
| Artikel 9 | — | — | — | Artikel 9.1 första och andra stycket |
| Artikel 10 | — | — | — | Artikel 9.1-9.3 med ändringar |
| Artikel 11.1 | — | — | — | Artikel 9.4 |
| Artikel 11.2 | — | — | — | — |
| Artikel 12 | Artikel 9 | — | — | — |
| Artikel 13.1 | — | Artiklarna 3.1, 4.1 och 5.1, artikel 6 | Artikel 3.1 och artikel 4 | — |
| Artikel 13.2 | — | Artiklarna 3.2 och 4.2 | — | — |
| Artikel 13.3 | — | Artikel 5.5 | — | — |
| Artikel 14 | — | Artiklarna 3.1 och 4.1 med ändringar | — | — |
| Artikel 15 | — | — | — | — |
| Artikel 16.1 | — | — | — | Artiklarna 3.1 och 4.1 |
| Artikel 16.2 | — | — | — | Artikel 3.2 och 3.3 |
| Artikel 16.3 | — | — | — | Artikel 4.2 |
| Artikel 17 | — | — | — | Artikel 5 |
| Artikel 18 | Artikel 10 med ändringar | Artikel 8.3 | — | Artikel 6 med ändringar |
| Artikel 19 | — | Artiklarna 3.4 och 5.4 med ändringar | — | — |
| Artikel 20 | — | — | — | — |
| Artikel 21 | Artikel 8.1-8.4 med ändringar | — | — | — |
| Artikel 22 | Artikel 7.3 med ändringar | — | — | Artikel 7 med ändringar |
| Artikel 23 | Artikel 8.5 med ändringar | — | — | Artikel 8 med ändringar |
| Artikel 24 | — | Artikel 8 med ändringar | Artikel 7 med ändringar | Artikel 6 med ändringar |
| Artikel 25 | Artikel 11 med ändringar | Artikel 5.2 andra stycket | — | Artikel 10 med ändringar |
| Artikel 26.1 | Artikel 12.1 med ändringar | — | — | — |
| Artikel 26.2 | Artikel 11 med ändringar | — | — | — |
| Artikel 26.3 | — | — | — | — |
| Artikel 26.4 | — | Bilaga IX med ändringar | — | — |
| Artikel 27 | Artikel 12.2 | — | — | — |
| Artikel 28 | — | Artikel 11 | Artikel 9 | Artikel 14 |
| Artikel 29 | — | — | — | — |
| Artikel 30 | — | — | — | — |
| Artikel 31 | — | — | — | — |
| Artikel 32 | Artikel 13 | Artikel 12 | Artikel 10 | Artikel 15 |
| Artikel 33 | Artikel 14 | Artikel 13 | Artikel 11 | Artikel 17 |
| Artikel 34 | Artikel 15 | Artikel 14 | Artikel 12 | Artikel 18 |
| Bilaga I | — | Bilaga VIII med ändringar | Bilaga VI | Bilaga VII |
| Bilaga II | — | Bilaga V med ändringar | Bilaga III | |
| Bilaga III | — | Bilaga VI | Bilaga IV | — |
| Bilaga IV | — | — | — | — |
| Bilaga V | — | Bilaga VII med ändringar | Bilaga V | — |
| Bilaga VI | — | Bilaga IX med ändringar | Bilaga VII | Bilaga VIII |
| Bilaga VII | — | — | — | Bilaga I, bilaga III avsnitt II |
| Bilaga VIII | — | — | — | Bilaga IV |
| Bilaga IX | — | — | — | Bilaga V |
| Bilaga X | — | — | — | Bilaga VI |
| Bilaga XI | — | Bilaga I avsnitt I, bilaga II avsnitt I och bilaga III (med ändringar); bilaga IV (oförändrad) | Bilagorna I och II | — |
| Bilaga XII | — | Bilaga I avsnitt II, bilaga II avsnitt II | — | Bilaga II avsnitt I |
| Bilaga XIII | — | Bilaga I avsnitt I, bilaga II avsnitt I | — | — |
| Bilaga XIV | — | — | — | — |
| Bilaga XV, punkterna 1- 9 och 12 | Bilaga IV | — | — | — |
| Bilaga XV punkterna 10 och 11 | — | — | — | — |
| Bilaga XVI | — | Artikel 8 | Artikel 7 | Artikel 6 med ändringar |
| Bilaga XVII | — | — | — | — |

Detta direktiv

Direktiv 96/62/EG

Direktiv 1999/30/EG

Direktiv 2000/69/EG

Direktiv 2002/3/EG

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2.1-2.5

Artikel 2.1-2.5

—

—

—

Artikel 2.6

—

—

—

—

Artikel 2.7

Artikel 2.8

Artikel 2.7

—

—

Artikel 2.8

Artikel 2.6

—

—

Artikel 2.9

Artikel 2.9

Artikel 2.7

Artikel 2.6

—

Artikel 2.11

Artikel 2.10

—

—

—

Artikel 2.12

Artikel 2.11 och 12

—

Artikel 2.13 och 2.14

Artikel 2 a och 2 b

—

Artikel 2.13

—

—

—

Artikel 2.10

Artikel 2.14 och 2.15

Artikel 2.9 och 2.10

Artikel 2.8 och 2.9

—

Artikel 2.7 och 2.8

Artikel 2.16

—

—

—

—

Artikel 2.17 och 2.18

—

Artikel 2.11 och 2.12

—

—

Artikel 2.19, 2.20 och 2.21

—

—

—

—

Artikel 2.22

—

Artikel 2.10

—

—

Artikel 2.23 och 2.24

Artikel 6.5

—

—

—

Artikel 2.25

—

—

—

Artikel 2.13

Artikel 3 utom punkt 1 f

Artikel 3

—

—

—

Artikel 3.1 f

—

—

—

—

Artikel 4

Artikel 2.9 och 2.10, artikel 6.1

—

—

—

Artikel 5

—

Artikel 7.1

Artikel 5.1

—

Artikel 6.1-6.4

Artikel 6.1-6.4

—

—

—

Artikel 6.5

—

—

—

—

Artikel 7

—

Artikel 7.2 och 7.3 med ändringar

Artikel 5.2 och 5.3 med ändringar

—

Artikel 8

—

Artikel 7.5

Artikel 5.5

—

Artikel 9

—

—

—

Artikel 9.1 första och andra stycket

Artikel 10

—

—

—

Artikel 9.1-9.3 med ändringar

Artikel 11.1

—

—

—

Artikel 9.4

Artikel 11.2

—

—

—

—

Artikel 12

Artikel 9

—

—

—

Artikel 13.1

—

Artiklarna 3.1, 4.1 och 5.1, artikel 6

Artikel 3.1 och artikel 4

—

Artikel 13.2

—

Artiklarna 3.2 och 4.2

—

—

Artikel 13.3

—

Artikel 5.5

—

—

Artikel 14

—

Artiklarna 3.1 och 4.1 med ändringar

—

—

Artikel 15

—

—

—

—

Artikel 16.1

—

—

—

Artiklarna 3.1 och 4.1

Artikel 16.2

—

—

—

Artikel 3.2 och 3.3

Artikel 16.3

—

—

—

Artikel 4.2

Artikel 17

—

—

—

Artikel 5

Artikel 18

Artikel 10 med ändringar

Artikel 8.3

—

Artikel 6 med ändringar

Artikel 19

—

Artiklarna 3.4 och 5.4 med ändringar

—

—

Artikel 20

—

—

—

—

Artikel 21

Artikel 8.1-8.4 med ändringar

—

—

—

Artikel 22

Artikel 7.3 med ändringar

—

—

Artikel 7 med ändringar

Artikel 23

Artikel 8.5 med ändringar

—

—

Artikel 8 med ändringar

Artikel 24

—

Artikel 8 med ändringar

Artikel 7 med ändringar

Artikel 6 med ändringar

Artikel 25

Artikel 11 med ändringar

Artikel 5.2 andra stycket

—

Artikel 10 med ändringar

Artikel 26.1

Artikel 12.1 med ändringar

—

—

—

Artikel 26.2

Artikel 11 med ändringar

—

—

—

Artikel 26.3

—

—

—

—

Artikel 26.4

—

Bilaga IX med ändringar

—

—

Artikel 27

Artikel 12.2

—

—

—

Artikel 28

—

Artikel 11

Artikel 9

Artikel 14

Artikel 29

—

—

—

—

Artikel 30

—

—

—

—

Artikel 31

—

—

—

—

Artikel 32

Artikel 13

Artikel 12

Artikel 10

Artikel 15

Artikel 33

Artikel 14

Artikel 13

Artikel 11

Artikel 17

Artikel 34

Artikel 15

Artikel 14

Artikel 12

Artikel 18

Bilaga I

—

Bilaga VIII med ändringar

Bilaga VI

Bilaga VII

Bilaga II

—

Bilaga V med ändringar

Bilaga III

Bilaga III

—

Bilaga VI

Bilaga IV

—

Bilaga IV

—

—

—

—

Bilaga V

—

Bilaga VII med ändringar

Bilaga V

—

Bilaga VI

—

Bilaga IX med ändringar

Bilaga VII

Bilaga VIII

Bilaga VII

—

—

—

Bilaga I, bilaga III avsnitt II

Bilaga VIII

—

—

—

Bilaga IV

Bilaga IX

—

—

—

Bilaga V

Bilaga X

—

—

—

Bilaga VI

Bilaga XI

—

Bilaga I avsnitt I, bilaga II avsnitt I och bilaga III (med ändringar); bilaga IV (oförändrad)

Bilagorna I och II

—

Bilaga XII

—

Bilaga I avsnitt II, bilaga II avsnitt II

—

Bilaga II avsnitt I

Bilaga XIII

—

Bilaga I avsnitt I, bilaga II avsnitt I

—

—

Bilaga XIV

—

—

—

—

Bilaga XV, punkterna 1- 9 och 12

Bilaga IV

—

—

—

Bilaga XV punkterna 10 och 11

—

—

—

—

Bilaga XVI

—

Artikel 8

Artikel 7

Artikel 6 med ändringar

Bilaga XVII

—

—

—

—

P6_TA(2006)0363

Ansvarsfrihet 2004: Avsnitt I, Europaparlamentet

1.

Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004, Avsnitt I, Europaparlamentet (N6-0027/2005 - C6-0357/2005 - 2005/2091(DEC))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 (1),

| — | med beaktande av inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2004 (C6-0357/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2004 (C6-0357/2005),

| — | med beaktande av internrevisorns årsrapport, |
| --- | --- |

—

med beaktande av internrevisorns årsrapport,

| — | med beaktande av revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet, samt institutionernas svar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet, samt institutionernas svar (2),

| — | med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som avges av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som avges av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (3),

| — | med beaktande av artikel 272.10 och artikel 275 i EG-fördraget samt artikel 179a i Euratomfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 272.10 och artikel 275 i EG-fördraget samt artikel 179a i Euratomfördraget,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artiklarna 145, 146 och 147, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artiklarna 145, 146 och 147,

| — | med beaktande av artikel 13 i de interna bestämmelserna för genomförandet av Europaparlamentets budget (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 13 i de interna bestämmelserna för genomförandet av Europaparlamentets budget (5),

| — | med beaktande av artikel 147.1 i budgetförordningen, enligt vilken institutionerna skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att rätta sig efter iakttagelserna i Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 147.1 i budgetförordningen, enligt vilken institutionerna skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att rätta sig efter iakttagelserna i Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet,

| — | med beaktande av artikel 71 och artikel 74.3 samt bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 71 och artikel 74.3 samt bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av bilaga V, artikel 5.1 a andra stycket i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bilaga V, artikel 5.1 a andra stycket i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0119/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0119/2006),

| — | med beaktande av plenaromröstningen den 27 april 2006 om det ovan nämnda betänkandet från budgetkontrollutskottet, genom vilken ansvarsfriheten - på föredragandens begäran - avslogs med överväldigande majoritet (3 röster för beviljande, 591 röster för avslag, 13 nedlagda röster), vilket enligt bilaga V artikel 5.1 andra stycket i arbetsordningen innebär att beviljandet av ansvarsfrihet uppskjuts (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av plenaromröstningen den 27 april 2006 om det ovan nämnda betänkandet från budgetkontrollutskottet, genom vilken ansvarsfriheten - på föredragandens begäran - avslogs med överväldigande majoritet (3 röster för beviljande, 591 röster för avslag, 13 nedlagda röster), vilket enligt bilaga V artikel 5.1 andra stycket i arbetsordningen innebär att beviljandet av ansvarsfrihet uppskjuts (6),

| — | med beaktande av betänkande 2 från budgetkontrollutskottet (A6-0280/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkande 2 från budgetkontrollutskottet (A6-0280/2006), och av följande skäl:

| A. | Revisionsrätten har pekat på brister i systemen för övervakning och kontroll (punkt 9.16 i revisionsrättens årsrapport). Bristerna skall dock huvudsakligen ha varit formella och enligt revisionsrätten inte i någon väsentlig grad ha påverkat i de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet när det gäller de administrativa utgifterna (punkt 9.27 i revisionsrättens årsrapport). |
| --- | --- |

A.

Revisionsrätten har pekat på brister i systemen för övervakning och kontroll (punkt 9.16 i revisionsrättens årsrapport). Bristerna skall dock huvudsakligen ha varit formella och enligt revisionsrätten inte i någon väsentlig grad ha påverkat i de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet när det gäller de administrativa utgifterna (punkt 9.27 i revisionsrättens årsrapport).

| B. | Sedan den 1 januari 2003 gäller budgetförordningen och parlamentets arbetsordning i dess ändrade lydelse av den 23 oktober 2002 (7) som bestämmelser för förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet. |
| --- | --- |

B.

Sedan den 1 januari 2003 gäller budgetförordningen och parlamentets arbetsordning i dess ändrade lydelse av den 23 oktober 2002 (7) som bestämmelser för förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet.

| C. | Den 23 oktober 2002 ändrades Europaparlamentets arbetsordning så att ansvarsfrihet beviljas Europaparlamentets talman och inte generalsekreteraren. |
| --- | --- |

C.

Den 23 oktober 2002 ändrades Europaparlamentets arbetsordning så att ansvarsfrihet beviljas Europaparlamentets talman och inte generalsekreteraren.

| 1. | Europaparlamentet beviljar talmannen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för budgetåret 2004. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beviljar talmannen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för budgetåret 2004.

| 2. | Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i resolutionen nedan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i resolutionen nedan.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den resolution som utgör en del av beslutet till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten och Europeiska ombudsmannen och att se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den resolution som utgör en del av beslutet till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten och Europeiska ombudsmannen och att se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien).

---

(1)  EUT C 105, 30.4.2004.

(2)  EUT C 301, 30.11.2005, s.1.

(3)  EUT C 302, 30.11.2005, s.100.

(4)  EGT L 248, 16.9.2002, s.1.

(5)  Bur/ann/fin - PE 349.540.

(6)  Antagna texter, P6_TA(2006)0158.

(7)  EUT C 300 E, 11.12.2003, s. 303.

2.

Europaparlamentets resolution innehållande de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004, avsnitt I - Europaparlamentet (N6-0027/2005 - C6-0357/2005 - 2005/2091(DEC))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004 (1),

| — | med beaktande av inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2004 (C6-0357/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2004 (C6-0357/2005),

| — | med beaktande av internrevisorns årsrapport, |
| --- | --- |

—

med beaktande av internrevisorns årsrapport,

| — | med beaktande av revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet, samt institutionernas svar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet, samt institutionernas svar (2),

| — | med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som avges av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som avges av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (3),

| — | med beaktande av artikel 272.10 och artikel 275 i EG-fördraget samt artikel 179a i Euratomfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 272.10 och artikel 275 i EG-fördraget samt artikel 179a i Euratomfördraget,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artiklarna 145, 146 och 147, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artiklarna 145, 146 och 147,

| — | med beaktande av artikel 13 i de interna bestämmelserna för genomförandet av Europaparlamentets budget (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 13 i de interna bestämmelserna för genomförandet av Europaparlamentets budget (5),

| — | med beaktande av artikel 147.1 i budgetförordningen, enligt vilken institutionerna skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att rätta sig efter iakttagelserna i Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 147.1 i budgetförordningen, enligt vilken institutionerna skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att rätta sig efter iakttagelserna i Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet,

| — | med beaktande av artikel 71 och artikel 74.3 samt bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 71 och artikel 74.3 samt bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av bilaga V, artikel 5.1 a andra stycket i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bilaga V, artikel 5.1 a andra stycket i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0119/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0119/2006),

| — | med beaktande av plenaromröstningen den 27 april om det ovan nämnda betänkandet från budgetkontrollutskottet, genom vilken ansvarsfriheten - på föredragandens begäran - avslogs med överväldigande majoritet (3 röster för beviljande, 591 röster för avslag, 13 nedlagda röster), vilket enligt bilaga V artikel 5.1 andra stycket i arbetsordningen innebär att beviljandet av ansvarsfrihet uppskjuts (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av plenaromröstningen den 27 april om det ovan nämnda betänkandet från budgetkontrollutskottet, genom vilken ansvarsfriheten - på föredragandens begäran - avslogs med överväldigande majoritet (3 röster för beviljande, 591 röster för avslag, 13 nedlagda röster), vilket enligt bilaga V artikel 5.1 andra stycket i arbetsordningen innebär att beviljandet av ansvarsfrihet uppskjuts (6),

| — | med beaktande av betänkande 2 från budgetkontrollutskottet (A6-0280/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkande 2 från budgetkontrollutskottet (A6-0280/2006), och av följande skäl:

| A. | Revisionsrätten har pekat på brister i systemen för övervakning och kontroll (punkt 9.16 i revisionsrättens årsrapport). Bristerna skall dock huvudsakligen ha varit formella och enligt revisionsrätten inte i någon väsentlig grad ha påverkat i de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet när det gäller de administrativa utgifterna (punkt 9.27 i revisionsrättens årsrapport). |
| --- | --- |

A.

Revisionsrätten har pekat på brister i systemen för övervakning och kontroll (punkt 9.16 i revisionsrättens årsrapport). Bristerna skall dock huvudsakligen ha varit formella och enligt revisionsrätten inte i någon väsentlig grad ha påverkat i de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet när det gäller de administrativa utgifterna (punkt 9.27 i revisionsrättens årsrapport).

| B. | Sedan den 1 januari 2003 gäller budgetförordningen och parlamentets arbetsordning i dess ändrade lydelse av den 23 oktober 2002 (7) som bestämmelser för förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet. |
| --- | --- |

B.

Sedan den 1 januari 2003 gäller budgetförordningen och parlamentets arbetsordning i dess ändrade lydelse av den 23 oktober 2002 (7) som bestämmelser för förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet.

| C. | Den 23 oktober 2002 ändrades Europaparlamentets arbetsordning så att ansvarsfrihet beviljas Europaparlamentets talman och inte generalsekreteraren. |
| --- | --- |

C.

Den 23 oktober 2002 ändrades Europaparlamentets arbetsordning så att ansvarsfrihet beviljas Europaparlamentets talman och inte generalsekreteraren.

| D. | Europaparlamentets resolution av den 12 april 2005 (8) om beviljande av ansvarsfrihet för 2003 bör följas upp, och det bör utvärderas vilka framsteg som har gjorts för att genomföra parlamentets rekommendationer. |
| --- | --- |

D.

Europaparlamentets resolution av den 12 april 2005 (8) om beviljande av ansvarsfrihet för 2003 bör följas upp, och det bör utvärderas vilka framsteg som har gjorts för att genomföra parlamentets rekommendationer.

| E. | Europaparlamentets ledamotsstadga av den 28 september 2005 (9) kommer, till följd av rådets godkännande den 19 juli 2005, träda i kraft första dagen under den valperiod som inleds 2009. |
| --- | --- |

E.

Europaparlamentets ledamotsstadga av den 28 september 2005 (9) kommer, till följd av rådets godkännande den 19 juli 2005, träda i kraft första dagen under den valperiod som inleds 2009.

| 1. | Europaparlamentet understryker att 2004 i många hänseenden var ett speciellt år eftersom ett antal händelser som direkt påverkade parlamentets ekonomiska förvaltning inträffade nästan samtidigt: anslutningen av tio nya medlemsstater, valet till parlamentet, ikraftträdandet av de nya tjänsteföreskrifterna, det fortsatta genomförandet av den nya budgetförordningen samt genomförandet av interna reformer inom parlamentet (”Raising the Game”). |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker att 2004 i många hänseenden var ett speciellt år eftersom ett antal händelser som direkt påverkade parlamentets ekonomiska förvaltning inträffade nästan samtidigt: anslutningen av tio nya medlemsstater, valet till parlamentet, ikraftträdandet av de nya tjänsteföreskrifterna, det fortsatta genomförandet av den nya budgetförordningen samt genomförandet av interna reformer inom parlamentet (”Raising the Game”).

Europaparlamentets bokföring

| 2. | Europaparlamentet noterar följande belopp från parlamentets bokslut för budgetåret 2004:








  (i euro) |
| --- | --- |
| Användning av anslag | Anslag för budgetåret 2004 | Anslag som förts över från budgetåret 2003 |
| Anslag 2004 | Anslag från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Artikel 9.1 och 9.4 i budgetförordningen |
| Disponibla anslag | 1 231 000 000 | 31 335 112 | 213 477 855 |
| Gjorda åtaganden | 1 203 370 074 | 31 328 642 | —
  — |
| Utförda betalningar | 921 908 371 | 3 248 540 | 197 455 018 |
| Anslag som förts över till budgetåret 2005 | | | |
| — | Artikel 9 i budgetförordningen |

2.

Europaparlamentet noterar följande belopp från parlamentets bokslut för budgetåret 2004:

(i euro)

Användning av anslag

Anslag för budgetåret 2004

Anslag som förts över från budgetåret 2003

Anslag 2004

Anslag från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Artikel 9.1 och 9.4 i budgetförordningen

Disponibla anslag

1 231 000 000

31 335 112

213 477 855

Gjorda åtaganden

1 203 370 074

31 328 642

—

—

Utförda betalningar

921 908 371

3 248 540

197 455 018

Anslag som förts över till budgetåret 2005

—

Artikel 9 i budgetförordningen

281 461 343

—

| — | Artikel 10 i budgetförordningen |
| --- | --- |

—

Artikel 10 i budgetförordningen

—

6 470

Anslag som bortfaller

27 629 926

—

16 022 837

Balansräkning per den 31 december 2004: 1 451 967 061

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att åtaganden gjorts motsvarande 97,76 procent av de anslag som tagits upp i Europaparlamentets budget 2004 - med annulleringar på 2,24 procent - och att budgetens genomförandegrad liksom tidigare år var mycket hög. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att åtaganden gjorts motsvarande 97,76 procent av de anslag som tagits upp i Europaparlamentets budget 2004 - med annulleringar på 2,24 procent - och att budgetens genomförandegrad liksom tidigare år var mycket hög.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar de delegerade utanordnarna att i sina årliga verksamhetsberättelser redogöra, vilket de delvis redan gör, för skälen till att budgetmedlen har underutnyttjats. Hänsyn skall tas till dessa skäl i samband med budgetförhandlingarna under påföljande år. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar de delegerade utanordnarna att i sina årliga verksamhetsberättelser redogöra, vilket de delvis redan gör, för skälen till att budgetmedlen har underutnyttjats. Hänsyn skall tas till dessa skäl i samband med budgetförhandlingarna under påföljande år.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att Europaparlamentets inkomster uppgick till 117 409 824 euro under 2004 (jämfört med 98 545 334 euro för 2003). |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att Europaparlamentets inkomster uppgick till 117 409 824 euro under 2004 (jämfört med 98 545 334 euro för 2003).

Parlamentets fastighetspolicy med särskilt fokus på byggnaderna Winston Churchill (WIC) och Salvador de Madariaga (SMD)

Bokföring

| 6. | Europaparlamentet påminner om att budgetens höga genomförandegrad 2004 delvis beror på den praxis med uppsamlingsöverföringar som tillämpats sedan 1992, genom vilken alla medel som vid årsskiftet är outnyttjade överförs till de budgetposter som avser byggnaderna, särskilt för att göra förtida inbetalningar för att minska framtida räntekostnader. Vid slutet av 2003 gjordes en uppsamlingsöverföring på över 70 000 000 euro för köp av byggnaden Louise Weiss (LOW) i Strasbourg. För köp av byggnaderna D4 och D5 i Bryssel gjordes vid slutet av 2004 en uppsamlingsöverföring på mer än 150 000 000 euro. Detta motsvarar 12 procent av budgetåtagandena. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om att budgetens höga genomförandegrad 2004 delvis beror på den praxis med uppsamlingsöverföringar som tillämpats sedan 1992, genom vilken alla medel som vid årsskiftet är outnyttjade överförs till de budgetposter som avser byggnaderna, särskilt för att göra förtida inbetalningar för att minska framtida räntekostnader. Vid slutet av 2003 gjordes en uppsamlingsöverföring på över 70 000 000 euro för köp av byggnaden Louise Weiss (LOW) i Strasbourg. För köp av byggnaderna D4 och D5 i Bryssel gjordes vid slutet av 2004 en uppsamlingsöverföring på mer än 150 000 000 euro. Detta motsvarar 12 procent av budgetåtagandena.

| 7. | Europaparlamentet anser att avbetalningar för byggnader utgör en betydande besparing för skattebetalarna och därför bör fastställas inom ramen för budgetstrategin. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att avbetalningar för byggnader utgör en betydande besparing för skattebetalarna och därför bör fastställas inom ramen för budgetstrategin.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar återigen budgetmyndigheten att göra en budgetberäkning som säkerställer att de belopp som förs in i budgetförslaget motsvarar de verkliga behoven för respektive politikområde inom parlamentet, så att man inte vid årsslutet systematiskt för över enorma belopp till förmån för fastighetspolicyn. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar återigen budgetmyndigheten att göra en budgetberäkning som säkerställer att de belopp som förs in i budgetförslaget motsvarar de verkliga behoven för respektive politikområde inom parlamentet, så att man inte vid årsslutet systematiskt för över enorma belopp till förmån för fastighetspolicyn.

| 9. | Europaparlamentet begär att upphandlingsförfarandena för utbyggnaden av KAD- byggnaden i Luxemburg,de första inom byggsektorn som parlamentet själv har hand om, skall vara öppna och rättvisa. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet begär att upphandlingsförfarandena för utbyggnaden av KAD- byggnaden i Luxemburg,de första inom byggsektorn som parlamentet själv har hand om, skall vara öppna och rättvisa.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar generalsekreterarens svar på frågeformuläret om 2004 års ansvarsfrihet angående parlamentets användning av LOW-byggnaden i Strasbourg, som ingick bland frågorna avseende ansvarsfriheten, att parlamentet är den enda ägaren av LOW-byggnaden i Strasbourg och kan använda eller disponera den som parlamentet anser vara lämpligt. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar generalsekreterarens svar på frågeformuläret om 2004 års ansvarsfrihet angående parlamentets användning av LOW-byggnaden i Strasbourg, som ingick bland frågorna avseende ansvarsfriheten, att parlamentet är den enda ägaren av LOW-byggnaden i Strasbourg och kan använda eller disponera den som parlamentet anser vara lämpligt.

Byggnaderna WIC och SDM

| 11. | Europaparlamentet påminner om att budgetkontrollutskottet, som en reaktion på att betänkandet om ansvarsfriheten återförvisades, i maj 2006 inrättade en informell arbetsgrupp med uppgift att ge råd till och bistå föredraganden i samband med anklagelserna avseende de gällande hyresvillkoren och möjligheten till Europaparlamentets senare köp av WIC- och SDM-byggnaderna i Strasbourg. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner om att budgetkontrollutskottet, som en reaktion på att betänkandet om ansvarsfriheten återförvisades, i maj 2006 inrättade en informell arbetsgrupp med uppgift att ge råd till och bistå föredraganden i samband med anklagelserna avseende de gällande hyresvillkoren och möjligheten till Europaparlamentets senare köp av WIC- och SDM-byggnaderna i Strasbourg.

| 12. | Europaparlamentet beklagar djupt att budgetkontrollutskottet, trots sin behörighet vad gäller budgetkontroll, fick kännedom om anklagelserna i samband med de nämnda villkoren genom medierna i stället för att, som man hade kunnat förvänta sig, informeras av administrationen eller Europaparlamentets presidium, vilka båda hade full kännedom om anklagelserna sedan flera veckor. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet beklagar djupt att budgetkontrollutskottet, trots sin behörighet vad gäller budgetkontroll, fick kännedom om anklagelserna i samband med de nämnda villkoren genom medierna i stället för att, som man hade kunnat förvänta sig, informeras av administrationen eller Europaparlamentets presidium, vilka båda hade full kännedom om anklagelserna sedan flera veckor.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att de ansvariga generaldirektoraten har ställt alla begärda dokument till arbetsgruppens förfogande, inbegripet en extra extern revision och en internrevision samt rättslig rådgivning. Parlamentet noterar också att staden Strasbourg gav tillgång till dokument på förfrågan, även om vissa frågor avseende dessa dokument inte besvarades tillfredsställande. Parlamentet beklagar djupt att dess begäran om all relevant dokumentation från SCI-Erasme, den privata investeraren och ägaren till byggnaderna, inte hörsammades. Parlamentet uppmanar staden Strasbourg och SCI-Erasme att besvara alla hittills ej besvarade och kommande frågor snabbt och med största möjliga öppenhet, så att dessa uppgifter kan ingå i ansvarsfrihetsförfarandet för 2004. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet konstaterar att de ansvariga generaldirektoraten har ställt alla begärda dokument till arbetsgruppens förfogande, inbegripet en extra extern revision och en internrevision samt rättslig rådgivning. Parlamentet noterar också att staden Strasbourg gav tillgång till dokument på förfrågan, även om vissa frågor avseende dessa dokument inte besvarades tillfredsställande. Parlamentet beklagar djupt att dess begäran om all relevant dokumentation från SCI-Erasme, den privata investeraren och ägaren till byggnaderna, inte hörsammades. Parlamentet uppmanar staden Strasbourg och SCI-Erasme att besvara alla hittills ej besvarade och kommande frågor snabbt och med största möjliga öppenhet, så att dessa uppgifter kan ingå i ansvarsfrihetsförfarandet för 2004.

| 14. | Europaparlamentet noterar att den tidigare nämnda arbetsgruppen omedelbart, för att säkerställa fullständig insyn, begärde och fick obegränsad allmän tillgång till all relevant dokumentation som parlamentets administration har avseende dessa byggnader. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar att den tidigare nämnda arbetsgruppen omedelbart, för att säkerställa fullständig insyn, begärde och fick obegränsad allmän tillgång till all relevant dokumentation som parlamentets administration har avseende dessa byggnader.

| 15. | Europaparlamentet är medvetet om att betänkandet om ansvarsfrihet återspeglar läget 2004, men betonar dock att ett sådant betänkande inte bara belyser misstag eller felaktigt handlande i det förflutna, utan också bör innehålla rekommendationer om hur man skall undvika dem i framtiden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet är medvetet om att betänkandet om ansvarsfrihet återspeglar läget 2004, men betonar dock att ett sådant betänkande inte bara belyser misstag eller felaktigt handlande i det förflutna, utan också bör innehålla rekommendationer om hur man skall undvika dem i framtiden.

| 16. | Europaparlamentet påminner om det hyresavtal som finns mellan SCI-Erasme och staden Strasbourg och som löper ut 2010. Parlamentet anser bestämt att när man beslutar att köpa byggnaderna WIC och/eller SDM kan det ovannämnda avtalet inte ha några som helst finansiella konsekvenser för parlamentet. Därför anser parlamentet att avtalet i sådant fall bör upphöra att gälla. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner om det hyresavtal som finns mellan SCI-Erasme och staden Strasbourg och som löper ut 2010. Parlamentet anser bestämt att när man beslutar att köpa byggnaderna WIC och/eller SDM kan det ovannämnda avtalet inte ha några som helst finansiella konsekvenser för parlamentet. Därför anser parlamentet att avtalet i sådant fall bör upphöra att gälla.

| 17. | Europaparlamentet påpekar att om parlamentets avsikt är att köpa byggnaden bör man samtidigt förvärva marken. Parlamentet framhåller att det i dagsläget verkar uppenbart att parlamentet endast kan överta det långsiktiga hyreskontrakt som innehas av SCI-Erasme. Därför menar parlamentet att det slutliga förvärvet av marken kommer att bli en fråga för parlamentet och staden Strasbourg och, om nödvändigt, de franska nationella myndigheterna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påpekar att om parlamentets avsikt är att köpa byggnaden bör man samtidigt förvärva marken. Parlamentet framhåller att det i dagsläget verkar uppenbart att parlamentet endast kan överta det långsiktiga hyreskontrakt som innehas av SCI-Erasme. Därför menar parlamentet att det slutliga förvärvet av marken kommer att bli en fråga för parlamentet och staden Strasbourg och, om nödvändigt, de franska nationella myndigheterna.

| 18. | Europaparlamentet påminner dock om att revisionsrätten nyligen har genomfört en granskning av byggnadspolicyn. Parlamentet påpekar att revisionsrätten i sitt yttrande har uttryckt oro över de index som använts för att beräkna den tvååriga hyrans totalbelopp. Parlamentet konstaterar vidare att revisionsrätten klargjorde att indexeringen kunde vara potentiellt ofördelaktig för parlamentet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påminner dock om att revisionsrätten nyligen har genomfört en granskning av byggnadspolicyn. Parlamentet påpekar att revisionsrätten i sitt yttrande har uttryckt oro över de index som använts för att beräkna den tvååriga hyrans totalbelopp. Parlamentet konstaterar vidare att revisionsrätten klargjorde att indexeringen kunde vara potentiellt ofördelaktig för parlamentet.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar följande fakta, som arbetsgruppen fått fram genom den information som man fått tillgång till:






  — | Det hyresavtal genom vilket Europaparlamentet hyr de nämnda två byggnaderna innebär ett trepartsförhållande mellan å ena sidan parlamentet själv som hyresgäst i byggnaderna WIC och SDM och, å andra sidan, staden Strasbourg som uthyrare samt, å tredje sidan, SCI-Erasme som privat investerare och ägare av byggnaderna. |
| --- | --- | --- |

19.

Europaparlamentet konstaterar följande fakta, som arbetsgruppen fått fram genom den information som man fått tillgång till:

—

Det hyresavtal genom vilket Europaparlamentet hyr de nämnda två byggnaderna innebär ett trepartsförhållande mellan å ena sidan parlamentet själv som hyresgäst i byggnaderna WIC och SDM och, å andra sidan, staden Strasbourg som uthyrare samt, å tredje sidan, SCI-Erasme som privat investerare och ägare av byggnaderna.

| — | Inga tecken verkar tyda på att det vid ingåendet och administrationen av hyres- och tilläggsavtalen har förekommit några brottsliga handlingar, även om det finns misstankar om att principen om ”sund ekonomisk förvaltning” som finns fastslagen i budgetförordningen inte har respekterats helt och fullt. |
| --- | --- |

—

Inga tecken verkar tyda på att det vid ingåendet och administrationen av hyres- och tilläggsavtalen har förekommit några brottsliga handlingar, även om det finns misstankar om att principen om ”sund ekonomisk förvaltning” som finns fastslagen i budgetförordningen inte har respekterats helt och fullt.

| — | Det finns ingen absolut tillförlitlig utgångspunkt för att fastställa en lämplig hyresnivå för WIC- och SDM-byggnaderna när parlamentet är den enda potentiella intressenten, som i Strasbourg. Inte heller är en jämförelse av kostnader för kontorsytor i olika länder och städer adekvat i detta fall. Av förståeliga skäl gjorde detta det svårt att fastställa ett ”rimligt pris” för hyran i detta fall, och således att utvärdera huruvida parlamentet hade betalat en verkligt korrekt hyra under alla år. |
| --- | --- |

—

Det finns ingen absolut tillförlitlig utgångspunkt för att fastställa en lämplig hyresnivå för WIC- och SDM-byggnaderna när parlamentet är den enda potentiella intressenten, som i Strasbourg. Inte heller är en jämförelse av kostnader för kontorsytor i olika länder och städer adekvat i detta fall. Av förståeliga skäl gjorde detta det svårt att fastställa ett ”rimligt pris” för hyran i detta fall, och således att utvärdera huruvida parlamentet hade betalat en verkligt korrekt hyra under alla år.

| — | En underliggande orsak till de genom åren allt högre hyrorna är att parlamentets beslutsfattande organ 1985 samtyckte till förslaget från staden Strasbourg om att indexera de årliga beloppen, och därvid satte sig över kvestorernas och budgetutskottets avstyrkande ställningstaganden från 1980. |
| --- | --- |

—

En underliggande orsak till de genom åren allt högre hyrorna är att parlamentets beslutsfattande organ 1985 samtyckte till förslaget från staden Strasbourg om att indexera de årliga beloppen, och därvid satte sig över kvestorernas och budgetutskottets avstyrkande ställningstaganden från 1980.

| — | Det föreligger en betydande skillnad mellan å ena sidan den hyra som betalas till staden Strasbourg för utnyttjandet av byggnaderna WIC och SDM och å andra sidan staden Strasbourgs månatliga återbetalningar till den privata investeraren. Enligt beräkningar som parlamentets administration har gjort uppgår de överskjutande inbetalningarna under det 25-åriga kontraktets hela löptid, med avdrag för investeringar och utförda arbeten, till minst 32 000 000 euro. I dagsläget, i avvaktan på ytterligare information från staden Strasbourg och SCI-Erasme, kan det inte uteslutas att de överskjutande betalningarna t.o.m. kan uppgå till minst 46 000 000 euro (internrevision) eller knappt 60 000 000 euro (extern revision). |
| --- | --- |

—

Det föreligger en betydande skillnad mellan å ena sidan den hyra som betalas till staden Strasbourg för utnyttjandet av byggnaderna WIC och SDM och å andra sidan staden Strasbourgs månatliga återbetalningar till den privata investeraren. Enligt beräkningar som parlamentets administration har gjort uppgår de överskjutande inbetalningarna under det 25-åriga kontraktets hela löptid, med avdrag för investeringar och utförda arbeten, till minst 32 000 000 euro. I dagsläget, i avvaktan på ytterligare information från staden Strasbourg och SCI-Erasme, kan det inte uteslutas att de överskjutande betalningarna t.o.m. kan uppgå till minst 46 000 000 euro (internrevision) eller knappt 60 000 000 euro (extern revision).

| — | Först i mars 2006 framkom information som tyder på att parlamentets hyresinbetalningar till staden Strasbourg översteg stadens återbetalningar till den privata investeraren. Fram till dess antog parlamentet felaktigt att dess hyresinbetalningar till staden Strasbourg gick vidare i sin helhet till SCI-Erasme, trots att detta inte var fallet. |
| --- | --- |

—

Först i mars 2006 framkom information som tyder på att parlamentets hyresinbetalningar till staden Strasbourg översteg stadens återbetalningar till den privata investeraren. Fram till dess antog parlamentet felaktigt att dess hyresinbetalningar till staden Strasbourg gick vidare i sin helhet till SCI-Erasme, trots att detta inte var fallet.

| — | Under hela denna tid ifrågasatte aldrig parlamentets administration huruvida inbetalningarna utgjorde en ”rimlig hyra” och verifierade aldrig huruvida dess hyresinbetalningar gick vidare i sin helhet till SCIErasme, men informerades heller aldrig någonsin om detta av staden Strasbourg. |
| --- | --- |

—

Under hela denna tid ifrågasatte aldrig parlamentets administration huruvida inbetalningarna utgjorde en ”rimlig hyra” och verifierade aldrig huruvida dess hyresinbetalningar gick vidare i sin helhet till SCIErasme, men informerades heller aldrig någonsin om detta av staden Strasbourg.

| — | Det var bara staden Strasbourg som kände till existensen av två olika kontraktsförhållanden mellan de tre involverade parterna och bara staden Strasbourg var medveten om skillnaden mellan de två beloppen sedan 1981. |
| --- | --- |

—

Det var bara staden Strasbourg som kände till existensen av två olika kontraktsförhållanden mellan de tre involverade parterna och bara staden Strasbourg var medveten om skillnaden mellan de två beloppen sedan 1981.

| — | Europaparlamentets administration informerades genom en skrivelse från staden Strasbourg av den 29 november 2005 om att förhandlingarna med den privata investeraren inte var slutförda. Senast härigenom måste parlamentets administration ha insett att förhandlingar ägt rum mellan staden Strasbourg och den privata investeraren. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets administration informerades genom en skrivelse från staden Strasbourg av den 29 november 2005 om att förhandlingarna med den privata investeraren inte var slutförda. Senast härigenom måste parlamentets administration ha insett att förhandlingar ägt rum mellan staden Strasbourg och den privata investeraren.

| — | Den hyra som parlamentet betalar för sina officiella byggnader bör täcka kostnaden för uppförandet, underhåll och nyttjande, men på intet sätt innehålla en vinstmarginal för värdlandet eller lokala eller regionala organ i det landet. På samma sätt är det praxis att all offentlig mark som ställs till förfogande av ett värdmedlemsstat för en EU-institutions räkning, upplåts fritt och ointecknat åt denna institution. Dock måste man medge att inget av detta fastställdes i kontraktet p.g.a. det vid den tiden goda förhållandet till staden Strasbourg, som ansågs som ett offentligt, icke vinstdrivande organ. Det finns för övrigt inte någon lagbestämmelse som förbjuder en stat eller lokal eller regional myndighet att gå med vinst. Parlamentet anser inte desto mindre att staden Strasbourg har uppträtt minst sagt ohövligt, och på ett sätt som strider mot normala regler för gästfrihet gentemot internationella institutioner. |
| --- | --- |

—

Den hyra som parlamentet betalar för sina officiella byggnader bör täcka kostnaden för uppförandet, underhåll och nyttjande, men på intet sätt innehålla en vinstmarginal för värdlandet eller lokala eller regionala organ i det landet. På samma sätt är det praxis att all offentlig mark som ställs till förfogande av ett värdmedlemsstat för en EU-institutions räkning, upplåts fritt och ointecknat åt denna institution. Dock måste man medge att inget av detta fastställdes i kontraktet p.g.a. det vid den tiden goda förhållandet till staden Strasbourg, som ansågs som ett offentligt, icke vinstdrivande organ. Det finns för övrigt inte någon lagbestämmelse som förbjuder en stat eller lokal eller regional myndighet att gå med vinst. Parlamentet anser inte desto mindre att staden Strasbourg har uppträtt minst sagt ohövligt, och på ett sätt som strider mot normala regler för gästfrihet gentemot internationella institutioner.

| — | Staden Strasbourg ignorerade medvetet parlamentets regelmässiga utelämnande av klausuler avseende ekonomisk ersättning i fastighetskontrakt trots att man kände till detta. Detta har skakat det förtroendefulla förhållandet mellan staden Strasbourg och parlamentet. |
| --- | --- |

—

Staden Strasbourg ignorerade medvetet parlamentets regelmässiga utelämnande av klausuler avseende ekonomisk ersättning i fastighetskontrakt trots att man kände till detta. Detta har skakat det förtroendefulla förhållandet mellan staden Strasbourg och parlamentet.

| — | Det är beklagligt att staden Strasbourg drog sig ur trepartsförhandlingarna med parlamentet när det upprepades att det var uteslutet med ersättning för förlust av det långsiktiga hyreskontraktet mellan staden Strasbourg och SCI-Erasme. Denna ståndpunkt ignorerades senare i de bilaterala förhandlingarna mellan staden Strasbourg och SCI-Erasme. |
| --- | --- |

—

Det är beklagligt att staden Strasbourg drog sig ur trepartsförhandlingarna med parlamentet när det upprepades att det var uteslutet med ersättning för förlust av det långsiktiga hyreskontraktet mellan staden Strasbourg och SCI-Erasme. Denna ståndpunkt ignorerades senare i de bilaterala förhandlingarna mellan staden Strasbourg och SCI-Erasme.

| 20. | Europaparlamentet drar följande slutsatser av sina erfarenheter:






  — | Europaparlamentet beklagar djupt den brist på tro och heder som både staden Strasbourg och den privata investeraren SCI-Erasme uppvisade i sina förbindelser med parlamentet. Parlamentet beklagar också bristen på reaktioner hos parlamentets administration. |
| --- | --- | --- |

20.

Europaparlamentet drar följande slutsatser av sina erfarenheter:

—

Europaparlamentet beklagar djupt den brist på tro och heder som både staden Strasbourg och den privata investeraren SCI-Erasme uppvisade i sina förbindelser med parlamentet. Parlamentet beklagar också bristen på reaktioner hos parlamentets administration.

| — | Europaparlamentet uppmanar presidiet att säga upp hyreskontraktet med staden Strasbourg per den 31 oktober 2006 för att - om köpet av byggnaderna drar ut på tiden - förhandla om en ny och rimlig hyra. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentet uppmanar presidiet att säga upp hyreskontraktet med staden Strasbourg per den 31 oktober 2006 för att - om köpet av byggnaderna drar ut på tiden - förhandla om en ny och rimlig hyra.

| — | Europaparlamentet uppmanar presidiet att undersöka om det skulle kunna vara lämpligt att för första halvåret 2006 till staden Strasbourg inte betala hela hyresbeloppet, utan endast ett belopp som gör det möjligt för staden att täcka återbetalningen till SCI-Erasme. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentet uppmanar presidiet att undersöka om det skulle kunna vara lämpligt att för första halvåret 2006 till staden Strasbourg inte betala hela hyresbeloppet, utan endast ett belopp som gör det möjligt för staden att täcka återbetalningen till SCI-Erasme.

| — | Europaparlamentet anser att det kan vara rimligt att fullfölja köpet av byggnaderna WIC och SDM om man därvid tar hänsyn till följande faktorer: Det är fortfarande oklart vad som vore en lämplig hyra och därmed också ett lämpligt framtida pris för köp. Byggnadernas ålder. Det kan i princip inte ske några skadeersättningar. De under 25 år betalade och ej motiverade överskjutande betalningarna från parlamentet bör avräknas från köpesumman. Både marken och byggnaderna bör förvärvas vid samma tidpunkt. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentet anser att det kan vara rimligt att fullfölja köpet av byggnaderna WIC och SDM om man därvid tar hänsyn till följande faktorer: Det är fortfarande oklart vad som vore en lämplig hyra och därmed också ett lämpligt framtida pris för köp. Byggnadernas ålder. Det kan i princip inte ske några skadeersättningar. De under 25 år betalade och ej motiverade överskjutande betalningarna från parlamentet bör avräknas från köpesumman. Både marken och byggnaderna bör förvärvas vid samma tidpunkt.

| — | Europaparlamentet anser att det trepartsförhållande som rådde i detta fall inte främjade full insyn eller garantier för sund ekonomisk förvaltning, och anser därför att det bör undvikas i fastighetspolicyn för EU:s institutioner och organ. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentet anser att det trepartsförhållande som rådde i detta fall inte främjade full insyn eller garantier för sund ekonomisk förvaltning, och anser därför att det bör undvikas i fastighetspolicyn för EU:s institutioner och organ.

| — | Europaparlamentet uppmanar sina ansvariga organ att ändra artikel 16 i de interna föreskrifterna för genomförandet av Europaparlamentets budget, så att budgetutskottet måste ge sitt godkännande av fastighetsprojekt med väsentliga konsekvenser för parlamentets budget. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentet uppmanar sina ansvariga organ att ändra artikel 16 i de interna föreskrifterna för genomförandet av Europaparlamentets budget, så att budgetutskottet måste ge sitt godkännande av fastighetsprojekt med väsentliga konsekvenser för parlamentets budget.

| — | Europaparlamentet uppmanar sin administration att vidta nödvändiga åtgärder för att regelbundet, minst vart femte år, kontrollera villkoren i kontrakt med lång löptid gentemot tredje part, exempelvis hyreskontrakt eller tjänsteleverantörskontrakt. Resultaten av dessa kontroller bör också ingå i generaldirektörernas verksamhetsrapporter. Parlamentet begär att den första av denna typ av rapporter skall färdigställas i god tid för ansvarsfrihetsförfarandet avseende budgeten för 2005 och sedan ingå i en särskild avdelning i verksamhetsrapporterna varje år. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentet uppmanar sin administration att vidta nödvändiga åtgärder för att regelbundet, minst vart femte år, kontrollera villkoren i kontrakt med lång löptid gentemot tredje part, exempelvis hyreskontrakt eller tjänsteleverantörskontrakt. Resultaten av dessa kontroller bör också ingå i generaldirektörernas verksamhetsrapporter. Parlamentet begär att den första av denna typ av rapporter skall färdigställas i god tid för ansvarsfrihetsförfarandet avseende budgeten för 2005 och sedan ingå i en särskild avdelning i verksamhetsrapporterna varje år.

| — | Europaparlamentet ger sin administration i uppdrag att i samråd med unionens övriga institutioner utarbeta en rapport som utreder huruvida det skulle vara möjligt att inrätta en europeisk byggnadsbyrå med ansvar för byggande och underhåll av de europeiska institutionernas och organens byggnader. Parlamentet begär att en sådan rapport presenteras för budgetkontrollutskottet senast den 1 oktober 2007. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentet ger sin administration i uppdrag att i samråd med unionens övriga institutioner utarbeta en rapport som utreder huruvida det skulle vara möjligt att inrätta en europeisk byggnadsbyrå med ansvar för byggande och underhåll av de europeiska institutionernas och organens byggnader. Parlamentet begär att en sådan rapport presenteras för budgetkontrollutskottet senast den 1 oktober 2007.

| — | Europaparlamentet konstaterar att staden Strasbourg, och särskilt SCI-Erasme ännu inte har tillgodosett parlamentets alla krav på information. Man kommer därför att på nytt behandla ärendet i fråga i förfarandet för ansvarsfrihet för 2005. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentet konstaterar att staden Strasbourg, och särskilt SCI-Erasme ännu inte har tillgodosett parlamentets alla krav på information. Man kommer därför att på nytt behandla ärendet i fråga i förfarandet för ansvarsfrihet för 2005.

| — | Europaparlamentet uppmanar budgetkontrollutskottet att på nytt granska Europaparlamentets fastighetspolicy inom ramen för ansvarsfrihetsförfarandet för 2005 och därefter på en regelbunden basis. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentet uppmanar budgetkontrollutskottet att på nytt granska Europaparlamentets fastighetspolicy inom ramen för ansvarsfrihetsförfarandet för 2005 och därefter på en regelbunden basis.

| 21. | Europaparlamentet förväntar sig att parlamentet fortsätter arbetet med att undersöka överenskommelserna om hyror och villkor och dithörande dokument mellan staden Strasbourg, SCI-Erasme och parlamentet, så att alla fakta kommer fram. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet förväntar sig att parlamentet fortsätter arbetet med att undersöka överenskommelserna om hyror och villkor och dithörande dokument mellan staden Strasbourg, SCI-Erasme och parlamentet, så att alla fakta kommer fram.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar rapporten om den extra granskning som revisionsrätten genomfört rörande parlamentets hyra av byggnaderna WIC och SDM, och stöder slutsatserna i rapporten. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar rapporten om den extra granskning som revisionsrätten genomfört rörande parlamentets hyra av byggnaderna WIC och SDM, och stöder slutsatserna i rapporten.

Revisionsrättens kommentarer till budgetåret 2004

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att revisionsrätten har pekat på brister i systemen för övervakning och kontroll (punkt 9.16 i revisionsrättens årsrapport). Bristerna skall dock huvudsakligen ha varit formella och inte i någon väsentlig grad ha påverkat i de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet när det gäller de administrativa utgifterna (punkt 9.27). |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet konstaterar att revisionsrätten har pekat på brister i systemen för övervakning och kontroll (punkt 9.16 i revisionsrättens årsrapport). Bristerna skall dock huvudsakligen ha varit formella och inte i någon väsentlig grad ha påverkat i de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet när det gäller de administrativa utgifterna (punkt 9.27).

| 24. | Europaparlamentet noterar att de nya tjänsteföreskrifterna och en ny datortillämpning för beräkning av tjänstemännens löner infördes nästan samtidigt under 2004 och att detta ledde till felaktigheter. Dessa fel orsakades dels av datortillämpningen, dels av problemen med att tolka tjänsteföreskrifterna. Problemet kompenserades genom ökade efterhandskontroller. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet noterar att de nya tjänsteföreskrifterna och en ny datortillämpning för beräkning av tjänstemännens löner infördes nästan samtidigt under 2004 och att detta ledde till felaktigheter. Dessa fel orsakades dels av datortillämpningen, dels av problemen med att tolka tjänsteföreskrifterna. Problemet kompenserades genom ökade efterhandskontroller.

| 25. | Europaparlamentet noterar vidare att ett nytt förfarande för att beräkna resekostnader infördes under 2005 i syfte att följa bestämmelserna i budgetförordningen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet noterar vidare att ett nytt förfarande för att beräkna resekostnader infördes under 2005 i syfte att följa bestämmelserna i budgetförordningen.

| 26. | Europaparlamentet fäster stor vikt vid revisionsrättens kommentarer, som i viss mån stämmer överens med internrevisorns konstateranden, nämligen att det fortfarande finns brister i systemen för övervakning och kontroll. Parlamentet anser att dessa brister måste ges högsta prioritet och ber revisionsrätten och internrevisorn att uttryckligen koncentrera sig på systematiska förbättringar i nästa årsrapport. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet fäster stor vikt vid revisionsrättens kommentarer, som i viss mån stämmer överens med internrevisorns konstateranden, nämligen att det fortfarande finns brister i systemen för övervakning och kontroll. Parlamentet anser att dessa brister måste ges högsta prioritet och ber revisionsrätten och internrevisorn att uttryckligen koncentrera sig på systematiska förbättringar i nästa årsrapport.

Europaparlamentets ekonomiska förvaltning

| 27. | Europaparlamentet konstaterar att den budgetförvaltningsanalys som fogats till 2004 års inkomstoch utgiftsredovisning ger en god överblick över de viktigaste ekonomiska utfallen för det år som granskas och att den innehåller en kort sammanfattning av generaldirektörernas verksamhetsrapporter. Den skulle dock vinna ytterligare på om generaldirektoratens verksamheter redovisades på ett mer enhetligt sätt. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet konstaterar att den budgetförvaltningsanalys som fogats till 2004 års inkomstoch utgiftsredovisning ger en god överblick över de viktigaste ekonomiska utfallen för det år som granskas och att den innehåller en kort sammanfattning av generaldirektörernas verksamhetsrapporter. Den skulle dock vinna ytterligare på om generaldirektoratens verksamheter redovisades på ett mer enhetligt sätt.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att utan dröjsmål, och som han sedan länge lovat, utarbeta ett kort, tillgängligt och tilltalande dokument för att ge allmänheten mer information om parlamentets budgetförvaltning. (10) |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att utan dröjsmål, och som han sedan länge lovat, utarbeta ett kort, tillgängligt och tilltalande dokument för att ge allmänheten mer information om parlamentets budgetförvaltning. (10)

| 29. | Europaparlamentet konstaterar att en del av institutionernas administrativa verksamhet under 2004 fortfarande var lika inriktad på anpassning till föreskrifterna i den nya budgetförordningen. Detta gjordes genom införande av nya kontrollsystem, förfaranden och arbetsmetoder, inrättande av utbildningsprogram och skapande av nya ansvarsnivåer. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet konstaterar att en del av institutionernas administrativa verksamhet under 2004 fortfarande var lika inriktad på anpassning till föreskrifterna i den nya budgetförordningen. Detta gjordes genom införande av nya kontrollsystem, förfaranden och arbetsmetoder, inrättande av utbildningsprogram och skapande av nya ansvarsnivåer.

| 30. | Europaparlamentet slår fast att de första erfarenheterna av tillämpningen av den nya budgetförordningen inom parlamentet, som är en institution som skall förvalta en administrativ budget, i vissa fall tyder på att alltför komplexa system och finansiella kretslopp har skapats. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet slår fast att de första erfarenheterna av tillämpningen av den nya budgetförordningen inom parlamentet, som är en institution som skall förvalta en administrativ budget, i vissa fall tyder på att alltför komplexa system och finansiella kretslopp har skapats.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att meddela hur många medarbetare som för närvarande är anförtrodda med kontrolluppgifter (förhandskontroll, internrevision) och hur många medarbetare som, i jämförelse med detta, arbetade vid det tidigare direktoratet för ekonomistyrning. Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren i detta sammanhang att utarbeta en analys och en bedömning av det nya systemet jämfört med det tidigare ekonomistyrningssystemet, som gör det möjligt att uttala sig om huruvida de utökade personalresurserna kan motiveras. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att meddela hur många medarbetare som för närvarande är anförtrodda med kontrolluppgifter (förhandskontroll, internrevision) och hur många medarbetare som, i jämförelse med detta, arbetade vid det tidigare direktoratet för ekonomistyrning. Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren i detta sammanhang att utarbeta en analys och en bedömning av det nya systemet jämfört med det tidigare ekonomistyrningssystemet, som gör det möjligt att uttala sig om huruvida de utökade personalresurserna kan motiveras.

| 32. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt i punkt 34 i den ovannämnda resolutionen av den 12 april 2005 och i den ovannämnda resolutionen av den 21 april 2004, samt i sin resolution av den 8 april 2003 (11), nämligen ”att ansvarsfriheten inte bara skall hänföra sig till den förvaltningsverksamhet som utövats av parlamentets generalsekreterare och administration utan också omfatta de beslut som fattats av parlamentets styrande organ, alltså talmannen, presidiet och talmanskonferensen”. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt i punkt 34 i den ovannämnda resolutionen av den 12 april 2005 och i den ovannämnda resolutionen av den 21 april 2004, samt i sin resolution av den 8 april 2003 (11), nämligen ”att ansvarsfriheten inte bara skall hänföra sig till den förvaltningsverksamhet som utövats av parlamentets generalsekreterare och administration utan också omfatta de beslut som fattats av parlamentets styrande organ, alltså talmannen, presidiet och talmanskonferensen”.

| 33. | Europaparlamentet kritiserar starkt presidiet och det ansvariga utskottet för deras passivitet. Parlamentet uppmanar dem att omgående uppfylla kraven enligt punkterna 16 och 17 i parlamentets ovannämnda resolution av den 21 april 2004 och utarbeta förslag till definition av den exakta praktiska betydelsen av det politiska ansvar som tillskrivs medlemmar i parlamentets styrande organ när det gäller utövandet av befogenheter och beslutsfattande som får betydande ekonomiska konsekvenser. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet kritiserar starkt presidiet och det ansvariga utskottet för deras passivitet. Parlamentet uppmanar dem att omgående uppfylla kraven enligt punkterna 16 och 17 i parlamentets ovannämnda resolution av den 21 april 2004 och utarbeta förslag till definition av den exakta praktiska betydelsen av det politiska ansvar som tillskrivs medlemmar i parlamentets styrande organ när det gäller utövandet av befogenheter och beslutsfattande som får betydande ekonomiska konsekvenser.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar presidiet att i förväg ingående samråda med personer som berörs av dess beslut, för att göra beslutsprocessen mer transparent. Dessutom uppmanar Parlamentet presidiet att årligen lägga fram en verksamhetsrapport som - med tanke på den demokratiska ansvarsskyldigheten - bör ingå i förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar presidiet att i förväg ingående samråda med personer som berörs av dess beslut, för att göra beslutsprocessen mer transparent. Dessutom uppmanar Parlamentet presidiet att årligen lägga fram en verksamhetsrapport som - med tanke på den demokratiska ansvarsskyldigheten - bör ingå i förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet.

| 35. | Europaparlamentet understryker att parlamentet inte beviljar generalsekreteraren, utan talmannen, ansvarsfrihet. Parlamentet förväntar sig därför att denne står till förfogande för en dialog med budgetkontrollutskottet inom ramen för förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet understryker att parlamentet inte beviljar generalsekreteraren, utan talmannen, ansvarsfrihet. Parlamentet förväntar sig därför att denne står till förfogande för en dialog med budgetkontrollutskottet inom ramen för förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet.

Generaldirektörernas verksamhetsrapporter

| 36. | Europaparlamentet påpekar att parlamentets generalsekreterare översände generaldirektörernas verksamhetsrapporter för 2004 till budgetkontrollutskottet den 21 april 2005. I samband med detta förklarade generalsekreteraren i egenskap av delegerad utanordnare att han hade tillräckliga garantier för att parlamentets budget hade genomförts enligt principerna om en sund ekonomisk förvaltning samt att de ramar som införts för kontrollerna gav nödvändiga garantier för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet påpekar att parlamentets generalsekreterare översände generaldirektörernas verksamhetsrapporter för 2004 till budgetkontrollutskottet den 21 april 2005. I samband med detta förklarade generalsekreteraren i egenskap av delegerad utanordnare att han hade tillräckliga garantier för att parlamentets budget hade genomförts enligt principerna om en sund ekonomisk förvaltning samt att de ramar som införts för kontrollerna gav nödvändiga garantier för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar att de olika verksamhetsberättelserna är mycket olika när det gäller omfång, längd, utformning och graden av information från enheterna inom generaldirektoraten. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att i framtiden harmonisera verksamhetsrapporternas disposition och struktur i enlighet med revisionsrättens förslag från förra året (punkt 9.16 i revisionsrättens årsrapport för 2003). Därmed blir rapporterna lättare att både läsa och jämföra. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet konstaterar att de olika verksamhetsberättelserna är mycket olika när det gäller omfång, längd, utformning och graden av information från enheterna inom generaldirektoraten. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att i framtiden harmonisera verksamhetsrapporternas disposition och struktur i enlighet med revisionsrättens förslag från förra året (punkt 9.16 i revisionsrättens årsrapport för 2003). Därmed blir rapporterna lättare att både läsa och jämföra.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar sin administration att i fortsättningen översända slutversionen av verksamhetsrapporterna, inbegripet utanordnarnas förklaringar och alla bilagor, till budgetkontrollutskottet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar sin administration att i fortsättningen översända slutversionen av verksamhetsrapporterna, inbegripet utanordnarnas förklaringar och alla bilagor, till budgetkontrollutskottet.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar att alla generaldirektörer har lämnat en revisionsförklaring om de finansiella transaktionerna inom sin enhet. I ett enda fall - förfarandet för offentlig upphandling inom generaldirektoratet för information - påpekades brister, som dock inte medfört några reservationer. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet välkomnar att alla generaldirektörer har lämnat en revisionsförklaring om de finansiella transaktionerna inom sin enhet. I ett enda fall - förfarandet för offentlig upphandling inom generaldirektoratet för information - påpekades brister, som dock inte medfört några reservationer.

| 40. | Europaparlamentet upprepar sitt förslag från punkt 30 i den ovannämnda resolutionen av den 12 april 2005 att det vore önskvärt om man, i syfte att skapa en bättre förståelse för det verkliga värdet av utanordnarnas undertecknade förklaringar, i framtiden införde ett standardiserat format med klar åtskillnad mellan de frågor som föranleder en ”iakttagelse” från generalsekreteraren (utan att ifrågasätta hans revisionsförklaring) och andra allvarliga frågor som rättfärdigar en ”reservation”. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet upprepar sitt förslag från punkt 30 i den ovannämnda resolutionen av den 12 april 2005 att det vore önskvärt om man, i syfte att skapa en bättre förståelse för det verkliga värdet av utanordnarnas undertecknade förklaringar, i framtiden införde ett standardiserat format med klar åtskillnad mellan de frågor som föranleder en ”iakttagelse” från generalsekreteraren (utan att ifrågasätta hans revisionsförklaring) och andra allvarliga frågor som rättfärdigar en ”reservation”.

| 41. | Europaparlamentet konstaterar att följande allmänna utmaningar kan utläsas av slutsatserna av verksamhetsrapporterna:






  — | Genomförandet av de interna kontrollerna tar mer tid i anspråk än vad man ursprungligen hade räknat med. |
| --- | --- | --- |

41.

Europaparlamentet konstaterar att följande allmänna utmaningar kan utläsas av slutsatserna av verksamhetsrapporterna:

—

Genomförandet av de interna kontrollerna tar mer tid i anspråk än vad man ursprungligen hade räknat med.

| — | Det finns problem som rör förfaranden för offentlig upphandling. |
| --- | --- |

—

Det finns problem som rör förfaranden för offentlig upphandling.

| — | Det krävs fortfarande kvalificerade specialister till de ekonomiska avdelningarna inom generaldirektoraten, och den nuvarande personalen måste vidareutbildas. |
| --- | --- |

—

Det krävs fortfarande kvalificerade specialister till de ekonomiska avdelningarna inom generaldirektoraten, och den nuvarande personalen måste vidareutbildas.

| — | Ytterligare problem som uppstått i samband med flytt och/eller omstrukturering av generaldirektoraten. |
| --- | --- |

—

Ytterligare problem som uppstått i samband med flytt och/eller omstrukturering av generaldirektoraten.

Internrevisorns årsrapport

| 42. | Europaparlamentet poängterar att internrevisorns årsrapport samt generalsekreterarens och generaldirektörernas förklaringar och verksamhetsrapporter spelar en viktig roll för den bedömning som görs av revisionsrätten och den myndighet inom parlamentet som beviljar ansvarsfrihet. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet poängterar att internrevisorns årsrapport samt generalsekreterarens och generaldirektörernas förklaringar och verksamhetsrapporter spelar en viktig roll för den bedömning som görs av revisionsrätten och den myndighet inom parlamentet som beviljar ansvarsfrihet.

| 43. | Europaparlamentet påpekar att de interna kontrollsystem som inrättats av de delegerade utanordnarna har följande kontrollsyften: överensstämmelse med gällande lagstiftning, tillämpliga regler och rådande praxis, förvaltningsinformationens och registreringarnas tillförlitlighet samt transaktionernas effektivitet, ändamålsenlighet och ekonomiska prestanda. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet påpekar att de interna kontrollsystem som inrättats av de delegerade utanordnarna har följande kontrollsyften: överensstämmelse med gällande lagstiftning, tillämpliga regler och rådande praxis, förvaltningsinformationens och registreringarnas tillförlitlighet samt transaktionernas effektivitet, ändamålsenlighet och ekonomiska prestanda.

| 44. | Europaparlamentet påminner vidare om att utanordnarna måste följa 22 miniminormer för att målen för kontrollerna skall nås. Dessa normer kan sammanfattas i fem delar: kontrollmiljö, prestationer och riskhantering, information och kommunikation, kontrollverksamheten samt övervakning (granskning och utvärderingar). |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet påminner vidare om att utanordnarna måste följa 22 miniminormer för att målen för kontrollerna skall nås. Dessa normer kan sammanfattas i fem delar: kontrollmiljö, prestationer och riskhantering, information och kommunikation, kontrollverksamheten samt övervakning (granskning och utvärderingar).

| 45. | Europaparlamentet konstaterar att enheten för internrevision under 2004 producerade 13 rapporter om generaldirektoratens interna ram för övervakning och kontroll och undersökte den ekonomiska förvaltningen vid fyra av parlamentets informationskontor. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet konstaterar att enheten för internrevision under 2004 producerade 13 rapporter om generaldirektoratens interna ram för övervakning och kontroll och undersökte den ekonomiska förvaltningen vid fyra av parlamentets informationskontor.

| 46. | Europaparlamentet betonar att följande slutsatser kan dras av de handlingsplaner som antagits på grundval av granskningsrapporterna:






  — | Betydande framsteg har uppnåtts när det gäller överensstämmelsen i de interna kontrollerna. Det kommer dock att krävas mer tid för att fullt ut genomföra den nya interna kontrollramen. |
| --- | --- | --- |

46.

Europaparlamentet betonar att följande slutsatser kan dras av de handlingsplaner som antagits på grundval av granskningsrapporterna:

—

Betydande framsteg har uppnåtts när det gäller överensstämmelsen i de interna kontrollerna. Det kommer dock att krävas mer tid för att fullt ut genomföra den nya interna kontrollramen.

| — | De interna kontrollsystemen bör vara fullt utvecklade och dokumenterade inom varje enhet. Därför måste alla enheter ha tillräckliga resurser för att genomföra transaktioner och kontroller. |
| --- | --- |

—

De interna kontrollsystemen bör vara fullt utvecklade och dokumenterade inom varje enhet. Därför måste alla enheter ha tillräckliga resurser för att genomföra transaktioner och kontroller.

| — | Det finns ett generellt behov av personal med relevanta specialkunskaper på området för ekonomisk förvaltning och finansiell kontroll. Att täcka detta behov måste betraktas som en prioritet. |
| --- | --- |

—

Det finns ett generellt behov av personal med relevanta specialkunskaper på området för ekonomisk förvaltning och finansiell kontroll. Att täcka detta behov måste betraktas som en prioritet.

| — | Vidare bör det utarbetas lämpliga mekanismer för att planera, programmera och sätta mål för riskanalysinstrument och informationssystem för optimal förvaltning (12). |
| --- | --- |

—

Vidare bör det utarbetas lämpliga mekanismer för att planera, programmera och sätta mål för riskanalysinstrument och informationssystem för optimal förvaltning (12).

| 47. | Europaparlamentet anser mot bakgrund av de vunna erfarenheterna att de ansvariga delegerade utanordnarna måste se till att






  — | det interna kontrollsystemet innehåller rutiner för regelbundna genomgångar av innehållet i långsiktigt bindande rättsliga transaktioner, och att |
| --- | --- | --- |

47.

Europaparlamentet anser mot bakgrund av de vunna erfarenheterna att de ansvariga delegerade utanordnarna måste se till att

—

det interna kontrollsystemet innehåller rutiner för regelbundna genomgångar av innehållet i långsiktigt bindande rättsliga transaktioner, och att

| — | det interna kontrollsystemet garanterar att långsiktigt bindande rättsliga transaktioner innehåller klausuler om ekonomiskt rimliga anpassningsmöjligheter. |
| --- | --- |

—

det interna kontrollsystemet garanterar att långsiktigt bindande rättsliga transaktioner innehåller klausuler om ekonomiskt rimliga anpassningsmöjligheter.

Europaparlamentet anser att internrevisorn bör kontrollera att åtgärder tillämpas på ett korrekt sätt vid sin översyn av den interna kontrollramen.

| 48. | Europaparlamentet konstaterar att dessa tyngdpunkter återspeglas i generalsekreterarens handlingsplan, med förbehåll för synpunkterna i punkt 47. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet konstaterar att dessa tyngdpunkter återspeglas i generalsekreterarens handlingsplan, med förbehåll för synpunkterna i punkt 47.

| 49. | Europaparlamentet konstaterar att anbudsförfarandet och ersättningarna för utgifter för parlamentsledamöternas assistenter granskas löpande. Dessa granskningsrapporter bör utvärderas inom förfarandet för att bevilja ansvarsfrihet för 2005. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet konstaterar att anbudsförfarandet och ersättningarna för utgifter för parlamentsledamöternas assistenter granskas löpande. Dessa granskningsrapporter bör utvärderas inom förfarandet för att bevilja ansvarsfrihet för 2005.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar internrevisorn att vid sin granskning av utgiftstransaktionernas korrekthet och laglighet även beakta principen om effektivitet och kostnadsmedvetenhet inom medelsförvaltningen. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar internrevisorn att vid sin granskning av utgiftstransaktionernas korrekthet och laglighet även beakta principen om effektivitet och kostnadsmedvetenhet inom medelsförvaltningen.

| 51. | Europaparlamentet ber internrevisorn att inte bara förelägga budgetkontrollutskottet sina årsrapporter utan att också ge en muntlig förklaring till dem. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet ber internrevisorn att inte bara förelägga budgetkontrollutskottet sina årsrapporter utan att också ge en muntlig förklaring till dem.

Tilldelning av kontrakt

| 52. | Europaparlamentet påminner om att förfarandena för planering, offentliggörande och tilldelning av upphandlingskontrakt ändrades genom budgetförordningen och genomförandebestämmelserna (13), som trädde i kraft den 1 januari 2003. Parlamentet påminner vidare om att institutionerna förelägger budgetmyndigheten rapporter om förhandlingsförfaranden och om kontrakt som inte omfattas av direktiven om offentlig upphandling. En förteckning över kontraktsparter vid kontrakt över 50 000 euro, men under gränsen för dessa direktiv, offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, medan kontrakt mellan 13 800 euro och 50 000 euro offentliggörs på institutionernas hemsida. Dessutom uppmanade Europaparlamentet generalsekreteraren 2003 att varje år rapportera om de avtal som ingåtts. (14) |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet påminner om att förfarandena för planering, offentliggörande och tilldelning av upphandlingskontrakt ändrades genom budgetförordningen och genomförandebestämmelserna (13), som trädde i kraft den 1 januari 2003. Parlamentet påminner vidare om att institutionerna förelägger budgetmyndigheten rapporter om förhandlingsförfaranden och om kontrakt som inte omfattas av direktiven om offentlig upphandling. En förteckning över kontraktsparter vid kontrakt över 50 000 euro, men under gränsen för dessa direktiv, offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, medan kontrakt mellan 13 800 euro och 50 000 euro offentliggörs på institutionernas hemsida. Dessutom uppmanade Europaparlamentet generalsekreteraren 2003 att varje år rapportera om de avtal som ingåtts. (14)

| 53. | Europaparlamentet noterar att årsrapporten innehåller följande uppgifter om de avtal som ingåtts under 2004:










  Typ av kontrakt | Antal | Procentandel | Belopp i euro | Procentandel |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tjänster | 229 | 58 % | 180 927 304 | 75 % |
| Materiel | 99 | 25 % | 26 500 867 | 11 % |
| Arbeten | 60 | 15 % | 18 876 271 | 8 % |
| Fastigheter | 4 | 2 % | 15 593 025 | 6 % |
| Totalt | 392 | 100 % | 241 897 467 | 100 % |

53.

Europaparlamentet noterar att årsrapporten innehåller följande uppgifter om de avtal som ingåtts under 2004:

Typ av kontrakt

Antal

Procentandel

Belopp i euro

Procentandel

Tjänster

229

58 %

180 927 304

75 %

Materiel

99

25 %

26 500 867

11 %

Arbeten

60

15 %

18 876 271

8 %

Fastigheter

4

2 %

15 593 025

6 %

Totalt

392

100 %

241 897 467

100 %

| Typ av förfarande | Antal | Procentandel | Belopp i euro | Procentandel | Genomsnittligt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Öppet | 95 | 24% | 157 909 034 | 70 % | 1 662 200 |
| Selektivt | 110 | 28% | 39 897 441 | 18 % | 362 704 |
| Förhandlat | 183 | 48% | 28 497 967 | 12 % | 155 727 |
| Totalt | 388 | 100% | 226 304 442 | 100 % | 585 259 |

Typ av förfarande

Antal

Procentandel

Belopp i euro

Procentandel

Genomsnittligt belopp

Öppet

95

24%

157 909 034

70 %

1 662 200

Selektivt

110

28%

39 897 441

18 %

362 704

Förhandlat

183

48%

28 497 967

12 %

155 727

Totalt

388

100%

226 304 442

100 %

585 259

| 54. | Europaparlamentet konstaterar att internrevisorn för närvarande granskar anbudsförfarandena i hela institutionen. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att på lämpligt sätt informera budgetkontrollutskottet om innehållet i rapporten. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet konstaterar att internrevisorn för närvarande granskar anbudsförfarandena i hela institutionen. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att på lämpligt sätt informera budgetkontrollutskottet om innehållet i rapporten.

| 55. | Europaparlamentet beklagar att de kontrakt som tilldelas genom öppet anbudsförfarande sjönk kraftigt under 2004 när det gäller både antal och volym. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att ange orsakerna till detta. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet beklagar att de kontrakt som tilldelas genom öppet anbudsförfarande sjönk kraftigt under 2004 när det gäller både antal och volym. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att ange orsakerna till detta.

| 56. | Europaparlamentet ställer frågan om en kontraktsdatabas som krävs enligt artikel 95 i budgetförordningen redan har inrättats och är färdig att tas i bruk. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet ställer frågan om en kontraktsdatabas som krävs enligt artikel 95 i budgetförordningen redan har inrättats och är färdig att tas i bruk.

| 57. | Europaparlamentet ställer frågan om parlamentets förslag till ändring av budgetförordningen (15) (tilldelning genom konkurrensutsatt upphandling vid förfaranden med lågt kontraktsvärde och informationsutbyte vid anbudsinfordran på elektronisk väg) från förra året har accepterats. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet ställer frågan om parlamentets förslag till ändring av budgetförordningen (15) (tilldelning genom konkurrensutsatt upphandling vid förfaranden med lågt kontraktsvärde och informationsutbyte vid anbudsinfordran på elektronisk väg) från förra året har accepterats.

Parlamentsutskottens verksamhet

| 58. | Europaparlamentet påminner om att Europaparlamentets uppgift, enligt artikel 276 i EG-fördraget, är att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten, varvid detta omfattar samtliga utgiftsområden. Parlamentet beklagar därför att det inte var möjligt för budgetkontrollutskottet, till följd av befintliga parlamentsinterna bestämmelser för organisationen av delegationsbesök i tredjeländer, att i rätt tid genomföra den tillfälliga delegationens inplanerade besök till Europeiska byrån för återuppbyggnad i Kosovo. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet påminner om att Europaparlamentets uppgift, enligt artikel 276 i EG-fördraget, är att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten, varvid detta omfattar samtliga utgiftsområden. Parlamentet beklagar därför att det inte var möjligt för budgetkontrollutskottet, till följd av befintliga parlamentsinterna bestämmelser för organisationen av delegationsbesök i tredjeländer, att i rätt tid genomföra den tillfälliga delegationens inplanerade besök till Europeiska byrån för återuppbyggnad i Kosovo.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar därför de ansvariga organen i Europaparlamentet att göra det möjligt för budgetkontrollutskottet att vid utövandet av sina parlamentariska skyldigheter inom ramen för ansvarsfrihetsförfarandet, i förekommande fall, snabbt och utan onödig administrativ börda skicka mindre delegationer till medlemsstater och tredjeländer för att på ort och ställe utföra nödvändiga kontroller. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar därför de ansvariga organen i Europaparlamentet att göra det möjligt för budgetkontrollutskottet att vid utövandet av sina parlamentariska skyldigheter inom ramen för ansvarsfrihetsförfarandet, i förekommande fall, snabbt och utan onödig administrativ börda skicka mindre delegationer till medlemsstater och tredjeländer för att på ort och ställe utföra nödvändiga kontroller.

Politiska grupper (översyn av konton och förfaranden - budgetpost 3701)

| 60. | Europaparlamentet påminner om att det i punkt 2.7.3 i bestämmelserna om utnyttjande av medel för budgetpost 3701 (16) föreskrivs att presidiet och budgetkontrollutskottet skall behandla de politiska gruppernas granskade årliga inkomst- och utgiftsredovisningar i enlighet med de befogenheter som de har tilldelats genom parlamentets arbetsordning. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet påminner om att det i punkt 2.7.3 i bestämmelserna om utnyttjande av medel för budgetpost 3701 (16) föreskrivs att presidiet och budgetkontrollutskottet skall behandla de politiska gruppernas granskade årliga inkomst- och utgiftsredovisningar i enlighet med de befogenheter som de har tilldelats genom parlamentets arbetsordning.

| 61. | Europaparlamentet upprepar att de politiska grupperna själva har ett ansvar för förvaltningen och användningen av sina anslag i parlamentets budget och att befogenheterna inom institutionens enhet för internrevision inte sträcker sig till villkoren för hur anslagen i budgetpunkt 3701 (ungefär 3,2 procent av parlamentets totala budget) utnyttjas. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet upprepar att de politiska grupperna själva har ett ansvar för förvaltningen och användningen av sina anslag i parlamentets budget och att befogenheterna inom institutionens enhet för internrevision inte sträcker sig till villkoren för hur anslagen i budgetpunkt 3701 (ungefär 3,2 procent av parlamentets totala budget) utnyttjas.

| 62. | Europaparlamentet välkomnar att de politiska grupperna har offentliggjort sina interna finansiella bestämmelser och sina räkenskaper för 2004 på parlamentets hemsida. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet välkomnar att de politiska grupperna har offentliggjort sina interna finansiella bestämmelser och sina räkenskaper för 2004 på parlamentets hemsida.

| 63. | Europaparlamentet ställer frågan om de politiska grupperna har stött på problem med tillämpningen av principerna för den nya budgetförordningen och genomförandebestämmelserna. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet ställer frågan om de politiska grupperna har stött på problem med tillämpningen av principerna för den nya budgetförordningen och genomförandebestämmelserna.

| 64. | Europaparlamentet noterar att anslagen under budgetpost 3701 var fördelade enligt följande 2004:






  (1000 euro) |
| --- | --- |
| Totalt tillgängligt belopp i budgeten | 43 250 |
| Grupplösa ledamöter | 1 246 |
| Belopp tillgängligt för grupperna | 42 004 |

64.

Europaparlamentet noterar att anslagen under budgetpost 3701 var fördelade enligt följande 2004:

(1000 euro)

Totalt tillgängligt belopp i budgeten

43 250

Grupplösa ledamöter

1 246

Belopp tillgängligt för grupperna

42 004

| Grupp | Anslag ur EP:s budget | Gruppernas egna medel och överföringar | Utgifter 2004 | Utnyttjandegrad | Tak för överföringar (17) | Överfört till 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PPE | 16 077 | 2 912 | 14 828 | 78 % | 8 038 | 4 160 |
| PSE | 12 204 | 3 775 | 10 952 | 69 % | 6 102 | 5 027 |
| ELDR/ALDE | 4 525 | 1 192 | 3 612 | 63 % | 2 263 | 2 106 |
| Verts/ALE | 2 785 | 998 | 3 156 | 83 % | 1 393 | 628 |
| GUE/NGL | 2 976 | 1 217 | 3 018 | 72 % | 1 488 | 1 175 |
| UEN | 1 687 | 426 | 1 840 | 87 % | 844 | 273 |
| EDD (18) | 650 | 605 | 1 225 | 98 % | ej tillgängligt | ej tillgängligt |
| IND/DEM | 1 100 | 4 | 452 | 41 % | 550 | 653 (19) |
| TOTALT | 42 004 | 11 130 | 39 083 | 74 % | | |

Grupp

Anslag ur EP:s budget

Gruppernas egna medel och överföringar

Utgifter 2004

Utnyttjandegrad

Tak för överföringar (17)

Överfört till 2005

PPE

16 077

2 912

14 828

78 %

8 038

4 160

PSE

12 204

3 775

10 952

69 %

6 102

5 027

ELDR/ALDE

4 525

1 192

3 612

63 %

2 263

2 106

Verts/ALE

2 785

998

3 156

83 %

1 393

628

GUE/NGL

2 976

1 217

3 018

72 %

1 488

1 175

UEN

1 687

426

1 840

87 %

844

273

EDD (18)

650

605

1 225

98 %

ej tillgängligt

ej tillgängligt

IND/DEM

1 100

4

452

41 %

550

653 (19)

TOTALT

42 004

11 130

39 083

74 %

| 65. | Europaparlamentet konstaterar att de politiska gruppernas externa revisorer har bekräftat att räkenskaperna har utförts i överensstämmelse med gällande bestämmelser och internationella redovisningsnormer. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet konstaterar att de politiska gruppernas externa revisorer har bekräftat att räkenskaperna har utförts i överensstämmelse med gällande bestämmelser och internationella redovisningsnormer.

| 66. | Europaparlamentet noterar att presidiet behandlade och godkände de politiska gruppernas rapporter om budgetgenomförandet och revisorernas rapporter den 29 september 2005. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet noterar att presidiet behandlade och godkände de politiska gruppernas rapporter om budgetgenomförandet och revisorernas rapporter den 29 september 2005.

| 67. | Europaparlamentet konstaterar att grupperna i regel inte fullt ut har utnyttjat de medel som ställts till deras förfogande. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet konstaterar att grupperna i regel inte fullt ut har utnyttjat de medel som ställts till deras förfogande.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att i de kommande förhandlingarna om ändring av budgetförordningen definitivt och fullständigt reglera hur de medel som i parlamentets budget anslås till de politiska grupperna skall behandlas rättsligt, vilket Europaparlamentet fordrade i sin ståndpunkt av den 15 mars 2006 (20). |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att i de kommande förhandlingarna om ändring av budgetförordningen definitivt och fullständigt reglera hur de medel som i parlamentets budget anslås till de politiska grupperna skall behandlas rättsligt, vilket Europaparlamentet fordrade i sin ståndpunkt av den 15 mars 2006 (20).

Ersättning till ledamöterna

| 69. | Europaparlamentet välkomnar att dess ovannämnda ledamotsstadga, efter rådets godkännande den 19 juli 2005, kommer att träda i kraft första dagen under den valperiod som inleds 2009. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet välkomnar att dess ovannämnda ledamotsstadga, efter rådets godkännande den 19 juli 2005, kommer att träda i kraft första dagen under den valperiod som inleds 2009.

| 70. | Europaparlamentet påpekar att bestämmelserna om ledamöternas utgifter och ersättningar (21) anpassades till budgetförordningen i maj 2004. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet påpekar att bestämmelserna om ledamöternas utgifter och ersättningar (21) anpassades till budgetförordningen i maj 2004.

| 71. | Europaparlamentet påminner om presidiets beslut av den 28 maj 2003 att förfarandet för antagande av de nya bestämmelserna om ledamöternas utgifter och ersättningar, som planeras i presidiet, skall inledas efter att Europaparlamentets ledamotsstadga har antagits i plenum och enligt tidsplanen för stadgans ikraftträdande. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att informera budgetkontrollutskottet om vilka åtgärder presidiet hittills har vidtagit. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet påminner om presidiets beslut av den 28 maj 2003 att förfarandet för antagande av de nya bestämmelserna om ledamöternas utgifter och ersättningar, som planeras i presidiet, skall inledas efter att Europaparlamentets ledamotsstadga har antagits i plenum och enligt tidsplanen för stadgans ikraftträdande. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att informera budgetkontrollutskottet om vilka åtgärder presidiet hittills har vidtagit.

| 72. | Europaparlamentet uppmanar presidiet att genomföra de planer som redan förutses i ledamotsstadgan och som parlamentet ställt sig bakom, för att skapa ett system, för de ledamöter som så önskar, där ledamöterna endast ersätts för de reseutgifter som de faktiskt ådragit sig. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet uppmanar presidiet att genomföra de planer som redan förutses i ledamotsstadgan och som parlamentet ställt sig bakom, för att skapa ett system, för de ledamöter som så önskar, där ledamöterna endast ersätts för de reseutgifter som de faktiskt ådragit sig.

Sekretariatsersättning

| 73. | Europaparlamentet konstaterar att presidiet den 13 december 2004 antog ändringsförslag till reglerna för sekretariatsersättning (22) som bland annat syftar till att skapa större överensstämmelse mellan dessa regler och budgetförordningens krav. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet konstaterar att presidiet den 13 december 2004 antog ändringsförslag till reglerna för sekretariatsersättning (22) som bland annat syftar till att skapa större överensstämmelse mellan dessa regler och budgetförordningens krav.

| 74. | Europaparlamentet beklagar att praktikantkontrakt och tjänsteleverantörskontrakt med oberoende personer, företag eller stiftelser fram till juli 2004 infördes i parlamentets datasystem med samma kod, utan hänsyn till typen av kontrakt eller om kontraktet gällde en assistent eller en praktikant. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet beklagar att praktikantkontrakt och tjänsteleverantörskontrakt med oberoende personer, företag eller stiftelser fram till juli 2004 infördes i parlamentets datasystem med samma kod, utan hänsyn till typen av kontrakt eller om kontraktet gällde en assistent eller en praktikant.

| 75. | Europaparlamentet beklagar att generalsekreteraren inte har fått tillräcklig information om de belopp som betalats ut till den stora andel assistenter som anställts genom tjänsteleverantörer. Parlamentet välkomnar den information som generalsekreteraren lämnat om de belopp som betalats till assistenter som varit anställda direkt av ledamöterna eller som betalats genom betalningsombud. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet beklagar att generalsekreteraren inte har fått tillräcklig information om de belopp som betalats ut till den stora andel assistenter som anställts genom tjänsteleverantörer. Parlamentet välkomnar den information som generalsekreteraren lämnat om de belopp som betalats till assistenter som varit anställda direkt av ledamöterna eller som betalats genom betalningsombud.

| 76. | Europaparlamentet beklagar att 87,2 procent av ledamöterna den 20 februari 2006 inte hade tillhandahållit parlamentet utgiftsredovisningar för ersättningen för utgifter för parlamentsassistenter, som skulle ha överlämnats senast den 1 november 2005, vilket föreskrivs i artiklarna 14.5 e och 14.6 b och c i bestämmelserna för kostnadsersättning och andra ersättningar till Europaparlamentets ledamöter, och som innehåller förklaringar om assistenternas anslutning till ett socialförsäkringssystem om de är anställda under ett tjänsteleverantörskontrakt. Parlamentet beklagar vidare att parlamentet ännu inte slutit ramavtal med företag som är specialiserade på förvaltning, i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning, av skatte- och socialförsäkringsärenden i samband med anställningskontrakt, vilket föreskrivs i artikel 14.5 f i bestämmelserna för kostnadsersättning och andra ersättningar till Europaparlamentets ledamöter och vilket begärts åtminstone sedan juli 2004. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet beklagar att 87,2 procent av ledamöterna den 20 februari 2006 inte hade tillhandahållit parlamentet utgiftsredovisningar för ersättningen för utgifter för parlamentsassistenter, som skulle ha överlämnats senast den 1 november 2005, vilket föreskrivs i artiklarna 14.5 e och 14.6 b och c i bestämmelserna för kostnadsersättning och andra ersättningar till Europaparlamentets ledamöter, och som innehåller förklaringar om assistenternas anslutning till ett socialförsäkringssystem om de är anställda under ett tjänsteleverantörskontrakt. Parlamentet beklagar vidare att parlamentet ännu inte slutit ramavtal med företag som är specialiserade på förvaltning, i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning, av skatte- och socialförsäkringsärenden i samband med anställningskontrakt, vilket föreskrivs i artikel 14.5 f i bestämmelserna för kostnadsersättning och andra ersättningar till Europaparlamentets ledamöter och vilket begärts åtminstone sedan juli 2004.

| 77. | Europaparlamentet insisterar på att enskilda uppmaningar till de ledamöter som ännu inte lämnat in handlingar skulle vara det effektivaste sättet att lösa problemet med handlingar som saknas efter sista inlämningsdatum från dessa ledamöter och som avser ersättningen för utgifter för parlamentsassistenter. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet insisterar på att enskilda uppmaningar till de ledamöter som ännu inte lämnat in handlingar skulle vara det effektivaste sättet att lösa problemet med handlingar som saknas efter sista inlämningsdatum från dessa ledamöter och som avser ersättningen för utgifter för parlamentsassistenter.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar presidiet att snarast slutföra diskussionerna om resultatet av arbetet inom den parlamentariska arbetsgruppen för parlamentsledamöternas assistenter. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att informera budgetkontrollutskottet om arbetsgruppens förslag och presidiets beslut. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmanar presidiet att snarast slutföra diskussionerna om resultatet av arbetet inom den parlamentariska arbetsgruppen för parlamentsledamöternas assistenter. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att informera budgetkontrollutskottet om arbetsgruppens förslag och presidiets beslut.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar presidiet att utarbeta en stadga för parlamentsledamöternas assistenter där bland annat anställnings-, arbets-, socialförsäkrings- och skattevillkoren regleras. Parlamentet begär med eftertryck att denna stadga träder i kraft snarast möjligt. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar presidiet att utarbeta en stadga för parlamentsledamöternas assistenter där bland annat anställnings-, arbets-, socialförsäkrings- och skattevillkoren regleras. Parlamentet begär med eftertryck att denna stadga träder i kraft snarast möjligt.

Den frivilliga pensionsplanen

| 80. | Europaparlamentet påminner om att revisionsrätten i sina årsrapporter för de senaste tre åren har påpekat att det måste införas en tillräcklig rättslig grund för den särskilda pensionsplanen för Europaparlamentets ledamöter. Rätten påpekade också att det krävs tydliga bestämmelser i händelse av underskott (23). Parlamentet konstaterar dock att parlamentets rättstjänst anser att en tillräcklig rättslig grund för den frivilliga pensionsplanen redan existerar i enlighet med Europaparlamentets självbestämmanderätt enligt artikel 199 i EG-fördraget (tidigare artikel 142 i EEG-fördraget) som ger Europaparlamentet rätt att vidta de åtgärder som man behöver för sin interna organisation, och att dessutom artikel 27 i ledamotsstadgan kommer att utgöra rättslig grund för pensionsplanen när stadgan väl träder i kraft (24). |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet påminner om att revisionsrätten i sina årsrapporter för de senaste tre åren har påpekat att det måste införas en tillräcklig rättslig grund för den särskilda pensionsplanen för Europaparlamentets ledamöter. Rätten påpekade också att det krävs tydliga bestämmelser i händelse av underskott (23). Parlamentet konstaterar dock att parlamentets rättstjänst anser att en tillräcklig rättslig grund för den frivilliga pensionsplanen redan existerar i enlighet med Europaparlamentets självbestämmanderätt enligt artikel 199 i EG-fördraget (tidigare artikel 142 i EEG-fördraget) som ger Europaparlamentet rätt att vidta de åtgärder som man behöver för sin interna organisation, och att dessutom artikel 27 i ledamotsstadgan kommer att utgöra rättslig grund för pensionsplanen när stadgan väl träder i kraft (24).

| 81. | Europaparlamentet framhåller dessutom årets verksamhetsrapport från GD Finans, i vilken med avseende på den frivilliga pensionsplanen följande för budgetåret 2004 räknas upp:






  — | ingen avtalsmässig grund för att reglera förhållandet mellan parlamentet och pensionsfonden, |
| --- | --- | --- |

81.

Europaparlamentet framhåller dessutom årets verksamhetsrapport från GD Finans, i vilken med avseende på den frivilliga pensionsplanen följande för budgetåret 2004 räknas upp:

—

ingen avtalsmässig grund för att reglera förhållandet mellan parlamentet och pensionsfonden,

| — | inga bestämmelser för vad som skall göras med ett eventuellt överskott eller underskott i fonden, |
| --- | --- |

—

inga bestämmelser för vad som skall göras med ett eventuellt överskott eller underskott i fonden,

| — | oklar budgetmässig förankring av kraven från fondens medlemmar. |
| --- | --- |

—

oklar budgetmässig förankring av kraven från fondens medlemmar.

| 82. | Europaparlamentet konstaterar att den frivilliga pensionsfonden i november 2005 hade 475 medlemmar. Dessa betalade in ett månatligt bidrag - från den allmänna kostnadsersättningen - på 948 euro (1/3). Parlamentet betalade in ett månatligt belopp på 1 896 euro (2/3). Parlamentet konstaterar också att det under 2004 infördes ett belopp på 10 300 000 euro för det frivilliga pensionsplanen i budgeten. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet konstaterar att den frivilliga pensionsfonden i november 2005 hade 475 medlemmar. Dessa betalade in ett månatligt bidrag - från den allmänna kostnadsersättningen - på 948 euro (1/3). Parlamentet betalade in ett månatligt belopp på 1 896 euro (2/3). Parlamentet konstaterar också att det under 2004 infördes ett belopp på 10 300 000 euro för det frivilliga pensionsplanen i budgeten.

| 83. | Europaparlamentet konstaterar att pensionsfonden den 31 december 2004 hade ett försäkringstekniskt underskott på 43 756 745 euro och en finansieringsnivå på 76,8 procent och att underskottet per den 31 december 2005 hade minskat väsentligt till 28 875 417 euro och finansieringsnivån ökat till 86,1 procent (25). |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet konstaterar att pensionsfonden den 31 december 2004 hade ett försäkringstekniskt underskott på 43 756 745 euro och en finansieringsnivå på 76,8 procent och att underskottet per den 31 december 2005 hade minskat väsentligt till 28 875 417 euro och finansieringsnivån ökat till 86,1 procent (25).

| 84. | Europaparlamentet konstaterar att en medlem från och med 60 års ålder och efter bara fem bidragsår från och med januari 2005 kan lyfta en månatlig pension av 1 276 euro. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet konstaterar att en medlem från och med 60 års ålder och efter bara fem bidragsår från och med januari 2005 kan lyfta en månatlig pension av 1 276 euro.

| 85. | Europaparlamentet konstaterar att presidiet mellan 2002 och 2005 inte vidtog några åtgärder till följd av revisionsrättens iakttagelser. Parlamentet konstaterar att presidiet den 30 november 2005 godkände följande åtgärder:






  — | En höjning av det månatliga bidragsbeloppet från och med 2006: 1 094 euro för ledamöterna och 2 188 euro för parlamentet. |
| --- | --- | --- |

85.

Europaparlamentet konstaterar att presidiet mellan 2002 och 2005 inte vidtog några åtgärder till följd av revisionsrättens iakttagelser. Parlamentet konstaterar att presidiet den 30 november 2005 godkände följande åtgärder:

—

En höjning av det månatliga bidragsbeloppet från och med 2006: 1 094 euro för ledamöterna och 2 188 euro för parlamentet.

| — | En arbetsgrupp skall utarbeta en rapport om pensionsfondens finansiella situation. |
| --- | --- |

—

En arbetsgrupp skall utarbeta en rapport om pensionsfondens finansiella situation.

| 86. | Europaparlamentet anser att förhållandet mellan parlamentet och pensionsfonden redan detta år bör få en avtalsmässig grund. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att i december 2006 till budgetkontrollutskottet överlämna en rapport om vilka resultat som uppnåtts. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet anser att förhållandet mellan parlamentet och pensionsfonden redan detta år bör få en avtalsmässig grund. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att i december 2006 till budgetkontrollutskottet överlämna en rapport om vilka resultat som uppnåtts.

| 87. | Europaparlamentet anser vidare att ledamöternas avgifter till den frivilliga pensionsplanen skall betalas direkt från personlig inkomst och inte genom parlamentets system för kostnadsersättningar. Parlamentet noterar dock att när det gäller det nuvarande systemet för betalningar kom revisionsrätten i sitt yttrande nr 5/99 fram till slutsatserna att från fondens och medlemmarnas synvinkel har systemet fungerat effektivt. Det har dessutom gjort det möjligt för parlamentet att korrekt beräkna vad man är skyldig att betala, då parlamentet enligt bestämmelserna måste betala två gånger det belopp som ledamöterna faktiskt betalar. Parlamentet konstaterar att revisionsrätten inte såg några problem med att behålla systemet under förutsättning att det definieras bättre och dess förvaltning läggs fast i ett formellt dokument. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet anser vidare att ledamöternas avgifter till den frivilliga pensionsplanen skall betalas direkt från personlig inkomst och inte genom parlamentets system för kostnadsersättningar. Parlamentet noterar dock att när det gäller det nuvarande systemet för betalningar kom revisionsrätten i sitt yttrande nr 5/99 fram till slutsatserna att från fondens och medlemmarnas synvinkel har systemet fungerat effektivt. Det har dessutom gjort det möjligt för parlamentet att korrekt beräkna vad man är skyldig att betala, då parlamentet enligt bestämmelserna måste betala två gånger det belopp som ledamöterna faktiskt betalar. Parlamentet konstaterar att revisionsrätten inte såg några problem med att behålla systemet under förutsättning att det definieras bättre och dess förvaltning läggs fast i ett formellt dokument.

| 88. | Europaparlamentet noterar med oro att systemet med att räkna av ledamöternas bidrag till pensionsplanen från deras kostnadsersättningar kan leda till anklagelser om att offentliga medel används för privata pensionsinbetalningar, och uppmanar därför parlamentets presidium att senast den 31 mars 2007 föreslå åtgärder som garanterar att sådana inbetalningar görs direkt mot faktura av de medlemmar som är anslutna till pensionsplanen. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet noterar med oro att systemet med att räkna av ledamöternas bidrag till pensionsplanen från deras kostnadsersättningar kan leda till anklagelser om att offentliga medel används för privata pensionsinbetalningar, och uppmanar därför parlamentets presidium att senast den 31 mars 2007 föreslå åtgärder som garanterar att sådana inbetalningar görs direkt mot faktura av de medlemmar som är anslutna till pensionsplanen.

| 89. | Europaparlamentet konstaterar att efter ledamotsstadgans ikraftträdande 2009 skall alla ledamöter behandlas lika, och att tilläggspensionsfonden inte längre får acceptera några nya medlemmar. Därför anser parlamentet att från och med den nya ledamotsstadgans ikraftträdande






  — | bör den frivilliga pensionsplanen endast användas för beslutade utbetalningar, |
| --- | --- | --- |

89.

Europaparlamentet konstaterar att efter ledamotsstadgans ikraftträdande 2009 skall alla ledamöter behandlas lika, och att tilläggspensionsfonden inte längre får acceptera några nya medlemmar. Därför anser parlamentet att från och med den nya ledamotsstadgans ikraftträdande

—

bör den frivilliga pensionsplanen endast användas för beslutade utbetalningar,

| — | bör ledamöterna inte längre kunna bli medlemmar i den frivilliga pensionsfonden, |
| --- | --- |

—

bör ledamöterna inte längre kunna bli medlemmar i den frivilliga pensionsfonden,

| — | bör emellertid dittills förvärvade rättigheter kvarstå. |
| --- | --- |

—

bör emellertid dittills förvärvade rättigheter kvarstå.

Politiska partier på europeisk nivå

| 90. | Europaparlamentet noterar att de europeiska politiska partiernas bokföring 2004 såg ut som följer:










  Budget 2004 såsom den godkändes enligt avtalet (i euro) |
| --- | --- |
| Parti | Stödberättigade utgifter enligt den beräkning som bifogats begäran om ekonomiskt stöd | Begärt ekonomiskt stöd | Egna tillgångar | Beviljat ekonomiskt stöd | Beviljat stöd i procent av begärt ekonomiskt stöd |
| PPE | 2 116 783,00 | 1 587 587,00 | 517 555,63 | 1 051 469,44 | 66 % |
| PSE | 1 676 000,00 | 1 257 000,00 | 447 780,45 | 1 093 853,21 | 87 % |
| ELDR | 825 194,00 | 618 896,00 | 156 156,24 | 462 661,31 | 75 % |
| EFGP | 408 000,00 | 307 500,00 | 77 371,36 | 171 460,56 | 56 % |
| AEN | 215 000,00 | 161 250,00 | 28 000,00 | 83 964,01 | 52 % |
| PDE | 453 900,00 | 340 425,00 | 23 509,72 | 69 861,91 | 21 % |
| GE | 280 366,00 | 210 275,00 | 69 800,00 | 120 895,22 | 58 % |
| EFA | 222 024,00 | 165 724,00 | 54 407,34 | 163 222,02 | 99 % |
| Totalt | 6 197 267,00 | 4 648 657,00 | 1 374 940,74 | 3 217 387,68 | 69 % |
| PPE: Europeiska folkpartiet, PSE: Europeiska socialdemokratiska partiet, ELDR: Europeiska liberala, demokratiska och reformistiska partiet, EFPG: Europeiska federationen för gröna partier, AEN: Alliansen för nationernas Europa, PDE: Europeiska demokratiska partiet, GE: Europeiska vänsterpartiet, EFA: Europeiska fria alliansen |

90.

Europaparlamentet noterar att de europeiska politiska partiernas bokföring 2004 såg ut som följer:

Budget 2004 såsom den godkändes enligt avtalet (i euro)

Parti

Stödberättigade utgifter enligt den beräkning som bifogats begäran om ekonomiskt stöd

Begärt ekonomiskt stöd

Egna tillgångar

Beviljat ekonomiskt stöd

Beviljat stöd i procent av begärt ekonomiskt stöd

PPE

2 116 783,00

1 587 587,00

517 555,63

1 051 469,44

66 %

PSE

1 676 000,00

1 257 000,00

447 780,45

1 093 853,21

87 %

ELDR

825 194,00

618 896,00

156 156,24

462 661,31

75 %

EFGP

408 000,00

307 500,00

77 371,36

171 460,56

56 %

AEN

215 000,00

161 250,00

28 000,00

83 964,01

52 %

PDE

453 900,00

340 425,00

23 509,72

69 861,91

21 %

GE

280 366,00

210 275,00

69 800,00

120 895,22

58 %

EFA

222 024,00

165 724,00

54 407,34

163 222,02

99 %

Totalt

6 197 267,00

4 648 657,00

1 374 940,74

3 217 387,68

69 %

PPE: Europeiska folkpartiet, PSE: Europeiska socialdemokratiska partiet, ELDR: Europeiska liberala, demokratiska och reformistiska partiet, EFPG: Europeiska federationen för gröna partier, AEN: Alliansen för nationernas Europa, PDE: Europeiska demokratiska partiet, GE: Europeiska vänsterpartiet, EFA: Europeiska fria alliansen

| 91. | Europaparlamentet understryker att partiernas externa revisorer har bekräftat att räkenskaperna har utförts i överensstämmelse med gällande bestämmelser och internationella redovisningsstandarder. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet understryker att partiernas externa revisorer har bekräftat att räkenskaperna har utförts i överensstämmelse med gällande bestämmelser och internationella redovisningsstandarder.

| 92. | Europaparlamentet understryker att partierna på europeisk nivå ännu inte har kunnat utnyttja de medel som ställts till deras förfogande fullt ut. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet understryker att partierna på europeisk nivå ännu inte har kunnat utnyttja de medel som ställts till deras förfogande fullt ut.

| 93. | Europaparlamentet påminner om att man i sin ståndpunkt av den 15 mars 2006 (26) om ändring av budgetförordningen föreslog att egna medel för politiska partier på Europeisk nivå rättsligt skall behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2004/2003 av den 4 november 2003 om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå (27). |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet påminner om att man i sin ståndpunkt av den 15 mars 2006 (26) om ändring av budgetförordningen föreslog att egna medel för politiska partier på Europeisk nivå rättsligt skall behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2004/2003 av den 4 november 2003 om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå (27).

| 94. | Europaparlamentet påminner om att det ansvariga utskottet inom kort kommer att lägga fram ett betänkande om tillämpningen av förordning (EG) nr 2004/2003 och att förordningen för första gången tillämpades under 2004. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet påminner om att det ansvariga utskottet inom kort kommer att lägga fram ett betänkande om tillämpningen av förordning (EG) nr 2004/2003 och att förordningen för första gången tillämpades under 2004.

| 95. | Europaparlamentet uppmanar presidiet att uppmärksamma följande överväganden om en effektivare tillämpning av förordning (EG) nr 2004/2003:






  — | 15 procent av det ekonomiska stöd som bundits men ännu inte betalats ut bör kunna överföras till påföljande budgetår. |
| --- | --- | --- |

95.

Europaparlamentet uppmanar presidiet att uppmärksamma följande överväganden om en effektivare tillämpning av förordning (EG) nr 2004/2003:

—

15 procent av det ekonomiska stöd som bundits men ännu inte betalats ut bör kunna överföras till påföljande budgetår.

| — | Partier på europeisk nivå bör ges rätt att upprätta en reserv av egna tillgångar så att de kan uppfylla sina rättsliga skyldigheter gentemot anställda och avtalsparter om partiet skulle upplösas. |
| --- | --- |

—

Partier på europeisk nivå bör ges rätt att upprätta en reserv av egna tillgångar så att de kan uppfylla sina rättsliga skyldigheter gentemot anställda och avtalsparter om partiet skulle upplösas.

| — | Det bör upprättas en flerårig finansieringsram (t.ex. för en mandatperiod) i syfte att ge partierna ökad planeringssäkerhet. |
| --- | --- |

—

Det bör upprättas en flerårig finansieringsram (t.ex. för en mandatperiod) i syfte att ge partierna ökad planeringssäkerhet.

Anställning av personal från de nya medlemsstaterna

| 96. | Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att senast i slutet av december 2006 rapportera om de framsteg som gjorts för att anställa personal från de nya medlemsstaterna uppdelade per kategori (tolkar, översättare, administrativ personal osv.). |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att senast i slutet av december 2006 rapportera om de framsteg som gjorts för att anställa personal från de nya medlemsstaterna uppdelade per kategori (tolkar, översättare, administrativ personal osv.).

Utgifter för tolktjänster (revisionsrättens särskilda rapport 5/2005)

| 97. | Europaparlamentet understryker att flerspråkigheten är ett av de främsta kännetecknen för Europeiska unionen. Den ger uttryck för EU:s kulturella och språkliga mångfald och säkerställer likabehandling av dess medborgare. Parlamentet understryker att genom flerspråkigheten garanteras medborgarnas rätt att kommunicera med EU:s institutioner på ett av unionens officiella språk. Därmed ges medborgarna möjlighet att utöva sin rätt till demokratisk kontroll. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet understryker att flerspråkigheten är ett av de främsta kännetecknen för Europeiska unionen. Den ger uttryck för EU:s kulturella och språkliga mångfald och säkerställer likabehandling av dess medborgare. Parlamentet understryker att genom flerspråkigheten garanteras medborgarnas rätt att kommunicera med EU:s institutioner på ett av unionens officiella språk. Därmed ges medborgarna möjlighet att utöva sin rätt till demokratisk kontroll.

| 98. | Europaparlamentet påpekar att man har behandlat revisionsrättens särskilda rapport 5/2005 utförligt i en särskild resolution. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet påpekar att man har behandlat revisionsrättens särskilda rapport 5/2005 utförligt i en särskild resolution.

| 99. | Europaparlamentet medger att dess ofta förekommande resor mellan sina säten förorsakar betydligt högre kostnader inom ett antal verksamhetsområden, inbegripet tolkning, vilket Europeiska revisionsrätten konstaterade i sin särskilda rapport 5/2005. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet medger att dess ofta förekommande resor mellan sina säten förorsakar betydligt högre kostnader inom ett antal verksamhetsområden, inbegripet tolkning, vilket Europeiska revisionsrätten konstaterade i sin särskilda rapport 5/2005.

Interinstitutionellt avtal om bättre lagstiftning: konsekvensanalys

| 100. | Europaparlamentet hänvisar till sitt beslut av den 9 oktober 2003 om ingående av ett interinstitutionellt avtal om bättre lagstiftning (28) och noterar arbetsgruppens slutsatser om konsekvensanalyser (29). Parlamentet anser mot denna bakgrund följande:






  — | Varje institution bör ansvara för att göra en konsekvensanalys av sina egna förslag. |
| --- | --- | --- |

100.

Europaparlamentet hänvisar till sitt beslut av den 9 oktober 2003 om ingående av ett interinstitutionellt avtal om bättre lagstiftning (28) och noterar arbetsgruppens slutsatser om konsekvensanalyser (29). Parlamentet anser mot denna bakgrund följande:

—

Varje institution bör ansvara för att göra en konsekvensanalys av sina egna förslag.

| — | Konsekvensanalysen bör beröra alla dokument av stor politisk betydelse och omfatta följande områden: regleringens följder (inbegripet följderna av utebliven reglering) samt ekonomiska, miljömässiga, sociala och budgetmässiga följder. |
| --- | --- |

—

Konsekvensanalysen bör beröra alla dokument av stor politisk betydelse och omfatta följande områden: regleringens följder (inbegripet följderna av utebliven reglering) samt ekonomiska, miljömässiga, sociala och budgetmässiga följder.

| — | Parlamentet bör låta tredje part genomföra konsekvensanalysen och endast säkerställa bedömningarnas kvalitet. |
| --- | --- |

—

Parlamentet bör låta tredje part genomföra konsekvensanalysen och endast säkerställa bedömningarnas kvalitet.

| — | Beslutet om huruvida en konsekvensanalys skall beställas och om bedömningarna i desamma bör ligga hos de politiska samordnarna och/eller ordförandena för fackutskotten. |
| --- | --- |

—

Beslutet om huruvida en konsekvensanalys skall beställas och om bedömningarna i desamma bör ligga hos de politiska samordnarna och/eller ordförandena för fackutskotten.

| 101. | Europaparlamentet anser att integreringen av konsekvensanalyserna medför risker som kan inverka negativt på det parlamentariska arbetet. Parlamentet anser mot denna bakgrund följande:






  — | Ledamöternas rätt att lägga fram ändringsförslag kan inskränkas eller kontrolleras politiskt. |
| --- | --- | --- |

101.

Europaparlamentet anser att integreringen av konsekvensanalyserna medför risker som kan inverka negativt på det parlamentariska arbetet. Parlamentet anser mot denna bakgrund följande:

—

Ledamöternas rätt att lägga fram ändringsförslag kan inskränkas eller kontrolleras politiskt.

| — | Den tidspress som på grund av tidsfristerna för inlämnande och översättning redan nu vilar över det parlamentariska arbetet kommer att öka ytterligare. |
| --- | --- |

—

Den tidspress som på grund av tidsfristerna för inlämnande och översättning redan nu vilar över det parlamentariska arbetet kommer att öka ytterligare.

| — | Att inbegripa sakkunskap och expertutlåtanden från tredje part kan bli alltför betungande. |
| --- | --- |

—

Att inbegripa sakkunskap och expertutlåtanden från tredje part kan bli alltför betungande.

| — | Det kan bli omöjligt att nå kompromisser i sista stund. |
| --- | --- |

—

Det kan bli omöjligt att nå kompromisser i sista stund.

| 102. | Europaparlamentet uppmanar därför generalsekreteraren och de ansvariga parlamentariska organen att förklara hur de avser att genomföra denna aspekt av det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet uppmanar därför generalsekreteraren och de ansvariga parlamentariska organen att förklara hur de avser att genomföra denna aspekt av det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning.

Uppföljning av resolutionen om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003

| 103. | Europaparlamentet välkomnar att granskningsrapporterna från enheten för internrevision fått genomslag i generalsekreterarens omarbetade handlingsplan, som denne lade fram för Europaparlamentets ansvariga organ tillsammans med sin revisionsförklaring. Denna handlingsplan innehåller 47 enskilda åtgärder. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att förklara vilka av åtgärderna som han prioriterar. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet välkomnar att granskningsrapporterna från enheten för internrevision fått genomslag i generalsekreterarens omarbetade handlingsplan, som denne lade fram för Europaparlamentets ansvariga organ tillsammans med sin revisionsförklaring. Denna handlingsplan innehåller 47 enskilda åtgärder. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att förklara vilka av åtgärderna som han prioriterar.

| 104. | Europaparlamentet konstaterar att parlamentet har hand om genomförande av budgetpost 3701 för de grupplösa ledamöterna och att parlamentet har intygat tillförlitligheten i genomförandet. Dokument knutna till denna budgetpunkt är offentliggjorda på parlamentets webbplats. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet konstaterar att parlamentet har hand om genomförande av budgetpost 3701 för de grupplösa ledamöterna och att parlamentet har intygat tillförlitligheten i genomförandet. Dokument knutna till denna budgetpunkt är offentliggjorda på parlamentets webbplats.

| 105. | Europaparlamentet konstaterar att generalsekreterarens förslag lades fram för presidiet för diskussion och omröstning både när det gällde ett standardbrev för urval av externa revisorer för de politiska grupperna och när det gäller gruppordförandens ekonomiska rapport. Inget beslut har hittills fattats. Parlamentet uppmanar presidiet att informera budgetkontrollutskottet om resultatet av överläggningarna. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet konstaterar att generalsekreterarens förslag lades fram för presidiet för diskussion och omröstning både när det gällde ett standardbrev för urval av externa revisorer för de politiska grupperna och när det gäller gruppordförandens ekonomiska rapport. Inget beslut har hittills fattats. Parlamentet uppmanar presidiet att informera budgetkontrollutskottet om resultatet av överläggningarna.

| 106. | Europaparlamentet konstaterar att parlamentet under 2004, som en förberedelse inför tillämpningen av stadgan för Europaparlamentets ledamöter, tekniskt började föra samman de olika administrativa system för ersättning till parlamentsledamöterna för allmänna utgifter som dittills hade fungerat oberoende av varandra (PAM-projektet - Portail Applicatif des Membres). |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet konstaterar att parlamentet under 2004, som en förberedelse inför tillämpningen av stadgan för Europaparlamentets ledamöter, tekniskt började föra samman de olika administrativa system för ersättning till parlamentsledamöterna för allmänna utgifter som dittills hade fungerat oberoende av varandra (PAM-projektet - Portail Applicatif des Membres).

| 107. | Europaparlamentet konstaterar att disciplinnämnden har slutfört sitt arbete med att fastställa ansvaret för skillnaden på 4 136 125 belgiska franc mellan kontantsituationen och motsvarande konton 1982. Parlamentet förväntar sig att beloppet betalas tillbaka inklusive utlåningsränta. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet konstaterar att disciplinnämnden har slutfört sitt arbete med att fastställa ansvaret för skillnaden på 4 136 125 belgiska franc mellan kontantsituationen och motsvarande konton 1982. Parlamentet förväntar sig att beloppet betalas tillbaka inklusive utlåningsränta.

| 108. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att presidiet den 12 december 2005 antog slutrapporten från arbetsgruppen för gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (arbetsgruppen för EMAS) och att rapporten om miljöförvaltningssystemet inom institutionen offentliggjordes på parlamentets webbplats i februari 2006. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att presidiet den 12 december 2005 antog slutrapporten från arbetsgruppen för gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (arbetsgruppen för EMAS) och att rapporten om miljöförvaltningssystemet inom institutionen offentliggjordes på parlamentets webbplats i februari 2006.

| 109. | Europaparlamentet konstaterar att IT-tjänsterna för ledamöterna har förbättrats ytterligare, framför allt genom följande åtgärder:






  — | Bättre utrustning för informationsteknik på ledamöternas kontor. |
| --- | --- | --- |

109.

Europaparlamentet konstaterar att IT-tjänsterna för ledamöterna har förbättrats ytterligare, framför allt genom följande åtgärder:

—

Bättre utrustning för informationsteknik på ledamöternas kontor.

| — | Inrättande av ett CyberLAN-nät som samtliga datorer kan anslutas till. |
| --- | --- |

—

Inrättande av ett CyberLAN-nät som samtliga datorer kan anslutas till.

| — | Inledande av ett pilotprojekt för att införa ett system för elektroniska signaturer. |
| --- | --- |

—

Inledande av ett pilotprojekt för att införa ett system för elektroniska signaturer.

| — | Förbättrade åtgärder för att skydda servrar, arbetsstationer och nätkomponenter. |
| --- | --- |

—

Förbättrade åtgärder för att skydda servrar, arbetsstationer och nätkomponenter.

| — | Införande av trådlös kommunikationsstruktur inom parlamentet (”Hotspots”, ”Wireless Fidelity”). |
| --- | --- |

—

Införande av trådlös kommunikationsstruktur inom parlamentet (”Hotspots”, ”Wireless Fidelity”).

| 110. | Europaparlamentet insisterar på att elektroniska signaturer, för vilka ett pilotprojekt pågår, skall införas så snart som möjligt så att ledamöterna kan underteckna dokument som ändringsförslag och parlamentsfrågor utan att skicka pappersdokument, vilket skulle öka effektiviteten i ledamöternas parlamentsarbete. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet insisterar på att elektroniska signaturer, för vilka ett pilotprojekt pågår, skall införas så snart som möjligt så att ledamöterna kan underteckna dokument som ändringsförslag och parlamentsfrågor utan att skicka pappersdokument, vilket skulle öka effektiviteten i ledamöternas parlamentsarbete.

| 111. | Europaparlamentet konstaterar att kvestorerna den 16 november 2005 beslutade att utskottens dokument även fortsättningsvis skall ställas till utskottsledamöternas förfogande men att kopior av de texter som beslutats i Strasbourg och pressmeddelanden dock inte längre kommer att delas ut i pappersform. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet konstaterar att kvestorerna den 16 november 2005 beslutade att utskottens dokument även fortsättningsvis skall ställas till utskottsledamöternas förfogande men att kopior av de texter som beslutats i Strasbourg och pressmeddelanden dock inte längre kommer att delas ut i pappersform.

---

(1)  EUT C 105, 30.4.2004.

(2)  EUT C 301, 30.11.2005, s. 1.

(3)  EUT C 302, 30.11.2005, s.100.

(4)  EGT L 248, 16.9.2002, s.1.

(5)  Bur/ann/fin - PE 349.540.

(6)  Antagna texter, P6_TA(2006)0158.

(7)  EUT C 300 E, 11.12.2003, s. 303.

(8)  EUT L 196, 27.7.2005, s. 28.

(9)  EUT L 262, 7.10.2005, s 1.

(10)  Generalsekreterarens svar på punkt 9 i Europaparlamentets resolution av den 21 april 2004 om beviljande av ansvarsfrihet för 2002 (EUT L 330, 4.11.2004, s. 160).

(11)  EUT L 148, 16.6.2003, s. 62.

(12)  Punkt 40 i parlamentets ovannämnda resolution av den 12 april 2005.

(13)  Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 357, 31.12.2002, s. 1). Förordningen såsom ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1261/2005 (EUT L 201, 2.8.2005, s. 3).

(14)  Punkt 90 i Europaparlamentets ovannämnda resolution av den 8 april 2003.

(15)  Punkt 73 i Europaparlamentets ovannämnda resolution av den 12 april 2005.

(16)  Presidiets beslut av den 30 juni 2003.

(17)  Enligt genomförandebestämmelserna för budgetpost 3701.

(18)  Anslag endast för första halvåret 2004.

(19)  Presidiets beslut av den 29 september 2005.

(20)  Antagna texter, P6_TA(2006)0085, ändring 63.

(21)  PE 113.116.

(22)  Artiklarna 14-16 i bestämmelserna för kostnadsersättning och andra ersättningar för ledamöterna.

(23)  EUT C 301, 20.11.2005, tabell 9.2. EUT C 293, 30.11.2004, tabell 9.3. EUT C 286, 28.11.2003, punkt 9.15.

(24)  Generalsekreterarens skrivelse till parlamentets presidium - Förvaltningen av ledamöternas frivilliga pensionsplan, november 2005, PE 356.020/BUR./REV.

(25)  Källa: Pensionsfonden ASBL - årsredovisningen för 2005.

(26)  Antagna texter P6_TA(2006)0085, ändring 99.

(27)  EUT L 297, 15.11.2003, s.1.

(28)  EUT C 81 E, 31.3.2004, s. 84.

(29)  Adonis: 03-DGIII(04)D/19596.

P6_TA(2006)0364

Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet (utbildning) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets rekommendation om gränsöverskridande rörlighet inom gemenskapen i utbildningssyfte: Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet (KOM(2005)0450 - C6-0291/2005 - 2005/0179(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0450) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0450) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 149.4 och 150.4 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0291/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 149.4 och 150.4 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0291/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0255/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0255/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2005)0179

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 26 september 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets rekommendation om gränsöverskridande rörlighet inom gemenskapen i utbildningssyfte: Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR UTFÄRDAT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 149.4 och 150.4,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Rörlighet inom allmän och yrkesinriktad utbildning ingår i den fria rörligheten för personer - dvs. en grundläggande frihet som skyddas genom fördraget - och är ett av huvudmålen i Europeiska unionens verksamhet på utbildningsområdet vilken grundar sig på gemensamma värderingar och respekt för mångfalden. Det är ett väsentligt verktyg för att inrätta ett genuint europeiskt område för livslångt lärande, ett instrument för att öka sysselsättning och minska fattigdom och för att bidra till att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap. |
| --- | --- |

(1)

Rörlighet inom allmän och yrkesinriktad utbildning ingår i den fria rörligheten för personer - dvs. en grundläggande frihet som skyddas genom fördraget - och är ett av huvudmålen i Europeiska unionens verksamhet på utbildningsområdet vilken grundar sig på gemensamma värderingar och respekt för mångfalden. Det är ett väsentligt verktyg för att inrätta ett genuint europeiskt område för livslångt lärande, ett instrument för att öka sysselsättning och minska fattigdom och för att bidra till att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap.

| (2) | Rörlighet för medborgarna närmare varandra och underlättar ömsesidig förståelse. Den främjar solidaritet och tankeutbyte samt ökar kunskaperna om de olika kulturer som Europa består av. På detta sätt bidrar rörligheten till ekonomisk, social och regional sammanhållning. |
| --- | --- |

(2)

Rörlighet för medborgarna närmare varandra och underlättar ömsesidig förståelse. Den främjar solidaritet och tankeutbyte samt ökar kunskaperna om de olika kulturer som Europa består av. På detta sätt bidrar rörligheten till ekonomisk, social och regional sammanhållning.

| (3) | En intensifierad rörlighet och utbytesverksamhet i utbildningssyfte i Europa och evenemang som det europeiska året för arbetstagarnas rörlighet 2006 är av avgörande betydelse för att uppnå Lissabonmålet om att göra Europa till den mest innovativa och konkurrenskraftiga kunskapsbaserade ekonomin år 2010. |
| --- | --- |

(3)

En intensifierad rörlighet och utbytesverksamhet i utbildningssyfte i Europa och evenemang som det europeiska året för arbetstagarnas rörlighet 2006 är av avgörande betydelse för att uppnå Lissabonmålet om att göra Europa till den mest innovativa och konkurrenskraftiga kunskapsbaserade ekonomin år 2010.

| (4) | Bättre förutsättningar för rörlighet i utbildningssyfte inom EU kommer att bidra till att upprätta en kunskapsbaserad ekonomi, vilket är grundläggande för att skapa nya arbetstillfällen, hållbar utveckling, forskning och innovation i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(4)

Bättre förutsättningar för rörlighet i utbildningssyfte inom EU kommer att bidra till att upprätta en kunskapsbaserad ekonomi, vilket är grundläggande för att skapa nya arbetstillfällen, hållbar utveckling, forskning och innovation i medlemsstaterna.

| (5) | Det behövs ett ökat stöd till rörligheten inom EU från alla berörda parter, inklusive offentliga myndigheter, för att förbättra de europeiska utbildningssystemens kvalitet och effektivitet. |
| --- | --- |

(5)

Det behövs ett ökat stöd till rörligheten inom EU från alla berörda parter, inklusive offentliga myndigheter, för att förbättra de europeiska utbildningssystemens kvalitet och effektivitet.

| (6) | Europaparlamentets och rådets rekommendation 2001/613/EG av den 10 juli 2001 om rörlighet inom gemenskapen för studerande, personer som genomgår yrkesinriktad utbildning, volontärer, lärare och utbildare (4) var den första rekommendation som antogs i syfte att underlätta gemenskapens insatser för att främja rörlighet. |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentets och rådets rekommendation 2001/613/EG av den 10 juli 2001 om rörlighet inom gemenskapen för studerande, personer som genomgår yrkesinriktad utbildning, volontärer, lärare och utbildare (4) var den första rekommendation som antogs i syfte att underlätta gemenskapens insatser för att främja rörlighet.

| (7) | Av det arbete som utförts av expertgruppen som tillsattes av kommissionen i enlighet med punkt III.a i den rekommendationen och av den första uppföljningsrapporten framgår både de framsteg som gjorts på nationell och europeisk nivå vad gäller rörlighet i utbildningssyfte och behovet av att inrikta sig inte bara på att kvantitativt öka rörligheten utan främst på att förbättra dess kvalitet. |
| --- | --- |

(7)

Av det arbete som utförts av expertgruppen som tillsattes av kommissionen i enlighet med punkt III.a i den rekommendationen och av den första uppföljningsrapporten framgår både de framsteg som gjorts på nationell och europeisk nivå vad gäller rörlighet i utbildningssyfte och behovet av att inrikta sig inte bara på att kvantitativt öka rörligheten utan främst på att förbättra dess kvalitet.

| (8) | Detta mål kan man försöka uppnå bland annat genom att anta en kvalitetsstadga för rörlighet i form av en rekommendation, där man fastställer en rad principer på området, vilka ska genomföras frivilligt. |
| --- | --- |

(8)

Detta mål kan man försöka uppnå bland annat genom att anta en kvalitetsstadga för rörlighet i form av en rekommendation, där man fastställer en rad principer på området, vilka ska genomföras frivilligt.

| (9) | Den europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet (nedan kallad ”stadgan”) bör även beakta de särskilda behov personer med funktionshinder och missgynnade grupper har. |
| --- | --- |

(9)

Den europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet (nedan kallad ”stadgan”) bör även beakta de särskilda behov personer med funktionshinder och missgynnade grupper har.

| (10) | Stadgan bör bidra till att öka utbyten, underlätta erkännande av såväl utbildningsperioder, som examina och yrkeskvalifikationer, samt skapa ömsesidigt förtroende så att samarbetet mellan berörda myndigheter, organisationer och aktörer på rörlighetsområdet förbättras och förstärks. Frågan om överföring av lån, stipendier och socialförsäkringar bör också beaktas. |
| --- | --- |

(10)

Stadgan bör bidra till att öka utbyten, underlätta erkännande av såväl utbildningsperioder, som examina och yrkeskvalifikationer, samt skapa ömsesidigt förtroende så att samarbetet mellan berörda myndigheter, organisationer och aktörer på rörlighetsområdet förbättras och förstärks. Frågan om överföring av lån, stipendier och socialförsäkringar bör också beaktas.

| (11) | Stadgan är avsedd att komplettera, inte ersätta, de särskilda bestämmelser som finns i Erasmusstadgan för studerande (”Erasmus Student Charter”). |
| --- | --- |

(11)

Stadgan är avsedd att komplettera, inte ersätta, de särskilda bestämmelser som finns i Erasmusstadgan för studerande (”Erasmus Student Charter”).

| (12) | Stadgan bör av myndigheterna hållas lätt tillgänglig, på mottagarnas respektive språk, för alla studerande och personer som genomgår utbildning, organisationer och övriga aktörer på rörlighetsområdet i hem- och värdländerna, och den bör behandlas som ett referensdokument. |
| --- | --- |

(12)

Stadgan bör av myndigheterna hållas lätt tillgänglig, på mottagarnas respektive språk, för alla studerande och personer som genomgår utbildning, organisationer och övriga aktörer på rörlighetsområdet i hem- och värdländerna, och den bör behandlas som ett referensdokument.

| (13) | Nyttan med rörlighet beror i hög grad på hur bra de praktiska arrangemangen är, dvs. information, förberedelse, stöd och erkännande av de erfarenheter och färdigheter som deltagarna förvärvat under utbildningsperioderna. De medverkande personerna och organisationerna kan avsevärt höja dess värde genom noggrann planering och lämplig utvärdering. |
| --- | --- |

(13)

Nyttan med rörlighet beror i hög grad på hur bra de praktiska arrangemangen är, dvs. information, förberedelse, stöd och erkännande av de erfarenheter och färdigheter som deltagarna förvärvat under utbildningsperioderna. De medverkande personerna och organisationerna kan avsevärt höja dess värde genom noggrann planering och lämplig utvärdering.

| (14) | Europass (5) är ett särskilt användbart instrument för att utveckla öppenhet och erkännande i syfte att främja rörligheten. |
| --- | --- |

(14)

Europass (5) är ett särskilt användbart instrument för att utveckla öppenhet och erkännande i syfte att främja rörligheten.

| (15) | Det är önskvärt att principerna i stadgan inte bara tillämpas på själva rörlighetsperioden utan också tiden före och efter den. |
| --- | --- |

(15)

Det är önskvärt att principerna i stadgan inte bara tillämpas på själva rörlighetsperioden utan också tiden före och efter den.

| (16) | En utbildningsplan bör utarbetas i förväg. En allmän förberedelse av deltagarna är också nödvändig, med beaktande av den språkliga förberedelsen. Härvid bör behöriga myndigheter och organisationer tillhandahålla stöd. |
| --- | --- |

(16)

En utbildningsplan bör utarbetas i förväg. En allmän förberedelse av deltagarna är också nödvändig, med beaktande av den språkliga förberedelsen. Härvid bör behöriga myndigheter och organisationer tillhandahålla stöd.

| (17) | Alla administrativa och ekonomiska frågor bör lösas före avresan, till exempel vilka bidrag som finns tillgängliga, vem som står för kostnaderna och försäkringsskyddet i värdlandet. |
| --- | --- |

(17)

Alla administrativa och ekonomiska frågor bör lösas före avresan, till exempel vilka bidrag som finns tillgängliga, vem som står för kostnaderna och försäkringsskyddet i värdlandet.

| (18) | Under utlandsvistelsen kan rörlighetens kvalitet förbättras genom att man erbjuder t.ex. handledning för deltagarna. |
| --- | --- |

(18)

Under utlandsvistelsen kan rörlighetens kvalitet förbättras genom att man erbjuder t.ex. handledning för deltagarna.

| (19) | Tydliga och detaljerade uppgifter om all utbildning eller praktik som deltagaren genomgått i värdlandet, inbegripet längden på utbildningen eller praktiken, bör bidra till att underlätta erkännandet av dessa vid återvändandet till hemlandet. |
| --- | --- |

(19)

Tydliga och detaljerade uppgifter om all utbildning eller praktik som deltagaren genomgått i värdlandet, inbegripet längden på utbildningen eller praktiken, bör bidra till att underlätta erkännandet av dessa vid återvändandet till hemlandet.

| (20) | Öppenhet och god förvaltning kräver att man klart anger vilka aktörer som ansvarar för varje etapp och insats i rörlighetsprogrammet. |
| --- | --- |

(20)

Öppenhet och god förvaltning kräver att man klart anger vilka aktörer som ansvarar för varje etapp och insats i rörlighetsprogrammet.

| (21) | För att säkerställa rörlighetens övergripande kvalitet är det önskvärt att garantera fri rörlighet för alla EU-medborgare och att stadgans principer och tillämpliga rekommendationer så långt det är möjligt tillämpas vid all slags rörlighet i utbildnings- eller yrkesutvecklingssyfte: allmän och yrkesinriktad utbildning; formellt eller informellt lärande inbegripet volontärarbete och frivilliga projekt; korta eller långa rörlighetsperioder; lärande vid skolor, inom högre utbildning eller arbetsrelaterat lärande; åtgärder i samband med livslångt lärande. |
| --- | --- |

(21)

För att säkerställa rörlighetens övergripande kvalitet är det önskvärt att garantera fri rörlighet för alla EU-medborgare och att stadgans principer och tillämpliga rekommendationer så långt det är möjligt tillämpas vid all slags rörlighet i utbildnings- eller yrkesutvecklingssyfte: allmän och yrkesinriktad utbildning; formellt eller informellt lärande inbegripet volontärarbete och frivilliga projekt; korta eller långa rörlighetsperioder; lärande vid skolor, inom högre utbildning eller arbetsrelaterat lärande; åtgärder i samband med livslångt lärande.

| (22) | Med tanke på rörlighetsåtgärdernas vitt skilda natur och varaktighet kan medlemsstaterna anpassa genomförandet av stadgan till omständigheterna, t.ex. till särskilda situationer och program. Medlemsstaterna kan göra vissa av punkterna obligatoriska och betrakta de övriga som frivilliga. |
| --- | --- |

(22)

Med tanke på rörlighetsåtgärdernas vitt skilda natur och varaktighet kan medlemsstaterna anpassa genomförandet av stadgan till omständigheterna, t.ex. till särskilda situationer och program. Medlemsstaterna kan göra vissa av punkterna obligatoriska och betrakta de övriga som frivilliga.

| (23) | Eftersom målen för denna rekommendation inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av rekommendationens omfattning eller verkningar bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna rekommendation inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(23)

Eftersom målen för denna rekommendation inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av rekommendationens omfattning eller verkningar bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna rekommendation inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

HÄRMED REKOMMENDERAS MEDLEMSSTATERNA ATT

| 1. | anta och främja användandet av den åtföljande stadgan som ett sätt att förbättra personlig och yrkesrelaterad utveckling, |
| --- | --- |

1.

anta och främja användandet av den åtföljande stadgan som ett sätt att förbättra personlig och yrkesrelaterad utveckling,

| 2. | rapportera om hur de genomför denna rekommendation och om kompletterande åtgärder som de vidtar för att främja rörligheten, särskilt vad gäller kvalitetsaspekten, i sina nationella bidrag till arbetsprogrammet Utbildning 2010 från och med det andra året efter antagandet av denna rekommendation, |
| --- | --- |

2.

rapportera om hur de genomför denna rekommendation och om kompletterande åtgärder som de vidtar för att främja rörligheten, särskilt vad gäller kvalitetsaspekten, i sina nationella bidrag till arbetsprogrammet Utbildning 2010 från och med det andra året efter antagandet av denna rekommendation,

| 3. | fortsätta det nära samarbetet och samordna sina åtgärder för att undanröja direkta eller indirekta hinder för EU-medborgarnas rörlighet, |
| --- | --- |

3.

fortsätta det nära samarbetet och samordna sina åtgärder för att undanröja direkta eller indirekta hinder för EU-medborgarnas rörlighet,

| 4. | erbjuda lämpligt stöd och lämplig infrastruktur för rörlighet i utbildningssyfte i syfte att höja medborgarnas utbildningsnivå, |
| --- | --- |

4.

erbjuda lämpligt stöd och lämplig infrastruktur för rörlighet i utbildningssyfte i syfte att höja medborgarnas utbildningsnivå,

| 5. | vidta de åtgärder som är nödvändiga för att främja rörligheten, se till att all relevant information är lättförståelig och tillgänglig för alla, t.ex. genom en introduktionsguide om rörlighet eller en förteckning över stödorganisationer samt förbättra förutsättningarna för rörlighet. |
| --- | --- |

5.

vidta de åtgärder som är nödvändiga för att främja rörligheten, se till att all relevant information är lättförståelig och tillgänglig för alla, t.ex. genom en introduktionsguide om rörlighet eller en förteckning över stödorganisationer samt förbättra förutsättningarna för rörlighet.

HÄRMED UPPMANAS KOMMISSIONEN ATT

| 1. | uppmuntra nationella kontor och andra organisationer som är verksamma på utbildnings- och rörlighetsområdet att använda stadgan, |
| --- | --- |

1.

uppmuntra nationella kontor och andra organisationer som är verksamma på utbildnings- och rörlighetsområdet att använda stadgan,

| 2. | fortsätta samarbeta med medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter, så att ändamålsenlig information och nyttiga erfarenheter kan utbytas om genomförandet av de åtgärder som förespråkas i denna rekommendation, |
| --- | --- |

2.

fortsätta samarbeta med medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter, så att ändamålsenlig information och nyttiga erfarenheter kan utbytas om genomförandet av de åtgärder som förespråkas i denna rekommendation,

| 3. | i nära samarbete med berörda myndigheter förbättra eller upprätta könsspecifik statistik om rörlighet i utbildningssyfte. |
| --- | --- |

3.

i nära samarbete med berörda myndigheter förbättra eller upprätta könsspecifik statistik om rörlighet i utbildningssyfte.

| 4. | betrakta denna rekommendation som en helhet tillsammans med rekommendation 2001/613/EG och därför ta med de tvåårsrapporter som krävs enligt den rekommendationen i de allmänna rapporterna om arbetsprogrammet ”Utbildning 2010”. |
| --- | --- |

4.

betrakta denna rekommendation som en helhet tillsammans med rekommendation 2001/613/EG och därför ta med de tvåårsrapporter som krävs enligt den rekommendationen i de allmänna rapporterna om arbetsprogrammet ”Utbildning 2010”.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 88, 11.4.2006, s. 20.

1

(2)  EUT C 206, 29.8.2006, s. 40.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 26 september 2006.

3

(4)  EGT L 215, 9.8.2001, s. 30.

4

(5)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 2241/2004/EG av den 15 december 2004 om en enhetlig gemenskapsram för tydlighet i kvalifikationer och meriter (Europass) (EUT L 390, 31.12.2004, s. 6).

5

BILAGA

EUROPEISKA KVALITETSSTADGAN FÖR RÖRLIGHET

INLEDNING

Rörligheten, som stärkts genom handlingsplanen för rörlighet från år 2000  (1) och genom Europaparlamentets och rådets rekommendation 2001/613/EG av den 10 juli 2001 om rörlighet inom gemenskapen för studerande, personer som genomgår yrkesinriktad utbildning, volontärer, lärare och utbildare  (2) har alltid varit av starkt intresse för berörda parter. Den rekommendationen hade stor räckvidd, tog upp en rad viktiga frågor med anknytning till rörlighet och var riktad till alla som kunde få nytta av en period av lärande utomlands (både formellt och icke-formellt), däribland studenter, lärare, utbildare, volontärer och personer som genomgår yrkesutbildning. Europaparlamentets och rådets rekommendation 2006/ .../EG om gränsöverskridande rörlighet inom gemenskapen i utbildningssyfte: Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet, som denna stadga ingår i, har samma räckvidd men är inriktad på rörlighetens kvalitetsaspekter, vilket föreslagits av en expertgrupp som inrättades efter den första rekommendationen. Den bör bidra till att deltagarna får en positiv erfarenhet såväl i värdlandet som i sitt hemland efter återkomsten.

I denna stadga finns vägledning för rörlighet för enskilda ungdomar eller vuxna som vill ägna sig åt formellt eller icke-formellt lärande och utvecklas som individer och i sitt yrke. Stadgan har utformats som ett grundläggande referensdokument, där nationella förhållanden beaktas och medlemsstaternas behörigheter respekteras. Dess räckvidd och innehåll kan anpassas till rörlighetsperiodens längd och den specifika utbildningen eller ungdomsverksamheten samt till deltagarnas behov. Även om den främst avser rörlighet i utbildningssyfte kan denna vägledning även vara användbar för annan slags rörlighet, exempelvis i samband med arbete.

1.   Information och vägledning

Personer som kan önska delta i rörlighet bör på alla nivåer ha lika tillgång till tillförlitliga källor för information och vägledning om rörlighet och om de villkor som gäller. Bland annat bör tydlig information ges om var och en av de punkter som tas upp i denna stadga, om de utsändande och mottagande organisationernas roll och uppgifter och om de olika utbildningssystemen.

2.   Utbildningsplan

Innan rörlighet i utbildningssyfte företas bör en utbildningsplan, med beaktande av den språkliga förberedelsen, utformas och godkännas av den utsändande och den mottagande organisationen samt av deltagarna. En utbildningsplan är särskilt viktig vid längre rörlighetsperioder men kan också vara till nytta vid kortare. I planen bör man ange mål och förväntade kunskapsresultat samt hur dessa bör uppnås och genomföras. Alla större förändringar av utbildningsplanen bör godkännas av alla parter. När man utformar utbildningsplanen bör man ta hänsyn till frågorna om återanpassning till hemlandet och utvärdering.

3.   Individualisering

Rörlighet i utbildningssyfte ska i så stor utsträckning som möjligt passa in med den personliga utbildningsbanan, deltagarnas färdigheter och motivation och bör utveckla eller komplettera dessa.

4.   Allmän förberedelse

Förberedelse av deltagarna är att rekommendera och bör anpassas till deras behov. Den bör omfatta språkliga, pedagogiska, administrativa, juridiska, personliga och kulturella aspekter samt information om ekonomiska aspekter, allt efter behov.

5.   Språkliga aspekter

Språkliga färdigheter är viktiga för effektivt lärande, interkulturell kommunikation och bättre förståelse av värdlandets kultur. Deltagarna och deras sändande och mottagande organisationer bör fästa särskild vikt vid lämpliga språkliga förberedelser. Arrangemangen för rörlighet bör omfatta följande, när så är möjligt:

| — | bedömning av språkkunskaper före avresan och möjlighet att delta i kurser i värdlandets språk och/eller i undervisningsspråket, om det är ett annat. |
| --- | --- |

—

bedömning av språkkunskaper före avresan och möjlighet att delta i kurser i värdlandets språk och/eller i undervisningsspråket, om det är ett annat.

| — | språkligt stöd och språklig rådgivning i värdlandet. |
| --- | --- |

—

språkligt stöd och språklig rådgivning i värdlandet.

6.   Logistiskt stöd

När så behövs bör deltagarna få lämpligt logistiskt stöd. Detta kan, beroende på omständigheterna, omfatta information och hjälp när det gäller att ordna resa, försäkring, uppehålls- eller arbetstillstånd, socialförsäkring, möjligheter att överföra statliga stipendier och lån från hemlandet till värdlandet, bostad och alla andra praktiska aspekter, inbegripet säkerhetsfrågor i samband med vistelsen.

7.   Handledning

Värdorganisationen (t.ex. läroanstalten, ungdomsorganisationen, företaget) bör erbjuda någon form av handledning för att ge råd till deltagarna och hjälpa dem att integreras i värdmiljön och bör fungera som kontaktpunkt för löpande hjälp.

8.   Erkännande

Om en utbildnings- eller praktikperiod utomlands ingår i ett formellt utbildningsprogram ska detta anges i utbildningsplanen och deltagarna bör få hjälp med att underlätta erkännande och certifiering, där så behövs. Den utsändande organisationen bör i utbildningsplanen åta sig att erkänna alla rörlighetsperioder som genomförts med framgång. För rörlighet av annat slag och särskilt inom ramen för icke-formell utbildning bör ett lämpligt dokument utfärdas, så att deltagaren får bevis på sitt aktiva deltagande i och resultat av lärandet på ett tillfredsställande och trovärdigt sätt. I detta sammanhang bör användningen av ”Europass” (3) uppmuntras.

9.   Återanpassning och utvärdering

Efter hemkomsten, särskilt efter en längre rörlighetsperiod, bör deltagarna få vägledning om hur de kan använda de kunskaper och färdigheter de förvärvat under perioden. För återvändande efter en längre rörlighetsperiod bör det, när så behövs, finnas hjälp med återanpassning till samhället, läroanstalten eller yrkesmiljön i hemlandet. Den förvärvade erfarenheten bör utvärderas ordentligt av deltagarna tillsammans med de ansvariga organisationerna, för att bedöma om målen i utbildningsplanen uppnåtts.

10.   Åtaganden och ansvar

Det ansvar som följer av dessa kvalitetskriterier bör utsändande och mottagande organisationer samt deltagarna enas om. Det bör helst bekräftas skriftligt så att alla berörda har klart för sig vem som ansvarar för vad.

---

(1)  Resolution om en handlingsplan för rörlighet som antogs av rådet och företrädarna för medlemsstaterna vid ett möte i rådet den 14 december 2000 (EGT C 371, 23.12.2000, s. 4).

(2)  EGT L 215, 9.8.2001, s. 30.

(3)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 2241/2004/EG av den 15 december 2004 om en enhetlig gemenskapsram för tydlighet i kvalifikationer och meriter (Europass) (EUT L 390, 31.12.2004, s. 6).

P6_TA(2006)0365

Nyckelkompetenser för livslångt lärande ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (KOM(2005)0548 - C6-0375/2005 - 2005/0221(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0548) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0548) (1),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2, 149.4 och 150.4 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0375/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2, 149.4 och 150.4 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0375/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0262/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0262/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2005)0221

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 26 september 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR UTFÄRDAT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 149.4 och 150.4,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska rådet i Lissabon (den 23-24 mars 2000) kom fram till att man i ett europeiskt ramverk bör definiera de nya grundläggande färdigheterna som skall erhållas genom livslångt lärande som en väsentlig beståndsdel av Europeiska unionens svar på globalisering och övergången till kunskapsbaserade ekonomier, och underströk att människorna är Europas största tillgång. Dessa slutsatser har därefter regelbundet upprepats, bland annat vid Europeiska rådets möten i Bryssel (den 20-21 mars 2003 och den 22-23 mars 2005) och i den återupplivade Lissabonstrategin som godkändes 2005. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska rådet i Lissabon (den 23-24 mars 2000) kom fram till att man i ett europeiskt ramverk bör definiera de nya grundläggande färdigheterna som skall erhållas genom livslångt lärande som en väsentlig beståndsdel av Europeiska unionens svar på globalisering och övergången till kunskapsbaserade ekonomier, och underströk att människorna är Europas största tillgång. Dessa slutsatser har därefter regelbundet upprepats, bland annat vid Europeiska rådets möten i Bryssel (den 20-21 mars 2003 och den 22-23 mars 2005) och i den återupplivade Lissabonstrategin som godkändes 2005.

| (2) | Europeiska rådet i Stockholm (den 23-24 mars 2001) och Barcelona (den 15-16 mars 2002) ställde sig bakom de konkreta framtida målen för de europeiska utbildningssystemen och ett arbetsprogram (Utbildning 2010) för att uppnå dessa mål före 2010. Till dessa mål hör utveckling av färdigheter för kunskapssamhället och särskilda mål för främjande av språkinlärning, främjande av företagaranda och ett övergripande behov av att främja den europeiska dimensionen inom utbildning. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska rådet i Stockholm (den 23-24 mars 2001) och Barcelona (den 15-16 mars 2002) ställde sig bakom de konkreta framtida målen för de europeiska utbildningssystemen och ett arbetsprogram (Utbildning 2010) för att uppnå dessa mål före 2010. Till dessa mål hör utveckling av färdigheter för kunskapssamhället och särskilda mål för främjande av språkinlärning, främjande av företagaranda och ett övergripande behov av att främja den europeiska dimensionen inom utbildning.

| (3) | Kommissionens meddelande ”Att förverkliga det europeiska området för livslångt lärande” och rådets därpå följande resolution av den 27 juni 2002 om livslångt lärande (4) identifierade tillhandahållandet av ”de nya grundläggande färdigheterna” som en prioritet och betonade att livslångt lärande måste omfatta lärande från förskoleåldern till pensionsåldern. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens meddelande ”Att förverkliga det europeiska området för livslångt lärande” och rådets därpå följande resolution av den 27 juni 2002 om livslångt lärande (4) identifierade tillhandahållandet av ”de nya grundläggande färdigheterna” som en prioritet och betonade att livslångt lärande måste omfatta lärande från förskoleåldern till pensionsåldern.

| (4) | För att förbättra gemenskapens sysselsättningssiffror betonade Europeiska rådet i Bryssel (mars 2003 och december 2003) behovet av att utveckla livslångt lärande med särskild fokus på aktiva och förebyggande åtgärder för arbetslösa och personer som inte deltar i arbetslivet. Detta byggde på en rapport från specialgruppen för sysselsättningsfrågor som betonade att människor måste kunna anpassa sig till förändringar och integreras på arbetsmarknaden och att livslångt lärande här intar en central roll. |
| --- | --- |

(4)

För att förbättra gemenskapens sysselsättningssiffror betonade Europeiska rådet i Bryssel (mars 2003 och december 2003) behovet av att utveckla livslångt lärande med särskild fokus på aktiva och förebyggande åtgärder för arbetslösa och personer som inte deltar i arbetslivet. Detta byggde på en rapport från specialgruppen för sysselsättningsfrågor som betonade att människor måste kunna anpassa sig till förändringar och integreras på arbetsmarknaden och att livslångt lärande här intar en central roll.

| (5) | I maj 2003 antogs de europeiska referensnivåerna (”riktmärkena”) av rådet, vilket markerar ett engagemang för mätbara förbättringar av genomsnittliga resultat i Europeiska unionen. Dessa referensnivåer omfattar läsförmåga, avbruten skolgång, antalet elever som avslutar gymnasieutbildning och vuxnas deltagande i livslångt lärande och är nära knutna till utvecklingen av nyckelkompetenser. |
| --- | --- |

(5)

I maj 2003 antogs de europeiska referensnivåerna (”riktmärkena”) av rådet, vilket markerar ett engagemang för mätbara förbättringar av genomsnittliga resultat i Europeiska unionen. Dessa referensnivåer omfattar läsförmåga, avbruten skolgång, antalet elever som avslutar gymnasieutbildning och vuxnas deltagande i livslångt lärande och är nära knutna till utvecklingen av nyckelkompetenser.

| (6) | I rådets rapport om utbildningen i ett brett perspektiv, som antogs i november 2004, betonades att utbildning bidrar till att bevara och förnya den gemensamma kulturbakgrunden i samhället och till att förmedla grundläggande sociala och samhälleliga värderingar som medborgarskap, jämlikhet, tolerans och respekt, vilket är särskilt viktigt vid en tidpunkt då alla medlemsstater står inför frågan hur man bör hantera ökad social och kulturell mångfald. Att göra det möjligt för människor att få arbete och stanna kvar på arbetsmarknaden är en viktig del av utbildningens roll för att stärka social sammanhållning. |
| --- | --- |

(6)

I rådets rapport om utbildningen i ett brett perspektiv, som antogs i november 2004, betonades att utbildning bidrar till att bevara och förnya den gemensamma kulturbakgrunden i samhället och till att förmedla grundläggande sociala och samhälleliga värderingar som medborgarskap, jämlikhet, tolerans och respekt, vilket är särskilt viktigt vid en tidpunkt då alla medlemsstater står inför frågan hur man bör hantera ökad social och kulturell mångfald. Att göra det möjligt för människor att få arbete och stanna kvar på arbetsmarknaden är en viktig del av utbildningens roll för att stärka social sammanhållning.

| (7) | Av den rapport om framstegen mot Lissabonmålen inom utbildning som antogs av kommissionen 2005 framgick att inga framsteg gjorts när det gäller att minska andelen lågpresterande i läsförmåga bland 15-åringar eller höja andelen personer med avslutad gymnasieutbildning. Vissa framsteg hade gjorts när det gäller att minska antalet ungdomar som slutar skolan i förtid, men i denna takt kommer de europeiska referensnivåer för 2010 som antogs av rådet i maj 2003 inte att uppnås. Vuxnas deltagande i inlärning ökar inte tillräckligt snabbt för att referensnivåerna för 2010 skall kunna nås och uppgifter visar att lågutbildade personer är mindre benägna att delta i vidareutbildning. |
| --- | --- |

(7)

Av den rapport om framstegen mot Lissabonmålen inom utbildning som antogs av kommissionen 2005 framgick att inga framsteg gjorts när det gäller att minska andelen lågpresterande i läsförmåga bland 15-åringar eller höja andelen personer med avslutad gymnasieutbildning. Vissa framsteg hade gjorts när det gäller att minska antalet ungdomar som slutar skolan i förtid, men i denna takt kommer de europeiska referensnivåer för 2010 som antogs av rådet i maj 2003 inte att uppnås. Vuxnas deltagande i inlärning ökar inte tillräckligt snabbt för att referensnivåerna för 2010 skall kunna nås och uppgifter visar att lågutbildade personer är mindre benägna att delta i vidareutbildning.

| (8) | I den åtgärdsram för livslång utveckling av kompetens och kvalifikationer som antogs av de europeiska arbetsmarknadsparterna i mars 2002 betonas att företag i högre grad och snabbare takt måste anpassa sina strukturer för att bibehålla sin konkurrenskraft. Mer lagarbete, avskaffande av hierarkier, delegerande av ansvarsuppgifter och större behov av multiuppdrag leder till att lärande organisationer utvecklas. Organisationers förmåga att kartlägga kompetenser, mobilisera och erkänna dem och uppmuntra utvecklingen av dem för alla arbetstagare är grunden för nya konkurrenskraftiga strategier. |
| --- | --- |

(8)

I den åtgärdsram för livslång utveckling av kompetens och kvalifikationer som antogs av de europeiska arbetsmarknadsparterna i mars 2002 betonas att företag i högre grad och snabbare takt måste anpassa sina strukturer för att bibehålla sin konkurrenskraft. Mer lagarbete, avskaffande av hierarkier, delegerande av ansvarsuppgifter och större behov av multiuppdrag leder till att lärande organisationer utvecklas. Organisationers förmåga att kartlägga kompetenser, mobilisera och erkänna dem och uppmuntra utvecklingen av dem för alla arbetstagare är grunden för nya konkurrenskraftiga strategier.

| (9) | Maastrichtstudien om yrkesutbildning av år 2004 visar att det finns ett betydligt gap mellan den utbildningsnivå som krävs för nya arbetstillfällen och den europeiska arbetskraftens utbildningsnivå. Av denna studie framgår att mer än en tredjedel av arbetskraften inom Europeiska unionen (80 miljoner personer) är lågutbildade, och det har uppskattats att det fram till 2010 krävs högre utbildning för närmare 50 % av de nya arbetsillfällena och gymnasieutbildning för närmare 40 %, medan endast 15% kommer att passa dem med enbart grundskoleutbildning. |
| --- | --- |

(9)

Maastrichtstudien om yrkesutbildning av år 2004 visar att det finns ett betydligt gap mellan den utbildningsnivå som krävs för nya arbetstillfällen och den europeiska arbetskraftens utbildningsnivå. Av denna studie framgår att mer än en tredjedel av arbetskraften inom Europeiska unionen (80 miljoner personer) är lågutbildade, och det har uppskattats att det fram till 2010 krävs högre utbildning för närmare 50 % av de nya arbetsillfällena och gymnasieutbildning för närmare 40 %, medan endast 15% kommer att passa dem med enbart grundskoleutbildning.

| (10) | I rådets och kommissionens gemensamma rapport om arbetsprogrammet Utbildning 2010 som antogs 2004 betonades behovet av att se till att alla medborgare får de kompetenser de behöver som en del av medlemsstaternas strategier för livslångt lärande. För att främja och underlätta reformer föreslås i rapporten att Europeiska unionen utarbetar gemensamma referenser och principer och prioriterar ramen för nyckelkompetenser. |
| --- | --- |

(10)

I rådets och kommissionens gemensamma rapport om arbetsprogrammet Utbildning 2010 som antogs 2004 betonades behovet av att se till att alla medborgare får de kompetenser de behöver som en del av medlemsstaternas strategier för livslångt lärande. För att främja och underlätta reformer föreslås i rapporten att Europeiska unionen utarbetar gemensamma referenser och principer och prioriterar ramen för nyckelkompetenser.

| (11) | I Europeiska ungdomspakten som bifogades slutsatserna från Europeiska rådet i Bryssel (22-23 mars 2005) betonades behovet av att uppmuntra utvecklingen av en gemensam kompetensbas. |
| --- | --- |

(11)

I Europeiska ungdomspakten som bifogades slutsatserna från Europeiska rådet i Bryssel (22-23 mars 2005) betonades behovet av att uppmuntra utvecklingen av en gemensam kompetensbas.

| (12) | Behovet av att ge ungdomar nödvändiga nyckelkompetenser och bättre utbildningsnivå är en del av de integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning (2005-2008) som godkändes av Europeiska rådet i juni 2005. I sysselsättningsriktlinjerna efterlyser man särskilt att utbildningssystemen skall anpassas till de nya kompetenskraven genom bättre kartläggning av behoven i yrkeslivet och nyckelkompetenser som en del av medlemsstaternas reformprogram. Dessutom efterlyser man i riktlinjerna ett säkerställande av att jämställdhetsperspektivet och lika möjligheter för båda könen integreras i alla åtgärder samt att man skall uppnå en genomsnittlig sysselsättningsgrad i Europeiska unionen på 70 % totalt och minst 60 % för kvinnor. |
| --- | --- |

(12)

Behovet av att ge ungdomar nödvändiga nyckelkompetenser och bättre utbildningsnivå är en del av de integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning (2005-2008) som godkändes av Europeiska rådet i juni 2005. I sysselsättningsriktlinjerna efterlyser man särskilt att utbildningssystemen skall anpassas till de nya kompetenskraven genom bättre kartläggning av behoven i yrkeslivet och nyckelkompetenser som en del av medlemsstaternas reformprogram. Dessutom efterlyser man i riktlinjerna ett säkerställande av att jämställdhetsperspektivet och lika möjligheter för båda könen integreras i alla åtgärder samt att man skall uppnå en genomsnittlig sysselsättningsgrad i Europeiska unionen på 70 % totalt och minst 60 % för kvinnor.

| (13) | Denna rekommendation bör bidra till utvecklingen av framtidsorienterad utbildning av god kvalitet, anpassad till det europeiska samhällets behov, genom kompletterande insatser och stöd till medlemsstaternas åtgärder för att garantera att de grundläggande utbildningssystemen erbjuder alla ungdomar möjligheter att utveckla nyckelkompetenser till en nivå som utrustar dem för vuxenlivet och vilka utgör en grund för vidareutbildning och arbetslivet och att vuxna kan utveckla och uppdatera sina nyckelkompetenser med stöd av bestämmelsen om enhetliga och omfattande resurser för livslångt lärande. Denna rekommendation bör också ge beslutsfattare, utbildningsanordnare, arbetsmarknadens parter och inlärarna själva en gemensam europeisk ram för nyckelkompetenser för att underlätta nationella reformer och informationsutbyte mellan medlemsstater och kommissionen inom arbetsprogrammet Utbildning 2010 i syfte att uppnå de överenskomna europeiska referensnivåerna. Vidare bör rekommendationen stödja andra relaterade politiska strategier, såsom sysselsättning och socialpolitik och annan ungdomspolitik. |
| --- | --- |

(13)

Denna rekommendation bör bidra till utvecklingen av framtidsorienterad utbildning av god kvalitet, anpassad till det europeiska samhällets behov, genom kompletterande insatser och stöd till medlemsstaternas åtgärder för att garantera att de grundläggande utbildningssystemen erbjuder alla ungdomar möjligheter att utveckla nyckelkompetenser till en nivå som utrustar dem för vuxenlivet och vilka utgör en grund för vidareutbildning och arbetslivet och att vuxna kan utveckla och uppdatera sina nyckelkompetenser med stöd av bestämmelsen om enhetliga och omfattande resurser för livslångt lärande. Denna rekommendation bör också ge beslutsfattare, utbildningsanordnare, arbetsmarknadens parter och inlärarna själva en gemensam europeisk ram för nyckelkompetenser för att underlätta nationella reformer och informationsutbyte mellan medlemsstater och kommissionen inom arbetsprogrammet Utbildning 2010 i syfte att uppnå de överenskomna europeiska referensnivåerna. Vidare bör rekommendationen stödja andra relaterade politiska strategier, såsom sysselsättning och socialpolitik och annan ungdomspolitik.

| (14) | Eftersom målen för denna rekommendation inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva och de därför på grund av åtgärdens omfattning och verkningar bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna rekommendation inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål, eftersom den överlåter till medlemsstaterna att genomföra denna rekommendation. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom målen för denna rekommendation inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva och de därför på grund av åtgärdens omfattning och verkningar bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna rekommendation inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål, eftersom den överlåter till medlemsstaterna att genomföra denna rekommendation.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS:

att medlemsstaterna utvecklar tillhandahållande av nyckelkompetenser för alla som en del av strategierna för livslångt lärande, inbegripet av strategierna för att uppnå allmän läskunnighet, och att de använder bilagan ”Nyckelkompetenser för livslångt lärande - en europeisk referensram” (nedan kallad ”referensramen”) som ett referensverktyg för att se till att

| 1. | grundläggande utbildning och yrkesutbildning erbjuder alla ungdomar möjligheter att utveckla nyckelkompetenser till en nivå som utrustar dem för vuxenlivet och som utgör en grund för vidareutbildning och arbetslivet, |
| --- | --- |

1.

grundläggande utbildning och yrkesutbildning erbjuder alla ungdomar möjligheter att utveckla nyckelkompetenser till en nivå som utrustar dem för vuxenlivet och som utgör en grund för vidareutbildning och arbetslivet,

| 2. | lämpliga åtgärder vidtas för de ungdomar som på grund av brister i utbildningen till följd av personliga, sociala, kulturella och ekonomiska omständigheter behöver särskilt stöd för att kunna att utnyttja sin fulla utbildningspotential, |
| --- | --- |

2.

lämpliga åtgärder vidtas för de ungdomar som på grund av brister i utbildningen till följd av personliga, sociala, kulturella och ekonomiska omständigheter behöver särskilt stöd för att kunna att utnyttja sin fulla utbildningspotential,

| 3. | vuxna kan utveckla och uppdatera sina nyckelkompetenser genom hela livet, och att särskild fokus läggs på målgrupper som fastställts som prioriterade grupper i nationella, regionala och/eller lokala sammanhang, exempelvis personer som behöver uppdatera sina kvalifikationer, |
| --- | --- |

3.

vuxna kan utveckla och uppdatera sina nyckelkompetenser genom hela livet, och att särskild fokus läggs på målgrupper som fastställts som prioriterade grupper i nationella, regionala och/eller lokala sammanhang, exempelvis personer som behöver uppdatera sina kvalifikationer,

| 4. | lämplig infrastruktur finns för vidareutbildning och yrkesutbildning för vuxna, däribland lärare och utbildare, validerings- och bedömningsförfaranden, åtgärder för att säkerställa lika tillgång till såväl livslångt lärande som arbetsmarknaden, stöd för inlärare som erkänner vuxnas olika behov och kvalifikationer, |
| --- | --- |

4.

lämplig infrastruktur finns för vidareutbildning och yrkesutbildning för vuxna, däribland lärare och utbildare, validerings- och bedömningsförfaranden, åtgärder för att säkerställa lika tillgång till såväl livslångt lärande som arbetsmarknaden, stöd för inlärare som erkänner vuxnas olika behov och kvalifikationer,

| 5. | vuxenutbildning och tillhandahållande av yrkesutbildning för enskilda medborgare är enhetlig genom en nära koppling till sysselsättningspolitik, socialpolitik, kulturpolitik, innovationspolitik och annan politik som påverkar ungdomar samt genom samarbete med arbetsmarknadens parter och andra berörda parter, |
| --- | --- |

5.

vuxenutbildning och tillhandahållande av yrkesutbildning för enskilda medborgare är enhetlig genom en nära koppling till sysselsättningspolitik, socialpolitik, kulturpolitik, innovationspolitik och annan politik som påverkar ungdomar samt genom samarbete med arbetsmarknadens parter och andra berörda parter,

HÄRIGENOM NOTERAS DET ATT KOMMISSIONEN HAR FÖR AVSIKT ATT

| 1. | bidra till medlemsstaternas ansträngningar att utveckla sina utbildningssystem och tillämpa och sprida denna rekommendation, bland annat genom att använda referensramen som referens för att underlätta ömsesidigt lärande och utbyte av goda lösningar, och följa upp utvecklingen och vartannat år i en lägesrapport om arbetsprogrammet Utbildning 2010 rapportera om vilka framsteg som gjorts, |
| --- | --- |

1.

bidra till medlemsstaternas ansträngningar att utveckla sina utbildningssystem och tillämpa och sprida denna rekommendation, bland annat genom att använda referensramen som referens för att underlätta ömsesidigt lärande och utbyte av goda lösningar, och följa upp utvecklingen och vartannat år i en lägesrapport om arbetsprogrammet Utbildning 2010 rapportera om vilka framsteg som gjorts,

| 2. | använda referensramen som referens vid tillämpningen av gemenskapens utbildningsprogram och se till att dessa program främjar förvärvandet av nyckelkompetenser, |
| --- | --- |

2.

använda referensramen som referens vid tillämpningen av gemenskapens utbildningsprogram och se till att dessa program främjar förvärvandet av nyckelkompetenser,

| 3. | främja vidare användning av referensramen i annan gemenskapspolitik, särskilt vid tillämpningen av sysselsättnings-, ungdoms-, kultur- och socialpolitik och utveckla ytterligare förbindelser med arbetsmarknadens parter och andra organisationer som arbetar på detta område, |
| --- | --- |

3.

främja vidare användning av referensramen i annan gemenskapspolitik, särskilt vid tillämpningen av sysselsättnings-, ungdoms-, kultur- och socialpolitik och utveckla ytterligare förbindelser med arbetsmarknadens parter och andra organisationer som arbetar på detta område,

| 4. | överväga om referensramen inom arbetsprogrammet Utbildning 2010 fungerar effektivt, och senast den ... (5) rapportera till Europaparlamentet och rådet om erfarenheter som gjorts och hur det kan påverka det framtida arbetet. |
| --- | --- |

4.

överväga om referensramen inom arbetsprogrammet Utbildning 2010 fungerar effektivt, och senast den ... (5) rapportera till Europaparlamentet och rådet om erfarenheter som gjorts och hur det kan påverka det framtida arbetet.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 195, 18.8.2006, s.109.

1

(2)  EUT C 229, 22.9.2006, s. 21.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 26 september 2006.

3

(4)  EGT C 163, 9.7.2002, s.1.

4

(5)  Meddelande till publikationsbyrån (EUT): fyra år efter det att denna rekommendation har antagits.

5

BILAGA

NYCKELKOMPETENSER FÖR LIVSLÅNGT LÄRANDE - EN EUROPEISK REFERENSRAM

Bakgrund och syften

Eftersom globaliseringen ständigt ställer Europeiska unionen inför nya utmaningar kommer varje enskild medborgare att behöva en rad nyckelkompetenser för att på ett flexibelt sätt kunna anpassa sig till en snabbt föränderlig och tätt sammanlänkad värld.

Utbildning i sin dubbla sociala och ekonomiska roll har en central uppgift när det gäller att se till att europeiska medborgare får de nyckelkompetenser som krävs för att de på ett flexibelt sätt skall kunna anpassa sig till dessa förändringar.

Inlärarnas skiftande behov bör bemötas genom att man mot bakgrund av de enskilda individernas olika kompetens säkerställer att de grupper som, på grund av utbildningsmässiga nackdelar orsakade av personliga, sociala, kulturella eller ekonomiska omständigheter, behöver särskilt stöd för att utnyttja sin utbildningspotential får samma möjligheter och tillgång till utbildning. Exempel på sådana grupper är personer med bristande grundkunskaper, särskilt låg läskunnighet, personer som avbrutit sin skolgång, långtidsarbetslösa och personer som återvänder till arbetet efter en längre ledighet, äldre, invandrare och funktionshindrade personer.

Det huvudsakliga syftet med referensramen är att

| 1. | kartlägga och fastställa de nyckelkompetenser som är nödvändiga för personlig utveckling, aktivt medborgarskap, social sammanhållning och anställbarhet i ett kunskapsbaserat samhälle, |
| --- | --- |

1.

kartlägga och fastställa de nyckelkompetenser som är nödvändiga för personlig utveckling, aktivt medborgarskap, social sammanhållning och anställbarhet i ett kunskapsbaserat samhälle,

| 2. | stödja medlemsstaterna i arbetet med att se till att ungdomar efter grundutbildningen har utvecklat nyckelkompetenser till en nivå som utrustar dem för vuxenlivet, och vilka utgör en grund för vidareutbildning och arbetslivet, och att vuxna kan utveckla och uppdatera sina nyckelkompetenser under hela livet, |
| --- | --- |

2.

stödja medlemsstaterna i arbetet med att se till att ungdomar efter grundutbildningen har utvecklat nyckelkompetenser till en nivå som utrustar dem för vuxenlivet, och vilka utgör en grund för vidareutbildning och arbetslivet, och att vuxna kan utveckla och uppdatera sina nyckelkompetenser under hela livet,

| 3. | tillhandahålla ett europeiskt referensredskap för beslutsfattare, utbildningsanordnare, arbetsgivare och inlärarna själva, för att underlätta satsningar på nationell och europeisk nivå mot gemensamt överenskomna mål, samt |
| --- | --- |

3.

tillhandahålla ett europeiskt referensredskap för beslutsfattare, utbildningsanordnare, arbetsgivare och inlärarna själva, för att underlätta satsningar på nationell och europeisk nivå mot gemensamt överenskomna mål, samt

| 4. | tillhandahålla en ram för ytterligare åtgärder på gemenskapsnivå både inom arbetsprogrammet Utbildning 2010 och inom gemenskapens utbildningsprogram. |
| --- | --- |

4.

tillhandahålla en ram för ytterligare åtgärder på gemenskapsnivå både inom arbetsprogrammet Utbildning 2010 och inom gemenskapens utbildningsprogram.

Nyckelkompetenser

Kompetens definieras här som en kombination av kunskaper, färdigheter och attityder som är anpassade till det aktuella området. Nyckelkompetens är den kompetens som alla individer behöver för personlig utveckling och utveckling, aktivt medborgarskap, social integration och sysselsättning.

Denna referensram omfattar åtta nyckelkompetenser:

| 1. | Kommunikation på modersmålet. |
| --- | --- |

1.

Kommunikation på modersmålet.

| 2. | Kommunikation på främmande språk. |
| --- | --- |

2.

Kommunikation på främmande språk.

| 3. | Matematiskt kunnande och grundläggande vetenskaplig och teknisk kompetens. |
| --- | --- |

3.

Matematiskt kunnande och grundläggande vetenskaplig och teknisk kompetens.

| 4. | Digital kompetens. |
| --- | --- |

4.

Digital kompetens.

| 5. | Lära att lära. |
| --- | --- |

5.

Lära att lära.

| 6. | Social och medborgerlig kompetens. |
| --- | --- |

6.

Social och medborgerlig kompetens.

| 7. | Initiativförmåga och företagaranda. |
| --- | --- |

7.

Initiativförmåga och företagaranda.

| 8. | Kulturell medvetenhet och kulturella uttrycksformer. |
| --- | --- |

8.

Kulturell medvetenhet och kulturella uttrycksformer.

Alla nyckelkompetenser anses lika viktiga, eftersom var och en av dem kan bidra till ett framgångsrikt liv i ett kunskapssamhälle. Många av dessa kunskaper och färdigheter överlappar och kompletterar varandra, och aspekter som är väsentliga på ett område stöder kompetensen på ett annat. Grundläggande kunskaper i språk, läs- och skrivkunnighet, matematiska färdigheter och kunskaper i informations- och kommunikationsteknik (IKT) är en viktig grund för lärande, och att ”lära att lära” stöder allt lärande. Det finns en rad teman som används i hela referensramen: kritiskt tänkande, kreativitet, initiativtagande, problemlösning, riskbedömning, beslutsfattande och konstruktiv hantering av känslor har alla en central roll när det gäller de åtta nyckelkompetenserna.

1.   Kommunikation på modersmålet (1)

Definition:

Kommunikation på modersmålet är förmågan att i både tal och skrift uttrycka och tolka begrepp, tankar, känslor, fakta och åsikter (dvs. att lyssna, tala, läsa och skriva) samt språklig interaktion i lämplig och kreativ form i en rad olika samhälleliga och kulturella sammanhang - utbildning, arbete, hem och fritid.

Väsentliga kunskaper, färdigheter och attityder för denna kompetens

Kommunikativ kompetens är ett resultat av att man tillägnat sig modersmålet, vilket är nära kopplat till utvecklingen av individens kognitiva förmåga att tolka omgivningen och relatera till andra. Kommunikation på modersmålet innebär att personen besitter vissa kunskaper när det gäller ordförråd, funktionell grammatik och språkets funktioner. Man är också medveten om de olika formerna av verbal interaktion, olika litterära och icke-litterära texter, vad som kännetecknar olika stilnivåer, språkets föränderlighet samt kommunikation i olika sammanhang.

Man skall kunna kommunicera i både tal och skrift i en rad olika kommunikationssituationer och kunna följa och anpassa sin egen kommunikation till de krav som situationen ställer. Denna kompetens omfattar också förmågan att särskilja och använda texter av olika slag, att söka, samla in och bearbeta information, att använda hjälpmedel och att formulera och uttrycka sina argument i tal och skrift på ett sätt som är övertygande och lämpligt för sammanhanget.

En positiv attityd till kommunikation på modersmålet innebär en fallenhet för kritisk och konstruktiv dialog, en förmåga att bedöma estetiska kvaliteter och en vilja att sträva efter att uppnå dem samt ett intresse för samverkan med andra. Detta förutsätter en medvetenhet om språks påverkan på andra och ett behov av att förstå och använda språk på ett positivt och socialt ansvarsfullt sätt.

2.   Kommunikation på främmande språk (2)

Definition:

Kommunikation på främmande språk inbegriper ungefär samma kunskaper och färdigheter som kommunikation på modersmålet. Den grundar sig på förmågan att i både tal och skrift förstå, uttrycka och tolka begrepp, tankar, känslor, fakta och åsikter (dvs. att lyssna, tala, läsa och skriva) i en rad olika samhälleliga och kulturella sammanhang - utbildning, arbete, hem och fritid - beroende på individens egna behov och preferenser. Kommunikation på främmande språk kräver också kompetens i fråga om t.ex. förhandlingsteknik och interkulturell förståelse. På individplanet varierar kunskapsnivån alltid mellan de fyra aspekterna (lyssna, tala, läsa och skriva) och mellan olika språk och beroende på personens sociala och kulturella bakgrund, miljö, behov och/eller intressen.

Väsentliga kunskaper, färdigheter och attityder för denna kompetens

Kompetens i främmande språk innebär att personen besitter vissa kunskaper när det gäller ordförråd och funktionell grammatik och att han eller hon är medveten om de olika formerna av verbal interaktion och vad som kännetecknar olika stilnivåer. Kunskaper om sociala konventioner, kulturella aspekter och språkets föränderlighet är också viktiga.

Väsentliga färdigheter avseende kommunikation på främmande språk består i förmågan att förstå talade budskap, att inleda, upprätthålla och avsluta samtal samt att läsa, förstå och producera texter anpassade efter individens behov. Man ska också kunna använda hjälpmedel och lära sig språk informellt som en del av livslångt lärande.

En positiv attityd innebär en förståelse för kulturell mångfald samt ett intresse för språk och interkulturell kommunikation.

3.   Matematiskt kunnande och grundläggande vetenskaplig och teknisk kompetens

Definition:

| A. | Matematiskt kunnande är förmågan att utveckla och tillämpa matematiskt tänkande för att lösa en rad problem i vardagssituationer. Tonvikten är lagd både vid processer och praktisk tillämpning och vid teoretiska kunskaper, med goda räknekunskaper som grund. Matematiskt kunnande är förmågan och beredvilligheten att i olika utsträckning använda matematiskt tänkande (logiskt och spatialt tänkande) och matematisk framställning (formler, modeller, konstruktioner och diagram). |
| --- | --- |

A.

Matematiskt kunnande är förmågan att utveckla och tillämpa matematiskt tänkande för att lösa en rad problem i vardagssituationer. Tonvikten är lagd både vid processer och praktisk tillämpning och vid teoretiska kunskaper, med goda räknekunskaper som grund. Matematiskt kunnande är förmågan och beredvilligheten att i olika utsträckning använda matematiskt tänkande (logiskt och spatialt tänkande) och matematisk framställning (formler, modeller, konstruktioner och diagram).

| B. | Vetenskaplig kompetens är förmågan och beredvilligheten att använda den vetenskapliga kunskapsbasen och vetenskapliga metoder för att förklara naturens värld i syfte att identifiera frågor och dra slutsatser på vetenskaplig grund. Teknisk kompetens betraktas som tillämpningen av dessa kunskaper och metoder i syfte att tillgodose människors behov eller önskemål. Vetenskaplig och teknisk kompetens innebär dels kunskaper om de förändringar som människan gett upphov till, dels ett ansvar som enskild medborgare. |
| --- | --- |

B.

Vetenskaplig kompetens är förmågan och beredvilligheten att använda den vetenskapliga kunskapsbasen och vetenskapliga metoder för att förklara naturens värld i syfte att identifiera frågor och dra slutsatser på vetenskaplig grund. Teknisk kompetens betraktas som tillämpningen av dessa kunskaper och metoder i syfte att tillgodose människors behov eller önskemål. Vetenskaplig och teknisk kompetens innebär dels kunskaper om de förändringar som människan gett upphov till, dels ett ansvar som enskild medborgare.

Väsentliga kunskaper, färdigheter och attityder för denna kompetens

| A. | Bland nödvändiga kunskaper i matematik ingår goda kunskaper om tal, om måttenheter och om strukturer, grundläggande beräkningar och grundläggande matematiska framställningssätt samt kunskaper om matematiska termer och begrepp och en medvetenhet om de frågor som matematiken kan besvara.
  Man bör ha de färdigheter som behövs för att tillämpa grundläggande matematiska principer och processer i vardagssituationer, både hemma och på arbetet, och för att följa och bedöma matematisk argumentation. Man bör kunna föra ett matematiskt resonemang, förstå matematiska bevis och kommunicera på ett matematiskt språk samt använda lämpliga hjälpmedel.
  En positiv attityd när det gäller matematik grundar sig på respekt för sanningen och en beredvillighet att undersöka orsakssamband och bedöma deras validitet. |
| --- | --- |

A.

Bland nödvändiga kunskaper i matematik ingår goda kunskaper om tal, om måttenheter och om strukturer, grundläggande beräkningar och grundläggande matematiska framställningssätt samt kunskaper om matematiska termer och begrepp och en medvetenhet om de frågor som matematiken kan besvara.

Man bör ha de färdigheter som behövs för att tillämpa grundläggande matematiska principer och processer i vardagssituationer, både hemma och på arbetet, och för att följa och bedöma matematisk argumentation. Man bör kunna föra ett matematiskt resonemang, förstå matematiska bevis och kommunicera på ett matematiskt språk samt använda lämpliga hjälpmedel.

En positiv attityd när det gäller matematik grundar sig på respekt för sanningen och en beredvillighet att undersöka orsakssamband och bedöma deras validitet.

| B. | När det gäller vetenskap och teknik inbegriper de väsentliga kunskaperna grundläggande principer för naturens värld, grundläggande vetenskapliga begrepp, principer och metoder samt teknik och tekniska produkter och processer och även insikter om hur vetenskap och teknik påverkar naturen. Dessa kompetenser bör sedan göra det möjligt för människor att bättre förstå de framsteg, de begränsningar och risker som är förknippade med vetenskapliga teorier, tillämpningar och teknik i samhället i stort (t.ex. när det gäller beslutsfattande, värderingar, etiska frågor och kultur).
  Bland färdigheterna kan nämnas förmågan att använda och hantera tekniska verktyg och maskiner och vetenskapliga uppgifter för att uppnå ett mål, fatta ett beslut eller dra en slutsats på grundval av vetenskapliga belägg. Man bör också ha kännedom om väsentliga inslag i vetenskapliga undersökningsmetoder och kunna förmedla de slutsatser som dragits och de resonemang som förts.
  Kompetens på detta område innefattar också en attityd som präglas av kritisk bedömning och nyfikenhet, ett intresse för etiska frågor och respekt för säkerhet och hållbarhet, särskilt när det gäller vetenskapliga och tekniska framsteg i förhållande till individen, familjen, samhället och globala frågor. |
| --- | --- |

B.

När det gäller vetenskap och teknik inbegriper de väsentliga kunskaperna grundläggande principer för naturens värld, grundläggande vetenskapliga begrepp, principer och metoder samt teknik och tekniska produkter och processer och även insikter om hur vetenskap och teknik påverkar naturen. Dessa kompetenser bör sedan göra det möjligt för människor att bättre förstå de framsteg, de begränsningar och risker som är förknippade med vetenskapliga teorier, tillämpningar och teknik i samhället i stort (t.ex. när det gäller beslutsfattande, värderingar, etiska frågor och kultur).

Bland färdigheterna kan nämnas förmågan att använda och hantera tekniska verktyg och maskiner och vetenskapliga uppgifter för att uppnå ett mål, fatta ett beslut eller dra en slutsats på grundval av vetenskapliga belägg. Man bör också ha kännedom om väsentliga inslag i vetenskapliga undersökningsmetoder och kunna förmedla de slutsatser som dragits och de resonemang som förts.

Kompetens på detta område innefattar också en attityd som präglas av kritisk bedömning och nyfikenhet, ett intresse för etiska frågor och respekt för säkerhet och hållbarhet, särskilt när det gäller vetenskapliga och tekniska framsteg i förhållande till individen, familjen, samhället och globala frågor.

4.   Digital kompetens

Definition:

Digital kompetens innebär säker och kritisk användning av informationssamhällets teknik i arbetslivet, på fritiden och för kommunikationsändamål. Den underbyggs av grundläggande IKT-färdigheter, dvs. användning av datorer för att hämta fram, bedöma, lagra, producera, redovisa och utbyta information samt för att kommunicera och delta i samarbetsnätverk via Internet.

Väsentliga kunskaper, färdigheter och attityder för denna kompetens

Digital kompetens kräver goda kunskaper om hur informationssamhällets teknik fungerar och om den roll tekniken spelar och de möjligheter den ger i vardagslivet, både hemma och på arbetet. Här ingår centrala datortillämpningar som ordbehandling, kalkylprogram, databaser, lagring och hantering av information samt kunskaper om de möjligheter och eventuella risker som skapas genom användningen av Internet och kommunikation via elektroniska medier (e-post, nätverksverktyg) för arbete, rekreation, informationsdelning och samarbetsnätverk, lärande och forskning. Man bör också känna till hur informationssamhällets teknik kan stödja kreativitet och innovation samt vara medveten om frågor som rör den tillgängliga informationens validitet och tillförlitighet och de juridiska och etiska principer som interaktiv användning av informationssamhällets teknik innefattar.

De färdigheter som behövs är förmågan att söka fram, samla in och bearbeta information och använda den på ett kritiskt och systematiskt sätt och att kunna bedöma dess relevans och skilja mellan den fysiska och virtuella verkligheten, samtidigt som man är medveten om de samband som finns mellan dem. Man bör ha de färdigheter som behövs för att producera, redovisa och förstå komplex information och förmågan att skaffa sig tillgång till, söka fram och använda Internetbaserade tjänster. Man bör också kunna använda informationssamhällets teknik som stöd för kritiskt tänkande, kreativitet och innovation.

Användningen av informationssamhällets teknik kräver en kritisk och reflekterande attityd när det gäller information och ansvarsfull användning av interaktiva medier. Ett intresse för att engagera sig i olika grupper och nätverk för kulturella, sociala eller yrkesrelaterade ändamål stöder också den här kompetensen.

5.   Lära att lära

Definition:

”Lära att lära” är förmågan att ägna sig åt lärande och visa uthållighet i detta avseende, att organisera sitt eget lärande, bl.a. genom effektiv användning av tid och information, både individuellt och i grupp. Denna kompetens innebär att man är medveten om sina egna inlärningsprocesser och inlärningsbehov och kan ta reda på vilka möjligheter som finns och att man kan lösa problem i inlärningssituationen. Denna kompetens betyder att man kan tillägna sig, bearbeta och ta till sig nya kunskaper och färdigheter samt söka och följa vägledning. ”Lära att lära” syftar till att få människor att bygga vidare på befintliga kunskaper och tidigare livserfarenheter för att utnyttja kunskaper och färdigheter i en rad olika tillämpningssituationer - hemma, på arbetet och inom utbildningen. Motivation och självförtroende har avgörande betydelse för individens kompetens på detta område.

Väsentliga kunskaper, färdigheter och attityder för denna kompetens

Om lärandet är inriktat på särskilda mål som rör arbete och karriär bör man ha kunskap om den kompetens och de kunskaper, färdigheter och kvalifikationer som krävs. ”Lära att lära” innebär alltid att man är medveten om sina bästa inlärningsstrategier, starka och svaga sidor när det gäller färdigheter och kvalifikationer samt att man kan söka fram de utbildningsmöjligheter och den vägledning och/eller det stöd som finns att tillgå.

Färdigheter på detta område innebär att man först förvärvar grundläggande färdigheter som läs- och skrivkunnighet, matematiska färdigheter och IKT-färdigheter som krävs för vidare lärande. Med dessa färdigheter som grund kan man sedan få tillgång till, förvärva, bearbeta och ta till sig nya kunskaper och färdigheter. Det kräver att man kan hantera sina inlärnings-, karriär- och arbetsmönster på ett effektivt sätt och i synnerhet att man visar uthållighet när det gäller lärande, klarar av att koncentrera sig längre stunder och kan göra en kritisk bedömning av lärandets syften och mål. Man bör kunna anslå tid till självständig inlärning och visa god självdisciplin och även kunna samarbeta inom inlärningsprocessen, utnyttja de fördelar som en heterogen grupp ger och dela med sig av inlärningsresultatet. Man bör kunna organisera sitt eget lärande, utvärdera sitt eget arbete och söka rådgivning, information och stöd om så behövs.

En positiv attityd inbegriper motivation och självförtroende när det gäller att ägna sig åt lärande genom hela livet och uppnå goda resultat. En attityd inriktad på problemlösning stöder både själva lärandeprocessen och individens förmåga att hantera problem och förändringar. I en positiv attityd ingår också viljan att bygga vidare på befintliga kunskaper och tidigare livserfarenheter för att hitta möjligheter att lära och tillämpa lärande i en rad olika situationer.

6.   Social och medborgerlig kompetens

Definition:

Denna kompetens omfattar personlig, interpersonell och interkulturell kompetens, och inbegriper alla beteendeformer som hjälper individen att delta i samhällslivet och arbetslivet på ett effektivt och konstruktivt sätt - särskilt med tanke på att samhället i allt större utsträckning präglas av mångfald - och vid behov lösa konflikter. Medborgerlig kompetens ger individen möjlighet att delta fullt ut i samhällslivet med goda kunskaper om samhälleliga och politiska begrepp och strukturer och ett engagemang för aktivt och demokratiskt deltagande.

Väsentliga kunskaper, färdigheter och attityder för denna kompetens

| A. | Social kompetens har ett samband med personlig och social välfärd, vilket kräver kunskaper om hur människor kan uppnå optimal fysisk och mental hälsa, även som en resurs för den egna familjen och den närmiljö i samhället de lever i, och kunskap om hur en sund livsstil kan bidra till detta. För att kunna samarbeta med andra och delta i samhällslivet krävs att man förstår de sociala koderna och är medveten om vilka beteenden som är acceptabla i olika grupper och miljöer (t.ex. på arbetet). Det är lika viktigt att man är medveten om grundläggande begrepp som rör individen, grupper, arbetsorganisationer, jämställdhet och icke-diskriminering, samhälle och kultur. Det är viktigt att förstå multikulturella och socioekonomiska aspekter av det europeiska samhället och hur nationella kulturella identiteter samverkar med den europeiska identiteten.
  Kärnan av denna kompetens är förmågan att kommunicera på ett konstruktivt sätt i olika miljöer, att visa tolerans, att uttrycka och förstå olika åsikter, att förhandla med förmåga att skapa förtroende och att känna empati. Man bör också kunna hantera stress och frustration och kunna uttrycka detta på ett konstruktivt sätt samt skilja mellan den privata och den yrkesrelaterade sfären.
  Kompetensen grundar sig på en attityd som består i samverkan, integritet och förmågan att göra sig gällande. Man bör såväl ha intresse för socioekonomisk utveckling och interkulturell kommunikation som uppskatta värdemångfald och respektera andra samt vara beredd att både övervinna fördomar och kompromissa. |
| --- | --- |

A.

Social kompetens har ett samband med personlig och social välfärd, vilket kräver kunskaper om hur människor kan uppnå optimal fysisk och mental hälsa, även som en resurs för den egna familjen och den närmiljö i samhället de lever i, och kunskap om hur en sund livsstil kan bidra till detta. För att kunna samarbeta med andra och delta i samhällslivet krävs att man förstår de sociala koderna och är medveten om vilka beteenden som är acceptabla i olika grupper och miljöer (t.ex. på arbetet). Det är lika viktigt att man är medveten om grundläggande begrepp som rör individen, grupper, arbetsorganisationer, jämställdhet och icke-diskriminering, samhälle och kultur. Det är viktigt att förstå multikulturella och socioekonomiska aspekter av det europeiska samhället och hur nationella kulturella identiteter samverkar med den europeiska identiteten.

Kärnan av denna kompetens är förmågan att kommunicera på ett konstruktivt sätt i olika miljöer, att visa tolerans, att uttrycka och förstå olika åsikter, att förhandla med förmåga att skapa förtroende och att känna empati. Man bör också kunna hantera stress och frustration och kunna uttrycka detta på ett konstruktivt sätt samt skilja mellan den privata och den yrkesrelaterade sfären.

Kompetensen grundar sig på en attityd som består i samverkan, integritet och förmågan att göra sig gällande. Man bör såväl ha intresse för socioekonomisk utveckling och interkulturell kommunikation som uppskatta värdemångfald och respektera andra samt vara beredd att både övervinna fördomar och kompromissa.

| B. | Medborgerlig kompetens är baserad på kunskap om begreppen demokrati, rättvisa, jämlikhet, medborgarskap och medborgerliga rättigheter samt medvetenhet om hur de kommer till uttryck i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och internationella deklarationer och hur de tilllämpas av olika institutioner på lokal, regional, nationell, europeisk och internationell nivå. Hit hör också kunskap om aktuella händelser och viktiga händelser och utvecklingstendenser i det egna landets historia, i Europas historia och i världshistorien. Dessutom bör en medvetenhet om de sociala och politiska rörelsernas syften, värderingar och politik utvecklas. Kunskap om den europeiska integrationen och om EU:s strukturer, huvudmål och värden är också väsentlig, liksom medvetenhet om mångfald och kulturella identiteter i Europa.
  Färdigheter när det gäller medborgerlig kompetens innefattar förmågan att på ett effektivt sätt samverka med andra på det offentliga planet, visa solidaritet och ett intresse för att lösa problem på det lokala planet och i samhället i stort. Det krävs kritiskt och kreativt tänkande och ett konstruktivt deltagande i aktiviteter på lokal nivå och beslutsfattande på alla nivåer - från lokal till nationell och europeisk nivå, särskilt genom deltagande i val.
  Fullständig respekt för mänskliga rättigheter, inbegripet jämställdhet, som en grundval för demokrati, kunskaper om och förståelse för skillnaderna mellan värdesystemen bland olika religiösa och etniska grupper lägger grunden för en positiv attityd. Detta innebär att man visar både samhörighet med sitt samhälle, sitt land, EU och Europa i allmänhet och med världen samt beredvillighet att delta i demokratiskt beslutsfattande på alla nivåer. Det innebär också att man skall visa ansvarskänsla och även förståelse och respekt för de gemensamma värden som är nödvändiga för att säkerställa sammanhållningen inom gemenskapen, såsom respekten för demokratiska principer. Konstruktivt deltagande innefattar också medborgerlig verksamhet, stöd till mångfald i samhället, social sammanhållning och en hållbar utveckling samt en vilja att respektera andras värderingar och integritet. |
| --- | --- |

B.

Medborgerlig kompetens är baserad på kunskap om begreppen demokrati, rättvisa, jämlikhet, medborgarskap och medborgerliga rättigheter samt medvetenhet om hur de kommer till uttryck i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och internationella deklarationer och hur de tilllämpas av olika institutioner på lokal, regional, nationell, europeisk och internationell nivå. Hit hör också kunskap om aktuella händelser och viktiga händelser och utvecklingstendenser i det egna landets historia, i Europas historia och i världshistorien. Dessutom bör en medvetenhet om de sociala och politiska rörelsernas syften, värderingar och politik utvecklas. Kunskap om den europeiska integrationen och om EU:s strukturer, huvudmål och värden är också väsentlig, liksom medvetenhet om mångfald och kulturella identiteter i Europa.

Färdigheter när det gäller medborgerlig kompetens innefattar förmågan att på ett effektivt sätt samverka med andra på det offentliga planet, visa solidaritet och ett intresse för att lösa problem på det lokala planet och i samhället i stort. Det krävs kritiskt och kreativt tänkande och ett konstruktivt deltagande i aktiviteter på lokal nivå och beslutsfattande på alla nivåer - från lokal till nationell och europeisk nivå, särskilt genom deltagande i val.

Fullständig respekt för mänskliga rättigheter, inbegripet jämställdhet, som en grundval för demokrati, kunskaper om och förståelse för skillnaderna mellan värdesystemen bland olika religiösa och etniska grupper lägger grunden för en positiv attityd. Detta innebär att man visar både samhörighet med sitt samhälle, sitt land, EU och Europa i allmänhet och med världen samt beredvillighet att delta i demokratiskt beslutsfattande på alla nivåer. Det innebär också att man skall visa ansvarskänsla och även förståelse och respekt för de gemensamma värden som är nödvändiga för att säkerställa sammanhållningen inom gemenskapen, såsom respekten för demokratiska principer. Konstruktivt deltagande innefattar också medborgerlig verksamhet, stöd till mångfald i samhället, social sammanhållning och en hållbar utveckling samt en vilja att respektera andras värderingar och integritet.

7.   Initiativförmåga och företagaranda

Definition:

Initiativförmåga och företagaranda är individens förmåga att omvandla idéer till handling. Det innebär kreativitet, innovation och risktagande och förmågan att planera och leda projekt för att uppnå de mål som ställts upp. Detta är ett stöd för de enskilda, inte bara i vardagslivet (både hemma och ute i samhället), utan också i arbetslivet och gör arbetstagarna både mer medvetna om det sammanhang de verkar i och mer benägna att utnyttja de möjligheter som står till buds. Det är också en grund för mer specialinriktade färdigheter och kunskaper som behövs av dem som etablerar eller bidrar till social eller kommersiell verksamhet, och bör omfatta medvetenhet om etiska värderingar och främja goda styrelseformer.

Väsentliga kunskaper, färdigheter och attityder för denna kompetens

Nödvändig kunskap innefattar förmågan att identifiera tillgängliga möjligheter för privat, yrkesmässig och/eller affärsmässig verksamhet, inbegripet övergripande kunskaper om de sammanhang i vilka människor lever och verkar, t.ex. att i stora drag känna till hur ekonomin fungerar och vara medveten om de möjligheter och utmaningar som en arbetsgivare eller organisation står inför. Man bör också ha kännedom om företagens etiska ansvar och hur de kan agera positivt för t.ex. rättvis handel eller socialt företagande.

Färdigheter på detta område innefattar aktiv projektledning (t.ex. förmåga att planera, organisera och leda arbetet, ledarskap och delegering, analyser, kommunikation, rapportering, utvärdering och dokumentering), effektiv representation och förhandling samt förmågan att arbeta både självständigt och i grupp. Det är viktigt att kunna fastställa sina egna starka och svaga sidor och att, om lämpligt, bedöma och ta risker.

En attityd präglad av företagaranda kännetecknas av initiativtagande, aktivt engagemang, oberoende och innovation både i privatlivet och i samhällslivet och på arbetet. Det krävs också motivation och beslutsamhet för att uppnå de mål som fastställts, oavsett om det gäller personliga mål eller syften som man strävar efter att uppnå tillsammans med andra, exempelvis på arbetsplatsen.

8.   Kulturell medvetenhet och kulturella uttrycksformer

Definition:

En god uppfattning om betydelsen av kreativa uttryck när det gäller idéer, erfarenheter och känslor i olika medier, inbegripet musik, scenkonsterna, litteratur och de visuella konsterna.

Väsentliga kunskaper, färdigheter och attityder för denna kompetens

Kunskaper på kulturområdet innefattar medvetenhet om det lokala, nationella och europeiska kulturarvet, och dess plats i världen. Hit hör grundläggande kunskaper om centrala verk i kulturhistorien, inbegripet samtida populärkultur. Det är viktigt att förstå den kulturella och språkliga mångfalden i Europa (och i andra regioner i världen) och behovet av att bevara denna mångfald samt att förstå estetiska aspekters betydelse i vardagslivet.

Kulturella färdigheter avser både förståelse och uttryck: att uppskatta och njuta av konstnärliga verk och föreställningar samt att skapa egna konstnärliga uttryck genom en rad olika medier allt efter den inneboende förmågan. Bland färdigheterna ingår också förmågan att relatera de egna åsikterna i fråga om kreativitet och kreativa uttryck till andras åsikter och att identifiera och utnyttja sociala ekonomiska möjligheter inom kulturell verksamhet. Kulturella uttrycksformer är avgörande för utveckling av kreativa färdigheter, som kan komma till bruk en rad sammanhang i arbetslivet.

En solid förståelse av den egna kulturen och en känsla av identitet kan vara grunden för en öppen attityd inför och respekt för mångfalden av kulturella uttrycksformer. En positiv attityd sträcker sig också till kreativitet och viljan att odla sin estetiska förmåga genom konstnärliga uttryck och deltagande i kulturlivet.

---

(1)  I Europas mångkulturella och flerspråkiga samhällen kan man konstatera att det för många människor inte är modersmålet som är det officiella språket i den medlemsstat där de bor, samtidigt som förmågan att kommunicera på ett officiellt språk är en förutsättning för individens deltagande i samhället. I vissa medlemsstater kan modersmålet vara ett av flera officiella språk. Det är medlemsstaterna själva som beslutar om åtgärder på detta område, och som i enlighet därmed tillämpar definitionen, utifrån landets särskilda behov och situation.

(2)  Det är viktigt att man inser att många européer lever i två- eller flerspråkiga familjer eller samhällen, och att det officiella språket i det land där de bor kanske inte är deras modersmål. För dessa grupper kan denna kompetens snarare avse ett officiellt språk än ett främmande språk. Dessa gruppers behov av, motivation och sociala och/eller ekonomiska skäl att utveckla denna kompetens till stöd för sin integration skiljer sig från, till exempel, dem som lär sig ett främmande språk för resor eller arbete. Det är den enskilda medlemsstatens sak att besluta om åtgärder på detta område och tillämpa definitionen utifrån specifika behov och förhållanden i landet.

P6_TA(2006)0366

Tematisk strategi för luftförorening

Europaparlamentets resolution om den tematiska strategin för luftförorening (2006/2060(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om den tematiska strategin för luftförorening (KOM(2005)0446), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om den tematiska strategin för luftförorening (KOM(2005)0446),

| — | med beaktande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram, (1) |
| --- | --- |

—

med beaktande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram, (1)

| — | med beaktande av Lissabonstrategin (slutsatserna från Europeiska rådets möte i Barcelona den 15-16 mars 2002), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Lissabonstrategin (slutsatserna från Europeiska rådets möte i Barcelona den 15-16 mars 2002),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Ren luft i Europa; CAFE-programmet: Mot en temainriktad strategi för luftkvalitet (KOM(2001)0245), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Ren luft i Europa; CAFE-programmet: Mot en temainriktad strategi för luftkvalitet (KOM(2001)0245),

| — | med beaktande av konsekvensbedömningen av den tematiska strategin för luftförorening och av direktivet om luftkvalitet och renare luft i Europa (SEK(2005)1133), |
| --- | --- |

—

med beaktande av konsekvensbedömningen av den tematiska strategin för luftförorening och av direktivet om luftkvalitet och renare luft i Europa (SEK(2005)1133),

| — | med beaktande av rapporten Health aspects of air pollution - results from the WHO project ”Systematic Review of Health Aspects of Air Pollution in Europe” (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten Health aspects of air pollution - results from the WHO project ”Systematic Review of Health Aspects of Air Pollution in Europe” (2),

| — | med beaktande av informationsdokumentet från Institutet för europeisk miljöpolitik (IEEP), (3) |
| --- | --- |

—

med beaktande av informationsdokumentet från Institutet för europeisk miljöpolitik (IEEP), (3)

| — | med beaktande av kommissionens förslag till nytt direktiv om luftkvalitet och renare luft i Europa (KOM(2005)0447), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till nytt direktiv om luftkvalitet och renare luft i Europa (KOM(2005)0447),

| — | med beaktande av den omfattande befintliga EU-lagstiftning som reglerar luftkvaliteten och utsläpp till luften, inbegripet ramdirektivet om luftkvalitet (4) och dess dotterdirektiv, direktivet om nationella utsläppstak (5), direktivet om begränsning av utsläpp från stora förbränningsanläggningar (6), de direktiv som reglerar utsläpp från fordon och bränslekvalitet, lösningsmedelsdirektivet (7) och direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (IPPC-direktivet) (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den omfattande befintliga EU-lagstiftning som reglerar luftkvaliteten och utsläpp till luften, inbegripet ramdirektivet om luftkvalitet (4) och dess dotterdirektiv, direktivet om nationella utsläppstak (5), direktivet om begränsning av utsläpp från stora förbränningsanläggningar (6), de direktiv som reglerar utsläpp från fordon och bränslekvalitet, lösningsmedelsdirektivet (7) och direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (IPPC-direktivet) (8),

| — | med beaktande av slutsatserna från mötet i Europeiska unionens råd (miljö) den 9 mars 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från mötet i Europeiska unionens råd (miljö) den 9 mars 2006,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0235/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0235/2006), och av följande skäl:

| A. | Luftföroreningar är en betydande dödsorsak och sjukdomsfaktor i EU som leder till att den förväntade livslängden kortas med i genomsnitt åtta månader per individ. Barn, äldre och personer som lider av andnings- och hjärt-kärlsjukdomar, liksom människor som bor i kraftigt exponerade områden, som tätorter (städer) och nära huvudvägar, utsätts för ett särskilt hälsohot. |
| --- | --- |

A.

Luftföroreningar är en betydande dödsorsak och sjukdomsfaktor i EU som leder till att den förväntade livslängden kortas med i genomsnitt åtta månader per individ. Barn, äldre och personer som lider av andnings- och hjärt-kärlsjukdomar, liksom människor som bor i kraftigt exponerade områden, som tätorter (städer) och nära huvudvägar, utsätts för ett särskilt hälsohot.

| B. | Det allmänna målet för den tematiska strategin för luftförorening är att utarbeta en långsiktig integrerad strategisk politik för bekämpning av luftföroreningar i avsikt att uppnå målen i sjätte miljöhandlingsprogrammet när det gäller skyddet av människors hälsa och miljön. |
| --- | --- |

B.

Det allmänna målet för den tematiska strategin för luftförorening är att utarbeta en långsiktig integrerad strategisk politik för bekämpning av luftföroreningar i avsikt att uppnå målen i sjätte miljöhandlingsprogrammet när det gäller skyddet av människors hälsa och miljön.

| C. | Det har under de senaste årtiondena redan gjorts betydande framsteg när det gäller att minska de mest hälsovådliga luftföroreningarna. |
| --- | --- |

C.

Det har under de senaste årtiondena redan gjorts betydande framsteg när det gäller att minska de mest hälsovådliga luftföroreningarna.

| D. | Fina partiklar (PM2,5) och marknära ozon är de luftföroreningar som orsakar flest hälsoproblem. |
| --- | --- |

D.

Fina partiklar (PM2,5) och marknära ozon är de luftföroreningar som orsakar flest hälsoproblem.

| E. | 55 procent av ekosystemen i EU är skadade av luftföroreningar. |
| --- | --- |

E.

55 procent av ekosystemen i EU är skadade av luftföroreningar.

| F. | Luftföroreningar förekommer i alla medlemsstater och är ett gränsöverskridande problem, eftersom partiklar och andra föroreningar färdas många hundra kilometer, vilket kräver en lösning på EU-nivå och en förstärkning av gränsöverskridande åtgärder. Detta fritar inte vissa medlemsstater från deras särskilda skyldigheter att rätta sig efter gränsvärdena för luftkvaliteten. |
| --- | --- |

F.

Luftföroreningar förekommer i alla medlemsstater och är ett gränsöverskridande problem, eftersom partiklar och andra föroreningar färdas många hundra kilometer, vilket kräver en lösning på EU-nivå och en förstärkning av gränsöverskridande åtgärder. Detta fritar inte vissa medlemsstater från deras särskilda skyldigheter att rätta sig efter gränsvärdena för luftkvaliteten.

| G. | Luftföroreningarna kan endast bekämpas effektivt genom ett samordnat åtgärdspaket som omfattar åtgärder på EU-nivå samt på nationell och kommunal nivå och som huvudsakligen fokuserar på att begränsa utsläppen av föroreningar vid källan. |
| --- | --- |

G.

Luftföroreningarna kan endast bekämpas effektivt genom ett samordnat åtgärdspaket som omfattar åtgärder på EU-nivå samt på nationell och kommunal nivå och som huvudsakligen fokuserar på att begränsa utsläppen av föroreningar vid källan.

| H. | Enligt artikel 7 i sjätte miljöhandlingsprogrammet är ett av programmets mål att uppnå ”en sådan luftkvalitet som inte leder till betydande negativa konsekvenser och risker för människors hälsa eller miljön”. |
| --- | --- |

H.

Enligt artikel 7 i sjätte miljöhandlingsprogrammet är ett av programmets mål att uppnå ”en sådan luftkvalitet som inte leder till betydande negativa konsekvenser och risker för människors hälsa eller miljön”.

| I. | Den förteckning över nyckelåtgärder som finns i artikel 7 i sjätte miljöhandlingsprogrammet omfattar bland annat utvecklingen av en tematisk strategi för luftförorening och översynen och uppdateringen av luftkvalitetsnormer och nationella utsläppstak för att uppnå det långsiktiga målet att inte överskrida kritiska belastningar och nivåer. Luftföroreningar är ett komplicerat problem som endast kan lösas genom ett systematiskt tillvägagångssätt som tar hänsyn till växelverkningar. |
| --- | --- |

I.

Den förteckning över nyckelåtgärder som finns i artikel 7 i sjätte miljöhandlingsprogrammet omfattar bland annat utvecklingen av en tematisk strategi för luftförorening och översynen och uppdateringen av luftkvalitetsnormer och nationella utsläppstak för att uppnå det långsiktiga målet att inte överskrida kritiska belastningar och nivåer. Luftföroreningar är ett komplicerat problem som endast kan lösas genom ett systematiskt tillvägagångssätt som tar hänsyn till växelverkningar.

| J. | Ett effektivt genomförande av befintlig lagstiftning är nyckeln till att förbättra luftkvaliteten till 2020, och viss befintlig lagstiftning håller fortfarande på att genomföras. |
| --- | --- |

J.

Ett effektivt genomförande av befintlig lagstiftning är nyckeln till att förbättra luftkvaliteten till 2020, och viss befintlig lagstiftning håller fortfarande på att genomföras.

| K. | Ambitiösa luftkvalitetsmål kan endast uppnås om gällande lagstiftning genomförs konsekvent i samtliga medlemsstater och om nya lagförslag inriktas på att begränsa utsläppen vid källan. |
| --- | --- |

K.

Ambitiösa luftkvalitetsmål kan endast uppnås om gällande lagstiftning genomförs konsekvent i samtliga medlemsstater och om nya lagförslag inriktas på att begränsa utsläppen vid källan.

| L. | I sin konsekvensbedömning har kommissionen redogjort för tre scenarier (A, B och C) som återspeglar olika ambitionsnivåer och ett scenario för största tekniskt genomförbara minskning. |
| --- | --- |

L.

I sin konsekvensbedömning har kommissionen redogjort för tre scenarier (A, B och C) som återspeglar olika ambitionsnivåer och ett scenario för största tekniskt genomförbara minskning.

| M. | Konsekvensbedömningen visar att flertalet EU-medborgare föredrar en EU-politik för förbättrad luftkvalitet med en ambitionsnivå som ligger nära scenario C. I strategin har kommissionen dock valt en lägre ambitionsnivå, vilken kan betecknas som A+. |
| --- | --- |

M.

Konsekvensbedömningen visar att flertalet EU-medborgare föredrar en EU-politik för förbättrad luftkvalitet med en ambitionsnivå som ligger nära scenario C. I strategin har kommissionen dock valt en lägre ambitionsnivå, vilken kan betecknas som A+.

| N. | Kostnaderna för att minska luftföroreningsnivåerna är i alla scenarier lägre än de ekonomiska vinsterna. Inget av scenarierna undergräver EU:s övergripande konkurrensläge, och ett ambitiöst scenario leder till att sysselsättning skapas. |
| --- | --- |

N.

Kostnaderna för att minska luftföroreningsnivåerna är i alla scenarier lägre än de ekonomiska vinsterna. Inget av scenarierna undergräver EU:s övergripande konkurrensläge, och ett ambitiöst scenario leder till att sysselsättning skapas.

| O. | Kommissionen har vid genomförandet av en noggrann konsekvensbedömning tagit hänsyn till både bättre lagstiftning och strategin för hållbar utveckling. Det finns likväl en allvarlig brist på systemtänkande i den föreslagna strategin och det tillhörande luftkvalitetsdirektivet eftersom till exempel koldioxidutsläppen inte förväntas minska ytterligare. Detta kommer utan tvekan att leda till att kostnaderna för strategin överskattas och vinsterna underskattas, eftersom en fortsatt utsläppsminskning efter 2012 bland annat kommer att leda till en förbättring av luftkvaliteten. |
| --- | --- |

O.

Kommissionen har vid genomförandet av en noggrann konsekvensbedömning tagit hänsyn till både bättre lagstiftning och strategin för hållbar utveckling. Det finns likväl en allvarlig brist på systemtänkande i den föreslagna strategin och det tillhörande luftkvalitetsdirektivet eftersom till exempel koldioxidutsläppen inte förväntas minska ytterligare. Detta kommer utan tvekan att leda till att kostnaderna för strategin överskattas och vinsterna underskattas, eftersom en fortsatt utsläppsminskning efter 2012 bland annat kommer att leda till en förbättring av luftkvaliteten.

| P. | Konsekvensbedömningen visar att det optimala scenariot - där marginalkostnaderna är lika stora som marginalvinsterna - ligger någonstans mellan scenarierna B och C trots att kostnadsberäkningen inte omfattar omräkningen av skador på ekosystemen, grödor samt vissa negativa hälsoeffekter i pengar. |
| --- | --- |

P.

Konsekvensbedömningen visar att det optimala scenariot - där marginalkostnaderna är lika stora som marginalvinsterna - ligger någonstans mellan scenarierna B och C trots att kostnadsberäkningen inte omfattar omräkningen av skador på ekosystemen, grödor samt vissa negativa hälsoeffekter i pengar.

| Q. | CAFE-arbetsgruppen för partiklar har framhållit att PM2,5 är förenade med hälsorisker i koncentrationer under 10 μg/m3 och att ett gränsvärde inte bör överstiga 20 μg/m3. |
| --- | --- |

Q.

CAFE-arbetsgruppen för partiklar har framhållit att PM2,5 är förenade med hälsorisker i koncentrationer under 10 μg/m3 och att ett gränsvärde inte bör överstiga 20 μg/m3.

| R. | Som IEEP har påpekat innebär det PM2,5 -värde på 25 μg/m3 som kommissionen föreslår inte strängare partikelkrav för medlemsstaterna, utan snarare mildras skyldigheterna genom att undantag medges. |
| --- | --- |

R.

Som IEEP har påpekat innebär det PM2,5 -värde på 25 μg/m3 som kommissionen föreslår inte strängare partikelkrav för medlemsstaterna, utan snarare mildras skyldigheterna genom att undantag medges.

| S. | En förbättrad luftkvalitet gagnar samhället som helhet, men det är bestämda sektorer som ådrar sig kostnaderna. Det är därför nödvändigt att finna sätt att bära dessa kostnader när tillämpningen av principen om att förorenaren skall betala leder till oacceptabla kostnader för en viss sektor. |
| --- | --- |

S.

En förbättrad luftkvalitet gagnar samhället som helhet, men det är bestämda sektorer som ådrar sig kostnaderna. Det är därför nödvändigt att finna sätt att bära dessa kostnader när tillämpningen av principen om att förorenaren skall betala leder till oacceptabla kostnader för en viss sektor.

| T. | Alla sektorer måste bidra till att förbättra luftkvaliteten, varvid huvudsakligt fokus måste ligga på de sektorer som hittills inte bidragit tillräckligt mycket till att förbättra luftkvaliteten. |
| --- | --- |

T.

Alla sektorer måste bidra till att förbättra luftkvaliteten, varvid huvudsakligt fokus måste ligga på de sektorer som hittills inte bidragit tillräckligt mycket till att förbättra luftkvaliteten.

| U. | Bestämmelserna för den inre marknaden är en stimulans för att nå miljömål och gränsvärden i EU, så länge de olika medlemsstaterna genomför målen på ett likartat sätt. |
| --- | --- |

U.

Bestämmelserna för den inre marknaden är en stimulans för att nå miljömål och gränsvärden i EU, så länge de olika medlemsstaterna genomför målen på ett likartat sätt.

| V. | Många medlemsstater klarar inte gränsvärdena enligt den gällande lagstiftningen om luftkvalitet - flest problem förekommer i Nederländerna, Belgien, Tyskland, Norditalien, Polen och i storstäder. De åtgärder som har antagits hittills och som är riktade mot föroreningskällorna är otillräckliga för att gränsvärdena skall uppnås. |
| --- | --- |

V.

Många medlemsstater klarar inte gränsvärdena enligt den gällande lagstiftningen om luftkvalitet - flest problem förekommer i Nederländerna, Belgien, Tyskland, Norditalien, Polen och i storstäder. De åtgärder som har antagits hittills och som är riktade mot föroreningskällorna är otillräckliga för att gränsvärdena skall uppnås.

| W. | Misslyckanden med att rätta sig efter gränsvärden beror inte alltid på att medlemsstaterna inte har vidtagit tillräckligt med åtgärder utan orsakas ibland även av brist på lämpliga gemenskapsåtgärder. |
| --- | --- |

W.

Misslyckanden med att rätta sig efter gränsvärden beror inte alltid på att medlemsstaterna inte har vidtagit tillräckligt med åtgärder utan orsakas ibland även av brist på lämpliga gemenskapsåtgärder.

| X. | Det behövs en strategi som innehåller ambitiösa mål som omvandlas till ambitiös lagstiftning på området för luftkvalitet, i kombination med åtgärder som inriktas på föroreningskällorna, för att göra det möjligt för medlemsstaterna att uppfylla luftkvalitetsnormerna, samtidigt som de medlemsstater som har vidtagit alla genomförbara åtgärder men som ändå har svårt att klara gränsvärdena ges mer tid. |
| --- | --- |

X.

Det behövs en strategi som innehåller ambitiösa mål som omvandlas till ambitiös lagstiftning på området för luftkvalitet, i kombination med åtgärder som inriktas på föroreningskällorna, för att göra det möjligt för medlemsstaterna att uppfylla luftkvalitetsnormerna, samtidigt som de medlemsstater som har vidtagit alla genomförbara åtgärder men som ändå har svårt att klara gränsvärdena ges mer tid.

| Y. | I syfte att se till att hälso- och miljömålen uppnås bör direktivet om nationella utsläppstak kompletteras med en blandning av utsläppsminskande åtgärder på lokal och nationell nivå, gemenskapsnivå och internationell nivå. |
| --- | --- |

Y.

I syfte att se till att hälso- och miljömålen uppnås bör direktivet om nationella utsläppstak kompletteras med en blandning av utsläppsminskande åtgärder på lokal och nationell nivå, gemenskapsnivå och internationell nivå.

Att välja rätt ambitionsnivå för att angripa luftföroreningar

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens tematiska strategi för luftförorening, i vilken det betonas att luftföroreningar är ett allvarligt hälso- och miljöproblem. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens tematiska strategi för luftförorening, i vilken det betonas att luftföroreningar är ett allvarligt hälso- och miljöproblem.

| 2. | Europaparlamentet noterar med oro att strategin inte visar hur målen i sjätte miljöhandlingsprogrammet kan nås. Parlamentet uppmanar således kommissionen att sträva efter en väsentligt högre ambitionsnivå för att minska luftföroreningarna till 2020 och på så sätt nå dessa mål. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar med oro att strategin inte visar hur målen i sjätte miljöhandlingsprogrammet kan nås. Parlamentet uppmanar således kommissionen att sträva efter en väsentligt högre ambitionsnivå för att minska luftföroreningarna till 2020 och på så sätt nå dessa mål.

| 3. | Europaparlamentet är medvetet om att ambitionsnivån A+ för NH3 i punkt 2 i strategin är relativt ambitiös för jordbrukssektorns del, men uppmanar kommissionen att till fullo beakta de försurningsproblem som NH3 orsakar vid översynen av den gemensamma jordbrukspolitiken, och att därför sträva efter ambitionsnivå C. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är medvetet om att ambitionsnivån A+ för NH3 i punkt 2 i strategin är relativt ambitiös för jordbrukssektorns del, men uppmanar kommissionen att till fullo beakta de försurningsproblem som NH3 orsakar vid översynen av den gemensamma jordbrukspolitiken, och att därför sträva efter ambitionsnivå C.

| 4. | Europaparlamentet beklagar att strategin inte omfattar några rättsliga krav på att minska partikelutsläppen, vilket rekommenderas av Europeiska miljöbyrån, utan endast föreslår vägledande mål. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar att strategin inte omfattar några rättsliga krav på att minska partikelutsläppen, vilket rekommenderas av Europeiska miljöbyrån, utan endast föreslår vägledande mål.

| 5. | Europaparlamentet efterlyser en strategi med mer ambitiösa minskningsmål som motsvarar scenario C för flyktiga organiska föreningar (VOC), PM2,5 och kväveoxider (NOX), eftersom detta skulle leda till större hälso- och sysselsättningsvinster samtidigt som en bra avvägning behölls mellan kostnader och vinster. Parlamentet efterlyser minskningar enligt tabellen nedan: | 2020, gällande lagstiftning | 2020, TSLF (9) | 2020, Europaparlamentets mål och motsvarande scenario |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | 68 % | 82 % | 82 % (B) |
| NOX | 49 % | 60 % | 65 % (C) |
| VOC | 45 % | 51 % | 55 % (C) |
| NH3 | 4 % | 27 % | 27 % (A+) |
| PM2,5 | 45 % | 59 % | Totala kostnader |
| (per år) | | 7 100 miljoner euro extra | +/- 11 000 miljoner euro extra |

5.

Europaparlamentet efterlyser en strategi med mer ambitiösa minskningsmål som motsvarar scenario C för flyktiga organiska föreningar (VOC), PM2,5 och kväveoxider (NOX), eftersom detta skulle leda till större hälso- och sysselsättningsvinster samtidigt som en bra avvägning behölls mellan kostnader och vinster. Parlamentet efterlyser minskningar enligt tabellen nedan:

2020, gällande lagstiftning

2020, TSLF (9)

2020, Europaparlamentets mål och motsvarande scenario

SO2

68 %

82 %

82 % (B)

NOX

49 %

60 %

65 % (C)

VOC

45 %

51 %

55 % (C)

NH3

4 %

27 %

27 % (A+)

PM2,5

45 %

59 %

Totala kostnader

(per år)

7 100 miljoner euro extra

+/- 11 000 miljoner euro extra

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera den indata som används till den integrerade bedömningsmodellen för att ta med strukturåtgärder i beräkningen, ta full hänsyn till möjligheten att minska utsläppen från internationell sjöfart, ta med all relevant befintlig lagstiftning i det så kallade referensscenariot och använda ett energiscenario som ligger i linje med EU:s ambitiösa klimatpolitik innan modellen används för att förbereda översynen av direktivet om nationella utsläppstak. Parlamentet anser att en uppdatering av den indata som används vid en sådan analys, tillsammans med införandet av ytterligare icketekniska strukturåtgärder för att minska utsläppen, avsevärt skulle minska de beräknade kostnaderna för att uppnå de givna delmålen och leda till en betydligt högre utsläppsminskningspotential. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera den indata som används till den integrerade bedömningsmodellen för att ta med strukturåtgärder i beräkningen, ta full hänsyn till möjligheten att minska utsläppen från internationell sjöfart, ta med all relevant befintlig lagstiftning i det så kallade referensscenariot och använda ett energiscenario som ligger i linje med EU:s ambitiösa klimatpolitik innan modellen används för att förbereda översynen av direktivet om nationella utsläppstak. Parlamentet anser att en uppdatering av den indata som används vid en sådan analys, tillsammans med införandet av ytterligare icketekniska strukturåtgärder för att minska utsläppen, avsevärt skulle minska de beräknade kostnaderna för att uppnå de givna delmålen och leda till en betydligt högre utsläppsminskningspotential.

| 7. | Europaparlamentet förordar att ett årligt gränsvärde för grövre partiklar (PM10) på 33 μg/m3 införs 2010 och stöder kommissionens förslag om att införa en koncentrationsminskning för PM2,5, eftersom PM2,5 -delen inom PM10 är den mest skadliga för hälsan. Parlamentet begär att ett målvärde för PM2,5 på 20 μg/m3 införs 2010 och görs om till ett årligt gränsvärde 2015 samt att ett långsiktigt målvärde för PM2,5 på 10 μg/m3 införs i enlighet med Världshälsoorganisationens (WHO) rekommendation. Parlamentet håller med om att det bör vara möjligt för de medlemsstater som kan visa att de har vidtagit alla genomförbara åtgärder att beviljas mer tid för att nå gräns- och målvärdena. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet förordar att ett årligt gränsvärde för grövre partiklar (PM10) på 33 μg/m3 införs 2010 och stöder kommissionens förslag om att införa en koncentrationsminskning för PM2,5, eftersom PM2,5 -delen inom PM10 är den mest skadliga för hälsan. Parlamentet begär att ett målvärde för PM2,5 på 20 μg/m3 införs 2010 och görs om till ett årligt gränsvärde 2015 samt att ett långsiktigt målvärde för PM2,5 på 10 μg/m3 införs i enlighet med Världshälsoorganisationens (WHO) rekommendation. Parlamentet håller med om att det bör vara möjligt för de medlemsstater som kan visa att de har vidtagit alla genomförbara åtgärder att beviljas mer tid för att nå gräns- och målvärdena.

| 8. | Europaparlamentet förespråkar större enhetlighet när det gäller de metoder som olika medlemsstater använder för att mäta och beräkna koncentrationer av fina partiklar. Parlamentet anser bland annat att korrektionsfaktorerna bör tillämpas på rätt sätt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet förespråkar större enhetlighet när det gäller de metoder som olika medlemsstater använder för att mäta och beräkna koncentrationer av fina partiklar. Parlamentet anser bland annat att korrektionsfaktorerna bör tillämpas på rätt sätt.

| 9. | Europaparlamentet är övertygat om att de föreslagna föroreningsminskningarna endast kan nås om EU stärker sin utsläppslagstiftning och kräver att ambitiösa gränsvärden som i större utsträckning är bindande antas. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet är övertygat om att de föreslagna föroreningsminskningarna endast kan nås om EU stärker sin utsläppslagstiftning och kräver att ambitiösa gränsvärden som i större utsträckning är bindande antas.

| 10. | Europaparlamentet stöder kommissionens förslag om att införa ett mål om att minska exponeringen för PM2,5 med 20 procent till 2020 jämfört med indextalet för den genomsnittliga exponeringen 2010. Parlamentet begär dock differentierade minskningsmål som beaktar medlemsstaternas olika utgångsnivåer och de åtgärder som redan har vidtagits, varvid särskild hänsyn tas till att medlemsstater med höga exponeringsnivåer har större minskningspotential. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet stöder kommissionens förslag om att införa ett mål om att minska exponeringen för PM2,5 med 20 procent till 2020 jämfört med indextalet för den genomsnittliga exponeringen 2010. Parlamentet begär dock differentierade minskningsmål som beaktar medlemsstaternas olika utgångsnivåer och de åtgärder som redan har vidtagits, varvid särskild hänsyn tas till att medlemsstater med höga exponeringsnivåer har större minskningspotential.

| 11. | Europaparlamentet begär att smogvarningar vid höga smognivåer införs och att människor uppmuntras att inte använda öppna eldstäder och att minska bilanvändningen dessa dagar. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet begär att smogvarningar vid höga smognivåer införs och att människor uppmuntras att inte använda öppna eldstäder och att minska bilanvändningen dessa dagar.

| 12. | Europaparlamentet är övertygat om att de föreslagna minskningarna endast kan nås om EU stärker sin utsläppslagstiftning. Det enda sättet att hantera luftföroreningar är att förena ambitiösa gränsvärden med en ambitiös utsläppspolitik. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet är övertygat om att de föreslagna minskningarna endast kan nås om EU stärker sin utsläppslagstiftning. Det enda sättet att hantera luftföroreningar är att förena ambitiösa gränsvärden med en ambitiös utsläppspolitik.

Sektorbaserade åtgärder

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att snarast möjligt vidta de nödvändiga åtgärderna för att minska utsläppen i de olika sektorer som bidrar till luftföroreningen, där framför allt de sektorer som hittills inte har reglerats och där en ytterligare utsläppsminskning kan uppnås till en lägre kostnad måste prioriteras. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att snarast möjligt vidta de nödvändiga åtgärderna för att minska utsläppen i de olika sektorer som bidrar till luftföroreningen, där framför allt de sektorer som hittills inte har reglerats och där en ytterligare utsläppsminskning kan uppnås till en lägre kostnad måste prioriteras.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt föreslå att direktivet om nationella utsläppstak skall ses över och att det ges en ambitionsnivå motsvarande den som förespråkas av parlamentet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt föreslå att direktivet om nationella utsläppstak skall ses över och att det ges en ambitionsnivå motsvarande den som förespråkas av parlamentet.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att omedelbart vidta åtgärder för att minska utsläppen från sjöfartssektorn och uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om






  — | att fastställa utsläppsnormer för kväveoxid för fartyg som använder EU-hamnar, |
| --- | --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att omedelbart vidta åtgärder för att minska utsläppen från sjöfartssektorn och uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om

—

att fastställa utsläppsnormer för kväveoxid för fartyg som använder EU-hamnar,

| — | att utse Medelhavet och nordöstra Atlanten till kontrollområden för svavelutsläpp (SECA) inom ramen för Marpol-konventionen, |
| --- | --- |

—

att utse Medelhavet och nordöstra Atlanten till kontrollområden för svavelutsläpp (SECA) inom ramen för Marpol-konventionen,

| — | att minska den högsta tillåtna svavelhalten i de sjöfartsbränslen som används inom SECA och av passagerarfartyg från 1,5 till 0,5 procent, |
| --- | --- |

—

att minska den högsta tillåtna svavelhalten i de sjöfartsbränslen som används inom SECA och av passagerarfartyg från 1,5 till 0,5 procent,

| — | att införa finansiella instrument såsom skatter eller avgifter på fartygs svaveldioxid- och kväveoxidutsläpp, |
| --- | --- |

—

att införa finansiella instrument såsom skatter eller avgifter på fartygs svaveldioxid- och kväveoxidutsläpp,

| — | att uppmuntra införandet av differentierade hamn- och farledsavgifter som gynnar fartyg med låga svaveldioxid- och kväveoxidutsläpp, |
| --- | --- |

—

att uppmuntra införandet av differentierade hamn- och farledsavgifter som gynnar fartyg med låga svaveldioxid- och kväveoxidutsläpp,

| — | att uppmuntra fartyg att använda elektricitet från land när de ligger i hamn, |
| --- | --- |

—

att uppmuntra fartyg att använda elektricitet från land när de ligger i hamn,

| — | ett EU-direktiv om kvalitet på sjöfartsbränslen. |
| --- | --- |

—

ett EU-direktiv om kvalitet på sjöfartsbränslen.

Vidare uppmanar parlamentet kommissionen att föreslå samordnade insatser för att garantera lika villkor och att insistera på insatser inom Internationella sjöfartsorganisationen (IMO). Parlamentet är övertygat om att det behövs en bättre balans mellan kostnaderna för att minska fartygsutsläppen respektive de landbaserade utsläppen.

| 16. | Europaparlamentet framhåller att samtidigt som jordbruket är en av de största källorna till luftföroreningar i samband med ammoniak har sektorn få skyldigheter att minska utsläppen. Parlamentet välkomnar införandet av ”villkorsprincipen” för jordbruksstöd enligt den senaste reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, vilket bör leda till en betydande minskning av utsläppen av miljöskadliga ämnen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekämpa luftföroreningar som står i samband med boskapsuppfödning - i synnerhet intensiv uppfödning - användning av gödselmedel samt uppvärmningsutrustning i växthus och att använda jordbruksstödet till att angripa ammoniakproblemet. Parlamentet efterlyser en uppdatering av minskningsmålen för ammoniak inom ramen för översynen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet uppmanar även kommissionen och medlemsstaterna att stödja åtgärder som främjar utvecklingen av ekologiskt och integrerat jordbruk som en del av landsbygdsutvecklingspolitiken. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet framhåller att samtidigt som jordbruket är en av de största källorna till luftföroreningar i samband med ammoniak har sektorn få skyldigheter att minska utsläppen. Parlamentet välkomnar införandet av ”villkorsprincipen” för jordbruksstöd enligt den senaste reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, vilket bör leda till en betydande minskning av utsläppen av miljöskadliga ämnen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekämpa luftföroreningar som står i samband med boskapsuppfödning - i synnerhet intensiv uppfödning - användning av gödselmedel samt uppvärmningsutrustning i växthus och att använda jordbruksstödet till att angripa ammoniakproblemet. Parlamentet efterlyser en uppdatering av minskningsmålen för ammoniak inom ramen för översynen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet uppmanar även kommissionen och medlemsstaterna att stödja åtgärder som främjar utvecklingen av ekologiskt och integrerat jordbruk som en del av landsbygdsutvecklingspolitiken.

| 17. | Europaparlamentet framhåller att jordbrukets verksamhet bidrar stort till ammoniakutsläppen. Parlamentet håller med kommissionen om behovet av att minska utsläppen. Parlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart lägga fram specifika förslag som syftar till att minska ammoniakutsläppen från jordbruket, och uppmanar kommissionen att förena bidrag från den gemensamma jordbrukspolitiken med stränga krav på handling för att bekämpa ammoniakutsläppen från jordbruket. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet framhåller att jordbrukets verksamhet bidrar stort till ammoniakutsläppen. Parlamentet håller med kommissionen om behovet av att minska utsläppen. Parlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart lägga fram specifika förslag som syftar till att minska ammoniakutsläppen från jordbruket, och uppmanar kommissionen att förena bidrag från den gemensamma jordbrukspolitiken med stränga krav på handling för att bekämpa ammoniakutsläppen från jordbruket.

| 18. | Europaparlamentet framhåller att kostnaderna för att minska ammoniakutsläppen generellt sett verkar ha beräknats alltför högt. Till exempel förutser Europeiska miljöbyrån i prognoserna i sitt förslag till reform av den gemensamma jordbrukspolitiken att djurbesättningen blir mindre än i Ren luft i Europas (CAFE) prognoser, som ifall de är mer riktiga även skulle innebära lägre kostnader än beräknat för att uppnå en minskning av ammoniakutsläppen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet framhåller att kostnaderna för att minska ammoniakutsläppen generellt sett verkar ha beräknats alltför högt. Till exempel förutser Europeiska miljöbyrån i prognoserna i sitt förslag till reform av den gemensamma jordbrukspolitiken att djurbesättningen blir mindre än i Ren luft i Europas (CAFE) prognoser, som ifall de är mer riktiga även skulle innebära lägre kostnader än beräknat för att uppnå en minskning av ammoniakutsläppen.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera tväreffekterna av relevanta miljödirektiv, såsom nitratdirektivet, direktivet om bedömning av inverkan på miljön och ramdirektivet om vatten. I ljuset av detta pekar parlamentet särskilt på de incitament att använda mineralgödselmedel (vilka har identifierats som en huvudsaklig källa till ammoniakutsläpp inom jordbrukssektorn) i stället för gödselmedel från djur som blir en följd av nitratdirektivet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera tväreffekterna av relevanta miljödirektiv, såsom nitratdirektivet, direktivet om bedömning av inverkan på miljön och ramdirektivet om vatten. I ljuset av detta pekar parlamentet särskilt på de incitament att använda mineralgödselmedel (vilka har identifierats som en huvudsaklig källa till ammoniakutsläpp inom jordbrukssektorn) i stället för gödselmedel från djur som blir en följd av nitratdirektivet.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt föreslå åtgärder för att minska utsläppen från industrikällor, inklusive en revidering av IPPC-direktivet, som effektivare bör främja innovation och även omfatta småskaliga förbränningsanläggningar med lägre effekt än 50 MWh. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt föreslå åtgärder för att minska utsläppen från industrikällor, inklusive en revidering av IPPC-direktivet, som effektivare bör främja innovation och även omfatta småskaliga förbränningsanläggningar med lägre effekt än 50 MWh.

| 21. | Europaparlamentet ber kommissionen att snarast möjligt föreslå åtgärder för att minska utsläppen från hushållskällor, inklusive normer för uppvärmningsutrustning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att lägga fram åtgärder och program för att minska utsläppen från hushållskällor, såsom eldstäder. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet ber kommissionen att snarast möjligt föreslå åtgärder för att minska utsläppen från hushållskällor, inklusive normer för uppvärmningsutrustning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att lägga fram åtgärder och program för att minska utsläppen från hushållskällor, såsom eldstäder.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under 2006 föreslå framtida Euro VI-normer för personbilar med en ytterligare minskning av kväveoxidnormen för dieseldrivna person- och skåpbilar från 2011 och även ange riktningen för Euro VII för tunga fordon. Parlamentet uppmanar kommissionen att senast 2012 införa Euro VI-normer för tunga fordon som är jämförbara med normerna i Förenta staterna och som gör det möjligt för medlemsstaterna att uppnå luftkvalitetsmålen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta de nödvändiga åtgärderna för att få bort äldre förorenande fordon, med undantag för historiska veteranfordon, eller - där så är lämpligt - ge incitament till efteranpassning. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och transportsektorn att inleda en grundläggande debatt om hållbar rörlighet på 2000-talet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under 2006 föreslå framtida Euro VI-normer för personbilar med en ytterligare minskning av kväveoxidnormen för dieseldrivna person- och skåpbilar från 2011 och även ange riktningen för Euro VII för tunga fordon. Parlamentet uppmanar kommissionen att senast 2012 införa Euro VI-normer för tunga fordon som är jämförbara med normerna i Förenta staterna och som gör det möjligt för medlemsstaterna att uppnå luftkvalitetsmålen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta de nödvändiga åtgärderna för att få bort äldre förorenande fordon, med undantag för historiska veteranfordon, eller - där så är lämpligt - ge incitament till efteranpassning. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och transportsektorn att inleda en grundläggande debatt om hållbar rörlighet på 2000-talet.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar nationella, regionala och lokala myndigheter att se över de lokala transportsystemen och att finna innovativa lösningar som minimerar användningen av bilar i innerstäderna. Parlamentet är övertygat om att trängselavgifter leder till ekonomiska vinster och miljövinster, och att miljözoner som håller de mer förorenande bilarna borta från innerstäderna ger ett starkt incitament att modernisera bilparken. Parlamentet betonar att de lokala myndigheterna kan ge ett starkt incitament till innovation genom att köpa in miljövänliga bilar (EEV, Euro 6 och Euro VI) till den offentliga och halvoffentliga bilparken och genom att vidta åtgärder för att stödja anställda som använder hållbarare transportmedel. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar nationella, regionala och lokala myndigheter att se över de lokala transportsystemen och att finna innovativa lösningar som minimerar användningen av bilar i innerstäderna. Parlamentet är övertygat om att trängselavgifter leder till ekonomiska vinster och miljövinster, och att miljözoner som håller de mer förorenande bilarna borta från innerstäderna ger ett starkt incitament att modernisera bilparken. Parlamentet betonar att de lokala myndigheterna kan ge ett starkt incitament till innovation genom att köpa in miljövänliga bilar (EEV, Euro 6 och Euro VI) till den offentliga och halvoffentliga bilparken och genom att vidta åtgärder för att stödja anställda som använder hållbarare transportmedel.

| 24. | Europaparlamentet framhåller att det saknas ett samband mellan utvecklingen och användningen av alternativa energikällor och en minskning av luftföroreningarna samt att behovet av att utvidga kollektivtrafiken och utnyttja alternativa energikällor baserat på strategisk planering inte betonas tillräckligt. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet framhåller att det saknas ett samband mellan utvecklingen och användningen av alternativa energikällor och en minskning av luftföroreningarna samt att behovet av att utvidga kollektivtrafiken och utnyttja alternativa energikällor baserat på strategisk planering inte betonas tillräckligt.

| 25. | När det gäller att angripa luftföroreningar uppmanar Europaparlamentet kommissionen att föreslå åtgärder som - i enlighet med artikel 95.3 i EG-fördraget - garanterar en hög miljöskyddsnivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att medge undantag från bestämmelserna för den inre marknaden för de medlemsstater som vill vidta åtgärder som går längre än EU:s gällande normer. Parlamentet är övertygat om att de medlemsstater som tillämpar strängare normer ger ett viktigt incitament till innovation. |
| --- | --- |

25.

När det gäller att angripa luftföroreningar uppmanar Europaparlamentet kommissionen att föreslå åtgärder som - i enlighet med artikel 95.3 i EG-fördraget - garanterar en hög miljöskyddsnivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att medge undantag från bestämmelserna för den inre marknaden för de medlemsstater som vill vidta åtgärder som går längre än EU:s gällande normer. Parlamentet är övertygat om att de medlemsstater som tillämpar strängare normer ger ett viktigt incitament till innovation.

Bättre lagstiftning

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att med parlamentet träffa ett interinstitutionellt avtal i vilket de tre institutionerna uttrycker sitt ställningstagande för luftkvalitetsmålen som anges i strategin och för att ändra direktivet om nationella utsläppstak så att detta motsvarar de höga målen. Avtalet måste innefatta en utförlig förteckning över de EU-åtgärder som skall vidtas för att se till att strategins utsläppsmål nås i tid, inklusive de åtgärder som anges i punkterna 13-24 ovan. Denna förteckning måste vara koherent med annan gemenskapspolitik, inte minst klimathandlingsplanen. Parlamentet är övertygat om att ett sådant avtal skulle bidra till ökad ansvarighet och därmed till ”bättre lagstiftning”. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att med parlamentet träffa ett interinstitutionellt avtal i vilket de tre institutionerna uttrycker sitt ställningstagande för luftkvalitetsmålen som anges i strategin och för att ändra direktivet om nationella utsläppstak så att detta motsvarar de höga målen. Avtalet måste innefatta en utförlig förteckning över de EU-åtgärder som skall vidtas för att se till att strategins utsläppsmål nås i tid, inklusive de åtgärder som anges i punkterna 13-24 ovan. Denna förteckning måste vara koherent med annan gemenskapspolitik, inte minst klimathandlingsplanen. Parlamentet är övertygat om att ett sådant avtal skulle bidra till ökad ansvarighet och därmed till ”bättre lagstiftning”.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under 2012 se över de framsteg som har gjorts med att nå målen i strategin och bedöma möjligheterna för ytterligare kostnadseffektiva minskningar i olika sektorer. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under 2012 se över de framsteg som har gjorts med att nå målen i strategin och bedöma möjligheterna för ytterligare kostnadseffektiva minskningar i olika sektorer.

*

- *

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT L 242, 10.9.2002, s.1.

(2)  http://www.euro.who.int/document/E83080.pdf.

(3)  http://www.europarl.europa.eu/comparl/envi/pdf/externalexpertise/ieep_61eg/air_pollution.pdf.

(4)  Direktiv 96/62/EG, (EGT L 296, 21.11.1996, s. 55).

(5)  Direktiv 2001/81/EG (EGT L 309, 27.11.2001, s. 22).

(6)  Direktiv 2001/80/EG (EGT L 309, 27.11.2001, s. 1).

(7)  Direktiv 1999/13/EG (EGT L 85, 29.3.1999, s. 1).

(8)  Direktiv 96/61/EG (EGT L 257, 10.10.1996, s. 26).

(9)  Tematisk strategi för luftförorening.

P6_TA(2006)0367

Den temainriktade strategin för stadsmiljön

Europaparlamentets resolution om den temainriktade strategin för stadsmiljön (2006/2061(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 13 oktober 2005 om den urbana dimensionen och utvidgningen (1) och av den 18 januari 2006 om miljöaspekter på hållbar utveckling (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 13 oktober 2005 om den urbana dimensionen och utvidgningen (1) och av den 18 januari 2006 om miljöaspekter på hållbar utveckling (2),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om den temainriktade strategin för stadsmiljön (KOM(2005)0718), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om den temainriktade strategin för stadsmiljön (KOM(2005)0718),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén med titeln ”Formulering av en temainriktad strategi för stadsmiljö” (KOM(2004)0060), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén med titeln ”Formulering av en temainriktad strategi för stadsmiljö” (KOM(2004)0060),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställandet av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställandet av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (3),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för transport och turism och utskottet för regional utveckling (A6-0233/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för transport och turism och utskottet för regional utveckling (A6-0233/2006), och av följande skäl:

| A. | Runt 80 procent av Europas befolkning lever i städer, men trots detta är dessa personers behov och intressen ibland underrepresenterade i EU:s fonder, projekt, initiativ och strategier. |
| --- | --- |

A.

Runt 80 procent av Europas befolkning lever i städer, men trots detta är dessa personers behov och intressen ibland underrepresenterade i EU:s fonder, projekt, initiativ och strategier.

| B. | Syftet med den temainriktade strategin för stadsmiljön är att förbättra resultaten på miljöområdet i EU:s städer över lag genom att minska byråkratin och öka effektiviteten i genomförandet av miljöåtgärder samt uppmuntra till långsiktig miljöplanering på lokal nivå. |
| --- | --- |

B.

Syftet med den temainriktade strategin för stadsmiljön är att förbättra resultaten på miljöområdet i EU:s städer över lag genom att minska byråkratin och öka effektiviteten i genomförandet av miljöåtgärder samt uppmuntra till långsiktig miljöplanering på lokal nivå.

| C. | Mot bakgrund av att kollektivtrafikens andel i de nya medlemsstaterna fortfarande är högre än i de gamla medlemsstaterna, även om den minskar, bör det övervägas åtgärder som kan hejda en ytterligare tillbakagång för kollektivtrafiken. |
| --- | --- |

C.

Mot bakgrund av att kollektivtrafikens andel i de nya medlemsstaterna fortfarande är högre än i de gamla medlemsstaterna, även om den minskar, bör det övervägas åtgärder som kan hejda en ytterligare tillbakagång för kollektivtrafiken.

| D. | Det sjätte miljöhandlingsprogrammet underströk särskilt behovet av att ta itu med ökande trafikvolymer och att åstadkomma så att transporttillväxt i betydande utsträckning frikopplas från BNP-tillväxt. |
| --- | --- |

D.

Det sjätte miljöhandlingsprogrammet underströk särskilt behovet av att ta itu med ökande trafikvolymer och att åstadkomma så att transporttillväxt i betydande utsträckning frikopplas från BNP-tillväxt.

| E. | EU:s energiberoende bör leda till åtgärder även i städerna, eftersom den största ökningen i energiförbrukning sker i transportsektorn och eftersom de politiska besluten inom andra områden, såsom boende och val av energikällor för uppvärmning, huvudsakligen fattas på lokal nivå. |
| --- | --- |

E.

EU:s energiberoende bör leda till åtgärder även i städerna, eftersom den största ökningen i energiförbrukning sker i transportsektorn och eftersom de politiska besluten inom andra områden, såsom boende och val av energikällor för uppvärmning, huvudsakligen fattas på lokal nivå.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar meddelandet från kommissionen om den temainriktade strategin för stadsmiljön. Parlamentet anser emellertid att detta inte är tillräckligt för att nå målen i det sjätte miljöhandlingsprogrammet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar meddelandet från kommissionen om den temainriktade strategin för stadsmiljön. Parlamentet anser emellertid att detta inte är tillräckligt för att nå målen i det sjätte miljöhandlingsprogrammet.

| 2. | Europaparlamentet uppskattar särskilt att kommissionen i sitt meddelande erkänner att städer fyller en viktig funktion som ekonomisk motor. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppskattar särskilt att kommissionen i sitt meddelande erkänner att städer fyller en viktig funktion som ekonomisk motor.

| 3. | Europaparlamentet håller med kommissionen i dess slutsats att miljöproblemen i städerna är särskilt komplexa eftersom orsakerna är beroende av varandra, och instämmer i varningen att lokala initiativ för att lösa ett problem kan leda till nya problem någon annanstans. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet håller med kommissionen i dess slutsats att miljöproblemen i städerna är särskilt komplexa eftersom orsakerna är beroende av varandra, och instämmer i varningen att lokala initiativ för att lösa ett problem kan leda till nya problem någon annanstans.

| 4. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen, i strid med det sjätte miljöhandlingsprogrammets syfte, inte har föreslagit några rättsligt bindande åtgärder eller tidsfrister för att uppnå något av målen i det sjätte miljöhandlingsprogrammet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen, i strid med det sjätte miljöhandlingsprogrammets syfte, inte har föreslagit några rättsligt bindande åtgärder eller tidsfrister för att uppnå något av målen i det sjätte miljöhandlingsprogrammet.

| 5. | Europaparlamentet beklagar också att det i den temainriktade strategin för stadsmiljön inte görs något försök att skapa en jämvikt mellan stad och landsbygd i EU-politiken samt mellan stadskärnor och förstäder. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar också att det i den temainriktade strategin för stadsmiljön inte görs något försök att skapa en jämvikt mellan stad och landsbygd i EU-politiken samt mellan stadskärnor och förstäder.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ange riktlinjer för tillämpningen av det kommande direktivet om luftkvalitet och att se till att denna lagstiftning genomförs på rätt sätt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ange riktlinjer för tillämpningen av det kommande direktivet om luftkvalitet och att se till att denna lagstiftning genomförs på rätt sätt.

| 7. | Europaparlamentet betonar att kommissionen i samverkan med de nationella myndigheterna bör uppmuntra varje tätort med fler än 100 000 invånare att införa en plan för hållbar stadsförvaltning och en plan för ett hållbart stadstransportsystem. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att kommissionen i samverkan med de nationella myndigheterna bör uppmuntra varje tätort med fler än 100 000 invånare att införa en plan för hållbar stadsförvaltning och en plan för ett hållbart stadstransportsystem.

| 8. | Europaparlamentet kräver att kommissionens styrdokument skall innehålla viktiga gemensamma indikatorer i överensstämmelse med EU:s åtaganden och mål inom berörda miljöpolitiska områden (t.ex. luft-, buller- och vattendirektiven, energieffektivitet och klimatpolitik), för att möjliggöra riktmärkning och jämförelser mellan europeiska städer. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet kräver att kommissionens styrdokument skall innehålla viktiga gemensamma indikatorer i överensstämmelse med EU:s åtaganden och mål inom berörda miljöpolitiska områden (t.ex. luft-, buller- och vattendirektiven, energieffektivitet och klimatpolitik), för att möjliggöra riktmärkning och jämförelser mellan europeiska städer.

| 9. | Europaparlamentet anser att man i planerna för hållbar stadsförvaltning bör beakta bland annat följande dokument:






  — | Plan för avfallshantering (direktiv 75/442/EEG om avfall, i dess ändrade lydelse) (4). |
| --- | --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att man i planerna för hållbar stadsförvaltning bör beakta bland annat följande dokument:

—

Plan för avfallshantering (direktiv 75/442/EEG om avfall, i dess ändrade lydelse) (4).

| — | Bullerkartläggning och åtgärdsplaner, om detta finns tillgängligt (direktiv 2002/49/EG om bedömning och hantering av omgivningsbuller (5)). |
| --- | --- |

—

Bullerkartläggning och åtgärdsplaner, om detta finns tillgängligt (direktiv 2002/49/EG om bedömning och hantering av omgivningsbuller (5)).

| — | Lokala planer eller program för luftföroreningar, om detta finns tillgängligt (direktiv 96/62/EG om utvärdering och säkerställande av luftkvaliteten (6)). |
| --- | --- |

—

Lokala planer eller program för luftföroreningar, om detta finns tillgängligt (direktiv 96/62/EG om utvärdering och säkerställande av luftkvaliteten (6)).

| — | Lokala miljöplaner och program enligt direktiv 2001/42/EG om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan (7). |
| --- | --- |

—

Lokala miljöplaner och program enligt direktiv 2001/42/EG om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan (7).

| 10. | Europaparlamentet anser att planerna för hållbar stadsförvaltning bör utformas på följande sätt:






  a) | Insamling av uppgifter och relevant information angående






  — | de områden som nämns i punkt 9 i denna resolution, |
| --- | --- | --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att planerna för hållbar stadsförvaltning bör utformas på följande sätt:

a)

Insamling av uppgifter och relevant information angående

—

de områden som nämns i punkt 9 i denna resolution,

| — | förhållandet mellan bebyggda områden och landsbygden och landsbygdsmiljön, |
| --- | --- |

—

förhållandet mellan bebyggda områden och landsbygden och landsbygdsmiljön,

| — | framtidsperspektiv när det gäller demografisk tillväxt och behov av nya tätbebyggda områden, |
| --- | --- |

—

framtidsperspektiv när det gäller demografisk tillväxt och behov av nya tätbebyggda områden,

| — | kommunikationsvägar, rörlighet, integration i städerna och servicetillgänglighet, |
| --- | --- |

—

kommunikationsvägar, rörlighet, integration i städerna och servicetillgänglighet,

| — | lokala utsläpp av växthusgaser, |
| --- | --- |

—

lokala utsläpp av växthusgaser,

| — | stadsmiljöns utseende och andelen gröna ytor och bebyggelsespridning, |
| --- | --- |

—

stadsmiljöns utseende och andelen gröna ytor och bebyggelsespridning,

| — | lokal användning av bekämpningsmedel, |
| --- | --- |

—

lokal användning av bekämpningsmedel,

| — | miljörelaterade hälsoproblem, |
| --- | --- |

—

miljörelaterade hälsoproblem,

| — | möjligheter till en miljö fri från hinder för funktionshindrade, äldre och andra, |
| --- | --- |

—

möjligheter till en miljö fri från hinder för funktionshindrade, äldre och andra,

| — | värdering av det kulturella arvet, det bebyggda landskapet och miljön samt platser av ekologiskt intresse och de risker som de är utsatta för, |
| --- | --- |

—

värdering av det kulturella arvet, det bebyggda landskapet och miljön samt platser av ekologiskt intresse och de risker som de är utsatta för,

| — | bedömning av människors dricksvattenbehov i stadsområden och planering av åtgärder för vattenrening och vattenåteranvändning. |
| --- | --- |

—

bedömning av människors dricksvattenbehov i stadsområden och planering av åtgärder för vattenrening och vattenåteranvändning.

| b) | Mål angående






  — | förbättring av situationen på de områden som nämns i a, |
| --- | --- | --- |

b)

Mål angående

—

förbättring av situationen på de områden som nämns i a,

| — | integrering av hållbarhet inom alla stadens politikområden, |
| --- | --- |

—

integrering av hållbarhet inom alla stadens politikområden,

| — | harmonisering med planerna för hållbara stadstransportsystem. |
| --- | --- |

—

harmonisering med planerna för hållbara stadstransportsystem.

| c) | Praktiska åtgärder för att uppnå målen i b. |
| --- | --- |

c)

Praktiska åtgärder för att uppnå målen i b.

| 11. | Europaparlamentet betonar att medborgare, icke-statliga organisationer, branschorganisationer och andra intressenter bör delta i arbetet med att utarbeta planerna för hållbar stadsförvaltning, vilka bör offentliggöras. Parlamentet anser därutöver att det också är nödvändigt att regelbundet utvärdera gjorda framsteg och att sprida resultaten av dessa utvärderingar. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att medborgare, icke-statliga organisationer, branschorganisationer och andra intressenter bör delta i arbetet med att utarbeta planerna för hållbar stadsförvaltning, vilka bör offentliggöras. Parlamentet anser därutöver att det också är nödvändigt att regelbundet utvärdera gjorda framsteg och att sprida resultaten av dessa utvärderingar.

| 12. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att inom ramen för samrådet 2009 genomföra en halvtidsutvärdering av genomförandet av de tekniska riktlinjerna och stöder kommissionens arbete med att införa en tematisk Internetportal för lokala myndigheter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att inom ramen för samrådet 2009 genomföra en halvtidsutvärdering av genomförandet av de tekniska riktlinjerna och stöder kommissionens arbete med att införa en tematisk Internetportal för lokala myndigheter.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förslå ett mål för gröna ytor per capita för ny stadsplanering. Parlamentet anser att det målet bör införlivas i planerna för hållbar stadsförvaltning för att förhindra att de gröna ytorna krymper i de stadsområden som inte uppnår målet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förslå ett mål för gröna ytor per capita för ny stadsplanering. Parlamentet anser att det målet bör införlivas i planerna för hållbar stadsförvaltning för att förhindra att de gröna ytorna krymper i de stadsområden som inte uppnår målet.

Hållbar stadsförvaltning

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inom de nationella strategiska referensramarna och de operativa planerna prioritera finansiering av projekt som genomför stadsförvaltnings- och transportplaner samt projekt som begränsar bebyggelse av orörd mark och främjar bebyggelse av tidigare exploaterad mark och att främja plantering av gatuträd och planering av fler grönområden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inom de nationella strategiska referensramarna och de operativa planerna prioritera finansiering av projekt som genomför stadsförvaltnings- och transportplaner samt projekt som begränsar bebyggelse av orörd mark och främjar bebyggelse av tidigare exploaterad mark och att främja plantering av gatuträd och planering av fler grönområden.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra lokala myndigheter att använda gemenskapens miljöstyrnings- och miljörevisionsordning. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra lokala myndigheter att använda gemenskapens miljöstyrnings- och miljörevisionsordning.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar urbana myndigheter att systematiskt hänvisa till hållbarhetskriterier vid offentlig upphandling och att införliva motsvarande åtaganden i de hållbara planerna för stadsförvaltning. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar urbana myndigheter att systematiskt hänvisa till hållbarhetskriterier vid offentlig upphandling och att införliva motsvarande åtaganden i de hållbara planerna för stadsförvaltning.

| 17. | Europaparlamentet stöder att kompostering av växtavfall gynnas framför förbränning, för att undvika föroreningar lokalt. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet stöder att kompostering av växtavfall gynnas framför förbränning, för att undvika föroreningar lokalt.

| 18. | Europaparlamentet anser att det också är viktigt att medborgarna blir mer delaktiga i lokala beslut genom både politiska och formella medel. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att det också är viktigt att medborgarna blir mer delaktiga i lokala beslut genom både politiska och formella medel.

| 19. | Europaparlamentet anser att mer uppmärksamhet bör ägnas åt att förebygga och bortskaffa smuts, skräp, graffiti, djuravföring samt att hindra buller från musikanläggningar i bostäder och bilar. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att mer uppmärksamhet bör ägnas åt att förebygga och bortskaffa smuts, skräp, graffiti, djuravföring samt att hindra buller från musikanläggningar i bostäder och bilar.

Hållbara stadstransportsystem

| 20. | Europaparlamentet stöder förslaget om planer för hållbara stadstransportsystem som ett instrument för att förbättra stadsmiljön, men betonar behovet av att använda detta instrument på ett flexibelt sätt för att i tillräcklig grad kunna beakta behoven i alla medlemsstater och deras stadsområden samt i regioner som påverkas av särskilda begränsningar. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet stöder förslaget om planer för hållbara stadstransportsystem som ett instrument för att förbättra stadsmiljön, men betonar behovet av att använda detta instrument på ett flexibelt sätt för att i tillräcklig grad kunna beakta behoven i alla medlemsstater och deras stadsområden samt i regioner som påverkas av särskilda begränsningar.

| 21. | Europaparlamentet betonar att planer för hållbara stadstransportsystem bör innefatta konkreta och mätbara mål som kan presenteras och övervakas med en resultattavla, vilket skulle öka spridningen av bästa metoder i medlemsstaterna. Parlamentet påpekar att planerna för hållbara stadstransportsystem bör vara tillräckligt flexibla för att kunna anpassas till nya utvecklingar. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att planer för hållbara stadstransportsystem bör innefatta konkreta och mätbara mål som kan presenteras och övervakas med en resultattavla, vilket skulle öka spridningen av bästa metoder i medlemsstaterna. Parlamentet påpekar att planerna för hållbara stadstransportsystem bör vara tillräckligt flexibla för att kunna anpassas till nya utvecklingar.

| 22. | Europaparlamentet anser att användningen av miljövänliga transportsätt och miljövänlig teknik är nyckelfaktorer för att skapa en renare stadsmiljö. I detta avseende noterar parlamentet i synnerhet användningen av biobränslen, teknik för hybridfordon, cyklar samt lastbilar och bussar som lever upp till EU:s normer för miljövänliga fordon (EEV (8). Parlamentet kommer därför att noga följa kommissionens förslag om införande av miljövänliga fordon inom kollektivtrafiken och föreslår att de lokala myndigheterna för energieffektivitet tilldelas ett särskilt verksamhetsområde som hänför sig till transport i städerna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att användningen av miljövänliga transportsätt och miljövänlig teknik är nyckelfaktorer för att skapa en renare stadsmiljö. I detta avseende noterar parlamentet i synnerhet användningen av biobränslen, teknik för hybridfordon, cyklar samt lastbilar och bussar som lever upp till EU:s normer för miljövänliga fordon (EEV (8). Parlamentet kommer därför att noga följa kommissionens förslag om införande av miljövänliga fordon inom kollektivtrafiken och föreslår att de lokala myndigheterna för energieffektivitet tilldelas ett särskilt verksamhetsområde som hänför sig till transport i städerna.

| 23. | Europaparlamentet stöder utvecklingen av kollektivtrafik som utnyttjar hållbara energikällor och kräver bättre balans mellan enskilda och kollektiva transporter i stadsområdena. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet stöder utvecklingen av kollektivtrafik som utnyttjar hållbara energikällor och kräver bättre balans mellan enskilda och kollektiva transporter i stadsområdena.

| 24. | Europaparlamentet påpekar att ökad användning av kollektivtrafiken bör uppmuntras i stadsområdena. Parlamentet anser även att stadstransporttjänster måste anpassas både efter den fysiska planeringens krav (äldre stadsområden, ytterområden, flygplatsförbindelser, stationer, industriområden, shoppingområden osv.) och allmänhetens behov samt den demografiska utvecklingen (äldre, funktionshindrade osv.). |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet påpekar att ökad användning av kollektivtrafiken bör uppmuntras i stadsområdena. Parlamentet anser även att stadstransporttjänster måste anpassas både efter den fysiska planeringens krav (äldre stadsområden, ytterområden, flygplatsförbindelser, stationer, industriområden, shoppingområden osv.) och allmänhetens behov samt den demografiska utvecklingen (äldre, funktionshindrade osv.).

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samarbete med lokala myndigheter arbeta för en övergång från individuella färdmedel/bilar till hållbara transportsätt i innerstaden, såsom allmänna kommunikationer och cykel, i en omfattning av minst fem procent av antalet passagerarkilometer under perioden 2002-2012. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samarbete med lokala myndigheter arbeta för en övergång från individuella färdmedel/bilar till hållbara transportsätt i innerstaden, såsom allmänna kommunikationer och cykel, i en omfattning av minst fem procent av antalet passagerarkilometer under perioden 2002-2012.

| 26. | Europaparlamentet betonar att det är en social faktor att beakta att alla (även de utan tillgång till personbil) skall kunna vara rörliga. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att det är en social faktor att beakta att alla (även de utan tillgång till personbil) skall kunna vara rörliga.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner att främja utbytet av bästa metoder mellan lokala och nationella myndigheter, eftersom tillgänglighet är centralt för hållbar utveckling och bör hanteras inom ramen för en integrerad politisk strategi för städer. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka att befintlig gemenskapslagstiftning följs för att främja tillgängligheten för funktionshindrade, framför allt bestämmelserna om gemenskapens särskilda upphandlingsförfaranden, i vilka det uttryckligen anges att utformningen skall anpassas efter samtliga användare. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner att främja utbytet av bästa metoder mellan lokala och nationella myndigheter, eftersom tillgänglighet är centralt för hållbar utveckling och bör hanteras inom ramen för en integrerad politisk strategi för städer. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka att befintlig gemenskapslagstiftning följs för att främja tillgängligheten för funktionshindrade, framför allt bestämmelserna om gemenskapens särskilda upphandlingsförfaranden, i vilka det uttryckligen anges att utformningen skall anpassas efter samtliga användare.

| 28. | Europaparlamentet anser att det bör framgå av planerna för hållbara stadstransportsystem hur de lokala myndigheterna avser att






  — | främja icke-motoriserade färdsätt, såsom att cykla och att gå, genom att bygga ett omfattande nät av cykelbanor och genom att tillhandahålla säkra gångvägar och vägövergångar för fotgängare, |
| --- | --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att det bör framgå av planerna för hållbara stadstransportsystem hur de lokala myndigheterna avser att

—

främja icke-motoriserade färdsätt, såsom att cykla och att gå, genom att bygga ett omfattande nät av cykelbanor och genom att tillhandahålla säkra gångvägar och vägövergångar för fotgängare,

| — | främja kollektivtrafiken och en utbyggnad av infrastrukturen för kollektivtrafiken och sprida information om befintliga goda exempel, som införandet av integrerade prissättnings- och biljettsystem samt utvecklande av modellen med parkering i stadens ytterkant och lokaltrafik. |
| --- | --- |

—

främja kollektivtrafiken och en utbyggnad av infrastrukturen för kollektivtrafiken och sprida information om befintliga goda exempel, som införandet av integrerade prissättnings- och biljettsystem samt utvecklande av modellen med parkering i stadens ytterkant och lokaltrafik.

| 29. | Europaparlamentet erinrar medlemsstaterna om deras ansvar att vid stadsplaneringen ta hänsyn till de mest utsatta trafikanterna, till exempel genom att sänka hastighetsgränserna eller infria bilfria zoner i stadskärnorna eller i bostadsområdena, med målet att minska dödsfallen i trafiken med 50 procent till 2010, vilket har fastställts i vitboken om EU:s transportpolitik. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet erinrar medlemsstaterna om deras ansvar att vid stadsplaneringen ta hänsyn till de mest utsatta trafikanterna, till exempel genom att sänka hastighetsgränserna eller infria bilfria zoner i stadskärnorna eller i bostadsområdena, med målet att minska dödsfallen i trafiken med 50 procent till 2010, vilket har fastställts i vitboken om EU:s transportpolitik.

| 30. | Europaparlamentet föreslår att logistikplaner för städerna upprättas för att minska och förbättra godstransporter inom städerna; särskilt bör varudistributionen i stadskärnorna samordnas. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet föreslår att logistikplaner för städerna upprättas för att minska och förbättra godstransporter inom städerna; särskilt bör varudistributionen i stadskärnorna samordnas.

| 31. | Europaparlamentet påminner om att luftföroreningar i hög grad orsakar hälsoproblem i EU. Parlamentet betonar därför att städer med höga halter av luftföroreningar bör överväga att inrätta lågutsläppszoner. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påminner om att luftföroreningar i hög grad orsakar hälsoproblem i EU. Parlamentet betonar därför att städer med höga halter av luftföroreningar bör överväga att inrätta lågutsläppszoner.

| 32. | Europaparlamentet anser att utsläpp bör bekämpas vid källan och att man bör satsa på innovativa lösningar på miljöproblemen i städerna. Parlamentet framhåller att flytande lastbilstrafik orsakar upp till 38 % mindre finpartikelutsläpp än köande lastbilstrafik och att innovativa åtgärder därför måste övervägas för att förbättra trafikflödet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att utsläpp bör bekämpas vid källan och att man bör satsa på innovativa lösningar på miljöproblemen i städerna. Parlamentet framhåller att flytande lastbilstrafik orsakar upp till 38 % mindre finpartikelutsläpp än köande lastbilstrafik och att innovativa åtgärder därför måste övervägas för att förbättra trafikflödet.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar till bättre samordning mellan lokala myndigheter för att uppnå en viss samverkan. Bristande samordning mellan lokala myndigheter leder till högre leveranskostnader, mer trafik och därmed mer miljöföroreningar. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar till bättre samordning mellan lokala myndigheter för att uppnå en viss samverkan. Bristande samordning mellan lokala myndigheter leder till högre leveranskostnader, mer trafik och därmed mer miljöföroreningar.

Hållbar stadsplanering

| 34. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen gjort en korrekt bedömning av problemen och den aktuella situationen på detta område, men inte kommit med några förslag om hur problemen skall lösas. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen gjort en korrekt bedömning av problemen och den aktuella situationen på detta område, men inte kommit med några förslag om hur problemen skall lösas.

| 35. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att planera och utforma fastigheter och bostadsområden för att förebygga brott; detta gäller även allmänna ytor som parkeringar och vägar till och från järnvägsstationer. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet understryker betydelsen av att planera och utforma fastigheter och bostadsområden för att förebygga brott; detta gäller även allmänna ytor som parkeringar och vägar till och från järnvägsstationer.

| 36. | Europaparlamentet framhåller också den sociala dimensionen av en hållbar stadsplanering, och rekommenderar att livskvaliteten i stadskärnorna främjas genom ett helhetsperspektiv (särskilt i ett kulturellt, socialt och miljömässigt hänseende). |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet framhåller också den sociala dimensionen av en hållbar stadsplanering, och rekommenderar att livskvaliteten i stadskärnorna främjas genom ett helhetsperspektiv (särskilt i ett kulturellt, socialt och miljömässigt hänseende).

| 37. | Europaparlamentet kräver att man vid anläggning av ny tätbebyggelse och utbyggnad av tätbebyggelse skall sträva efter att ta hänsyn till topografin och områdets naturliga struktur så att områdets identitet och miljö kan bevaras. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet kräver att man vid anläggning av ny tätbebyggelse och utbyggnad av tätbebyggelse skall sträva efter att ta hänsyn till topografin och områdets naturliga struktur så att områdets identitet och miljö kan bevaras.

| 38. | Europaparlamentet föreslår att man vid stadsplanering skall överväga att utöka grönområdena och att man vid utbyggnad av städer och anläggning av ny tätbebyggelse lämnar stora naturområden obebyggda så att stadsinvånarna får nära till naturen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet föreslår att man vid stadsplanering skall överväga att utöka grönområdena och att man vid utbyggnad av städer och anläggning av ny tätbebyggelse lämnar stora naturområden obebyggda så att stadsinvånarna får nära till naturen.

| 39. | Europaparlamentet kräver att skyddsområden inrättas kring historiska områden eller naturområden, floder, sjöar och våtmarker, där bebyggelse tillåts endast i mycket liten omfattning, för att undvika bebyggelsetryck. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet kräver att skyddsområden inrättas kring historiska områden eller naturområden, floder, sjöar och våtmarker, där bebyggelse tillåts endast i mycket liten omfattning, för att undvika bebyggelsetryck.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja forskning om sambandet mellan olika modeller av stadsbebyggelse och det sociala beteendet samt vilka förhållanden som främjar social harmoni och hälsa. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja forskning om sambandet mellan olika modeller av stadsbebyggelse och det sociala beteendet samt vilka förhållanden som främjar social harmoni och hälsa.

| 41. | Europaparlamentet betonar att en del historiska stadsdelar - värdefulla inslag i vårt gemensamma kulturarv - har försummats i årtionden. Parlamentet rekommenderar att nationella, regionala eller lokala stödprogram inrättas för att främja en ordentlig upprustning av dessa områden, vilka bör omfatta arkitektur, torg och öppna platser samt floder, broar och andra offentliga byggnadsverk. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar att en del historiska stadsdelar - värdefulla inslag i vårt gemensamma kulturarv - har försummats i årtionden. Parlamentet rekommenderar att nationella, regionala eller lokala stödprogram inrättas för att främja en ordentlig upprustning av dessa områden, vilka bör omfatta arkitektur, torg och öppna platser samt floder, broar och andra offentliga byggnadsverk.

| 42. | Europaparlamentet anser att stadsklimatforskning bör ingå i stadsplaneringen för att ta itu med de problem klimatförändringen skapar i städerna, såsom avsaknaden av naturlig luftgenomströmning, vilket leder till perioder med mycket höga temperaturer och höga halter av luftföroreningar, samt för att undvika den vindtunneleffekt som orsakas av höga byggnader. Parlamentet betonar att förlusten av gröna ytor minskar den naturliga luftgenomströmningen. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att stadsklimatforskning bör ingå i stadsplaneringen för att ta itu med de problem klimatförändringen skapar i städerna, såsom avsaknaden av naturlig luftgenomströmning, vilket leder till perioder med mycket höga temperaturer och höga halter av luftföroreningar, samt för att undvika den vindtunneleffekt som orsakas av höga byggnader. Parlamentet betonar att förlusten av gröna ytor minskar den naturliga luftgenomströmningen.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja projekt med medfinansiering från EU relaterade till utveckling och modernisering av fjärrvärme och för att stödja ökad utbyggnad och användning av fjärrvärme. Parlamentet betonar i sammanhanget att det vid en energikris är lättare att byta till en annan energikälla med fjärrvärme. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja projekt med medfinansiering från EU relaterade till utveckling och modernisering av fjärrvärme och för att stödja ökad utbyggnad och användning av fjärrvärme. Parlamentet betonar i sammanhanget att det vid en energikris är lättare att byta till en annan energikälla med fjärrvärme.

| 44. | Europaparlamentet betonar att nya vattenförvaltningsmetoder bör utvecklas i städerna för att hålla kvar regnvattnet i städerna i längre perioder under varma och torra somrar, förebygga plötsliga översvämningar och undvika bostäder och annan anläggning på flodslätter. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet betonar att nya vattenförvaltningsmetoder bör utvecklas i städerna för att hålla kvar regnvattnet i städerna i längre perioder under varma och torra somrar, förebygga plötsliga översvämningar och undvika bostäder och annan anläggning på flodslätter.

| 45. | Europaparlamentet föreslår att gemenskapen inför riktlinjer för att främja och genomföra hållbar vattenresursförvaltning i städer, som en anpassning till konsekvenserna av klimatförändringen, vilket inbegriper krav på vatteneffektivitet i nya byggnader, vattenhushållning under regnperioder inför torra och varma perioder, bevarande av vattenförekomster som kylsystem under varma perioder och hållbar dränering i städer för att minska avrinnings- och översvämningsrisken, minska försegling av markytan och förbättra vattenhushållningen. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet föreslår att gemenskapen inför riktlinjer för att främja och genomföra hållbar vattenresursförvaltning i städer, som en anpassning till konsekvenserna av klimatförändringen, vilket inbegriper krav på vatteneffektivitet i nya byggnader, vattenhushållning under regnperioder inför torra och varma perioder, bevarande av vattenförekomster som kylsystem under varma perioder och hållbar dränering i städer för att minska avrinnings- och översvämningsrisken, minska försegling av markytan och förbättra vattenhushållningen.

| 46. | Europaparlamentet anser att man vid genomförandet av den temainriktade strategin bör uppmärksamma inte bara vattenkvantiteten utan också vattenkvaliteten och uppmanar därför kommissionen att främja spridningen av bästa praxis inom detta område och då söka efter kopplingar till nätverk som redan inrättats vid genomförandet av ramdirektivet om vatten. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet anser att man vid genomförandet av den temainriktade strategin bör uppmärksamma inte bara vattenkvantiteten utan också vattenkvaliteten och uppmanar därför kommissionen att främja spridningen av bästa praxis inom detta område och då söka efter kopplingar till nätverk som redan inrättats vid genomförandet av ramdirektivet om vatten.

| 47. | Europaparlamentet framhåller att det är mycket viktigt att rusta upp föråldrade vattenlednings- och avloppsnät i städerna. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet framhåller att det är mycket viktigt att rusta upp föråldrade vattenlednings- och avloppsnät i städerna.

Hållbart byggande i städerna

| 48. | Europaparlamentet beklagar att trots att ett hållbart byggande i städerna lyfts fram som ett av de fyra huvudområdena i meddelandet ”Formulering av en temainriktad strategi för stadsmiljön” saknas specifika åtgärder på detta område i förslaget till strategi. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet beklagar att trots att ett hållbart byggande i städerna lyfts fram som ett av de fyra huvudområdena i meddelandet ”Formulering av en temainriktad strategi för stadsmiljön” saknas specifika åtgärder på detta område i förslaget till strategi.

| 49. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att öka byggnadernas miljöprestanda med energieffektiv utformning (isolering, användande av förnybara energikällor, gröna tak, passiv/aktiv solenergi, lågenergihus osv.). Parlamentet stöder användandet av förnybara energikällor och eventuella lokala energikällor i stadsmiljön samt vatteneffektiv byggnadskonstruktion (tillvaratagande och återanvändning av regnvatten, rationell toalettspolning samt vatteneffektiva tvätt- och diskmaskiner). Vidare rekommenderar parlamentet riktmärkning och EU-omfattande utbyte av bästa metoder för att förbättra energieffektiviteten, införande av förnybar energi och framsteg inom hållbar stadsbebyggelse i allmänhet. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet betonar betydelsen av att öka byggnadernas miljöprestanda med energieffektiv utformning (isolering, användande av förnybara energikällor, gröna tak, passiv/aktiv solenergi, lågenergihus osv.). Parlamentet stöder användandet av förnybara energikällor och eventuella lokala energikällor i stadsmiljön samt vatteneffektiv byggnadskonstruktion (tillvaratagande och återanvändning av regnvatten, rationell toalettspolning samt vatteneffektiva tvätt- och diskmaskiner). Vidare rekommenderar parlamentet riktmärkning och EU-omfattande utbyte av bästa metoder för att förbättra energieffektiviteten, införande av förnybar energi och framsteg inom hållbar stadsbebyggelse i allmänhet.

Finansiering, forskning och utbyte av bästa metoder

| 50. | Europaparlamentet understryker behovet av att stödja införandet av sådana initiativ med lämplig EUfinansiering, särskilt från specifika program och fonder som CIVITAS-initiativet (9). Parlamentet delar kommissionens uppfattning om att det finns möjligheter att få ekonomiskt stöd för att hantera de miljöprioriteringar i stadsområden som krävs enligt den föreslagna LIFE+-förordningen, sammanhållningsfonden, strukturfonderna och ramprogrammet för forskning, och motsätter sig följaktligen eventuella nedskärningar i deras budgetar. Parlamentet påpekar dock att det är nödvändigt att identifiera källor till ytterligare särskilt stöd för att möta de nya utmaningar som strategin för stadsmiljön innebär. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet understryker behovet av att stödja införandet av sådana initiativ med lämplig EUfinansiering, särskilt från specifika program och fonder som CIVITAS-initiativet (9). Parlamentet delar kommissionens uppfattning om att det finns möjligheter att få ekonomiskt stöd för att hantera de miljöprioriteringar i stadsområden som krävs enligt den föreslagna LIFE+-förordningen, sammanhållningsfonden, strukturfonderna och ramprogrammet för forskning, och motsätter sig följaktligen eventuella nedskärningar i deras budgetar. Parlamentet påpekar dock att det är nödvändigt att identifiera källor till ytterligare särskilt stöd för att möta de nya utmaningar som strategin för stadsmiljön innebär.

| 51. | Europaparlamentet instämmer i kommissionens rekommendation att en integrerad strategi bör användas för att hantera stadsmiljön, och anser att en sådan strategi, om den tillämpas på lokal nivå med stöd av medlemsstaterna, skulle betraktas som ett av kriterierna för beviljande av medel från strukturfonderna och lån från Europeiska investeringsbanken. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet instämmer i kommissionens rekommendation att en integrerad strategi bör användas för att hantera stadsmiljön, och anser att en sådan strategi, om den tillämpas på lokal nivå med stöd av medlemsstaterna, skulle betraktas som ett av kriterierna för beviljande av medel från strukturfonderna och lån från Europeiska investeringsbanken.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska investeringsbanken att förbättra sina låneinstrument så att de effektivt stöder hållbar stadsplanering och att inom befintliga program prioritera stadsprojekt för genomförande av hållbara planer för stadsförvaltning framför allt på områdena energieffektivitet, förnybar energi och hållbar infrastruktur för stadstrafik. Vidare uppmanas Europeiska investeringsbanken att se till att de investeringar banken finansierar inte strider mot hållbara stadsförvaltningsmål. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska investeringsbanken att förbättra sina låneinstrument så att de effektivt stöder hållbar stadsplanering och att inom befintliga program prioritera stadsprojekt för genomförande av hållbara planer för stadsförvaltning framför allt på områdena energieffektivitet, förnybar energi och hållbar infrastruktur för stadstrafik. Vidare uppmanas Europeiska investeringsbanken att se till att de investeringar banken finansierar inte strider mot hållbara stadsförvaltningsmål.

| 53. | Europaparlamentet hänvisar eftertryckligen till betydelsen av forskning om stadspolitik, däribland frågor som har med el- och gasförsörjning, uppvärmning och luftkonditionering samt avfallshantering att göra, och uppmanar kommissionen att återinföra specifika bestämmelser om detta tema i det sjunde ramprogrammet för forskning. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet hänvisar eftertryckligen till betydelsen av forskning om stadspolitik, däribland frågor som har med el- och gasförsörjning, uppvärmning och luftkonditionering samt avfallshantering att göra, och uppmanar kommissionen att återinföra specifika bestämmelser om detta tema i det sjunde ramprogrammet för forskning.

| 54. | Europaparlamentet anser det mycket viktigt att stödja ett nätverk av nationella kontaktpunkter i stadsfrågor, såsom det europeiska nätverket för kunskap om städerna, och gläder sig över att stödet till Urbactprogrammet skall finnas kvar inom ramen för den föreslagna sammanhållningspolitiken för perioden 2007-2013. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet anser det mycket viktigt att stödja ett nätverk av nationella kontaktpunkter i stadsfrågor, såsom det europeiska nätverket för kunskap om städerna, och gläder sig över att stödet till Urbactprogrammet skall finnas kvar inom ramen för den föreslagna sammanhållningspolitiken för perioden 2007-2013.

| 55. | Europaparlamentet begär att man bör främja ett utbyte på EU-nivå mellan urbana myndigheter av bästa metoder för genomförandet av strategin och hållbara planer för stadsförvaltning, och föreslår vidare att man för att undvika misstag vid stadsutveckling i framtiden också främjar ett ärligt och öppet utbyte av negativa erfarenheter genom kampanjer som kan drivas av flera städer i samverkan och som riktar sig till både tjänstemän och förtroendevalda. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet begär att man bör främja ett utbyte på EU-nivå mellan urbana myndigheter av bästa metoder för genomförandet av strategin och hållbara planer för stadsförvaltning, och föreslår vidare att man för att undvika misstag vid stadsutveckling i framtiden också främjar ett ärligt och öppet utbyte av negativa erfarenheter genom kampanjer som kan drivas av flera städer i samverkan och som riktar sig till både tjänstemän och förtroendevalda.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att närmare specificera betydelsen av kopplingen mellan stad och omgivande områden för en hållbar stadsutveckling, vilket bidrar till den övergripande sammanhållningen i EU, och uppmanar i detta avseende kommissionen och medlemsstaterna att främja en sådan hållbar stadsutveckling. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att närmare specificera betydelsen av kopplingen mellan stad och omgivande områden för en hållbar stadsutveckling, vilket bidrar till den övergripande sammanhållningen i EU, och uppmanar i detta avseende kommissionen och medlemsstaterna att främja en sådan hållbar stadsutveckling.

| 57. | Europaparlamentet föreslår att medlemsstaterna tilldelas EU-medel för att i efterhand utrusta byggnader och bostadsområden. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet föreslår att medlemsstaterna tilldelas EU-medel för att i efterhand utrusta byggnader och bostadsområden.

Bättre lagstiftning

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att ingå ett interinstitutionellt avtal med parlamentet där de tre institutionerna uttrycker sin avsikt att genomföra all befintlig gemenskapslagstiftning som omnämns i denna resolution. Parlamentet är övertygat om att ett sådant avtal skulle bidra till att förbättra ansvarsskyldigheten och därmed till bättre lagstiftning. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att ingå ett interinstitutionellt avtal med parlamentet där de tre institutionerna uttrycker sin avsikt att genomföra all befintlig gemenskapslagstiftning som omnämns i denna resolution. Parlamentet är övertygat om att ett sådant avtal skulle bidra till att förbättra ansvarsskyldigheten och därmed till bättre lagstiftning.

*

- *

| 59. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, till Europeiska investeringsbanken och till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, till Europeiska investeringsbanken och till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2005)0387.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2006)0020.

(3)  EGT L 242, 10.9.2002, s.1.

(4)  EGT L 194, 25.7.1975, s. 39. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

(5)  EGT L 189, 18.7.2002, s.12.

(6)  EGT L 296, 21.11.1996, s. 55.

(7)  EGT L 197, 21.7.2001, s. 30.

(8)  Direktiv 2005/55/EG om utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar (EUT L 275, 20.10.2005, s. 1).

(9)  CIVITAS: CIty - VITAlity - Sustainability (dvs. ”stad - livskraft - hållbar utveckling”). CIVITAS I (2002-2006) och CIVITAS II (2005-2009) har sammanlagt en budget på mer än 300 miljoner euro.

P6_TA(2006)0368

Skapandet av en europeisk ram för kvalifikationer

Europaparlamentets resolution om skapandet av en europeisk ram för kvalifikationer (2006/2002(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens tjänsteenheters arbetsdokument ”Towards a European Qualifications Framework for Lifelong Learning” (SEK(2005)0957), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens tjänsteenheters arbetsdokument ”Towards a European Qualifications Framework for Lifelong Learning” (SEK(2005)0957),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om att inrätta ett integrerat handlingsprogram inom livslångt lärande (KOM(2004)0474), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om att inrätta ett integrerat handlingsprogram inom livslångt lärande (KOM(2004)0474),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (KOM(2005)0548), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (KOM(2005)0548),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Att modernisera utbildningen: ett avgörande bidrag till välstånd och social sammanhållning i Europa - Utkast till 2006 års gemensamma lägesrapport från rådet och kommissionen om genomförandet av Utbildning 2010-programmet” (KOM(2005)0549), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Att modernisera utbildningen: ett avgörande bidrag till välstånd och social sammanhållning i Europa - Utkast till 2006 års gemensamma lägesrapport från rådet och kommissionen om genomförandet av Utbildning 2010-programmet” (KOM(2005)0549),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 2241/2004/EG av den 15 december 2004 om en enhetlig gemenskapsram för tydlighet i kvalifikationer och meriter (Europass) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 2241/2004/EG av den 15 december 2004 om en enhetlig gemenskapsram för tydlighet i kvalifikationer och meriter (Europass) (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (2),

| — | med beaktande av de europeiska utbildningsministrarnas gemensamma förklaring, som antogs vid rådets möte i Bologna den 19 juni 1999 och innehöll målet att skapa ett europeiskt område för högre utbildning fram till 2010 i syfte att främja europeiska medborgares anställbarhet och rörlighet och den internationella konkurrenskraften hos det europeiska systemet för högre utbildning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de europeiska utbildningsministrarnas gemensamma förklaring, som antogs vid rådets möte i Bologna den 19 juni 1999 och innehöll målet att skapa ett europeiskt område för högre utbildning fram till 2010 i syfte att främja europeiska medborgares anställbarhet och rörlighet och den internationella konkurrenskraften hos det europeiska systemet för högre utbildning,

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Lissabon den 23-24 mars 2000, som slog fast det strategiska målet att EU skall bli världens mest dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, i synnerhet avsnittet ”Utbildning för att leva och arbeta i kunskapssamhället”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Lissabon den 23-24 mars 2000, som slog fast det strategiska målet att EU skall bli världens mest dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, i synnerhet avsnittet ”Utbildning för att leva och arbeta i kunskapssamhället”,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Att förverkliga det europeiska området för livslångt lärande” (KOM(2001)0678), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Att förverkliga det europeiska området för livslångt lärande” (KOM(2001)0678),

| — | med beaktande av rådets resolution av den 27 juni 2002 om livslångt lärande (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 27 juni 2002 om livslångt lärande (3),

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Barcelona den 15-16 mars 2002, i synnerhet det överenskomna målet att senast 2010 göra utbildningssystemen i Europa till en kvalitetsreferens i världsklass och uppmaningen att vidta ytterligare åtgärder för att inrätta instrument som säkerställer överskådlighet i fråga om examensbevis och kvalifikationer, bland annat genom att främja åtgärder liknande dem som ingår i Bolognaprocessen på yrkesutbildningens område, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Barcelona den 15-16 mars 2002, i synnerhet det överenskomna målet att senast 2010 göra utbildningssystemen i Europa till en kvalitetsreferens i världsklass och uppmaningen att vidta ytterligare åtgärder för att inrätta instrument som säkerställer överskådlighet i fråga om examensbevis och kvalifikationer, bland annat genom att främja åtgärder liknande dem som ingår i Bolognaprocessen på yrkesutbildningens område,

| — | med beaktande av förklaringen från EU:s ministrar för yrkesinriktad utbildning och kommissionen, församlade i Köpenhamn den 29-30 november 2002, om främjande av ett närmare europeiskt samarbete i fråga om yrkesutbildning - ”Köpenhamnsförklaringen” - som syftar till att öka det frivilliga samarbetet inom yrkesutbildning för att främja ömsesidigt förtroende, öppenhet och erkännande av meriter och kvalifikationer och därigenom skapa förutsättningar för ökad rörlighet och underlätta tillgången till livslångt lärande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från EU:s ministrar för yrkesinriktad utbildning och kommissionen, församlade i Köpenhamn den 29-30 november 2002, om främjande av ett närmare europeiskt samarbete i fråga om yrkesutbildning - ”Köpenhamnsförklaringen” - som syftar till att öka det frivilliga samarbetet inom yrkesutbildning för att främja ömsesidigt förtroende, öppenhet och erkännande av meriter och kvalifikationer och därigenom skapa förutsättningar för ökad rörlighet och underlätta tillgången till livslångt lärande,

| — | med beaktande av rådets resolution av den 19 december 2002 om främjande av ett närmare europeiskt samarbete i fråga om yrkesutbildning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 19 december 2002 om främjande av ett närmare europeiskt samarbete i fråga om yrkesutbildning (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Kommissionens handlingsplan för kompetens och rörlighet” (KOM(2002)0072), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Kommissionens handlingsplan för kompetens och rörlighet” (KOM(2002)0072),

| — | med beaktande av rådets och kommissionens gemensamma delrapport av den 26 februari 2004 om genomförandet av Lissabonstrategin, med titeln ”Utbildning 2010 - snabba reformer krävs om Lissabonstrategin skall lyckas”, där man efterlyste en europeisk ram som kan fungera som gemensam referens och därmed möjliggöra och främja öppenhet, överföring och erkännande av kvalifikationer och kunskap och på så sätt bidra till genomförandet av Lissabonstrategin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets och kommissionens gemensamma delrapport av den 26 februari 2004 om genomförandet av Lissabonstrategin, med titeln ”Utbildning 2010 - snabba reformer krävs om Lissabonstrategin skall lyckas”, där man efterlyste en europeisk ram som kan fungera som gemensam referens och därmed möjliggöra och främja öppenhet, överföring och erkännande av kvalifikationer och kunskap och på så sätt bidra till genomförandet av Lissabonstrategin,

| — | med beaktande av Maastrichtkommunikén av den 14 december 2004 om framtida prioriteringar för ett starkare europeiskt samarbete inom yrkesutbildning, där ministrarna med ansvar för yrkesutbildning i 32 europeiska länder kom överens med den europeiska arbetsmarknadens parter och kommissionen om att prioritera utvecklingen av en öppen och flexibel ram för europeiska kvalifikationer, vilken skulle grunda sig på öppenhet och ömsesidigt förtroende och erbjuda en gemensam referens för att underlätta erkännande och överföring av kvalifikationer inom allmän utbildning och yrkesutbildning (på gymnasial och eftergymnasial nivå), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Maastrichtkommunikén av den 14 december 2004 om framtida prioriteringar för ett starkare europeiskt samarbete inom yrkesutbildning, där ministrarna med ansvar för yrkesutbildning i 32 europeiska länder kom överens med den europeiska arbetsmarknadens parter och kommissionen om att prioritera utvecklingen av en öppen och flexibel ram för europeiska kvalifikationer, vilken skulle grunda sig på öppenhet och ömsesidigt förtroende och erbjuda en gemensam referens för att underlätta erkännande och överföring av kvalifikationer inom allmän utbildning och yrkesutbildning (på gymnasial och eftergymnasial nivå),

| — | med beaktande av slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet, Bryssel den 27-28 maj 2004, om gemensamma europeiska principer för identifiering och validering av icke-formellt och informellt lärande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet, Bryssel den 27-28 maj 2004, om gemensamma europeiska principer för identifiering och validering av icke-formellt och informellt lärande,

| — | med beaktande av kommissionens tjänsteenheters arbetsdokument ”Progress towards the Lisbon Strategy in education and training - 2005 report” (SEK(2005)0419), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens tjänsteenheters arbetsdokument ”Progress towards the Lisbon Strategy in education and training - 2005 report” (SEK(2005)0419),

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 22-23 mars 2005, i synnerhet påpekandet om vikten av att anta en europeisk ram för kvalifikationer 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 22-23 mars 2005, i synnerhet påpekandet om vikten av att anta en europeisk ram för kvalifikationer 2006,

| — | med beaktande av den konferens om en europeisk ram för kvalifikationer, från samråd till rekommendationer (”European Qualifications Framework: Consultation to Recommendation Conference”), som kommissionen och det ungerska utbildningsministeriet anordnade gemensamt i Budapest den 27-28 februari 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konferens om en europeisk ram för kvalifikationer, från samråd till rekommendationer (”European Qualifications Framework: Consultation to Recommendation Conference”), som kommissionen och det ungerska utbildningsministeriet anordnade gemensamt i Budapest den 27-28 februari 2006,

| — | med beaktande av den slutliga kommunikén om resultatet av debatten den 17 mars 2006 vid 9:e konferensen för Europas utbildningsministrar om att förbättra utbildningen i Europa, Wien den 16-17 mars 2006, där ministrarna på nytt underströk att en europeisk ram för kvalifikationer väsentligen kan bidra till öppenhet, överförbarhet och erkännande av kvalifikationer på EU-nivå samt framhöll dess roll som reformverktyg till stöd för livslångt lärande i ett utvidgat europeiskt område för utbildning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den slutliga kommunikén om resultatet av debatten den 17 mars 2006 vid 9:e konferensen för Europas utbildningsministrar om att förbättra utbildningen i Europa, Wien den 16-17 mars 2006, där ministrarna på nytt underströk att en europeisk ram för kvalifikationer väsentligen kan bidra till öppenhet, överförbarhet och erkännande av kvalifikationer på EU-nivå samt framhöll dess roll som reformverktyg till stöd för livslångt lärande i ett utvidgat europeiskt område för utbildning,

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 23-24 mars 2006, som bekräftade att utbildning och yrkesutbildning är avgörande för att utveckla EU:s potentiella konkurrenskraft och sociala och territoriella sammanhållning på lång sikt liksom att en europeisk ram för kvalifikationer behöver utvecklas för att främja ökad rörlighet och en effektiv arbetsmarknad, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 23-24 mars 2006, som bekräftade att utbildning och yrkesutbildning är avgörande för att utveckla EU:s potentiella konkurrenskraft och sociala och territoriella sammanhållning på lång sikt liksom att en europeisk ram för kvalifikationer behöver utvecklas för att främja ökad rörlighet och en effektiv arbetsmarknad,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation om gränsöverskridande rörlighet inom gemenskapen i utbildningssyfte: Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation om gränsöverskridande rörlighet inom gemenskapen i utbildningssyfte: Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet (5),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för kultur och utbildning och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0248/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för kultur och utbildning och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0248/2006), och av följande skäl:

| A. | En EU-övergripande enhetlig undervisningsmiljö och en inre arbetsmarknad för hela EU är viktiga förutsättningar för att man skall kunna uppnå Lissabonstrategins mål. |
| --- | --- |

A.

En EU-övergripande enhetlig undervisningsmiljö och en inre arbetsmarknad för hela EU är viktiga förutsättningar för att man skall kunna uppnå Lissabonstrategins mål.

| B. | Det är nödvändigt att inrätta ett europeiskt system för erkännande av kvalifikationer och kompetens och samtidigt respektera den stora mångfalden och den särskilda styrka som finns inom EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

B.

Det är nödvändigt att inrätta ett europeiskt system för erkännande av kvalifikationer och kompetens och samtidigt respektera den stora mångfalden och den särskilda styrka som finns inom EU:s medlemsstater.

| C. | Inrättandet av en europeisk ram för kvalifikationer som bland annat bygger på Bologna- och Köpenhamnsprocessernas befintliga kvalifikationsstrukturer bör välkomnas som ett lämpligt medel för att främja öppenhet, överförbarhet, erkännande och utnyttjande av kvalifikationer och meriter som förvärvats i olika medlemsstater och på olika nivåer samt för att underlätta alla medborgares tillgång till livslångt lärande. |
| --- | --- |

C.

Inrättandet av en europeisk ram för kvalifikationer som bland annat bygger på Bologna- och Köpenhamnsprocessernas befintliga kvalifikationsstrukturer bör välkomnas som ett lämpligt medel för att främja öppenhet, överförbarhet, erkännande och utnyttjande av kvalifikationer och meriter som förvärvats i olika medlemsstater och på olika nivåer samt för att underlätta alla medborgares tillgång till livslångt lärande.

| D. | En gemensam referensram (grundad på kompetens, nivåer och studieresultat) som den europeiska ramen för kvalifikationer kan underlätta antagandet av instrument för att fastställa kompetensbehov. |
| --- | --- |

D.

En gemensam referensram (grundad på kompetens, nivåer och studieresultat) som den europeiska ramen för kvalifikationer kan underlätta antagandet av instrument för att fastställa kompetensbehov.

| E. | Med kvalifikation avses alla behörighetsbevis, utbildningsbevis och intyg samt all yrkeserfarenhet som erkänns i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

E.

Med kvalifikation avses alla behörighetsbevis, utbildningsbevis och intyg samt all yrkeserfarenhet som erkänns i Europeiska unionen.

| F. | Mot bakgrund av de nya utmaningar som skapas av kunskapssamhället och den demografiska utvecklingen skulle inrättandet av en europeisk ram för kvalifikationer bli avgörande både för att främja anställbarhet och geografisk rörlighet bland EU:s arbetstagare och för att främja konkurrenskraften och den sociala sammanhållningen i enlighet med Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

F.

Mot bakgrund av de nya utmaningar som skapas av kunskapssamhället och den demografiska utvecklingen skulle inrättandet av en europeisk ram för kvalifikationer bli avgörande både för att främja anställbarhet och geografisk rörlighet bland EU:s arbetstagare och för att främja konkurrenskraften och den sociala sammanhållningen i enlighet med Lissabonstrategin.

| G. | Den yrkesmässiga rörligheten inom gemenskapen (rörlighet för arbetstagare och för företag) är under utveckling och kräver att certifieringar som förvärvats i en medlemsstat kan erkännas och användas i en annan medlemsstat på motsvarande nivå. |
| --- | --- |

G.

Den yrkesmässiga rörligheten inom gemenskapen (rörlighet för arbetstagare och för företag) är under utveckling och kräver att certifieringar som förvärvats i en medlemsstat kan erkännas och användas i en annan medlemsstat på motsvarande nivå.

| H. | En kontinuerlig uppdatering och utvidgning av kunskaper, färdigheter och personlig och yrkesmässig kompetens, liksom av den europeiska ramen för kvalifikationer, bör bidra till att modernisera utbildningssystemet och därmed förbättra anställbarheten, öka rörligheten inom Europa och förbättra anställningstryggheten. Den europeiska ramen för kvalifikationer bör bidra till större öppenhet och insyn när det gäller att erkänna och jämställa kvalifikationer som förvärvats eller skall förvärvas och därmed skapa impulser till att förbättra systemen för allmän och yrkesinriktad utbildning som även kan bidra till inlärarnas anställbarhet. |
| --- | --- |

H.

En kontinuerlig uppdatering och utvidgning av kunskaper, färdigheter och personlig och yrkesmässig kompetens, liksom av den europeiska ramen för kvalifikationer, bör bidra till att modernisera utbildningssystemet och därmed förbättra anställbarheten, öka rörligheten inom Europa och förbättra anställningstryggheten. Den europeiska ramen för kvalifikationer bör bidra till större öppenhet och insyn när det gäller att erkänna och jämställa kvalifikationer som förvärvats eller skall förvärvas och därmed skapa impulser till att förbättra systemen för allmän och yrkesinriktad utbildning som även kan bidra till inlärarnas anställbarhet.

| I. | Frånvaron av lämpliga mekanismer och nätverk samt av samordning mellan utbildningsleverantörer och nationella myndigheter, otillräckliga institutionella bestämmelser och begränsade anslag i flera medlemsstater är hinder för ett effektivt livslångt lärande, en sammankoppling av universitetsutbildning och sysselsättning, en snabbare spridning av nya vetenskapliga och tekniska kunskaper till arbetstagarna och ett effektivt utnyttjande av förvärvad kunskap och kompetens. |
| --- | --- |

I.

Frånvaron av lämpliga mekanismer och nätverk samt av samordning mellan utbildningsleverantörer och nationella myndigheter, otillräckliga institutionella bestämmelser och begränsade anslag i flera medlemsstater är hinder för ett effektivt livslångt lärande, en sammankoppling av universitetsutbildning och sysselsättning, en snabbare spridning av nya vetenskapliga och tekniska kunskaper till arbetstagarna och ett effektivt utnyttjande av förvärvad kunskap och kompetens.

| J. | Överskådligheten när det gäller kvalifikationer är bristfällig och erkännandegraden för ”utländska” kvalifikationer är låg. |
| --- | --- |

J.

Överskådligheten när det gäller kvalifikationer är bristfällig och erkännandegraden för ”utländska” kvalifikationer är låg.

| K. | De 32 länder som deltar i den europeiska ramen för kvalifikationer har antagit det gemensamma målet att göra det tydligare för studerande och lärare vilka huvudsakliga utbildningsvägar som leder fram till vissa kvalifikationer. Det måste tydligare framgå hur referensnivåerna förhåller sig till varandra, i vilken utsträckning överföringar kan göras och vad som ligger till grund för beslut om erkännande av kvalifikationer. |
| --- | --- |

K.

De 32 länder som deltar i den europeiska ramen för kvalifikationer har antagit det gemensamma målet att göra det tydligare för studerande och lärare vilka huvudsakliga utbildningsvägar som leder fram till vissa kvalifikationer. Det måste tydligare framgå hur referensnivåerna förhåller sig till varandra, i vilken utsträckning överföringar kan göras och vad som ligger till grund för beslut om erkännande av kvalifikationer.

| L. | Den europeiska ramen för kvalifikationer bör inledningsvis genomföras på frivillig basis utan lagstiftade skyldigheter, men kommer ändå att bli en drivkraft till förändring genom stöd till reformer på berörda nivåer, samtidigt som den måste främja öppenhet och insyn samt överensstämmelse hos de certifieringar som utfärdas på nationell nivå och sektornivå. |
| --- | --- |

L.

Den europeiska ramen för kvalifikationer bör inledningsvis genomföras på frivillig basis utan lagstiftade skyldigheter, men kommer ändå att bli en drivkraft till förändring genom stöd till reformer på berörda nivåer, samtidigt som den måste främja öppenhet och insyn samt överensstämmelse hos de certifieringar som utfärdas på nationell nivå och sektornivå.

| M. | Den europeiska ramen för kvalifikationer kommer inte att ersätta de nationella ramarna för kvalifikationer, utan istället komplettera dessa. Den europeiska ramen för kvalifikationer bör utgöra en utvidgad ram som underlättar samarbetet mellan medlemsstater, arbetsmarknadens parter och andra aktörer på internationell nivå. |
| --- | --- |

M.

Den europeiska ramen för kvalifikationer kommer inte att ersätta de nationella ramarna för kvalifikationer, utan istället komplettera dessa. Den europeiska ramen för kvalifikationer bör utgöra en utvidgad ram som underlättar samarbetet mellan medlemsstater, arbetsmarknadens parter och andra aktörer på internationell nivå.

| N. | Om den europeiska ramen för kvalifikationer skall kunna bli framgångsrik måste nationella kvalifikationer kopplas till den europeiska ramens referensnivåer i ett samarbete som grundar sig på förtroende och öppenhet, samtidigt som det görs en adekvat utvärdering av respektive medlemsstats särdrag och behov. Den europeiska ramen för kvalifikationer måste också utformas som ett instrument som är avsett för användarna och aktörerna, så att användarna kan få en bild av befintliga kvalifikationer och av kvalifikationer som skall förvärvas, samtidigt som egenansvar och självständighet i lärandet måste bibehållas. |
| --- | --- |

N.

Om den europeiska ramen för kvalifikationer skall kunna bli framgångsrik måste nationella kvalifikationer kopplas till den europeiska ramens referensnivåer i ett samarbete som grundar sig på förtroende och öppenhet, samtidigt som det görs en adekvat utvärdering av respektive medlemsstats särdrag och behov. Den europeiska ramen för kvalifikationer måste också utformas som ett instrument som är avsett för användarna och aktörerna, så att användarna kan få en bild av befintliga kvalifikationer och av kvalifikationer som skall förvärvas, samtidigt som egenansvar och självständighet i lärandet måste bibehållas.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ till en modernisering och en kontinuerlig förbättring och förstärkning av de europeiska utbildningssystemen samt initiativet till att inleda samråd för att skapa en gemensam referensram för de europeiska certifieringssystemen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ till en modernisering och en kontinuerlig förbättring och förstärkning av de europeiska utbildningssystemen samt initiativet till att inleda samråd för att skapa en gemensam referensram för de europeiska certifieringssystemen.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att den europeiska ramen för kvalifikationer bygger på utbildningsresultat, speglar komplexiteten i det livslånga lärandet och stimulerar nationella och sektoriella reformprocesser. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att den europeiska ramen för kvalifikationer bygger på utbildningsresultat, speglar komplexiteten i det livslånga lärandet och stimulerar nationella och sektoriella reformprocesser.

| 3. | Europaparlamentet anser att den europeiska ramen för kvalifikationer är ett användbart instrument som ökar och stärker tilltron mellan de olika systemen och välkomnar förbehållslöst dess mål, som är att öka öppenheten i fråga om kvalifikationer, arbetstagarnas rörlighet och det livslånga lärandet i EU. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att den europeiska ramen för kvalifikationer är ett användbart instrument som ökar och stärker tilltron mellan de olika systemen och välkomnar förbehållslöst dess mål, som är att öka öppenheten i fråga om kvalifikationer, arbetstagarnas rörlighet och det livslånga lärandet i EU.

| 4. | Europaparlamentet samtycker till det sätt på vilket systemet är uppbyggt, vilket omfattar gemensamma nivåer, instrument och principer och är flexibelt och samtidigt nära förknippat med principen om livslångt lärande. Parlamentet uppmanar dock kommissionen att närmare precisera förhållandet mellan olika kvalifikationsnivåer, direktiv 2005/36/EG och de bestämmelser om validering av icke formell och informell utbildning som redan finns eller som för närvarande tillämpas nationellt och regionalt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet samtycker till det sätt på vilket systemet är uppbyggt, vilket omfattar gemensamma nivåer, instrument och principer och är flexibelt och samtidigt nära förknippat med principen om livslångt lärande. Parlamentet uppmanar dock kommissionen att närmare precisera förhållandet mellan olika kvalifikationsnivåer, direktiv 2005/36/EG och de bestämmelser om validering av icke formell och informell utbildning som redan finns eller som för närvarande tillämpas nationellt och regionalt.

| 5. | Europaparlamentet framhåller att en av de viktigaste uppgifterna för den europeiska ramen för kvalifikationer måste bli att underlätta och främja överförandet av kvalifikationer mellan olika utbildningssystem för att möjliggöra yrkesmässig rörlighet mellan olika länder och på så sätt förbättra balansen mellan utbud och efterfrågan på den europeiska arbetsmarknaden. Parlamentet framhåller också att den europeiska ramen för kvalifikationer är en lämplig utvidgad ram som kan erbjuda ett adekvat översättnings- och kommunikationsinstrument för inrättandet av en gemensam ram för kvalifikationer inom EU. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet framhåller att en av de viktigaste uppgifterna för den europeiska ramen för kvalifikationer måste bli att underlätta och främja överförandet av kvalifikationer mellan olika utbildningssystem för att möjliggöra yrkesmässig rörlighet mellan olika länder och på så sätt förbättra balansen mellan utbud och efterfrågan på den europeiska arbetsmarknaden. Parlamentet framhåller också att den europeiska ramen för kvalifikationer är en lämplig utvidgad ram som kan erbjuda ett adekvat översättnings- och kommunikationsinstrument för inrättandet av en gemensam ram för kvalifikationer inom EU.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar mot bakgrund av detta att kommissionens förslag är ett riktigt och nödvändigt initiativ, även om det inte helt uppfyller kraven på att ramen för kvalifikationer skall vara överskådlig. Parlamentet anser att de åtta referensnivåer som föreslagits för den europeiska ramen för kvalifikationer bör bearbetas och förbättras. Deras parametrar bör formuleras på ett tydligare och mer lättbegripligt sätt och stor vikt bör fästas vid att entydigt hålla isär de olika referensnivåerna, så att ingen tveksamhet uppstår om vilken nivå en viss kvalifikation skall tillhöra. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar mot bakgrund av detta att kommissionens förslag är ett riktigt och nödvändigt initiativ, även om det inte helt uppfyller kraven på att ramen för kvalifikationer skall vara överskådlig. Parlamentet anser att de åtta referensnivåer som föreslagits för den europeiska ramen för kvalifikationer bör bearbetas och förbättras. Deras parametrar bör formuleras på ett tydligare och mer lättbegripligt sätt och stor vikt bör fästas vid att entydigt hålla isär de olika referensnivåerna, så att ingen tveksamhet uppstår om vilken nivå en viss kvalifikation skall tillhöra.

| 7. | Europaparlamentet understryker att den kompetens som beskrivs inom ramen för parametrarna för de åtta nivåerna inte enbart skall omfatta kunskaper om sociala och etiska frågor, utan även om kulturella frågor. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att den kompetens som beskrivs inom ramen för parametrarna för de åtta nivåerna inte enbart skall omfatta kunskaper om sociala och etiska frågor, utan även om kulturella frågor.

| 8. | Europaparlamentet anser att organiseringen och valideringen av det livslånga lärandet faller under medlemsstaternas behörighet och att den europeiska ramen för kvalifikationer knappast kan komma till användning i denna fråga. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att organiseringen och valideringen av det livslånga lärandet faller under medlemsstaternas behörighet och att den europeiska ramen för kvalifikationer knappast kan komma till användning i denna fråga.

| 9. | Europaparlamentet rekommenderar att de tre horisontella områdena (”kunskaper”, ”färdigheter” och ”personlig och yrkesmässig kompetens”) också ses över och görs överskådligare och mer begripliga. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet rekommenderar att de tre horisontella områdena (”kunskaper”, ”färdigheter” och ”personlig och yrkesmässig kompetens”) också ses över och görs överskådligare och mer begripliga.

| 10. | Europaparlamentet framhåller vidare att de olika typerna av studieresultat sammantaget utgör en del av en utbildningsmässig helhet som inte kan kvantifieras enbart utifrån vilken nivå som uppnåtts inom varje enskilt område. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet framhåller vidare att de olika typerna av studieresultat sammantaget utgör en del av en utbildningsmässig helhet som inte kan kvantifieras enbart utifrån vilken nivå som uppnåtts inom varje enskilt område.

| 11. | Europaparlamentet anser att det tredje horisontella området, ”personlig och yrkesmässig kompetens”, kan vara ett intressant sätt att direkt ta in de senaste resultaten från den moderna inlärningsforskningen i den europeiska ramen för kvalifikationer. Parlamentet välkomnar emellertid en omarbetning som förtydligar på vilket sätt man metodiskt kan kartlägga ”mjuka färdigheter” och ”personlig kompetens”. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att det tredje horisontella området, ”personlig och yrkesmässig kompetens”, kan vara ett intressant sätt att direkt ta in de senaste resultaten från den moderna inlärningsforskningen i den europeiska ramen för kvalifikationer. Parlamentet välkomnar emellertid en omarbetning som förtydligar på vilket sätt man metodiskt kan kartlägga ”mjuka färdigheter” och ”personlig kompetens”.

| 12. | Europaparlamentet erinrar om att den huvudsakliga funktionen hos den europeiska ramen för kvalifikationer bör vara att klassificera olika certifieringar som bygger på resultaten från yrkesinriktad utbildning och anser därför att enkla och användbara parametrar bör användas och antalet nivåer minskas. Tidigare jämförande erfarenheter visar nämligen att ju mer uppdelade nivåerna är och ju fler kriterier det finns, desto svårare är det att samordna dem. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet erinrar om att den huvudsakliga funktionen hos den europeiska ramen för kvalifikationer bör vara att klassificera olika certifieringar som bygger på resultaten från yrkesinriktad utbildning och anser därför att enkla och användbara parametrar bör användas och antalet nivåer minskas. Tidigare jämförande erfarenheter visar nämligen att ju mer uppdelade nivåerna är och ju fler kriterier det finns, desto svårare är det att samordna dem.

| 13. | Europaparlamentet anser att den europeiska ramen för kvalifikationer även innehåller en koppling till arbetsmarknaden som övergripande ram för alla utbildningsformer. Parlamentet välkomnar att man i enlighet med Lissabonstrategin ägnar ökad uppmärksamhet åt livslångt lärande på arbetsplatsen och därmed även åt att erkänna kvalifikationer som förvärvats på arbetsplatsen. Parlamentet understryker att var och en av de åtta nivåerna bör betona färdigheter som kan förvärvas genom olika utbildningsvägar och att större hänsyn skall tas till yrkesmässig förmåga och yrkeserfarenhet liksom till möjligheterna att utnyttja dessa i yrkeslivet. Parlamentet rekommenderar därför att parametrarna görs om så att man inte bara beaktar och vidmakthåller Bolognaföreskrifterna om akademisk utbildning utan även kompletterar dem genom att ta större hänsyn till system för yrkesutbildning och yrkesfortbildning. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att den europeiska ramen för kvalifikationer även innehåller en koppling till arbetsmarknaden som övergripande ram för alla utbildningsformer. Parlamentet välkomnar att man i enlighet med Lissabonstrategin ägnar ökad uppmärksamhet åt livslångt lärande på arbetsplatsen och därmed även åt att erkänna kvalifikationer som förvärvats på arbetsplatsen. Parlamentet understryker att var och en av de åtta nivåerna bör betona färdigheter som kan förvärvas genom olika utbildningsvägar och att större hänsyn skall tas till yrkesmässig förmåga och yrkeserfarenhet liksom till möjligheterna att utnyttja dessa i yrkeslivet. Parlamentet rekommenderar därför att parametrarna görs om så att man inte bara beaktar och vidmakthåller Bolognaföreskrifterna om akademisk utbildning utan även kompletterar dem genom att ta större hänsyn till system för yrkesutbildning och yrkesfortbildning.

| 14. | Europaparlamentet fordrar att ramen för kvalifikationer görs om, så att man istället för att som hittills automatiskt koppla referensnivåerna 6, 7 och 8 till de tre akademiska examina som ingår i Bolognaramen för kvalifikationer (kandidat-, magister- och doktorsexamen) klassificerar de kunskaper, färdigheter och personliga och yrkesmässiga kompetenser en person förvärvat utan hänsyn till var inlärningen skett. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet fordrar att ramen för kvalifikationer görs om, så att man istället för att som hittills automatiskt koppla referensnivåerna 6, 7 och 8 till de tre akademiska examina som ingår i Bolognaramen för kvalifikationer (kandidat-, magister- och doktorsexamen) klassificerar de kunskaper, färdigheter och personliga och yrkesmässiga kompetenser en person förvärvat utan hänsyn till var inlärningen skett.

| 15. | Europaparlamentet rekommenderar en förbättring av tabell 2, som är tänkt att fungera som hjälp vid tolkningen av referensnivåerna. Tabellen bör vara tydligt underordnad den resultatinriktade ansatsen, eftersom den är inriktad på formell utbildning. Parlamentet välkomnar därför rekommendationen att tabell 2 skall användas försiktigt. Eftersom den europeiska ramen för kvalifikationer skall fungera som en övergripande, allmän ram måste detaljfrågor som utformningen av tabell 2 överlåtas på aktörer på lokal och nationell nivå. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet rekommenderar en förbättring av tabell 2, som är tänkt att fungera som hjälp vid tolkningen av referensnivåerna. Tabellen bör vara tydligt underordnad den resultatinriktade ansatsen, eftersom den är inriktad på formell utbildning. Parlamentet välkomnar därför rekommendationen att tabell 2 skall användas försiktigt. Eftersom den europeiska ramen för kvalifikationer skall fungera som en övergripande, allmän ram måste detaljfrågor som utformningen av tabell 2 överlåtas på aktörer på lokal och nationell nivå.

| 16. | Europaparlamentet efterlyser ett starkare stöd till och främjande av de gemensamma europeiska principerna för tillhandahållande och validering av icke-formellt och informellt lärande samt för livslångt lärande, i synnerhet i fråga om att utöka de tekniska och vetenskapliga kunskaperna och färdigheterna, samtidigt som hänsyn bör tas till särdragen inom olika yrkesgrenar, regioner och länder. Metoder och system för bedömning av icke-formellt och informellt lärande måste särskilt beaktas, eftersom kompetensutvecklingen inom ramen för livslångt lärande sker i en mängd olika situationer i det vardagliga arbetet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet efterlyser ett starkare stöd till och främjande av de gemensamma europeiska principerna för tillhandahållande och validering av icke-formellt och informellt lärande samt för livslångt lärande, i synnerhet i fråga om att utöka de tekniska och vetenskapliga kunskaperna och färdigheterna, samtidigt som hänsyn bör tas till särdragen inom olika yrkesgrenar, regioner och länder. Metoder och system för bedömning av icke-formellt och informellt lärande måste särskilt beaktas, eftersom kompetensutvecklingen inom ramen för livslångt lärande sker i en mängd olika situationer i det vardagliga arbetet.

| 17. | Europaparlamentet framhåller att utvecklingen av en europeisk ram för kvalifikationer kommer att ge gemensamma referenspunkter som underlättar för studerade och arbetstagare att organisera sin karriärutveckling inom ramen för livslångt lärande. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet framhåller att utvecklingen av en europeisk ram för kvalifikationer kommer att ge gemensamma referenspunkter som underlättar för studerade och arbetstagare att organisera sin karriärutveckling inom ramen för livslångt lärande.

| 18. | Europaparlamentet rekommenderar att varje land bör ha egna nationella eller regionala ramar för kvalifikationer, som på lämpligt sätt skall organiseras i samarbete med behöriga organisationer och organ för att se till att de är kompatibla med den europeiska ramen för kvalifikationer. I länder som ännu inte har någon nationell ram för kvalifikationer och där informella och icke-formella kvalifikationer försummas är det en fördel om den europeiska ramen för kvalifikationer införs. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet rekommenderar att varje land bör ha egna nationella eller regionala ramar för kvalifikationer, som på lämpligt sätt skall organiseras i samarbete med behöriga organisationer och organ för att se till att de är kompatibla med den europeiska ramen för kvalifikationer. I länder som ännu inte har någon nationell ram för kvalifikationer och där informella och icke-formella kvalifikationer försummas är det en fördel om den europeiska ramen för kvalifikationer införs.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda en process för att harmonisera begreppsanvändningen och språkbruket. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda en process för att harmonisera begreppsanvändningen och språkbruket.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att precisera de befintliga sambanden mellan den ram för kvalifikationer som fastställdes i Bolognaprocessen och den europeiska ramen för kvalifikationer, och att ange om de indikatorer som föreslagits för den europeiska ramen för kvalifikationer kommer att vara den enda referenspunkten för ett gemensamt europeiskt område för livslångt lärande. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att precisera de befintliga sambanden mellan den ram för kvalifikationer som fastställdes i Bolognaprocessen och den europeiska ramen för kvalifikationer, och att ange om de indikatorer som föreslagits för den europeiska ramen för kvalifikationer kommer att vara den enda referenspunkten för ett gemensamt europeiskt område för livslångt lärande.

| 21. | Europaparlamentet avvisar utarbetandet av riktlinjer för utbildningsinriktning, utbildningens längd och utbildningsort. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet avvisar utarbetandet av riktlinjer för utbildningsinriktning, utbildningens längd och utbildningsort.

| 22. | Europaparlamentet anser att stödinstrumenten för den europeiska ramen för kvalifikationer måste främjas i högre grad, så att medborgarna får tillgång till den. Den europeiska ramen för kvalifikationer bör utgöra en logiskt organiserad ansats med slutsatserna från Köpenhamn och Bologna i fokus. Särskild vikt bör läggas vid det arbete för inlärning, kvalifikationer och färdigheter som utförts av internationella organisationer och europeiska center som Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) och Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop). Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta bygga ut ECVET-systemet (European Credit of Vocational Education and Training), att vidareutveckla och främja Europass och bygga ut databasen Ploteus samt att främja nya innovativa grepp i samband med erkännande av informellt och icke-formellt lärande. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att stödinstrumenten för den europeiska ramen för kvalifikationer måste främjas i högre grad, så att medborgarna får tillgång till den. Den europeiska ramen för kvalifikationer bör utgöra en logiskt organiserad ansats med slutsatserna från Köpenhamn och Bologna i fokus. Särskild vikt bör läggas vid det arbete för inlärning, kvalifikationer och färdigheter som utförts av internationella organisationer och europeiska center som Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) och Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop). Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta bygga ut ECVET-systemet (European Credit of Vocational Education and Training), att vidareutveckla och främja Europass och bygga ut databasen Ploteus samt att främja nya innovativa grepp i samband med erkännande av informellt och icke-formellt lärande.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förstärka de nationella Europass- centrumens roll och struktur, underlätta för dem att utföra sina grundläggande uppgifter och genomföra EU:s fastställda mål, öka spridningen av instrument som förvaltas direkt av de nationella Europasscentrumen (Europass-meritförteckningen och Europass-mobilitet) och främja det successiva antagandet av Europass-systemet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förstärka de nationella Europass- centrumens roll och struktur, underlätta för dem att utföra sina grundläggande uppgifter och genomföra EU:s fastställda mål, öka spridningen av instrument som förvaltas direkt av de nationella Europasscentrumen (Europass-meritförteckningen och Europass-mobilitet) och främja det successiva antagandet av Europass-systemet.

| 24. | Europaparlamentet understryker att stöd och åtaganden från nationella och sektoriella aktörer är en förutsättning för att den europeiska ramen för kvalifikationer skall kunna genomföras på frivillig basis. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker att stöd och åtaganden från nationella och sektoriella aktörer är en förutsättning för att den europeiska ramen för kvalifikationer skall kunna genomföras på frivillig basis.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att konsekvens och ömsesidigt förtroende är förutsättningar för att den europeiska ramen för kvalifikationer skall kunna användas som ett överföringsverktyg mellan olika kvalifikationssystem. Parlamentet rekommenderar att man utarbetar principer för öppna och tillförlitliga kvalitetssäkringsmekanismer i syfte att möjliggöra en jämförelse och därmed ett ömsesidigt erkännande av EU-medborgarnas kvalifikationer. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstaterar att konsekvens och ömsesidigt förtroende är förutsättningar för att den europeiska ramen för kvalifikationer skall kunna användas som ett överföringsverktyg mellan olika kvalifikationssystem. Parlamentet rekommenderar att man utarbetar principer för öppna och tillförlitliga kvalitetssäkringsmekanismer i syfte att möjliggöra en jämförelse och därmed ett ömsesidigt erkännande av EU-medborgarnas kvalifikationer.

| 26. | Europaparlamentet understryker att den europeiska ramen för kvalifikationer kan bli ett viktigt bidrag till rörligheten på den europeiska arbetsmarknaden om en medlemsstats beslut att koppla vissa nationella kvalifikationer till en viss referensnivå i den europeiska ramen för kvalifikationer accepteras av övriga medlemsstater. Kommissionens förslag att medlemsstaterna i kvalitetssäkringssyfte skall åläggas att följa en rad gemensamma principer är ett viktigt led i ett lyckat samarbete mellan aktörerna på olika nivåer. Detta förutsätter emellertid att det inte sker någon överlappning med befintliga kvalitetssäkringssystem, såsom standarderna och riktlinjerna för kvalitetssäkring. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker att den europeiska ramen för kvalifikationer kan bli ett viktigt bidrag till rörligheten på den europeiska arbetsmarknaden om en medlemsstats beslut att koppla vissa nationella kvalifikationer till en viss referensnivå i den europeiska ramen för kvalifikationer accepteras av övriga medlemsstater. Kommissionens förslag att medlemsstaterna i kvalitetssäkringssyfte skall åläggas att följa en rad gemensamma principer är ett viktigt led i ett lyckat samarbete mellan aktörerna på olika nivåer. Detta förutsätter emellertid att det inte sker någon överlappning med befintliga kvalitetssäkringssystem, såsom standarderna och riktlinjerna för kvalitetssäkring.

| 27. | Europaparlamentet anser att det starkare samarbetet mellan medlemsstaterna om den europeiska ramen för kvalifikationer bör resultera i ömsesidigt förtroende, som också är en förutsättning för att denna skall fungera effektivt. En lämplig försöksperiod, en konsekvensbedömning och fortlöpande utvärdering är nödvändiga förutsättningar för att den europeiska ramen för kvalifikationer skall kunna förbättras och anpassas löpande. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta och föreslå lämpliga metoder och strategier för detta. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att det starkare samarbetet mellan medlemsstaterna om den europeiska ramen för kvalifikationer bör resultera i ömsesidigt förtroende, som också är en förutsättning för att denna skall fungera effektivt. En lämplig försöksperiod, en konsekvensbedömning och fortlöpande utvärdering är nödvändiga förutsättningar för att den europeiska ramen för kvalifikationer skall kunna förbättras och anpassas löpande. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta och föreslå lämpliga metoder och strategier för detta.

| 28. | Europaparlamentet yrkar på att den europeiska ramen för kvalifikationer skall vidareutvecklas i enlighet med det önskemål om förtydligande som aktörerna uttryckte i samrådsprocessen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet yrkar på att den europeiska ramen för kvalifikationer skall vidareutvecklas i enlighet med det önskemål om förtydligande som aktörerna uttryckte i samrådsprocessen.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över sitt förslag med beaktande av parlamentets kommentarer. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över sitt förslag med beaktande av parlamentets kommentarer.

| 30. | Europaparlamentet pekar på vikten av en bred och välstrukturerad kommunikations- och spridningsstrategi för att öka medvetenheten om och intresset för fördelarna med den europeiska ramen för kvalifikationer. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet pekar på vikten av en bred och välstrukturerad kommunikations- och spridningsstrategi för att öka medvetenheten om och intresset för fördelarna med den europeiska ramen för kvalifikationer.

| 31. | Europaparlamentet anser att den europeiska ramen för kvalifikationer bara kan bli framgångsrik om den skapar konkreta fördelar för slutanvändarna, alltså för såväl medborgare, arbetstagare och arbetsgivare som för utbildningsinstitut. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att den europeiska ramen för kvalifikationer bara kan bli framgångsrik om den skapar konkreta fördelar för slutanvändarna, alltså för såväl medborgare, arbetstagare och arbetsgivare som för utbildningsinstitut.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att informera parlamentet om resultaten från de nationella samråden och att fortsätta överläggningarna innan den utarbetar sitt slutliga förslag. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att informera parlamentet om resultaten från de nationella samråden och att fortsätta överläggningarna innan den utarbetar sitt slutliga förslag.

| 33. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 390, 31.12.2004, s. 6.

(2)  EUT L 255, 30.9.2005, s. 22.

(3)  EGT C 163, 9.7.2002, s.1.

(4)  EUT C 13, 18.1.2003, s. 2.

(5)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0369

Förbud mot sälprodukter i Europeiska unionen

Europaparlamentets förklaring om förbud mot sälprodukter i Europeiska unionen

Europaparlamentet avger denna förklaring

| — | med beaktande av artikel 116 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 116 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Över en och en halv miljon ungar av grönlandssäl har slaktats i nordvästra Atlanten under de senaste fyra åren. De flesta ungar var under tre månader gamla. |
| --- | --- |

A.

Över en och en halv miljon ungar av grönlandssäl har slaktats i nordvästra Atlanten under de senaste fyra åren. De flesta ungar var under tre månader gamla.

| B. | Förra gången som det årligen slaktades lika många sälar som i dag var under 1950- och 1960-talet, då sälbeståndet minskade med två tredjedelar. |
| --- | --- |

B.

Förra gången som det årligen slaktades lika många sälar som i dag var under 1950- och 1960-talet, då sälbeståndet minskade med två tredjedelar.

| C. | I genomsnitt får säljägarna mindre än 5 procent av sina inkomster från säljakten, som endast erbjuder ett fåtal arbetsdagar varje år. |
| --- | --- |

C.

I genomsnitt får säljägarna mindre än 5 procent av sina inkomster från säljakten, som endast erbjuder ett fåtal arbetsdagar varje år.

| D. | En internationell veterinärgrupp har konstaterat att 42 procent av de slaktade sälar som veterinärerna undersökte kan ha flåtts medan de fortfarande var vid medvetande. |
| --- | --- |

D.

En internationell veterinärgrupp har konstaterat att 42 procent av de slaktade sälar som veterinärerna undersökte kan ha flåtts medan de fortfarande var vid medvetande.

| E. | Importen av päls och pälsprodukter från ungar av grönlandssäl och klappmyts förbjöds i gemenskapen 1983 genom direktiv 83/129/EEG (1). Nu väntar säljägarna ett par dagar till dess att grönlandssälens ungar fällt päls, och produkter av dessa djur importeras fortfarande till Europeiska unionen. |
| --- | --- |

E.

Importen av päls och pälsprodukter från ungar av grönlandssäl och klappmyts förbjöds i gemenskapen 1983 genom direktiv 83/129/EEG (1). Nu väntar säljägarna ett par dagar till dess att grönlandssälens ungar fällt päls, och produkter av dessa djur importeras fortfarande till Europeiska unionen.

| F. | Ett antal medlemsstater (Belgien, Luxemburg och Italien) har redan vidtagit åtgärder för att förbjuda handeln med sälprodukter, och andra medlemsstater (Storbritannien, Nederländerna) överväger åtgärder. |
| --- | --- |

F.

Ett antal medlemsstater (Belgien, Luxemburg och Italien) har redan vidtagit åtgärder för att förbjuda handeln med sälprodukter, och andra medlemsstater (Storbritannien, Nederländerna) överväger åtgärder.

| G. | Förenta staterna, Mexiko och Kroatien har förbjudit handeln med sälprodukter. |
| --- | --- |

G.

Förenta staterna, Mexiko och Kroatien har förbjudit handeln med sälprodukter.

| H. | Europarådet överväger för närvarande att utarbeta en motion i syfte att förbjuda import och användning av sälar och säldelar. |
| --- | --- |

H.

Europarådet överväger för närvarande att utarbeta en motion i syfte att förbjuda import och användning av sälar och säldelar.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart utarbeta en förordning för att förbjuda import, export och försäljning av alla produkter av grönlandssäl och klappmyts. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart utarbeta en förordning för att förbjuda import, export och försäljning av alla produkter av grönlandssäl och klappmyts.

| 2. | Europaparlamentet framhåller att denna förordning inte bör påverka inuiternas traditionella säljakt, som dock endast utgör 3 procent av den nuvarande jakten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet framhåller att denna förordning inte bör påverka inuiternas traditionella säljakt, som dock endast utgör 3 procent av den nuvarande jakten.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna till rådet och kommissionen.
  Underskrifter
  Adamou, Agnoletto, Aita, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arnaoutakis, Ashworth, Aubert, Audy, Auken, Aylward, Ayuso González, Battilocchio, Bauer, Beazley, Becsey, Beer, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bielan, Blokland, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Bourlanges, Bowis, Bowles, Bozkurt, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Camre, Carlotti, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Catania, Cavada, Chatzimarkakis, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Cocilovo, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Correia, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Czarnecki M., Czarnecki R., Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Deprez, De Rossa, Descamps, Dess, Deva, De Vits, Díez González, Dillen, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ek, El Khadraoui, Elles, Estrela, Ettl, Eurlings, Evans Jillian, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Ferber, Fernandes, Ferreira A., Ferreira E., Flasarová, Flautre, Florenz, Foltyn-Kubicka, Ford, Frassoni, Gahler, Gaľa, García Pérez, Gauzès, Gawronski, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Gill, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graefe zu Baringdorf, Grässle, de Grandes Pascual, Grech, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guidoni, Gurmai, Hall, Hammerstein Mintz, Handzlik, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Henin, Hennis-Plasschaert, Herranz García, Higgins, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hughes, Hutchinson, in 't Veld, Isler Béguin, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Jeggle, Joan i Marí, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Kelam, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klich, Klinz, Koch, Koch-Mehrin, Korhola, Koterec, Krahmer, Krarup, Krasts, Krehl, Kristensen, Kristovskis, Kuc, Kułakowski, Kusstatscher, Kużmiuk, Lagendijk, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, La Russa, Lehideux, Leichtfried, Le Pen J.-M., Le Pen M., Le Rachinel, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Lucas, Ludford, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Mann E., Mann T., Mantovani, Markov, Martin D., Martin H.-P., Martinez, Masiel, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mavrommatis, Mayer, Meijer, Mikko, Mikolášik, Mitchell, Mohácsi, Moraes, Morgan, Morgantini, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musumeci, Myller, Napoletano, Nattrass, Navarro, Newton-Dunn, Nicholson, van Nistelrooij, Obiols i Germà, Occhetto, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Ouzký, Paasilinna, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Parish, Patrie, Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Ransdorf, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Ries, Rizzo, Rocard, Rogalski, Romagnoli, Romeva i Rueda, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Samuelsen, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Scheele, Schenardi, Schlyter, Schmidt, Schnellhardt, Schröder, Schroedter, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Simpson, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Staes, Staniszewska, Stauner, Stihler, Strož, Stubb, Sudre, Sumberg, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szymański, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titley, Trakatellis, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Veraldi, Vergnaud, Vincenzi, Voggenhuber, Wagenknecht, Watson, Weber M., Weisgerber, Westlund, Willmott, Wojciechowski J., Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zaleski, Zapałowski, Zappala', Zatloukal, Ždanoka, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna till rådet och kommissionen.

Underskrifter

Adamou, Agnoletto, Aita, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arnaoutakis, Ashworth, Aubert, Audy, Auken, Aylward, Ayuso González, Battilocchio, Bauer, Beazley, Becsey, Beer, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bielan, Blokland, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Bourlanges, Bowis, Bowles, Bozkurt, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Camre, Carlotti, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Catania, Cavada, Chatzimarkakis, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Cocilovo, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Correia, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Czarnecki M., Czarnecki R., Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Deprez, De Rossa, Descamps, Dess, Deva, De Vits, Díez González, Dillen, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ek, El Khadraoui, Elles, Estrela, Ettl, Eurlings, Evans Jillian, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Ferber, Fernandes, Ferreira A., Ferreira E., Flasarová, Flautre, Florenz, Foltyn-Kubicka, Ford, Frassoni, Gahler, Gaľa, García Pérez, Gauzès, Gawronski, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Gill, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graefe zu Baringdorf, Grässle, de Grandes Pascual, Grech, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guidoni, Gurmai, Hall, Hammerstein Mintz, Handzlik, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Henin, Hennis-Plasschaert, Herranz García, Higgins, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hughes, Hutchinson, in 't Veld, Isler Béguin, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Jeggle, Joan i Marí, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Kelam, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klich, Klinz, Koch, Koch-Mehrin, Korhola, Koterec, Krahmer, Krarup, Krasts, Krehl, Kristensen, Kristovskis, Kuc, Kułakowski, Kusstatscher, Kużmiuk, Lagendijk, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, La Russa, Lehideux, Leichtfried, Le Pen J.-M., Le Pen M., Le Rachinel, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Lucas, Ludford, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Mann E., Mann T., Mantovani, Markov, Martin D., Martin H.-P., Martinez, Masiel, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mavrommatis, Mayer, Meijer, Mikko, Mikolášik, Mitchell, Mohácsi, Moraes, Morgan, Morgantini, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musumeci, Myller, Napoletano, Nattrass, Navarro, Newton-Dunn, Nicholson, van Nistelrooij, Obiols i Germà, Occhetto, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Ouzký, Paasilinna, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Parish, Patrie, Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Ransdorf, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Ries, Rizzo, Rocard, Rogalski, Romagnoli, Romeva i Rueda, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Samuelsen, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Scheele, Schenardi, Schlyter, Schmidt, Schnellhardt, Schröder, Schroedter, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Simpson, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Staes, Staniszewska, Stauner, Stihler, Strož, Stubb, Sudre, Sumberg, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szymański, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titley, Trakatellis, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Veraldi, Vergnaud, Vincenzi, Voggenhuber, Wagenknecht, Watson, Weber M., Weisgerber, Westlund, Willmott, Wojciechowski J., Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zaleski, Zapałowski, Zappala', Zatloukal, Ždanoka, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

---

(1)  EGT L 91, 9.4.1983, s. 30.

---

Onsdag 27 september 2006

| 15.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 306/196 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 306/196

---

PROTOKOLL

(2006/C 306 E/03)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 09.00.

2.   Parlamentets sammansättning

Behöriga svenska myndigheter hade meddelat att Jens Holm utsetts till ledamot av parlamentet i stället för Jonas Sjöstedt med verkan från och med den 27.9.2006.

Parlamentet noterade detta i enlighet med artikel 4.1 i arbetsordningen.

Talmannen påminde om bestämmelserna i artikel 3.5 i arbetsordningen.

Ordförandeskapet hade fått en officiell underrättelse av Estlands ständige representant till Europeiska unionen om att Toomas Hendrik Ilves skulle tillträda ämbetet som Republiken Estlands president den 9.10.2006.

Parlamentet noterade detta och konstaterade att hans plats skulle vara vakant från den 9.10.2006 i enlighet med artikel 7.3 i akten om allmänna direkta val av företrädare i Europaparlamentet och artikel 4.1 i arbetsordningen.

3.   Område med frihet, säkerhet och rättvisa - Den gemensamma invandringspolitiken (debatt)

Muntlig fråga (O-0086/2006) från Jean-Marie Cavada, för utskottet LIBE, till rådet: Fråga till rådet inför den årliga debatten om framstegen på området med frihet, säkerhet och rättvisa (artiklarna 2 och 39 i EUfördraget) (B6-0428/2006)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Den gemensamma invandringspolitiken

Jean-Marie Cavada utvecklade den muntliga frågan.

Kari Rajamäki (rådets tjänstgörande ordförande) och Franco Frattini (kommissionens vice ordförande) gjorde uttalanden.

Talare: Ewa Klamt för PPE-DE-gruppen, Martin Schulz för PSE-gruppen, Graham Watson för ALDE-gruppen, Monica Frassoni för Verts/ALE-gruppen, Giusto Catania för GUE/NGL-gruppen, Romano Maria La Russa för UEN-gruppen, Johannes Blokland för IND/DEM-gruppen, Jean-Marie Le Pen, grupplös, Jaime Mayor Oreja, Martine Roure och Jeanine Hennis-Plasschaert.

ORDFÖRANDESKAP: Ingo FRIEDRICH

Vice talman

Talare: Hélène Flautre, Willy Meyer Pleite, Janusz Wojciechowski, Nigel Farage, Mario Borghezio, Carlos Coelho, Enrique Barón Crespo, Alexander Alvaro, Raül Romeva i Rueda, Ole Krarup, Guntars Krasts, Patrick Louis, Jana Bobošíková, Timothy Kirkhope, Nicola Zingaretti, Sarah Ludford, Sepp Kusstatscher, Pedro Guerreiro och Mirosław Mariusz Piotrowski.

ORDFÖRANDESKAP: Edward McMILLAN-SCOTT

Vice talman

Talare: Jan Tadeusz Masiel, Charlotte Cederschiöld, Louis Grech, Sophia in 't Veld, Patrick Gaubert, Stavros Lambrinidis, Lapo Pistelli, Jas Gawronski, Hannes Swoboda, Gérard Deprez, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Marie-Line Reynaud, Ignasi Guardans Cambó, Barbara Kudrycka, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Marco Cappato, Hubert Pirker, Inger Segelström, Stefano Zappalà, Genowefa Grabowska, Panayiotis Demetriou, Edith Mastenbroek, Simon Busuttil, Javier Moreno Sánchez, Jacek Protasiewicz, Lilli Gruber, Ioannis Varvitsiotis, Adeline Hazan, Christine De Veyrac, Kinga Gál, David Casa, Robert Atkins, som ville uppmärksamma talmanskonferensen på att omröstningen skulle bli försenad, Kari Rajamäki och Franco Frattini.

Område med frihet, säkerhet och rättvisa

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 108.5 i arbetsordningen):

Tidsfristen för inlämning av resolutionsförslag fastställdes till den 4 oktober 2006.

Den gemensamma invandringspolitiken

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Ewa Klamt och Patrick Gaubert för PPE-DE-gruppen, om den gemensamma invandringspolitiken (B6-0507/2006). |
| --- | --- |

—

Ewa Klamt och Patrick Gaubert för PPE-DE-gruppen, om den gemensamma invandringspolitiken (B6-0507/2006).

| — | Giusto Catania, Willy Meyer Pleite och Marco Rizzo för GUE/NGL-gruppen, om den gemensamma invandringspolitiken (B6-0508/2006). |
| --- | --- |

—

Giusto Catania, Willy Meyer Pleite och Marco Rizzo för GUE/NGL-gruppen, om den gemensamma invandringspolitiken (B6-0508/2006).

| — | Martine Roure för PSE-gruppen, om den europeiska invandringspolitiken (B6-0510/2006). |
| --- | --- |

—

Martine Roure för PSE-gruppen, om den europeiska invandringspolitiken (B6-0510/2006).

| — | Romano Maria La Russa, Roberta Angelilli, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Zdzisław Zbigniew Podkański, Janusz Wojciechowski och Eugenijus Maldeikis för UEN-gruppen, om den gemensamma invandringspolitiken (B6-0516/2006). |
| --- | --- |

—

Romano Maria La Russa, Roberta Angelilli, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Zdzisław Zbigniew Podkański, Janusz Wojciechowski och Eugenijus Maldeikis för UEN-gruppen, om den gemensamma invandringspolitiken (B6-0516/2006).

| — | Hiltrud Breyer, Monica Frassoni, Sepp Kusstatscher, Jean Lambert och Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen, om den gemensamma invandringspolitiken (B6-0518/2006). |
| --- | --- |

—

Hiltrud Breyer, Monica Frassoni, Sepp Kusstatscher, Jean Lambert och Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen, om den gemensamma invandringspolitiken (B6-0518/2006).

| — | Jeanine Hennis-Plasschaert för ALDE-gruppen, om EU:s gemensamma invandringspolitik (B6-0520/2006). |
| --- | --- |

—

Jeanine Hennis-Plasschaert för ALDE-gruppen, om EU:s gemensamma invandringspolitik (B6-0520/2006).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: 28.9.2006 (den gemensamma invandringspolitiken) och 12.10.2006 (område med frihet, säkerhet och rättvisa)

4.   Välkomsthälsning

Talmannen välkomnade å parlamentets vägnar en kinesisk delegation, som hade tagit plats på åhörarläktaren. Delegation leddes av Yuanping Qiu, Folkrepubliken Kinas vice utrikesminister.

*

- *

Talare: Philip Bushill-Matthews beklagade att frågestunden för frågor till rådet hade tagits bort från föredragningslistan (talmannen noterade detta).

ORDFÖRANDESKAP: Alejo VIDAL-QUADRAS

Vice talman

5.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilagan ”Omröstningsresultat” som bifogas protokollet.

5.1   Skydd av personuppgifter (polissamarbete och straffrättsligt samarbete) * (slutomröstning)

Betänkande om förslaget till rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete [KOM(2005)0475 - C6-0436/2005 - 2005/0202(CNS)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Martine Roure (A6-0192/2006)

Debatten hölls den 13.6.2006(punkt 17 i protokollet av den 13.6.2006).

Omröstningen om förslaget till lagstiftningsresolution hade skjutits upp den 14.6.2006(punkt 4.3 i protokollet av den 14.6.2006) och den 6.9.2006(punkt 7.3 i protokollet av den 6.9.2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 1)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0370)

Inlägg om omröstningen:

Före omröstningen uppmanade Martine Roure (föredragande) parlamentet att rösta ja.

5.2   Skydd av euron mot förfalskning - (Perikles-programmet) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ändring och förlängning av beslut 2001/923/EG om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Perikles-programmet) [KOM(2006)0243 - C6-0179/2006 - 2006/0078(CNS)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Agustín Díaz de Mera García Consuegra (A6-0276/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 2)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0371)

5.3   Skydd av euron mot förfalskning - (Perikles-programmet) (utsträckning till icke deltagande medlemsstater) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om att till icke deltagande medlemsstater utsträcka tillämpningen av beslut 2006/.../EG om ändring och förlängning av beslut 2001/923/EG om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Perikles-programmet) [KOM(2006)0243 - C6-0180/2006 - 2006/0079(CNS)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Agustín Díaz de Mera García Consuegra (A6-0277/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 3)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0372)

5.4   Beaktande av fällande domar avkunnade i en av Europeiska unionens medlemsstater * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets rambeslut om beaktande av fällande domar avkunnade i en av Europeiska unionens medlemsstater vid ett nytt brottmålsförfarande i en annan medlemsstat [KOM(2005)0091 - C6-0235/2005 - 2005/0018(CNS)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Panayiotis Demetriou (A6-0268/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 4)

UTSKOTTETS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0373)

5.5   Fiskeavtal EG/Guinea-Bissau * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ingående av ett avtal genom skriftväxling om förlängning av protokollet om fastställande för perioden 16 juni 2006-15 juni 2007 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Guinea-Bissau om fiske utanför Guinea-Bissaus kust [KOM(2006)0182 - C6-0167/2006 - 2006/0065(CNS)] - Fiskeriutskottet

Föredragande: Luis Manuel Capoulas Santos (A6-0271/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 5)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0374)

5.6   Ändringsbudget 3/2006 (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om Europeiska unionens ändringsbudget 3/2006Avsnitt III, Kommissionen Avsnitt VIII - Del B, Europeiska datatillsynsmannen [11297/2006 - C6-0239/2006 - 2006/2119(BUD)] - Budgetutskottet

Föredragande: Gianni Pittella och Valdis Dombrovskis (A6-0283/2006)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 6)

RESOLUTIONSFÖRSLAG OCH ÄNDRINGSFÖRSLAG TILL BUDGETEN

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0375 och P6_TA(2006)0376)

5.7   Ändringsbudget 4/2006 (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om Europeiska unionens ändringsbudget 4/2006 Avsnitt III, Kommissionen [11298/2006 - C6-0247/2006 - 2006/2149(BUD)] - Budgetutskottet

Föredragande: Gianni Pittella (A6-0284/2006)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 7)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0377)

5.8   Gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet - Progress ***II (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet - Progress [6282/3/2006 - C6-0272/2006 - 2004/0158(COD)] - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

Föredragande: Karin Jöns (A6-0300/2006)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 8)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt (P6_TA(2006)0378)

5.9   Strategiska riktlinjer för sammanhållningen *** (omröstning)

Rekommendation om förslaget till rådets beslut om gemenskapens strategiska riktlinjer för sammanhållningen [11807/2006 - C6-0266/2006 - 2006/0131(AVC)] - Utskottet för regional utveckling

Föredragande: Constanze Angela Krehl (A6-0281/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 9)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0379)

Parlamentet gav härmed sitt samtycke.

5.10   Kommissionens vitbok om tjänster av allmänt intresse (omröstning)

Betänkande om kommissionens vitbok om tjänster av allmänt intresse [2006/2101(INI)] - Utskottet för ekonomi och valutafrågor

Föredragande: Bernhard Rapkay (A6-0275/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 10)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0380)

Inlägg om omröstningen:

| — | Roberto Musacchio påpekade ett fel i översättningen i den franska versionen av ändringsförslag 29. |
| --- | --- |

—

Roberto Musacchio påpekade ett fel i översättningen i den franska versionen av ändringsförslag 29.

| — | Gunnar Hökmark påpekade ett fel i översättningen i den nederländska versionen av punkt 29, där den engelska versionen skulle gälla. |
| --- | --- |

—

Gunnar Hökmark påpekade ett fel i översättningen i den nederländska versionen av punkt 29, där den engelska versionen skulle gälla.

| — | Alain Lipietz lade fram muntliga ändringsförslag till ändringsförslagen 8 och 9, vilka beaktades (ändringsförslagen 8 och 9 ändrades genom detta och förkastades sedan). |
| --- | --- |

—

Alain Lipietz lade fram muntliga ändringsförslag till ändringsförslagen 8 och 9, vilka beaktades (ändringsförslagen 8 och 9 ändrades genom detta och förkastades sedan).

5.11   Turkiets framsteg inför anslutningen (omröstning)

Betänkande om Turkiets framsteg inför anslutningen [2006/2118(INI)] - Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Camiel Eurlings (A6-0269/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 11)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0381)

Inlägg om omröstningen:

| — | Talmannen konstaterade att det inte förelåg några invändningar mot Verts/ALE-gruppens förslag att kasta om ordningen för punkterna 28 och 29 och att slå samman dem till en enda punkt. |
| --- | --- |

—

Talmannen konstaterade att det inte förelåg några invändningar mot Verts/ALE-gruppens förslag att kasta om ordningen för punkterna 28 och 29 och att slå samman dem till en enda punkt.

| — | Camiel Eurlings (föredragande) motsatte sig Verts/ALE-gruppens förslag om att placera punkt 30 efter punkt 22 i avsnittet ”Demokrati och rättstatsprincipen” (förslaget kom därför upp till omröstning och förkastades). |
| --- | --- |

—

Camiel Eurlings (föredragande) motsatte sig Verts/ALE-gruppens förslag om att placera punkt 30 efter punkt 22 i avsnittet ”Demokrati och rättstatsprincipen” (förslaget kom därför upp till omröstning och förkastades).

| — | Camiel Eurlings motsatte sig Verts/ALE-gruppens förslag om att placera texten till punkt 33 i början av punkt 31 och att slå samman dem till en enda punkt (förslaget kom därför upp till omröstning och förkastades). |
| --- | --- |

—

Camiel Eurlings motsatte sig Verts/ALE-gruppens förslag om att placera texten till punkt 33 i början av punkt 31 och att slå samman dem till en enda punkt (förslaget kom därför upp till omröstning och förkastades).

| — | Jan Marinus Wiersma lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 51, vilket beaktades. |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 51, vilket beaktades.

| — | Camiel Eurlings yttrade sig om den delade omröstningen om punkt 72. |
| --- | --- |

—

Camiel Eurlings yttrade sig om den delade omröstningen om punkt 72.

| — | Camiel Eurlings lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 59, vilket beaktades. |
| --- | --- |

—

Camiel Eurlings lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 59, vilket beaktades.

| — | före slutomröstningen uppmanade Camiel Eurlings parlamentet att rösta ja. |
| --- | --- |

—

före slutomröstningen uppmanade Camiel Eurlings parlamentet att rösta ja.

6.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Betänkande Martine Roure - A6-0192/2006: Andreas Mölzer.

Betänkande Panayiotis Demetriou - A6-0268/2006: Bruno Gollnisch.

Betänkande Luis Manuel Capoulas Santos - A6-0271/2006: Christopher Heaton-Harris.

Betänkande Gianni Pittella - A6-0284/2006: Christopher Heaton-Harris.

Betänkande Bernhard Rapkay - A6-0275/2006: Jean-Louis Bourlanges och Gilles Savary.

Betänkande Camiel Eurlings - A6-0269/2006: Mario Borghezio, Jean-Louis Bourlanges, Philip Claeys, Albert Deß, Koenraad Dillen, Michl Ebner, Othmar Karas, Andreas Mölzer, Renate Sommer och Jacques Toubon.

7.   Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Rättelserna och avsiktsförklaringarna till avgivna röster återfinns på webbplatsen ”Séance en direct”, ”Results of votes (roll-call votes)/Résultats des votes (appels nominaux)” samt i den tryckta versionen av bilagan ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”.

Den elektroniska versionen på Europarl uppdateras regelbundet under högst två veckor efter den aktuella omröstningsdagen.

Därefter slutförs förteckningen över rättelserna till de avgivna rösterna för att översättas och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Gisela Kallenbach och David Martin meddelade att de inte hade deltagit i omröstningen om Betänkande Luis Manuel Capoulas Santos - A6-0271/2006, eftersom deras röstknappar inte hade fungerat.

(Sammanträdet avbröts kl. 13.40 och återupptogs kl. 15.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Manuel António dos SANTOS

Vice talman

8.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

9.   Situationen i Darfur (debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Situationen i Darfur

Paula Lehtomäki (rådets tjänstgörande ordförande) och Franco Frattini (kommissionens vice ordförande) gjorde uttalanden.

Talare: Michael Gahler för PPE-DE-gruppen, Glenys Kinnock för PSE-gruppen, Marielle De Sarnez för ALDEgruppen, Marie-Hélène Aubert för Verts/ALE-gruppen, Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen, Eoin Ryan för UEN-gruppen, Andreas Mölzer, grupplös, Simon Coveney, Elena Valenciano Martínez-Orozco, Fiona Hall, Angelika Beer, Tobias Pflüger, Jana Hybášková, Ana Maria Gomes, Raül Romeva i Rueda, Filip Kaczmarek, Marie-Arlette Carlotti, Mario Mauro och Karin Scheele.

ORDFÖRANDESKAP: Antonios TRAKATELLIS

Vice talman

Talare: Patrick Gaubert, Panagiotis Beglitis, Józef Pinior, Paula Lehtomäki och Franco Frattini.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Margrete Auken och Angelika Beer för Verts/ALE-gruppen om Sudan (Darfur) (B6-0512/2006). |
| --- | --- |

—

Margrete Auken och Angelika Beer för Verts/ALE-gruppen om Sudan (Darfur) (B6-0512/2006).

| — | Michael Gahler, Patrick Gaubert, Jana Hybášková, Filip Kaczmarek, Maria Martens, Mario Mauro, Jürgen Schröder, Anders Wijkman och Simon Coveney för PPE-DE-gruppen, om Darfur (B6-0513/2006). |
| --- | --- |

—

Michael Gahler, Patrick Gaubert, Jana Hybášková, Filip Kaczmarek, Maria Martens, Mario Mauro, Jürgen Schröder, Anders Wijkman och Simon Coveney för PPE-DE-gruppen, om Darfur (B6-0513/2006).

| — | Pasqualina Napoletano, Miguel Angel Martínez Martínez, Glenys Kinnock, Ana Maria Gomes och Elena Valenciano Martínez-Orozco för PSE-gruppen, om situationen i Darfur (B6-0514/2006). |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Miguel Angel Martínez Martínez, Glenys Kinnock, Ana Maria Gomes och Elena Valenciano Martínez-Orozco för PSE-gruppen, om situationen i Darfur (B6-0514/2006).

| — | Marielle De Sarnez, Johan Van Hecke, Fiona Hall och Thierry Cornillet för ALDE-gruppen, om Darfur (B6-0515/2006). |
| --- | --- |

—

Marielle De Sarnez, Johan Van Hecke, Fiona Hall och Thierry Cornillet för ALDE-gruppen, om Darfur (B6-0515/2006).

| — | Luisa Morgantini och Mary Lou McDonald för GUE/NGL-gruppen, om situationen i Darfur (B6-0517/2006). |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini och Mary Lou McDonald för GUE/NGL-gruppen, om situationen i Darfur (B6-0517/2006).

| — | Eugenijus Maldeikis och Roberts Zīle för UEN-gruppen, om Darfur (B6-0519/2006). |
| --- | --- |

—

Eugenijus Maldeikis och Roberts Zīle för UEN-gruppen, om Darfur (B6-0519/2006).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.6 i protokollet av den 28.9.2006.

10.   EU:s ekonomiska och kommersiella förbindelser med Indien (debatt)

Betänkande om EU:s ekonomiska och kommersiella förbindelser med Indien [2006/2034(INI)] - Utskottet för internationell handel

Föredragande: Sajjad Karim (A6-0256/2006)

Sajjad Karim redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Joe Borg (ledamot av kommissionen).

Talare: Filip Kaczmarek (Föredragande av yttrande från utskottet DEVE), Zbigniew Zaleski för PPE-DE-gruppen, Erika Mann för PSE-gruppen, Margarita Starkevičiūtė för ALDE-gruppen, Margrete Auken för Verts/ALE-gruppen, Cristiana Muscardini för UEN-gruppen, Bogusław Rogalski för IND/DEM-gruppen, Alessandro Battilocchio, grupplös, Georgios Papastamkos, David Martin, Bastiaan Belder, Eija-Riitta Korhola, Kader Arif, Charles Tannock, Panagiotis Beglitis, Geoffrey Van Orden, Bogdan Golik, Czesław Adam Siekierski, Libor Rouček och Joe Borg.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.7 i protokollet av den 28.9.2006.

(Sammaträdet hade avbrutits kl. 17.25 med anledning av talmanskonferensens sammanträde och återupptogs kl. 21.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Vice talman

11.   De politiska gruppernas sammansättning

Lars Wohlin hade anslutit sig till PPE-DE-gruppen från och med den 26.9.2006.

12.   Kvinnors framtidsutsikter inom internationell handel (debatt)

Betänkande om kvinnors framtidsutsikter inom internationell handel [2006/2009(INI)] - Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män

Föredragande: Hiltrud Breyer (A6-0254/2006)

Talare: Anna Záborská konstaterade att det förelåg skillnader i de olika språkversionerna av detta betänkande (talmannen svarade henne att detta skulle kontrolleras).

Hiltrud Breyer redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Joe Borg (ledamot av kommissionen).

Talare: Anna Záborská för PPE-DE-gruppen, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg för PSE-gruppen, Maria Carlshamre för ALDE-gruppen, Eva-Britt Svensson för GUE/NGL-gruppen, Urszula Krupa för IND/DEMgruppen, Irena Belohorská, grupplös, Edite Estrela, Helmuth Markov, Teresa Riera Madurell, Katalin Lévai, Marianne Mikko och Joe Borg.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.8 i protokollet av den 28.9.2006.

13.   Förbättring av fiskerinäringens ekonomiska läge (debatt)

Betänkande om förbättringen av fiskerinäringens ekonomiska läge [2006/2110(INI)] - Fiskeriutskottet

Föredragande: Pedro Guerreiro (A6-0266/2006)

Pedro Guerreiro redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Joe Borg (ledamot av kommissionen).

Talare: Zdzisław Kazimierz Chmielewski för PPE-DE-gruppen, Paulo Casaca för PSE-gruppen, Arūnas Degutis för ALDE-gruppen, Ian Hudghton för Verts/ALE-gruppen, Jacky Henin för GUE/NGL-gruppen, Kathy Sinnott för IND/DEM-gruppen, Jim Allister, grupplös, Carmen Fraga Estévez, Stavros Arnaoutakis, Vincenzo Aita, Ioannis Gklavakis, Rosa Miguélez Ramos, Duarte Freitas, Luis Manuel Capoulas Santos, Czesław Adam Siekierski och Joe Borg.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.9 i protokollet av den 28.9.2006.

14.   Fiske av rödspätta och tunga i Nordsjön * (debatt)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om upprättande av en förvaltningsplan för fiske som utnyttjar bestånd av rödspätta och tunga i Nordsjön [KOM(2005)0714 - C6-0034/2006 - 2006/0002(CNS)] - Fiskeriutskottet

Föredragande: Albert Jan Maat (A6-0265/2006)

Talare: Joe Borg (ledamot av kommissionen).

Albert Jan Maat redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Neil Parish för PPE-DE-gruppen, Marianne Mikko för PSE-gruppen, Chris Davies för ALDE-gruppen, Carl Schlyter för Verts/ALE-gruppen, Derek Roland Clark för IND/DEM-gruppen, Jim Higgins och Joe Borg.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.2 i protokollet av den 28.9.2006.

15.   Avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg (debatt)

Betänkande om tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 1185/2003 av den 26 juni 2003 om avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg [2006/2054(INI)] - Fiskeriutskottet

Föredragande: Rosa Miguélez Ramos (A6-0263/2006)

Rosa Miguélez Ramos redogjorde för sitt betänkande, efter att ha berättat om en incident hon just varit med om med anknytning till besöket av Libanons premiärminister.

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

Talmannen noterade Rosa Miguélez Ramos synpunkter och meddelade att han skulle ta upp frågan med parlamentets säkerhetschef.

Talare: Joe Borg (ledamot av kommissionen)

Talare: Duarte Freitas för PPE-DE-gruppen, Catherine Stihler för PSE-gruppen, Chris Davies för ALDE-gruppen, David Hammerstein Mintz för Verts/ALE-gruppen, Struan Stevenson, Marios Matsakis, Carmen Fraga Estévez, Neil Parish och Joe Borg.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.10 i protokollet av den 28.9.2006.

16.   Ekologisk produktion och märkning av ekologiska jordbruksprodukter och livsmedel * (debatt)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 2092/91 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och märkning av ekologiska jordbruksprodukter och livsmedel [KOM (2005)0671 - C6-0033/2006 - 2005/0279(CNS)] - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (A6-0253/2006)

Talare: Mariann Fischer Boel (ledamot av kommissionen).

Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Albert Jan Maat för PPE-DE-gruppen, María Isabel Salinas García för PSE-gruppen, Marios Matsakis för ALDE-gruppen, Andrzej Tomasz Zapałowski för IND/DEM-gruppen, Agnes Schierhuber, Kathy Sinnott, Ioannis Gklavakis, Neil Parish, Czesław Adam Siekierski, Mairead McGuinness och Mariann Fischer Boel.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.3 i protokollet av den 28.9.2006.

17.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 378.364/OJJE).

18.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 00.15.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Mario Mauro

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Correia, Costa, Cottigny, Coveney, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Holm, Hoppenstedt, Horáček, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Moreno Sánchez, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Simpson, Sinnott, Siwiec, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vidal-Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Observatörer:

Ali Nedzhmi, Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Cappone Maria, Christova Christina Velcheva, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dimitrov Martin, Duca Viorel, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Iacob Ridzi Monica Maria, Ilchev Stanimir, Ivanova Iglika, Kazak Tchetin, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Ţicău Silvia Adriana, Tîrle Radu, Vigenin Kristian

---

BILAGA

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| — | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| äf | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| m.d. | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| res. | resolutionsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

—

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

äf

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

m.d.

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

res.

resolutionsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   Skydd av personuppgifter (polissamarbete och straffrättsligt samarbete) *

Betänkande: Martine Roure (A6-0192/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

lagstiftningsresolution

+

2.   Skydd av euron mot förfalskning - (Perikles-programmet) *

Betänkande: Agustín Díaz de Mera García Consuegra (A6-0276/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

3.   Skydd av euron mot förfalskning - (Perikles-programmet) (usträckning till icke deltagande medlemsstater) *

Betänkande: Agustín Díaz de Mera García Consuegra (A6-0277/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 607, 15, 17 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

607, 15, 17

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

4.   Beaktande av fällande domar avkunnade i en av Europeiska unionens medlemsstater *

Betänkande: Panayiotis Demetriou (A6-0268/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 543, 41, 67 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

543, 41, 67

Äf 4 rör inte alla språkversioner och har inte behandlats i omröstning (artikel 151.1, led d i arbetsordningen).

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: slutomröstning

5.   Fiskeavtal EG/Guinea-Bissau *

Betänkande: Luis Manuel Capoulas Santos (A6-0271/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 507, 66, 71 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

507, 66, 71

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: slutomröstning

PPE-DE: slutomröstning

6.   Förslag till ändringsbudget nr 3/2006

Betänkande: Giovanni Pittella/Valdis Dombrovskis kvalificerad majoritet erfordras (A6-0283/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

7.   Förslag till ändringsbudget nr 4/2006

Betänkande: Giovanni Pittella kvalificerad majoritet erfordras (A6-0284/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

8.   Gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet - Progress ***II

Andrabehandlingsrekommendation: kvalificerad majoritet erfordras Karin Jöns (A6-0300/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| godkännande utan omröstning | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

godkännande utan omröstning

+

9.   Strategiska riktlinjer för sammanhållningen ***

Rekommendation: Constanze Angela Krehl (A6-0281/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| omröstning: lagstiftningsresolution | ONU | + | 575, 40, 37 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

omröstning: lagstiftningsresolution

ONU

+

575, 40, 37

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: slutomröstning

10.   Kommissionens vitbok om tjänster av allmänt intresse

Betänkande: Bernhard Rapkay (A6-0275/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 1 | 27 | GUE/NGL | EO | — | 141, 367, 136 |
| punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| efter punkt 1 | 24 | GUE/NGL | delad | | |
| 1 | — | |
| 2 | — | |
| 3 | ↓ | |
| punkt 3 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| efter punkt 5 | 3 | ALDE | EO | + | 355, 284, 9 |
| 4 | ALDE | ONU | — | 123, 290, 233 |
| punkt 9 | 11 | Verts/ALE | | — | |
| punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| efter punkt 9 | 5 | ALDE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| 19 | POIGNANT m.fl. | | — | |
| punkt 11 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 13 | 28 | GUE/NGL | | — | |
| 15 | PSE | EO | — | 262, 370, 16 |
| punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 14 | 29 | GUE/NGL | delad | | |
| 1 | — | |
| 2 | ↓ | |
| 16 | PSE | | — | |
| punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| efter punkt 14 | 25 | GUE/NGL | | — | |
| 34 | GUE/NGL | | — | |
| 35 | GUE/NGL | | — | |
| punkt 15 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 17 | 17 | PSE | | + | |
| punkt 20 | 30 | GUE/NGL | | — | |
| 20 | POIGNANT m.fl. | | — | |
| punkt 21 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 22 | 31 | GUE/NGL | | — | |
| 12 | Verts/ALE | | — | |
| punkt 23 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| efter punkt 23 | 21 | POIGNANT m.fl. | | — | |
| efter punkt 24 | 18 | PSE | delad | | |
| 1 | — | |
| 2 | ↓ | |
| punkt 26 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| efter punkt 26 | 32 | GUE/NGL | | — | |
| punkt 27 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 29 | 13 | Verts/ALE | ONU | — | 101, 412, 140 |
| 14 | PPE-DE | | + | |
| efter punkt 29 | 22 | POIGNANT m.fl. | ONU | — | 117, 403, 136 |
| 23 | POIGNANT m.fl. | | — | |
| strecksats 7 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| skäl A | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| skäl B | 26 | GUE/NGL | | — | |
| skäl C | 1 | ALDE | | — | |
| punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| efter skäl C | 6 | Verts/ALE | ONU | — | 128, 378, 144 |
| 33 | GUE/NGL | | — | |
| skäl H | 2 | ALDE | EO | + | 340, 296, 12 |
| skäl K | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| skäl L | 7/rev | Verts/ALE | | — | |
| efter skäl L | 8 | Verts/ALE | delad | | |
| 1 | — | |
| 2 | ↓ | |
| skäl M | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| skäl N | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| efter skäl O | 9 | Verts/ALE | ONU | — | 107, 397, 141 |
| skäl P | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| efter skäl P | 10 | Verts/ALE | ONU | — | 106, 419, 130 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 491, 128, 31 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 1

27

GUE/NGL

EO

—

141, 367, 136

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

efter punkt 1

24

GUE/NGL

delad

1

—

2

—

3

↓

punkt 3

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

efter punkt 5

3

ALDE

EO

+

355, 284, 9

4

ALDE

ONU

—

123, 290, 233

punkt 9

11

Verts/ALE

—

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

efter punkt 9

5

ALDE

delad

1

+

2

—

19

POIGNANT m.fl.

—

punkt 11

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 13

28

GUE/NGL

—

15

PSE

EO

—

262, 370, 16

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 14

29

GUE/NGL

delad

1

—

2

↓

16

PSE

—

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

efter punkt 14

25

GUE/NGL

—

34

GUE/NGL

—

35

GUE/NGL

—

punkt 15

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 17

17

PSE

+

punkt 20

30

GUE/NGL

—

20

POIGNANT m.fl.

—

punkt 21

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 22

31

GUE/NGL

—

12

Verts/ALE

—

punkt 23

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

efter punkt 23

21

POIGNANT m.fl.

—

efter punkt 24

18

PSE

delad

1

—

2

↓

punkt 26

punkt

originaltexten

särsk.

+

efter punkt 26

32

GUE/NGL

—

punkt 27

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 29

13

Verts/ALE

ONU

—

101, 412, 140

14

PPE-DE

+

efter punkt 29

22

POIGNANT m.fl.

ONU

—

117, 403, 136

23

POIGNANT m.fl.

—

strecksats 7

punkt

originaltexten

särsk.

+

skäl A

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

3

+

skäl B

26

GUE/NGL

—

skäl C

1

ALDE

—

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

efter skäl C

6

Verts/ALE

ONU

—

128, 378, 144

33

GUE/NGL

—

skäl H

2

ALDE

EO

+

340, 296, 12

skäl K

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

skäl L

7/rev

Verts/ALE

—

efter skäl L

8

Verts/ALE

delad

1

—

2

↓

skäl M

punkt

originaltexten

särsk.

+

skäl N

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

efter skäl O

9

Verts/ALE

ONU

—

107, 397, 141

skäl P

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

efter skäl P

10

Verts/ALE

ONU

—

106, 419, 130

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

491, 128, 31

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: slutomröstning

Verts/ALE: äf 4, 6, 9, 10, 13 och 22

Begäran om särskild omröstning

ALDE: strecksats 7, skäl M och punkterna 15 och 26

Begäran om delad omröstning

ALDE

skäl A

Första delen: Hela texten utom orden ”på grundval av bestämmelserna om den sociala marknadsekonomin, och” och ”demokrati, som innebär ... i allmänhetens intresse”

Andra delen:”på grundval av bestämmelserna om den sociala marknadsekonomin, och”

Tredje delen:”demokrati, som innebär ... i allmänhetens intresse”

skäl C

Första delen: Hela texten utom orden ”som bygger på den sociala marknadsekonomins regler och”

Andra delen: dessa ord

skäl K

Första delen:”Det måste skapas ... respekt för den inre marknaden”

Andra delen:”och parlamentets ... konkurrensreglerna”

skäl P

Första delen:”EP-fördraget ... från kommissionen”

Andra delen:”Enligt EP ... tjänstefördraget”

punkt 13

Första delen: Hela texten utom orden ”parlamentets ovannämnda ståndpunkt om tjänster på den inre marknaden”

Andra delen: dessa ord

punkt 21

Första delen:”Europaparlamentet framhåller ... som statligt stöd”

Andra delen:”och att lagstiftningen bör ändras för att återspegla detta”

punkt 23

Första delen:”Europaparlamentet anser att om en ... offentlig upphandling”

Andra delen:”Parlamentet noterar ... från början”

PPE-DE

äf 5

Första delen: Hela texten utom ordet ”tillräckliga”

Andra delen: detta ord

GUE/NGL

punkt 3

Första delen:”Europaparlamentet betonar ... tryggad tillgång”

Andra delen:”samt betonar ... offentliga företag”

punkt 27

Första delen:”Europaparlamentet föreslår dessutom ... offentliggörande av normen”

Andra delen:”Enkel och effektiv ... uppförandekodex”

äf 8

Första delen: Hela texten utom orden ”av olika tjänster ... denna politik”

Andra delen: dessa ord

äf 18

Första delen: Hela texten utom orden ”offentlig-privata och”

Andra delen: dessa ord

Verts/ALE

skäl N

Första delen:”Tjänster av allmänt ... dessa tjänstemarknader”

Andra delen:”Denna integrering ... samhällsomfattande tjänster”

punkt 1

Första delen: Hela texten utom andra strecksatsen

Andra delen: Andra strecksatsen

punkt 11

Första delen: Hela texten utom orden ”från kommissionen”

Andra delen: dessa ord

punkt 14

Första delen:”Europaparlamentet understryker ... inte bör ifrågasättas”

Andra delen:”Parlamentet påminner ... för andra sektorer”

äf 24

Första delen:”Tjänster av allmänt intresse, liksom ... och elleveranser”

Andra delen: Resten av ändringsförslaget utom orden ”och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse”

Tredje delen:”tjänster av allmänt ekonomiskt intresse”

äf 29

Första delen: Första stycket utom orden ”marknaden ensam inte kan säkra allmän tillgång till högkvalitativa” och ”vilka”

Andra delen: dessa ord

PSE

punkt 9

Första delen:”Europaparlamentet uppmanar kommissionen ... i allmänhetens intresse”

Andra delen:”Parlamentet noterar ... tjänster i allmänhetens intresse”

11.   Turkiets framsteg inför anslutningen

Betänkande: Camiel Eurlings (A6-0269/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| före punkt 1 | 2 | IND/DEM | ONU | — | 62, 579, 12 |
| 5 | ALDE delad/ | ONU | | |
| 1 | + | 571, 70, 12 |
| 2 | — | 255, 385, 12 |
| 23=
  42= | Verts/ALE
  PSE | | ↓ | |
| punkt 5 | 43 | PSE | | + | |
| efter punkt 9 | 61 | PPE-DE | | + | |
| punkt 10 | 24 | Verts/ALE | | + | |
| efter punkt 16 | 44 | PSE | | + | |
| efter punkt 18 | 1 | IND/DEM | | — | |
| punkt 20 | 45 | PSE | EO | — | 241, 383, 23 |
| punkt 23 | 25 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 26 | 26 | Verts/ALE | EO | — | 274, 367, 11 |
| omkastning och sammanslagning av punkt 29 och punkt 28 | | Verts/ALE | | + | |
| omplacering av punkt 30 före punkt 22 | | Verts/ALE | EO | — | 306, 316, 24 |
| punkt 31 | 80 | Verts/ALE | | — | |
| efter punkt 31 | 62 | PPE-DE | | + | |
| omkastning och sammanslagning av punkt 33 och punkt 31 | punkt | Verts/ALE | | — | |
| punkt 35 | 75 | GUE/NGL | | + | |
| punkt 41 | 70 | GUE/NGL | | — | |
| 6=
  46= | ALDE
  PSE | | R
  - | |
| efter punkt 41 | 67 | GUE/NGL | ONU | + | 409, 207, 34 |
| 63 | PPE-DE | | ↓ | |
| punkt 43 | 7 | ALDE | | — | |
| efter punkt 43 | 27 | Verts/ALE | EO | + | 426, 196, 23 |
| efter punkt 45 | 68 | GUE/NGL | ONU | — | 150, 471, 29 |
| efter punkt 47 | 47=
  78= | PSE
  DUFF m.fl. | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | — | 280, 351, 14 |
| 69 | GUE/NGL | ONU | + | 372, 247, 31 |
| punkt 48 | 8=
  48= | ALDE
  PSE | | + | |
| efter punkt 48 | 49 | PSE | EO | — | 292, 311, 39 |
| 79/rev | XENOGIANNA KOPOULOU m.fl. | | — | |
| punkt 49 | 9S=
  50S= | ALDE
  PSE | ONU | + | 320, 283, 40 |
| 28 | Verts/ALE | | T | |
| punkt | originaltexten | delad | ↓ | |
| punkt 50 | 51 | PSE | delad | | ändrat muntligen |
| 1 | + | |
| 2/ONU | — | 301, 329, 13 |
| 10 | ALDE | | — | |
| 29 | Verts/ALE | | — | |
| punkt | originaltexten | | ↓ | |
| punkt 51 | 30S | Verts/ALE | | — | |
| 11 | ALDE | | — | |
| punkt 54 | 12S=
  52S= | ALDE
  PES | | — | |
| punkt 55 | 6S | GUE/NGL | | — | |
| 53 | PSE | | T | |
| 31 | Verts/ALE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| 13 | ALDE | | — | |
| punkt 56 | 14S=
  32S=
  54S= | ALDE
  Verts/ALE
  PSE | ONU | — | 262, 377, 12 |
| punkt 57 | 15S=
  33S= | ALDE
  Verts/ALE | ONU | — | 91, 534, 23 |
| punkt 58 | 34 | Verts/ALE | | — | |
| 55 | PSE | | — | |
| 65 | GUE/NGL | | — | |
| punkt 59 | 56 | PSE | | + | |
| punkt 61 | 35 | Verts/ALE | | — | |
| efter punkt 61 | 57 | PSE | | + | |
| punkt 62 | 16 | ALDE | | — | |
| punkt 65 | 36 | Verts/ALE | | — | |
| punkt 69 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/ONU | + | 425, 191, 23 |
| efter punkt 69 | 37 | Verts/ALE | EO | — | 281, 342, 13 |
| punkt 71 | 58S | PSE | | — | |
| punkt 72 | 17 | ALDE | | — | |
| punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/ONU | + | 515, 109, 16 |
| punkt 73 | 18 | ALDE | | — | |
| efter punkt 73 | 77 | LAGENDIJK m.fl. | | — | |
| strecksats 9 | 38 | PSE | | — | |
| skäl B | 19 | Verts/ALE | ONU | — | 233, 394, 12 |
| skäl C | 71 | GUE/NGL | | — | |
| efter skäl C | 72 | GUE/NGL | | — | |
| skäl G | 20 | Verts/ALE | | — | |
| 59 | PPE-DE | | + | ändrat muntligen |
| efter skäl G | 60 | PPE-DE | | + | |
| skäl N | 73 | GUE/NGL | | — | |
| efter skäl P | 66 | GUE/NGL | | — | |
| skäl V | 39 | PSE | | + | |
| efter skäl V | 74 | GUE/NGL | | — | |
| skäl W | 40 | PSE | | + | |
| efter skäl Y | 4 | ALDE | | — | |
| 41 | PSE | | T | |
| 21 | Verts/ALE | | — | |
| skäl AB | 22 | Verts/ALE | | — | |
| 3 | ALDE | | — | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 429, 71, 125 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

före punkt 1

2

IND/DEM

ONU

—

62, 579, 12

5

ALDE delad/

ONU

1

+

571, 70, 12

2

—

255, 385, 12

23=

42=

Verts/ALE

PSE

↓

punkt 5

43

PSE

+

efter punkt 9

61

PPE-DE

+

punkt 10

24

Verts/ALE

+

efter punkt 16

44

PSE

+

efter punkt 18

1

IND/DEM

—

punkt 20

45

PSE

EO

—

241, 383, 23

punkt 23

25

Verts/ALE

+

punkt 26

26

Verts/ALE

EO

—

274, 367, 11

omkastning och sammanslagning av punkt 29 och punkt 28

Verts/ALE

+

omplacering av punkt 30 före punkt 22

Verts/ALE

EO

—

306, 316, 24

punkt 31

80

Verts/ALE

—

efter punkt 31

62

PPE-DE

+

omkastning och sammanslagning av punkt 33 och punkt 31

punkt

Verts/ALE

—

punkt 35

75

GUE/NGL

+

punkt 41

70

GUE/NGL

—

6=

46=

ALDE

PSE

R

+

efter punkt 41

67

GUE/NGL

ONU

+

409, 207, 34

63

PPE-DE

↓

punkt 43

7

ALDE

—

efter punkt 43

27

Verts/ALE

EO

+

426, 196, 23

efter punkt 45

68

GUE/NGL

ONU

—

150, 471, 29

efter punkt 47

47=

78=

PSE

DUFF m.fl.

delad

1

+

2/EO

—

280, 351, 14

69

GUE/NGL

ONU

+

372, 247, 31

punkt 48

8=

48=

ALDE

PSE

+

efter punkt 48

49

PSE

EO

—

292, 311, 39

79/rev

XENOGIANNA KOPOULOU m.fl.

—

punkt 49

9S=

50S=

ALDE

PSE

ONU

+

320, 283, 40

28

Verts/ALE

T

punkt

originaltexten

delad

↓

punkt 50

51

PSE

delad

ändrat muntligen

1

+

2/ONU

—

301, 329, 13

10

ALDE

—

29

Verts/ALE

—

punkt

originaltexten

↓

punkt 51

30S

Verts/ALE

—

11

ALDE

—

punkt 54

12S=

52S=

ALDE

PES

—

punkt 55

6S

GUE/NGL

—

53

PSE

T

31

Verts/ALE

delad

1

+

2

—

13

ALDE

—

punkt 56

14S=

32S=

54S=

ALDE

Verts/ALE

PSE

ONU

—

262, 377, 12

punkt 57

15S=

33S=

ALDE

Verts/ALE

ONU

—

91, 534, 23

punkt 58

34

Verts/ALE

—

55

PSE

—

65

GUE/NGL

—

punkt 59

56

PSE

+

punkt 61

35

Verts/ALE

—

efter punkt 61

57

PSE

+

punkt 62

16

ALDE

—

punkt 65

36

Verts/ALE

—

punkt 69

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/ONU

+

425, 191, 23

efter punkt 69

37

Verts/ALE

EO

—

281, 342, 13

punkt 71

58S

PSE

—

punkt 72

17

ALDE

—

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/ONU

+

515, 109, 16

punkt 73

18

ALDE

—

efter punkt 73

77

LAGENDIJK m.fl.

—

strecksats 9

38

PSE

—

skäl B

19

Verts/ALE

ONU

—

233, 394, 12

skäl C

71

GUE/NGL

—

efter skäl C

72

GUE/NGL

—

skäl G

20

Verts/ALE

—

59

PPE-DE

+

ändrat muntligen

efter skäl G

60

PPE-DE

+

skäl N

73

GUE/NGL

—

efter skäl P

66

GUE/NGL

—

skäl V

39

PSE

+

efter skäl V

74

GUE/NGL

—

skäl W

40

PSE

+

efter skäl Y

4

ALDE

—

41

PSE

T

21

Verts/ALE

—

skäl AB

22

Verts/ALE

—

3

ALDE

—

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

429, 71, 125

Äf 76 har dragits tillbaka.

Begäran om delad omröstning

IND/DEM

punkt 72

Första delen: Hela texten utom orden ”Parlamentet erinrar ... konstitutionella processen”

Andra delen: dessa ord

PPE-DE

äf 5

Första delen:”Europaparlamentet betonar ... vidare mening”

Andra delen:”och anser ... strategier”

äf 47/78

Första delen:”Europaparlamentet ... kulturhuvudstad”

Andra delen:”eftersom den ... EU-medlem”

äf 31

Första delen:”Europaparlamentet påminner ... FN:s tidigare arbete”

Andra delen:”som leder till ... lösning”

äf 51

Första delen:”Europaparlamentet uppmärksammar ... EU-anslutning”

Andra delen:”(text utgår)”

punkt 69

Första delen:”Europaparlamentet betonar ... en anslutning”

Andra delen:”Parlamentet understryker ... ansträngningar”

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: äf 2 och slutomröstning

GUE/NGL: äf 19, 14/32/54, 15/33, 67, 68 och 69

Verts/ALE: äf 5, 9/50 och slutomröstning

Övrigt

Verts/ALE har föreslagit följande ändringar:

| — | omkastning av punkterna 28 och 29 och sammanslagning till en enda punkt, |
| --- | --- |

—

omkastning av punkterna 28 och 29 och sammanslagning till en enda punkt,

| — | texten till punkt 33 placeras i början av punkt 31 punkterna slås ihop till en enda punkt, |
| --- | --- |

—

texten till punkt 33 placeras i början av punkt 31 punkterna slås ihop till en enda punkt,

| — | punkt 30 placeras före punkt 22 i avsnittet ”Demokrati och rättsstatsprincipen”. |
| --- | --- |

—

punkt 30 placeras före punkt 22 i avsnittet ”Demokrati och rättsstatsprincipen”.

Jan Wiersma lade fram följande muntliga ändringsförslag till ändringsförslag 51, punkt 50:

50. Europaparlamentet uppmärksammar Turkiets förslag om att inrätta en
  (text utgår)
  expertkommitté
  som bör stå under FN:s beskydd
  för att övervinna de tragiska erfarenheterna från det förflutna, samt Armeniens inställning till detta förslag. Parlamentet uppmanar med kraft både den turkiska och den armeniska regeringen att gå vidare i försoningsprocessen och försöka ta fram ett förslag som båda sidor kan acceptera. Parlamentet välkomnar det faktum att man genom de debatter som förts under senare tid i Turkiet åtminstone inlett diskussionerna om det smärtsamma historiekapitlet Armenien. Parlamentet betonar att erkännandet av folkmordet i Armenien inte utgör ett Köpenhamnskriterium i sig, men att det trots det är absolut nödvändigt för ett land som är på väg att bli medlem att göra upp med och erkänna sitt förflutna. Parlamentet uppmanar i detta hänseende de turkiska myndigheterna att underlätta arbetet för de forskare, intellektuella och akademiker som arbetar med frågan om det armeniska folkmordet genom att ge dem tillgång till de historiska arkiven och tillhandahålla samtliga relevanta dokument. Parlamentet uppmanar med kraft Turkiet att vidta erforderliga åtgärder för att skapa diplomatiska och goda grannförbindelser med Armenien utan några förbehåll, att häva den ekonomiska blockaden och öppna landgränsen vid en tidig tidpunkt, i enlighet med de resolutioner som parlamentet antagit mellan åren 1987 och 2005 och därigenom uppfylla prioriteringarna i föranslutningsavtalet och förhandlingsramens krav på en ”fredlig lösning av gränstvister”, som till båda delar är obligatoriska för en EU-anslutning.
  (text utgår)
  Föredraganden lade fram följande muntliga ändringsförslag till

G. Framgångarna i fråga om yttrandefriheten är fortfarande långt ifrån tillfredsställande och bilden är blandad, med vissa positiva inslag såsom att professor Ibrahim Kaboglu och professor Baskin Oran, som åtalades enligt artiklarna 216 och 301 i den turkiska strafflagen, journalisten Murat Belge, novellförfattaren Elif Shafak och
  författarna Perihan Mağden och
  Orhan Pamuk nyligen frikändes. Samtidigt åtalas fortfarande ett antal människorättskämpar och det pågår fortfarande processer mot journalister och förläggare, till exempel mot journalisten Hrant Dink vars fall har överlämnats till kassationsdomstolen trots att han frikändes av en domstol
  . Dink riskerar nu upp till tre års fängelse i en annan rättegång.

Andra personer tillhörande dessa yrkesgrupper, såsom människorättsaktivisten Eren Keskin, har fått påföljder utdömda (text utgår).

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   Betänkande Diaz De Mera A6-0277/2006

resolution

Ja-röster: 607

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wohlin, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 15

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Giertych, Kilroy-Silk, Wojciechowski Bernard Piotr

Nedlagda röster: 17

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Allister, Baco, Kozlík, Mote

PPE-DE: Duchoň, Fajmon, Ouzký, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Masip Hidalgo

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Hans-Peter Martin

2.   Betänkande Demetriou A6-0268/2006

resolution

Ja-röster: 543

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Flasarová, Triantaphyllides

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, CalabuigRull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 41

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Holm, Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Pflüger, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin

NI: Allister, Dillen, Giertych, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

Nedlagda röster: 67

ALDE: Riis-Jørgensen

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Louis, de Villiers, Železný

NI: Baco, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Helmer, Kozlík, Martinez, Salvini, Speroni

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Frédérique Ries, Hans-Peter Martin, Edite Estrela, Lars Wohlin, Philip Claeys

Nedlagda röster:
  Koenraad Dillen

3.   Betänkande Capoulas Santos A6-0271/2006

resolution

Ja-röster: 507

ALDE: Cavada, Costa, Degutis, De Sarnez, Drčar Murko, Gentvilas, Lambsdorff, Laperrouze, Ludford, Matsakis, Morillon, Ortuondo Larrea, Samuelsen, Takkula, Toia, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Cohn-Bendit

Nej-röster: 66

ALDE: Ek, Hall, Malmström

GUE/NGL: de Brún, Holm, Liotard, McDonald, Meijer, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Titford, Whittaker, Wise, Wohlin

NI: Borghezio, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Salvini

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Hannan, Heaton-Harris, Ibrisagic

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 71

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cocilovo, Davies, Deprez, Dičkutė, Duff, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lax, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Krarup, Pafilis

IND/DEM: Belder, Blokland, Louis, de Villiers, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Kozlík, Mote, Speroni

PPE-DE: Kamall, Parish

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nej-röster:
  Hans-Peter Martin

Nedlagda röster:
  Frédérique Ries, Sarah Ludford

4.   Rekommendation Krehl A6-0281/2006

resolution

Ja-röster: 575

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Markov

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Giertych, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 40

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Musacchio, Pafilis

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni

Nedlagda röster: 37

GUE/NGL: de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Maštálka, Meijer, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Louis, Sinnott, de Villiers

NI: Allister, Baco, Borghezio, Claeys, Helmer, Kozlík

PPE-DE: Kamall

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nej-röster:
  Hans-Peter Martin

5.   Betänkande Rapkay A6-0275/2006

ändring 4

Ja-röster: 123

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Helmer, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, Maat, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Weber Henri

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella

Nej-röster: 290

ALDE: Andria, Cavada, Cocilovo, Costa, De Sarnez, Laperrouze, Lehideux, Losco, Pistelli, Susta, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, De Michelis, Martin Hans-Peter, Rutowicz, Salvini

PPE-DE: Méndez de Vigo, Posdorf, Posselt

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 233

ALDE: Fourtou, Harkin

IND/DEM: Wohlin

NI: Allister, Baco, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Mitchell, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Ilves

UEN: Camre, Krasts, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nej-röster:
  Henri Weber

6.   Betänkande Rapkay A6-0275/2006

ändring 13

Ja-röster: 101

ALDE: Andria, Beaupuy, Bourlanges, Cavada, Cocilovo, Costa, De Sarnez, Duff, Fourtou, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Losco, Pistelli, Susta, Toia

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Belohorská, Martin Hans-Peter, Mussolini

PPE-DE: Bonsignore

PSE: Arif, Attard-Montalto, Berès, Bono, Bourzai, Busquin, Carlotti, Carnero González, Castex, Cottigny, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Martínez Martínez, Moscovici, Patrie, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Sousa Pinto, Tarabella, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 412

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Birutis, Bowles, Busk, Cappato, Carlshamre, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Krarup, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Rizzo, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Beňová, Chiesa, Geringer de Oedenberg, Gierek, Golik, Grabowska, Kuc, Peillon, Pinior, Rosati, dos Santos, Siwiec, Xenogiannakopoulou

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Nedlagda röster: 140

ALDE: Budreikaitė, Kułakowski

GUE/NGL: Flasarová, Kohlíček, Markov, Maštálka, Ransdorf, Remek, Strož, Zimmer

NI: Battilocchio, De Michelis, Kilroy-Silk, Kozlík, Rivera

PPE-DE: McMillan-Scott, Papastamkos

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, Díez González, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Goebbels, Gottardi, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedh, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Vincent Peillon, Marie-Noëlle Lienemann

7.   Betänkande Rapkay A6-0275/2006

ändring 22

Ja-röster: 117

ALDE: Bourlanges, Cappato, Cavada, De Sarnez, Duff, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Losco, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Flasarová, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Musacchio, Ransdorf, Remek, Strož, Triantaphyllides, Zimmer

NI: Martin Hans-Peter

PSE: Arif, Attard-Montalto, Batzeli, Berès, Bono, Bourzai, Busquin, Carlotti, Castex, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Fazakas, Ferreira Anne, Fruteau, Glante, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hutchinson, Jørgensen, Kinnock, Laignel, Le Foll, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Moscovici, Napoletano, Navarro, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Sousa Pinto, Tarabella, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 403

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Aita, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Holm, Krarup, Liotard, McDonald, Meijer, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Rizzo, Seppänen, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Chiesa, Geringer de Oedenberg, Gierek, Golik, Grabowska, Kuc, Pinior, Rosati, dos Santos, Siwiec

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 136

ALDE: Beaupuy, Budreikaitė, Fourtou, Kułakowski

GUE/NGL: Guidoni, Wurtz

NI: Allister, Baco, Battilocchio, De Michelis, Kilroy-Silk, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Papastamkos

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Goebbels, Gottardi, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Hans-Peter Martin

8.   Betänkande Rapkay A6-0275/2006

ändring 6

Ja-röster: 128

ALDE: Andria, Cavada, Cocilovo, Costa, De Sarnez, Griesbeck, Laperrouze, Susta, Toia

GUE/NGL: Maštálka

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Arif, Berès, Berlinguer, Bono, Bourzai, Busquin, Carlotti, Castex, Cottigny, De Keyser, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Gomes, Gottardi, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hutchinson, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lienemann, Locatelli, Martínez Martínez, Moscovici, Napoletano, Navarro, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Sacconi, Savary, Sousa Pinto, Tarabella, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Zani

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 378

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Rizzo, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers, Wohlin, Železný

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Mote, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Correia, Geringer de Oedenberg, Gierek, Golik, Grabowska, Kuc, Pinior, Rosati, Siwiec

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Nedlagda röster: 144

ALDE: Carlshamre, Pistelli

GUE/NGL: Flasarová, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Markov, Ransdorf, Remek, Strož, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Borghezio, De Michelis, Kilroy-Silk, Kozlík, Salvini

PPE-DE: Papastamkos

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Goebbels, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Athanasios Pafilis

9.   Betänkande Rapkay A6-0275/2006

ändring 9

Ja-röster: 107

ALDE: Andria, Bourlanges, Cavada, Cocilovo, De Sarnez, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Losco, Pistelli, Susta, Toia

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Mussolini

PSE: Arif, Berès, Berlinguer, Bono, Bourzai, Busquin, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Gomes, Gottardi, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Lienemann, Locatelli, Martínez Martínez, Moscovici, Navarro, Panzeri, Patrie, Peillon, Pittella, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Sacconi, Savary, Sousa Pinto, Tarabella, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Zani

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 397

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bowles, Busk, Cappato, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Krarup, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Bobošíková, Borghezio, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Masiel, Mote, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Gierek, Glante, Golik, Grabowska, Kuc, Pinior, Rosati, Siwiec

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 141

ALDE: Budreikaitė, Carlshamre, Kułakowski

GUE/NGL: Flasarová, Kohlíček, Markov, Maštálka, Ransdorf, Strož, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Kilroy-Silk, Kozlík, Martinez, Rivera

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Goebbels, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Musumeci

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Hans-Peter Martin

10.   Betänkande Rapkay A6-0275/2006

ändring 10

Ja-röster: 106

ALDE: Andria, Bourlanges, Cavada, Cocilovo, Costa, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Pistelli, Susta, Toia

IND/DEM: Bonde

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Mussolini

PSE: Arif, Berès, Bono, Bourzai, Busquin, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Gomes, Gottardi, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hutchinson, Jöns, Laignel, Le Foll, Lienemann, Locatelli, Martínez Martínez, Moscovici, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Panzeri, Patrie, Peillon, Pittella, Poignant, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Roure, Sacconi, Savary, Sousa Pinto, Tarabella, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Zani

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 419

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Krarup, Liotard, McDonald, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Corbey, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Grabowska, Kuc, Pinior, Rosati, dos Santos, Siwiec

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 130

GUE/NGL: Flasarová, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Remek, Strož, Zimmer

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Kilroy-Silk, Kozlík, Rivera

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Goebbels, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Scheele, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Tzampazi, Walter, Weiler, Westlund, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas, Smith

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nej-röster:
  Janelly Fourtou

11.   Betänkande Rapkay A6-0275/2006

resolution

Ja-röster: 491

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bowles, Busk, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Lundgren, Sinnott, Wohlin, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Nej-röster: 128

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Giertych, Kilroy-Silk, Mote, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Arif, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Cottigny, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Lienemann, Moscovici, Navarro, Obiols i Germà, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Roure, Savary, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 31

ALDE: Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, De Sarnez, Griesbeck, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Toia

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PSE: Busquin, Chiesa, De Keyser, Fazakas, Gomes, Rocard, Sousa Pinto, Tarabella

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  John Attard-Montalto

Nej-röster:
  Ilda Figueiredo, Pervenche Berès, Hans-Peter Martin, Monica Frassoni

12.   Betänkande Eurlings A6-0269/2006

ändring 2

Ja-röster: 62

ALDE: Andria, Beaupuy, Bourlanges, Cavada, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Matsakis, Morillon, Onyszkiewicz

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Mussolini, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Brepoels, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Kasoulides

PSE: Gröner

UEN: Camre, Didžiokas, Wojciechowski Janusz

Nej-röster: 579

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Lundgren, Pęk, Wohlin

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 12

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Bonde, Goudin

NI: Baco, Kilroy-Silk

PPE-DE: Kamall

PSE: Ford, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried

UEN: Maldeikis

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nej-röster:
  Lissy Gröner

13.   Betänkande Eurlings A6-0269/2006

ändring 5/1

Ja-röster: 571

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Louis, Lundgren, de Villiers, Wohlin

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 70

ALDE: Juknevičienė, Ortuondo Larrea, Savi

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Dimitrakopoulos, Gklavakis, Kratsa-Tsagaropoulou, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Záborská

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Szymański

Nedlagda röster: 12

ALDE: Guardans Cambó

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Krarup

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Matsis, Ventre

PSE: Lienemann

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Lissy Gröner

14.   Betänkande Eurlings A6-0269/2006

ändring 5/2

Ja-röster: 255

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Kułakowski, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Malmström, Mohácsi, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

IND/DEM: Lundgren

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Helmer, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Cederschiöld, Fajmon, Fjellner, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Kamall, Kauppi, Ouzký, Seeberg, Škottová, Strejček, Stubb, Van Orden, Vlasák, Wijkman, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 385

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cavada, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Griesbeck, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Ortuondo Larrea, Savi, Sterckx, Takkula, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Belohorská, Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Berger, Bösch, Bullmann, Ettl, Gebhardt, Glante, Gröner, Groote, Hänsch, Haug, Jöns, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Leichtfried, Matsouka, Piecyk, Prets, Rapkay, Roth-Behrendt, Scheele, Stockmann, Tzampazi, Walter, Xenogiannakopoulou

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Podkański, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Lipietz, Voggenhuber

Nedlagda röster: 12

ALDE: Guardans Cambó

GUE/NGL: Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PSE: Grech, Lienemann, Muscat

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nedlagda röster:
  John Attard-Montalto

15.   Betänkande Eurlings A6-0269/2006

ändring 67

Ja-röster: 409

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Assis, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Bourzai, Casaca, Glante, Goebbels, Lambrinidis, Matsouka, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Krasts, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 207

ALDE: Hennis-Plasschaert, Maaten, Manders, Mulder

IND/DEM: Belder, Blokland, Wohlin, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, De Michelis, Mote, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Buzek, Cabrnoch, Duchoň, Fajmon, Ouzký, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hedh, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere

Nedlagda röster: 34

ALDE: Kułakowski

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: De Veyrac

PSE: Chiesa, Hegyi, Lienemann

Verts/ALE: van Buitenen

16.   Betänkande Eurlings A6-0269/2006

ändring 68

Ja-röster: 150

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cavada, Degutis, Deprez, Dičkutė, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Juknevičienė, Laperrouze, Lehideux, Malmström, Matsakis, Morillon, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Savi, Sterckx

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Borghezio, Claeys, Giertych, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Brepoels, Buzek, Dimitrakopoulos, Hatzidakis, Kratsa-Tsagaropoulou, Marques, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Záborská

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Casaca, Lambrinidis, Matsouka, Occhetto, Scheele, Siwiec, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Aylward, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 471

ALDE: Alvaro, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Booth, Goudin, Knapman, Lundgren, Whittaker, Wise, Wohlin, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Barón Crespo, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Didžiokas, Foglietta, La Russa, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Nedlagda röster: 29

ALDE: Geremek, Toia

IND/DEM: Clark, Farage, Louis, Titford, de Villiers

NI: Baco, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Coelho

PSE: Attard-Montalto, Berlinguer, Grech, Lienemann, Muscat

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Sarah Ludford

Nej-röster:
  Frédérique Ries

Nedlagda röster:
  John Attard-Montalto

17.   Betänkande Eurlings A6-0269/2006

ändring 69

Ja-röster: 372

ALDE: Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Ek, Fourtou, Griesbeck, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Ortuondo Larrea, Resetarits, Ries, Savi

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wohlin, Zapałowski

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Busquin, Casaca, Ferreira Anne, Hazan, Lambrinidis, Leinen, Matsouka, Occhetto, Riera Madurell, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Nej-röster: 247

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Kułakowski, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Mohácsi, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Lundgren, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Cabrnoch, Duchoň, Fajmon, Ouzký, Škottová, Sonik, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Assis, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, La Russa, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Ždanoka

Nedlagda röster: 31

IND/DEM: Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Baco, Borghezio, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Salvini, Schenardi

PPE-DE: De Veyrac, Kamall

PSE: Attard-Montalto, Lienemann

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nej-röster:
  John Attard-Montalto, Catherine Trautmann

18.   Betänkande Eurlings A6-0269/2006

ändring 9 + 50

Ja-röster: 320

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Mohácsi, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Helmer, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ayuso González, Bauer, Braghetto, Březina, Brunetta, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coveney, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hybášková, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kauppi, Kudrycka, Lechner, Lewandowski, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stauner, Strejček, Stubb, Sturdy, Tajani, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vlasák, von Wogau, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Barón Crespo, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Cohn-Bendit, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes

Nej-röster: 283

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cavada, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Griesbeck, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Ortuondo Larrea, Pistelli, Ries, Savi, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Veraldi

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brepoels, Brok, Busuttil, Carollo, Caspary, Coelho, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Dimitrakopoulos, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hieronymi, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jarzembowski, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lehne, Liese, Lombardo, Lulling, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Nassauer, Nicholson, Novak, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Spautz, Stevenson, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Záborská

PSE: Beňová, Berger, Bösch, Bono, Carlotti, Casaca, Castex, Dobolyi, Ettl, Fazakas, Ford, Gierek, Hegyi, Herczog, Leichtfried, Lévai, Lienemann, Prets, Reynaud, Rosati, Roure, Scheele, Tabajdi

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Lipietz, Onesta, Smith, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 40

ALDE: Kułakowski, Newton Dunn, Starkevičiūtė

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Knapman, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Bonsignore, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, De Veyrac, Eurlings, Goepel, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Kirkhope, Langendries, McMillan-Scott, Parish, Pinheiro, Ribeiro e Castro, Silva Peneda

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Grech, Lambrinidis, Matsouka, Muscat, Tzampazi

Verts/ALE: van Buitenen, Lichtenberger

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  John Attard-Montalto, Monica Frassoni

Nej-röster:
  Danutė Budreikaitė, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Harlem Désir, Yiannakis Matsis, Ioannis Kasoulides, Yannick Vaugrenard, Bernadette Vergnaud, Pierre Moscovici

19.   Betänkande Eurlings A6-0269/2006

ändring 51/2

Ja-röster: 301

ALDE: Andria, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Malmström, Mohácsi, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Strož, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Lundgren, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Helmer, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Speroni

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bowis, Cabrnoch, Callanan, Dehaene, Duchoň, Fajmon, Glattfelder, Kamall, Korhola, Millán Mon, Ouzký, Parish, Rübig, Škottová, Spautz, Strejček, Szájer, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, dos Santos, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Musumeci, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 329

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cappato, Cavada, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Griesbeck, Hennis-Plasschaert, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Ries, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Takkula, Virrankoski

GUE/NGL: Holm, Krarup, Meijer, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Baco, Borghezio, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Casaca, Ford, Lambrinidis, Lehtinen, Martin David, Masip Hidalgo, Matsouka, Rosati, Sánchez Presedo, Savary, Scheele, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: Lipietz, Schlyter, Voggenhuber

Nedlagda röster: 13

ALDE: Kułakowski, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Adamou, de Brún, McDonald, Triantaphyllides

NI: Allister, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: McMillan-Scott

PSE: De Keyser, Grech

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Véronique De Keyser, John Attard-Montalto

Nej-röster:
  Paul Rübig

20.   Betänkande Eurlings A6-0269/2006

ändring 14 + 32 + 54

Ja-röster: 262

ALDE: Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Polfer, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Knapman, Titford, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Rivera

PPE-DE: Cabrnoch, Duchoň, Fajmon, Ouzký, Škottová, Spautz, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Assis, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 377

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cavada, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Juknevičienė, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Matsakis, Morillon, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pistelli, Prodi, Ries, Savi, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Casaca, Grech, Lambrinidis, Matsouka, Muscat, Tzampazi, Xenogiannakopoulou

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 12

ALDE: Kułakowski

IND/DEM: Louis, Sinnott, de Villiers, Železný

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Ventre

PSE: Hänsch, Lienemann

Verts/ALE: van Buitenen

21.   Betänkande Eurlings A6-0269/2006

ändring 15 + 33

Ja-röster: 91

ALDE: Alvaro, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Ludford, Lynne, Malmström, Mohácsi, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

NI: Battilocchio, Bobošíková, De Michelis

PPE-DE: Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Duchoň, Fajmon, Kamall, Seeberg, Škottová, Strejček, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Berès, Lehtinen

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 534

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cavada, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Savi, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Wohlin, Zapałowski

NI: Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Evans Jill, Hudghton, Joan i Marí, Schlyter, Smith

Nedlagda röster: 23

ALDE: Kułakowski

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Knapman, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Baco, Belohorská, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Jałowiecki, Kaczmarek, Siekierski, Zaleski

PSE: Lienemann, Occhetto

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Christofer Fjellner, Gunnar Hökmark

Nej-röster:
  Pervenche Berès

22.   Betänkande Eurlings A6-0269/2006

punkt 69/2

Ja-röster: 425

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Catania, de Brún, Guidoni, Holm, Liotard, McDonald, Meijer, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, De Michelis, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Bauer, Beazley, Bonsignore, Braghetto, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Langendries, Lewandowski, Maat, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pīks, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Purvis, Queiró, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vlasák, Vlasto, Wortmann-Kool, Zahradil, Zappalà, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 191

ALDE: Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cavada, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Griesbeck, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Starkevičiūtė, Takkula, Toia

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Ransdorf, Remek, Strož, Triantaphyllides, Wurtz

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Brepoels, Březina, Brok, Caspary, Daul, De Blasio, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Duka-Zólyomi, Ebner, Ferber, Florenz, Fontaine, Gahler, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Guellec, Gyürk, Hieronymi, Itälä, Jarzembowski, Jeggle, Karas, Kasoulides, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, Lulling, Mann Thomas, Mathieu, Mauro, Mayer, Nassauer, Nicholson, Oomen-Ruijten, Pack, Peterle, Pieper, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Sommer, Stauner, Sudre, Surján, Toubon, Ulmer, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Berger, Bösch, Dobolyi, Ettl, Leichtfried, Paasilinna, Prets, Scheele, Tabajdi, Vaugrenard

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Muscardini, Musumeci, Pirilli, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Horáček, Kusstatscher, Lichtenberger, Voggenhuber

Nedlagda röster: 23

ALDE: Kułakowski, Matsakis

GUE/NGL: Adamou, Krarup, Pflüger, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Železný

NI: Kilroy-Silk, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Brejc, McGuinness, Pinheiro, Szájer, Zaleski

PSE: Hänsch, Hegyi, Laignel, Lienemann

Verts/ALE: van Buitenen, Jonckheer

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Tatjana Ždanoka, Gitte Seeberg

Nej-röster:
  Luís Queiró, Lars Wohlin

Nedlagda röster:
  Erna Hennicot-Schoepges

23.   Betänkande Eurlings A6-0269/2006

punkt 72/2

Ja-röster: 515

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Guidoni, Kaufmann, McDonald, Triantaphyllides

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Borghezio, De Michelis, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Veneto, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 109

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, Flasarová, Henin, Holm, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, de Villiers, Wohlin

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Barsi-Pataky, Becsey, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Cederschiöld, Chichester, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dover, Doyle, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Graça Moura, Gutiérrez-Cortines, Heaton-Harris, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Kamall, Kelam, Kirkhope, Langen, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Ribeiro e Castro, Schnellhardt, Seeberg, Škottová, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vlasák, Wieland, Záborská, Zahradil, Zatloukal, Zvěřina

UEN: Angelilli, Krasts, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 16

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro

IND/DEM: Batten, Wise

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Kauppi, Sonik, Ventre

PSE: Hänsch, Lienemann

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton, Smith

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Britta Thomsen

24.   Betänkande Eurlings A6-0269/2006

ändring 19

Ja-röster: 233

ALDE: Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Hall, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Ludford, Lynne, Malmström, Mohácsi, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Battilocchio, Bobošíková, De Michelis, Mussolini

PPE-DE: Cabrnoch, Callanan, Duchoň, Fajmon, Kamall, Ouzký, Seeberg, Škottová, Strejček, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Assis, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hazan, Hedh, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Kuc, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 394

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Cavada, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pistelli, Ries, Savi, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Veraldi

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Bullmann, Gebhardt, Glante, Grech, Groote, Hänsch, Haug, Jöns, Kindermann, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Matsouka, Muscat, Piecyk, Roth-Behrendt, Rothe, Scheele, Tzampazi, Walter, Weiler, Xenogiannakopoulou

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Evans Jill, Hudghton, Joan i Marí, Schlyter, Smith

Nedlagda röster: 12

ALDE: Kułakowski

IND/DEM: Louis, de Villiers, Železný

NI: Baco, Belohorská, Kilroy-Silk, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Ventre

PSE: Lienemann

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nej-röster:
  Lissy Gröner

25.   Betänkande Eurlings A6-0269/2006

resolution

Ja-röster: 429

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Ek, Fourtou, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Holm, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Ransdorf, Remek, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Piskorski, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Graça Moura, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klich, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, von Wogau, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 71

ALDE: Cappato

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Tomczak, de Villiers, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Cabrnoch, Deß, Duchoň, Ebner, Fajmon, Gräßle, Konrad, Mathieu, Ouzký, Schierhuber, Seeber, Škottová, Strejček, Ventre, Vlasák, Wieland, Zahradil, Zvěřina

PSE: Berger, Bösch, Ettl, Goebbels, Laignel, Leichtfried, Öger, Prets, Rocard, Roure, Scheele

UEN: Maldeikis

Verts/ALE: Lipietz

Nedlagda röster: 125

ALDE: Attwooll, Bourlanges, Bowles, Cavada, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Karim, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Lynne, Mohácsi, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Henin, Kohlíček, Pflüger, Strož, Wagenknecht

IND/DEM: Sinnott

NI: Baco, Helmer, Kozlík, Rutowicz

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Berend, Böge, Brepoels, Callanan, Daul, Descamps, De Veyrac, Ferber, Fontaine, Gewalt, Glattfelder, Gomolka, Grossetête, Guellec, Hudacký, Hybášková, Jarzembowski, Kamall, Klaß, Koch, Lamassoure, Langen, Langendries, Liese, Mauro, Mayer, Mikolášik, Nicholson, Pieper, Posdorf, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Saïfi, Schnellhardt, Schwab, Stauner, Sudre, Surján, Toubon, Ulmer, Van Orden, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Záborská

PSE: Attard-Montalto, Berlinguer, Bono, Carlotti, Castex, Chiesa, Désir, Dobolyi, Fazakas, Fruteau, Gottardi, Grech, Gruber, Jöns, Krehl, Lavarra, Lienemann, Locatelli, Muscat, Occhetto, Panzeri, Piecyk, Pittella, Reynaud, Roth-Behrendt, Sacconi, Tabajdi, Tarabella, Vincenzi, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Podkański

Verts/ALE: Bennahmias, van Buitenen, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lichtenberger, Voggenhuber

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Karin Jöns, Lars Wohlin,

Nej-röster:
  Anna Záborská

Nedlagda röster:
  Yannick Vaugrenard, Patrick Gaubert, Jean-Paul Gauzès, Danutė Budreikaitė

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2006)0370

Skydd av personuppgifter *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets rambeslut om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (KOM(2005) 0475 - C6-0436/2005 - 2005/0202(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2005)0475) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2005)0475) (1),

| — | med beaktande av artikel 34.2 b i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 34.2 b i EU-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0436/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0436/2005),

| — | med beaktande av protokollet om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar, i enlighet med vilket rådet har hört parlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollet om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar, i enlighet med vilket rådet har hört parlamentet,

| — | med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0192/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0192/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet den 14 juni 2006 (2). |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet den 14 juni 2006 (2).

| 2. | Kommissionen uppmanas att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen uppmanas att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2006)0258.

P6_TA(2006)0371

Skydd av euron mot förfalskning - (Periklesprogrammet) *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ändring och förlängning av beslut 2001/923/EG om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Periklesprogrammet) (KOM(2006)0243 - C6-0179/2006 - 2006/0078(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0243) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0243) (1),

| — | med beaktande av artikel 123.4, tredje meningen i EG-fördraget i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0179/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.4, tredje meningen i EG-fördraget i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0179/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0276/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0276/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0372

Skydd av euron mot förfalskning (Perikles-programmet) (usträckning till icke deltagande medlemsstater) *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om att till icke deltagande medlemsstater utsträcka tillämpningen av beslut 2006/.../EG om ändring och förlängning av beslut 2001/923/EG om inrättande av ett handlingsprogram för utbyte, stöd och utbildning med avseende på skydd av euron mot förfalskning (Perikles-programmet) (KOM(2006)0243 - C6-0180/2006 - 2006/0079(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0243) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0243) (1),

| — | med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0180/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0180/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0277/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0277/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0373

Beaktande av fällande domar avkunnade i en av Europeiska unionens medlemsstater *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets rambeslut om beaktande av fällande domar avkunnade i en av Europeiska unionens medlemsstater vid ett nytt brottmålsförfarande i en annan medlemsstat (KOM(2005)0091 - C6-0235/2005 - 2005/0018(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2005)0091) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2005)0091) (1),

| — | med beaktande av artikel 34.2 b i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 34.2 b i EU-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0235/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0235/2005),

| — | med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0268/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0268/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Skäl 6 |
| (6) Om en person som är medborgare eller bosatt i en medlemsstat döms i en annan medlemsstat och domen införs i kriminalregistret i den förra medlemsstaten måste samma regler följas som om det hade varit fråga om en inhemsk dom, och det får inte bli så att personer som har dömts i andra medlemsstater hamnar i ett sämre läge än de som har dömts enligt inhemsk lagstiftning. | utgår |
| Ändring 2 |
| Skäl 7 |
| (7) Detta
  beslut
  bör
  ersätta
  bestämmelserna om beaktande av straffrättsliga domar i konventionen av den 28 maj 1970 om brottsmålsdoms internationella rättsverkningar. | (7) Detta
  rambeslut
  bör
  tillämpas mellan medlemsstaterna utan att det påverkar tillämpningen av
  bestämmelserna om beaktande av straffrättsliga domar i konventionen av den 28 maj 1970 om brottmålsdoms internationella rättsverkningar. |
| Ändring 3 |
| Artikel 1, punkt 1 |
| 1. Syftet med detta rambeslut är att bestämma på vilka villkor en medlemsstat skall beakta en tidigare fällande brottmålsdom som avkunnats i en annan medlemsstat under ett
  nytt
  rättsligt förfarande mot samma person men på andra grunder
  , eller införa uppgifter om den tidigare domen i kriminalregistret
  . | 1. Syftet med detta rambeslut är att bestämma på vilka villkor en medlemsstat skall beakta en tidigare fällande brottmålsdom som avkunnats i en annan medlemsstat under ett rättsligt förfarande mot samma person men på andra grunder. |
| Ändring 5 |
| Artikel 2, led a |
| a. | fällande dom: alla lagakraftvunna
  avgöranden av domstolar som handlägger brottmål eller av administrativa myndigheter vilkas beslut kan leda till förfaranden inför en domstol som är behörig att handlägga brottmål, varigenom
  en person konstateras skyldig till ett brott
  eller en gärning som
  enligt nationell rätt
  utgör en straffbar överträdelse av rättsregler
  , |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Skäl 6

(6) Om en person som är medborgare eller bosatt i en medlemsstat döms i en annan medlemsstat och domen införs i kriminalregistret i den förra medlemsstaten måste samma regler följas som om det hade varit fråga om en inhemsk dom, och det får inte bli så att personer som har dömts i andra medlemsstater hamnar i ett sämre läge än de som har dömts enligt inhemsk lagstiftning.

utgår

Ändring 2

Skäl 7

(7) Detta
  beslut
  bör
  ersätta
  bestämmelserna om beaktande av straffrättsliga domar i konventionen av den 28 maj 1970 om brottsmålsdoms internationella rättsverkningar.

(7) Detta
  rambeslut
  bör
  tillämpas mellan medlemsstaterna utan att det påverkar tillämpningen av
  bestämmelserna om beaktande av straffrättsliga domar i konventionen av den 28 maj 1970 om brottmålsdoms internationella rättsverkningar.

Ändring 3

Artikel 1, punkt 1

1. Syftet med detta rambeslut är att bestämma på vilka villkor en medlemsstat skall beakta en tidigare fällande brottmålsdom som avkunnats i en annan medlemsstat under ett
  nytt
  rättsligt förfarande mot samma person men på andra grunder
  , eller införa uppgifter om den tidigare domen i kriminalregistret
  .

1. Syftet med detta rambeslut är att bestämma på vilka villkor en medlemsstat skall beakta en tidigare fällande brottmålsdom som avkunnats i en annan medlemsstat under ett rättsligt förfarande mot samma person men på andra grunder.

Ändring 5

Artikel 2, led a

a.

fällande dom: alla lagakraftvunna
  avgöranden av domstolar som handlägger brottmål eller av administrativa myndigheter vilkas beslut kan leda till förfaranden inför en domstol som är behörig att handlägga brottmål, varigenom
  en person konstateras skyldig till ett brott
  eller en gärning som
  enligt nationell rätt
  utgör en straffbar överträdelse av rättsregler
  ,

| a. | fällande dom: alla lagakraftvunna
  domstolsavgöranden i brottmål där
  en person konstateras skyldig till ett brott enligt nationell rätt, |
| --- | --- |

a.

fällande dom: alla lagakraftvunna
  domstolsavgöranden i brottmål där
  en person konstateras skyldig till ett brott enligt nationell rätt,

Ändring 6

Artikel 2, led b

| b. | kriminalregister: det eller de nationella register som innehåller uppgifter om fällande domar i enlighet med nationell rätt. |
| --- | --- |

b.

utgår

Ändring 7

Artikel 3, punkt 1

1. Varje medlemsstat skall vid ett
  nytt
  brottmål
  på nya grunder tillerkänna
  tidigare fällande domar som avkunnats i andra medlemsstater samma rättsliga verkningar som inhemska domar
  enligt regler som medlemsstaten själv utformar
  .

1. Varje medlemsstat skall vid ett brottmål
  mot en person se till att dess behöriga nationella myndigheter och domstolar eller tribunaler beaktar
  tidigare fällande domar som avkunnats i andra medlemsstater
  mot samma person men på andra grunder enligt inhemsk lagstiftning och tillerkänna dem
  samma rättsliga verkningar som
  tidigare
  inhemska domar
  , under förutsättning att personen i fråga inte hamnar i ett sämre läge än om de tidigare domarna hade varit inhemska domar
  .

Ändring 8

Artikel 3, punkt 2

2. Punkt 1 gäller för fasen före det straffrättsliga förfarandet, under detta och i samband med verkställigheten av domen och avser särskilt de regler som skall tillämpas
  på förfarandet
  , till exempel för häktning, kvalifikationen av gärningen och påföljdens natur och stränghet samt det sätt på vilket beslutet verkställts.

2. Punkt 1 gäller för fasen före det straffrättsliga förfarandet, under detta och i samband med verkställigheten av domen och avser särskilt de regler som skall tillämpas, till exempel för häktning, kvalifikationen av gärningen och påföljdens natur och stränghet samt det sätt på vilket beslutet verkställts.

Ändring 9

Artikel 5, punkt 1

1. En tidigare fällande dom avkunnad i en annan medlemsstat behöver inte beaktas om den gärning som domen avser inte utgör ett brott enligt medlemsstatens strafflagstiftning.

utgår

Detta gäller inte för följande kategorier av överträdelser:

| — | deltagande i en brottsorganisation |
| --- | --- |

—

deltagande i en brottsorganisation

| — | terrorism |
| --- | --- |

—

terrorism

| — | människohandel |
| --- | --- |

—

människohandel

| — | sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi |
| --- | --- |

—

sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi

| — | olaglig handel med narkotika och psykotropa ämnen |
| --- | --- |

—

olaglig handel med narkotika och psykotropa ämnen

| — | olaglig handel med vapen, ammunition och sprängämnen |
| --- | --- |

—

olaglig handel med vapen, ammunition och sprängämnen

| — | bestickning och mutbrott |
| --- | --- |

—

bestickning och mutbrott

| — | bedrägeri, inklusive bedrägeri som riktar sig mot Europeiska gemenskapernas finansiella intressen i den mening som avses i konventionen av den 26 juli 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas ekonomiska intressen |
| --- | --- |

—

bedrägeri, inklusive bedrägeri som riktar sig mot Europeiska gemenskapernas finansiella intressen i den mening som avses i konventionen av den 26 juli 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas ekonomiska intressen

| — | penningtvätt för att dölja vinning av brott |
| --- | --- |

—

penningtvätt för att dölja vinning av brott

| — | penningförfalskning, inklusive euroförfalskning |
| --- | --- |

—

penningförfalskning, inklusive euroförfalskning

| — | datorrelaterad brottslighet |
| --- | --- |

—

datorrelaterad brottslighet

| — | miljöbrott, inklusive olaglig handel med utrotningshotade djurarter och utrotningshotade växtarter och växtsorter |
| --- | --- |

—

miljöbrott, inklusive olaglig handel med utrotningshotade djurarter och utrotningshotade växtarter och växtsorter

| — | hjälp till olaglig inresa och vistelse |
| --- | --- |

—

hjälp till olaglig inresa och vistelse

| — | mord, dråp eller grov misshandel |
| --- | --- |

—

mord, dråp eller grov misshandel

| — | olaglig handel med mänskliga organ och vävnader |
| --- | --- |

—

olaglig handel med mänskliga organ och vävnader

| — | kidnappning, olaga frihetsberövande och tagande av gisslan |
| --- | --- |

—

kidnappning, olaga frihetsberövande och tagande av gisslan

| — | rasism och främlingsfientlighet |
| --- | --- |

—

rasism och främlingsfientlighet

| — | organiserat eller väpnat rån |
| --- | --- |

—

organiserat eller väpnat rån

| — | olaglig handel med kulturföremål, inklusive antikviteter och konstföremål |
| --- | --- |

—

olaglig handel med kulturföremål, inklusive antikviteter och konstföremål

| — | svindleri |
| --- | --- |

—

svindleri

| — | utpressning |
| --- | --- |

—

utpressning

| — | förfalskning och piratkopiering av varor |
| --- | --- |

—

förfalskning och piratkopiering av varor

| — | urkundsförfalskning och handel med förfalskade urkunder |
| --- | --- |

—

urkundsförfalskning och handel med förfalskade urkunder

| — | förfalskning av betalningsmedel |
| --- | --- |

—

förfalskning av betalningsmedel

| — | olaglig handel med hormonsubstanser och andra tillväxtsubstanser |
| --- | --- |

—

olaglig handel med hormonsubstanser och andra tillväxtsubstanser

| — | olaglig handel med nukleära eller radioaktiva ämnen |
| --- | --- |

—

olaglig handel med nukleära eller radioaktiva ämnen

| — | handel med stulna fordon |
| --- | --- |

—

handel med stulna fordon

| — | våldtäkt |
| --- | --- |

—

våldtäkt

| — | mordbrand |
| --- | --- |

—

mordbrand

| — | brott som omfattas av Internationella brottmålsdomstolens behörighet |
| --- | --- |

—

brott som omfattas av Internationella brottmålsdomstolens behörighet

| — | kapning av luftfartyg eller fartyg |
| --- | --- |

—

kapning av luftfartyg eller fartyg

| — | sabotage |
| --- | --- |

—

sabotage

| — | uppträdande som strider mot vägtrafikbestämmelser, inklusive överträdelser av bestämmelser om körtid och viloperioder samt av bestämmelser om farligt gods |
| --- | --- |

—

uppträdande som strider mot vägtrafikbestämmelser, inklusive överträdelser av bestämmelser om körtid och viloperioder samt av bestämmelser om farligt gods

| — | varusmuggling |
| --- | --- |

—

varusmuggling

| — | immaterialrättsintrång |
| --- | --- |

—

immaterialrättsintrång

| — | hot om våld och våldshandlingar mot person, inklusive våld under idrottsevenemang |
| --- | --- |

—

hot om våld och våldshandlingar mot person, inklusive våld under idrottsevenemang

| — | skadegörelse |
| --- | --- |

—

skadegörelse

| — | stöld |
| --- | --- |

—

stöld

| — | brott som den dömande staten har infört för att genomföra de skyldigheter som följer av instrument som antagits enligt Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen eller avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

—

brott som den dömande staten har infört för att genomföra de skyldigheter som följer av instrument som antagits enligt Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen eller avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen.

Ändring 10

Artikel 5, punkt 2

2. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1, kan man också avstå från att beakta en tidigare dom som avkunnats av en annan medlemsstat, om det faktum att personen har dömts i en annan medlemsstat skulle medföra att han eller hon under ett nytt brottmålsförfarande på andra grunder skulle hamna i ett sämre läge än om den tidigare domen hade avkunnats av en inhemsk domstol.

utgår

Ändring 11

Artikel 6, punkt 1

1. När en medlemsstat i sitt kriminalregister för in uppgifter om en dom som avkunnats i en annan medlemsstat är det den faktiskt utdömda påföljden som skall registreras, såvida inte påföljden avtjänades i den medlemsstat där uppgiften förs in och då faktiskt omprövades.

utgår

Ändring 12

Artikel 6, punkt 2

2. Om uppgifter om fällande domar som avkunnats i andra medlemsstater mot personer som är medborgare eller bosatta i den egna medlemsstaten, enligt inhemsk lagstiftning skall införas i kriminalregistret, får reglerna för registrering och eventuell ändring eller radering av uppgifterna aldrig vara sådana att personen i fråga hamnar i ett sämre läge än om han eller hon hade dömts enligt inhemsk lagstiftning.

utgår

Ändring 13

Artikel 6, punkt 3

3. domen har avkunnats, skall uppgiften också ändras respektive raderas i den medlemsstat där den dömde är medborgare eller är bosatt om uppgiften har registrerats där, under förutsättning att det kommer till medlemsstatens kännedom, utom när bestämmelserna i det egna landets lagstiftning är fördelaktigare för den dömde.

utgår

Ändring 14

Artikel 7, punkt 1

1. Det här rambeslutet ersätter bestämmelserna i
  artikel 56 i Haagkonventionen av den 28 maj 1970 om brottsmålsdoms internationella rättsverkningar
  i relationerna mellan medlemsstaterna, vilket dock inte påverkar bestämmelsernas tillämpning i
  förhållandet mellan medlemsstaterna och tredjeland.

Detta rambeslut skall tillämpas mellan medlemsstaterna utan att det påverkar tillämpningen av
  artikel 56 i Haagkonventionen av den 28 maj 1970 om brottmålsdoms internationella rättsverkningar
  när det gäller
  förhållandet mellan medlemsstaterna och tredjeland.

Ändring 15

Artikel 8, punkt 1

1. Medlemsstaterna skall
  senast den 31 december 2006
  vidta nödvändiga åtgärder för att följa rambeslutet.

1. Medlemsstaterna skall
  inom ett år från det att det har antagits
  vidta nödvändiga åtgärder för att följa rambeslutet.

Ändring 16

Artikel 8, punkt 3

3. På grundval av de upplysningar som överlämnas av rådets generalsekretariat skall kommissionen senast
  den 31 december 2007
  förelägga Europaparlamentet och rådet en rapport om tilllämpningen av detta rambeslut, om så krävs åtföljd av förslag till lagstiftning.

3. På grundval av de upplysningar som överlämnas av rådets generalsekretariat skall kommissionen senast
  två år efter det att detta rambeslut antagits
  förelägga Europaparlamentet och rådet en rapport om tillämpningen av detta rambeslut, om så krävs åtföljd av förslag till lagstiftning.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0374

Fiskeavtal EG/Guinea-Bissau *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ingående av ett avtal genom skriftväxling om förlängning av protokollet om fastställande för perioden 16 juni 2006-15 juni 2007 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Guinea-Bissau om fiske utanför Guinea-Bissaus kust (KOM(2006)0182 - C6-0167/2006 - 2006/0065(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets förordning (KOM(2006)0182) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets förordning (KOM(2006)0182) (1),

| — | med beaktande av artikel 37.2 och artikel 300 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37.2 och artikel 300 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0167/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0167/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0271/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0271/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Guinea-Bissau parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Guinea-Bissau parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0375

Förslag till ändringsbudget nr 3/2006

Förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2006 för budgetåret 2006, Avsnitt III - Kommissionen, avsnitt VIII del B - Europeiska datatillsynsmannen (11297/2006 - C6-0239/2006 - 2006/ 2119(BUD))

Ändring 1

AVSNITT III: Kommissionen

Punkt 02 01 04 01 - Upprätthållande och utveckling av den inre marknaden, i synnerhet när det gäller anmälningsförfaranden, certifiering samt tillnärmning av sektorer - Administrativa utgifter

| 02 01 04 01 | Budget 2006 | Förslag till ÄB 3/2006 | Ändring | Budget 2006 + ändrad ÄB3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Åtagande | Betalning | Åtagande | Betalning | Åtagande | Betalning | Åtagande | Betalning |
| | 2 790 000 | 2 790 000 | - 554 545 | - 554 545 | 554 545 | 554 545 | 2 790 000 | 2 790 000 |

02 01 04 01

Budget 2006

Förslag till ÄB 3/2006

Ändring

Budget 2006 + ändrad ÄB3

Åtagande

Betalning

Åtagande

Betalning

Åtagande

Betalning

Åtagande

Betalning

2 790 000

2 790 000

- 554 545

- 554 545

554 545

554 545

2 790 000

2 790 000

KONTOPLAN:

Oförändrad

ANMÄRKNINGAR:

Oförändrade

MOTIVERING

Återinför det preliminära förslaget till ändringsbudget.

Ändring 2

AVSNITT III: Kommissionen

Punkt 06 02 03 - Transportsäkerhet

| 06 02 03 | Budget 2006 | Förslag till ÄB 3/2006 | Ändring | Budget 2006 + ändrad ÄB3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Åtagande | Betalning | Åtagande | Betalning | Åtagande | Betalning | Åtagande | Betalning |
| | 18 080 000 | 17 080 000 | -2 714 000 | -2 714 000 | 2 714 000 | 2 714 000 | 18 080 000 | 17 080 000 |

06 02 03

Budget 2006

Förslag till ÄB 3/2006

Ändring

Budget 2006 + ändrad ÄB3

Åtagande

Betalning

Åtagande

Betalning

Åtagande

Betalning

Åtagande

Betalning

18 080 000

17 080 000

-2 714 000

-2 714 000

2 714 000

2 714 000

18 080 000

17 080 000

KONTOPLAN:

Oförändrad

ANMÄRKNINGAR:

Oförändrade

MOTIVERING

Nedskärningen avvisas eftersom det är för tidigt under budgetåret för att införa väsentliga minskningar.

Ändring 3

AVSNITT III: Kommissionen

Punkt 06 02 09 01 - Övervakningsmyndigheten för Galileo - Bidrag för avdelningarna 1 och 2

| 06 02 09 01 | Budget 2006 | Förslag till ÄB 3/2006 | Ändring | Budget 2006 + ändrad ÄB3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Åtagande | Betalning | Åtagande | Betalning | Åtagande | Betalning | Åtagande | Betalning |
| | 2 231 400 | 2 231 400 | 1 600 000 | 1 600 000 | 850 000 | 850 000 | 4 681 400 | 4 681 400 |

06 02 09 01

Budget 2006

Förslag till ÄB 3/2006

Ändring

Budget 2006 + ändrad ÄB3

Åtagande

Betalning

Åtagande

Betalning

Åtagande

Betalning

Åtagande

Betalning

2 231 400

2 231 400

1 600 000

1 600 000

850 000

850 000

4 681 400

4 681 400

KONTOPLAN:

Oförändrad

ANMÄRKNINGAR:

Oförändrade

MOTIVERING

Återinför det preliminära förslaget till ändringsbudget.

Ändring 4

AVSNITT III: Kommissionen

Punkt 06 02 09 02 - Övervakningsmyndigheten för Galileo - Bidrag för avdelning 3

| 06 02 09 02 | Budget 2006 | Förslag till ÄB 3/2006 | Ändring | Budget 2006 + ändrad ÄB3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Åtagande | Betalning | Åtagande | Betalning | Åtagande | Betalning | Åtagande | Betalning |
| | 2 500 000 | 2 500 000 | 0 | 0 | 600 000 | 600 000 | 3 100 000 | 3 100 000 |

06 02 09 02

Budget 2006

Förslag till ÄB 3/2006

Ändring

Budget 2006 + ändrad ÄB3

Åtagande

Betalning

Åtagande

Betalning

Åtagande

Betalning

Åtagande

Betalning

2 500 000

2 500 000

0

0

600 000

600 000

3 100 000

3 100 000

KONTOPLAN:

Oförändrad

ANMÄRKNINGAR:

(Beräknade inkomster och utgifter för budgetåret ändrade i motsvarande grad)

MOTIVERING

Återinför det preliminära förslaget till ändringsbudget.

Ändring 5

AVSNITT III: Kommissionen

Punkt 18 02 03 02 - Europeiska byrån för förvaltning av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna - Bidrag till avdelning 3

| 18 02 03 02 | Budget 2006 | Förslag till ÄB 3/2006 | Ändring | Budget 2006 + ändrad ÄB3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Åtagande | Betalning | Åtagande | Betalning | Åtagande | Betalning | Åtagande | Betalning |
| | 9 440 000 | 9 440 000 | -3 786 000 | -3 786 000 | 3 786 000 | 3 786 000 | 9 440 000 | 9 440 000 |

18 02 03 02

Budget 2006

Förslag till ÄB 3/2006

Ändring

Budget 2006 + ändrad ÄB3

Åtagande

Betalning

Åtagande

Betalning

Åtagande

Betalning

Åtagande

Betalning

9 440 000

9 440 000

-3 786 000

-3 786 000

3 786 000

3 786 000

9 440 000

9 440 000

KONTOPLAN:

Oförändrad

ANMÄRKNINGAR:

(Beräknade inkomster och utgifter för budgetåret ändrade i motsvarande grad)

MOTIVERING

Nedskärningen avvisas eftersom det är för tidigt under budgetåret för att införa väsentliga minskningar.

P6_TA(2006)0376

Förslag till ändringsbudget nr 3/2006

Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2006 för budgetåret 2006, Avsnitt III - Kommissionen, avsnitt VIII del B - Europeiska datatillsynsmannen (11297/2006 - C6-0239/2006 - 2006/2119(BUD))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt näst sista stycket i artikel 272.4, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt näst sista stycket i artikel 272.4,

| — | med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 177, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 177,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2006, slutgiltigt antagen den 15 december 2005 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2006, slutgiltigt antagen den 15 december 2005 (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (3),

| — | med beaktande av det preliminära förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2006 för budgetåret 2006 som kommissionen lade fram den 22 maj 2006 (SEK(2006)0633), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det preliminära förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2006 för budgetåret 2006 som kommissionen lade fram den 22 maj 2006 (SEK(2006)0633),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 3/2006 som rådet fastställde den 11 juli 2006 (11297/2006 - C6-0239/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 3/2006 som rådet fastställde den 11 juli 2006 (11297/2006 - C6-0239/2006),

| — | med beaktande av artikel 69 och i bilaga IV till arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 69 och i bilaga IV till arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0283/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0283/2006), och av följande skäl:

| A. | Förslaget till ändringsbudget nr 3/2006 omfattar fyra olika punkter, nämligen en förstärkning av Europeiska tillsynsmyndigheten för det globala systemet för satellitnavigering (GNSS), en förstärkning av personalen vid Europeiska byrån för luftfartssäkerhet, en förstärkning av personalen vid Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna och en förstärkning av anslagen till Europeiska datatillsynsmannen. |
| --- | --- |

A.

Förslaget till ändringsbudget nr 3/2006 omfattar fyra olika punkter, nämligen en förstärkning av Europeiska tillsynsmyndigheten för det globala systemet för satellitnavigering (GNSS), en förstärkning av personalen vid Europeiska byrån för luftfartssäkerhet, en förstärkning av personalen vid Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna och en förstärkning av anslagen till Europeiska datatillsynsmannen.

| B. | I sitt preliminära förslag till ändringsbudget nr 3/2006 föreslog kommissionen att dessa ytterligare behov skulle finansieras genom en ökning av de egna medlen med 3 604 545 euro. |
| --- | --- |

B.

I sitt preliminära förslag till ändringsbudget nr 3/2006 föreslog kommissionen att dessa ytterligare behov skulle finansieras genom en ökning av de egna medlen med 3 604 545 euro.

| C. | Rådet beslutade i sitt förslag till ändringsbudget nr 3/2006 att täcka alla föreslagna ökningar uteslutande med omfördelningar. |
| --- | --- |

C.

Rådet beslutade i sitt förslag till ändringsbudget nr 3/2006 att täcka alla föreslagna ökningar uteslutande med omfördelningar.

| D. | Rådet vill i synnerhet finansiera Europeiska datatillsynsmannens ytterligare behov genom att minska åtagandena och betalningarna i en administrativ budgetpost i kommissionens avsnitt av budgeten, vilket faller inom ramen för utgiftskategori 3 i budgetplanen för 2000-2006. |
| --- | --- |

D.

Rådet vill i synnerhet finansiera Europeiska datatillsynsmannens ytterligare behov genom att minska åtagandena och betalningarna i en administrativ budgetpost i kommissionens avsnitt av budgeten, vilket faller inom ramen för utgiftskategori 3 i budgetplanen för 2000-2006.

| E. | Parlamentet instämmer med kommissionens förklaring om förslaget till ändringsbudget nr 3/2006 att detta skulle skapa ett farligt prejudikat för samtliga institutioner eftersom förslaget går ut på att under budgetgenomförandet finansiera en institutions administrativa utgifter genom att ta de anslag som behövs från en annan institutions budget. |
| --- | --- |

E.

Parlamentet instämmer med kommissionens förklaring om förslaget till ändringsbudget nr 3/2006 att detta skulle skapa ett farligt prejudikat för samtliga institutioner eftersom förslaget går ut på att under budgetgenomförandet finansiera en institutions administrativa utgifter genom att ta de anslag som behövs från en annan institutions budget.

| 1. | Europaparlamentet stöder kommissionens föreslagna ökning i det preliminära förslaget till ändringsbudget nr 3/2006 för Europeiska tillsynsmyndigheten för det globala systemet för satellitnavigering (GNSS), Europeiska byrån för luftfartssäkerhet, Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna och Europeiska datatillsynsmannen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet stöder kommissionens föreslagna ökning i det preliminära förslaget till ändringsbudget nr 3/2006 för Europeiska tillsynsmyndigheten för det globala systemet för satellitnavigering (GNSS), Europeiska byrån för luftfartssäkerhet, Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid de yttre gränserna och Europeiska datatillsynsmannen.

| 2. | Europaparlamentet anser att det är för tidigt under budgetåret för att man skall kompensera de ökningar som behövs i dessa budgetposter genom att minska andra budgetposter som ännu kan komma att genomföras fullt ut under 2006. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det är för tidigt under budgetåret för att man skall kompensera de ökningar som behövs i dessa budgetposter genom att minska andra budgetposter som ännu kan komma att genomföras fullt ut under 2006.

| 3. | Europaparlamentet avvisar därför rådets förslag om att täcka krav på ytterligare anslag genom omfördelningar och i synnerhet att kompensera för den begärda ökningen för Europeiska datatillsynsmannen genom att minska kommissionens avsnitt i budgeten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet avvisar därför rådets förslag om att täcka krav på ytterligare anslag genom omfördelningar och i synnerhet att kompensera för den begärda ökningen för Europeiska datatillsynsmannen genom att minska kommissionens avsnitt i budgeten.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT L 78, 15.3.2006.

(3)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1. Avtalet ändrat senast genom Europaparlamentets och rådets beslut 2005/708/EG (EUT L 269, 14.10.2005, s. 24).

P6_TA(2006)0377

Förslag till ändringsbudget nr 4/2006

Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4/2006 för budgetåret 2006, Avsnitt III - Kommissionen (11298/2006 - C6-0247/2006 - 2006/2149(BUD))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 272.4 näst sista stycket, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 272.4 näst sista stycket,

| — | med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 177, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 177,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2006, slutgiltigt antagen den 15 december 2005 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2006, slutgiltigt antagen den 15 december 2005 (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (3),

| — | med beaktande av det preliminära förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4/2006 för budgetåret 2006 som kommissionen lade fram den 16 juni 2006 (SEK(2006)0760), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det preliminära förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4/2006 för budgetåret 2006 som kommissionen lade fram den 16 juni 2006 (SEK(2006)0760),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 4/2006 som rådet fastställde den 17 juli 2006 (11298/2006 - C6-0247/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 4/2006 som rådet fastställde den 17 juli 2006 (11298/2006 - C6-0247/2006),

| — | med beaktande artikel 69 och bilaga IV i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande artikel 69 och bilaga IV i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0284/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0284/2006), och av följande skäl:

| A. | Förslaget till ändringsbudget nr 4/2006 hänför sig till budgetens inkomstsida och innehåller ett antal delar som berör nivån på medlemsstaternas bidrag till gemenskapens egna medel. |
| --- | --- |

A.

Förslaget till ändringsbudget nr 4/2006 hänför sig till budgetens inkomstsida och innehåller ett antal delar som berör nivån på medlemsstaternas bidrag till gemenskapens egna medel.

| B. | Dessa delar hänför sig dels till den årliga revideringen av prognoserna för de traditionella egna medlen, beräkningsunderlagen för mervärdesskatt och BNI samt en teknisk omberäkning av bidragen vilken är nödvändig för att finansiera Förenade kungarikets rabatt, dels till överskottet från garantifonden för externa åtgärder från 2005. |
| --- | --- |

B.

Dessa delar hänför sig dels till den årliga revideringen av prognoserna för de traditionella egna medlen, beräkningsunderlagen för mervärdesskatt och BNI samt en teknisk omberäkning av bidragen vilken är nödvändig för att finansiera Förenade kungarikets rabatt, dels till överskottet från garantifonden för externa åtgärder från 2005.

| C. | Europeiska rådet uppmanade vid sitt möte i Bryssel i december 2005 kommissionen att genomföra en fullständig och omfattande översyn av EU:s alla utgifts- och inkomstområden, inklusive den brittiska rabatten, i avsikt att lägga fram en rapport, tillsammans med lämpliga förslag, 2008-2009. |
| --- | --- |

C.

Europeiska rådet uppmanade vid sitt möte i Bryssel i december 2005 kommissionen att genomföra en fullständig och omfattande översyn av EU:s alla utgifts- och inkomstområden, inklusive den brittiska rabatten, i avsikt att lägga fram en rapport, tillsammans med lämpliga förslag, 2008-2009.

| D. | När kommissionen genomför denna översyn och utarbetar sina förslag skall den beakta Europaparlamentets arbete och rekommendationer, i enlighet med villkoren i förklaring nr 3 som bifogats det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (4). |
| --- | --- |

D.

När kommissionen genomför denna översyn och utarbetar sina förslag skall den beakta Europaparlamentets arbete och rekommendationer, i enlighet med villkoren i förklaring nr 3 som bifogats det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (4).

| E. | Parlamentet har inlett en dialog med de nationella parlamenten i syfte att gemensamt bidra till denna planerade allomfattande översyn av systemet för egna medel med full respekt för sina fastställda rättigheter. |
| --- | --- |

E.

Parlamentet har inlett en dialog med de nationella parlamenten i syfte att gemensamt bidra till denna planerade allomfattande översyn av systemet för egna medel med full respekt för sina fastställda rättigheter.

| 1. | Europaparlamentet godkänner förslaget till ändringsbudget nr 4/2006 utan ändringar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner förslaget till ändringsbudget nr 4/2006 utan ändringar.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT L 78, 15.3.2006.

(3)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1. Avtalet ändrat senast genom Europaparlamentets och rådets beslut 2005/708/EG (EUT L 269, 14.10.2005, s. 24).

(4)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

P6_TA(2006)0378

Gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet - Progress ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet - Progress (6282/3/2006 - C6-0272/2006 - 2004/0158(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (6282/3/2006 - C6-0272/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (6282/3/2006 - C6-0272/2006),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0488) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0488) (2),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2005)0536) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2005)0536) (3),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0300/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0300/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 193 E, 17.8.2006, s. 99.

(2)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(3)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0379

Strategiska riktlinjer för sammanhållningen ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om gemenskapens strategiska riktlinjer för sammanhållningen (11807/2006 - C6-0266/2006 - 2006/0131(AVC))

(Samtyckesförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (11807/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (11807/2006),

| — | med beaktande av rådets begäran om parlamentets samtycke i enlighet med artikel 161 i EG-fördraget (C6-0266/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets begäran om parlamentets samtycke i enlighet med artikel 161 i EG-fördraget (C6-0266/2006),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2006 om förberedelserna inför samtyckesförfarandet om gemenskapens strategiska riktlinjer för perioden 2007-2013 (En sammanhållningspolitik för att stödja tillväxt och sysselsättning) (1), som ledde till en tidig dialog mellan kommissionen och Europaparlamentet som skall upprepas före den halvtidsutvärdering av gemenskapens strategiska riktlinjer som skall göras enligt artikel 26 i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2006 om förberedelserna inför samtyckesförfarandet om gemenskapens strategiska riktlinjer för perioden 2007-2013 (En sammanhållningspolitik för att stödja tillväxt och sysselsättning) (1), som ledde till en tidig dialog mellan kommissionen och Europaparlamentet som skall upprepas före den halvtidsutvärdering av gemenskapens strategiska riktlinjer som skall göras enligt artikel 26 i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden (2),

| — | med beaktande av artikel 75.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 75.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för regional utveckling (A6-0281/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för regional utveckling (A6-0281/2006).

| 1. | Europaparlamentet ger sitt samtycke till förslaget till rådets beslut. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ger sitt samtycke till förslaget till rådets beslut.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2006)0216.

(2)  EUT L 210, 31.7.2006, s. 25.

P6_TA(2006)0380

Kommissionens vitbok om tjänster av allmänt intresse

Europaparlamentets resolution om kommissionens vitbok om tjänster av allmänt intresse (2006/2101(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande med rubriken ”Vitbok om tjänster av allmänt intresse” (KOM(2004)0374), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande med rubriken ”Vitbok om tjänster av allmänt intresse” (KOM(2004)0374),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Genomförande av gemenskapens Lissabonprogram: Sociala tjänster av allmänt intresse i Europeiska unionen” (KOM(2006)0177), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Genomförande av gemenskapens Lissabonprogram: Sociala tjänster av allmänt intresse i Europeiska unionen” (KOM(2006)0177),

| — | med beaktande av kommissionens beslut 2005/842/EG av den 28 november 2005 om tillämpningen av artikel 86.2 i EG-fördraget på statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens beslut 2005/842/EG av den 28 november 2005 om tillämpningen av artikel 86.2 i EG-fördraget på statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (1),

| — | med beaktande av artikel 36 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna gällande tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 36 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna gällande tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse,

| — | med beaktande av artiklarna 2, 5, 16, 73, 86, 87, 88 och 295 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 5, 16, 73, 86, 87, 88 och 295 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om tjänster i allmänhetens intresse, särskilt resolutionen av den 13 november 2001 om kommissionens meddelande ”Tjänster i allmänhetens intresse i Europa” (2) och resolutionen av den 14 januari 2004 om kommissionens grönbok om tjänster i allmänhetens intresse (3) samt resolutionen av den 22 februari 2005 om statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om tjänster i allmänhetens intresse, särskilt resolutionen av den 13 november 2001 om kommissionens meddelande ”Tjänster i allmänhetens intresse i Europa” (2) och resolutionen av den 14 januari 2004 om kommissionens grönbok om tjänster i allmänhetens intresse (3) samt resolutionen av den 22 februari 2005 om statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (4),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 16 februari 2006 om Europaparlamentets och rådets förslag till direktiv om tjänster på den inre marknaden (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 16 februari 2006 om Europaparlamentets och rådets förslag till direktiv om tjänster på den inre marknaden (5),

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet i Lissabon den 15 och 16 mars 2000, Europeiska rådet i Nice den 7, 8 och 9 december 2000, Europeiska rådet i Laeken den 14 och 15 december 2001 samt Europeiska rådet i Barcelona den 15 och 16 mars 2002 om tjänster i allmänhetens intresse, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet i Lissabon den 15 och 16 mars 2000, Europeiska rådet i Nice den 7, 8 och 9 december 2000, Europeiska rådet i Laeken den 14 och 15 december 2001 samt Europeiska rådet i Barcelona den 15 och 16 mars 2002 om tjänster i allmänhetens intresse,

| — | med beaktande av EG-domstolens rättspraxis när det gäller tjänster i allmänhetens intresse, särskilt ”Corbeau-domen” av den 19 maj 1993 i mål C-320/91 (6)”Gemeente Almelo-domen” av den 27 april 1994 i mål C-393/92 (7), ”Teckal-domen” av den 18 november 1999 i mål C-107/98 (8), ”Chronopostdomen” av den 3 juli 2003 i de förenade målen C-83/01 P, C-93/01 P och C-94/01 P (9), ”Altmarkdomen” av den 24 juli 2003 i mål C-280/00 (10), ”Enirisorse-domen” av den 27 november 2003 i de förenade målen C-34/01 till C-38/01 (11), Halle-domen av den 11 januari 2005 i mål C-26/03 (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-domstolens rättspraxis när det gäller tjänster i allmänhetens intresse, särskilt ”Corbeau-domen” av den 19 maj 1993 i mål C-320/91 (6)”Gemeente Almelo-domen” av den 27 april 1994 i mål C-393/92 (7), ”Teckal-domen” av den 18 november 1999 i mål C-107/98 (8), ”Chronopostdomen” av den 3 juli 2003 i de förenade målen C-83/01 P, C-93/01 P och C-94/01 P (9), ”Altmarkdomen” av den 24 juli 2003 i mål C-280/00 (10), ”Enirisorse-domen” av den 27 november 2003 i de förenade målen C-34/01 till C-38/01 (11), Halle-domen av den 11 januari 2005 i mål C-26/03 (12),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för rättsliga frågor, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för transport och turism, utskottet för internationell handel, utskottet för industrifrågor, forskning och energi samt utskottet för regional utveckling (A6-0275/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för rättsliga frågor, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för transport och turism, utskottet för internationell handel, utskottet för industrifrågor, forskning och energi samt utskottet för regional utveckling (A6-0275/2006), och av följande skäl:

| A. | I fördragen föreskrivs en öppen social marknadsekonomi och bland andra följande principer skall utgöra referensramar och är viktiga i detta sammanhang:






  — | solidaritet, som förenar och som grundar sig på målen för den sociala, ekonomiska och territoriella sammanhållningen och en hållbar utveckling, |
| --- | --- | --- |

A.

I fördragen föreskrivs en öppen social marknadsekonomi och bland andra följande principer skall utgöra referensramar och är viktiga i detta sammanhang:

—

solidaritet, som förenar och som grundar sig på målen för den sociala, ekonomiska och territoriella sammanhållningen och en hållbar utveckling,

| — | samarbete, som skall möjliggöra att de transnationella och europeiska strävandena i EU:s fördrag och program genomförs, |
| --- | --- |

—

samarbete, som skall möjliggöra att de transnationella och europeiska strävandena i EU:s fördrag och program genomförs,

| — | öppna gränser och en inre marknad med fri rörlighet för personer, varor, tjänster och kapital för att integrera ekonomier och samhällen och öka de europeiska medborgarnas välstånd och sociala välbefinnande, |
| --- | --- |

—

öppna gränser och en inre marknad med fri rörlighet för personer, varor, tjänster och kapital för att integrera ekonomier och samhällen och öka de europeiska medborgarnas välstånd och sociala välbefinnande,

| — | konkurrens, som skall möjliggöra att den inre marknaden genomförs på grundval av bestämmelserna om den sociala marknadsekonomin, och som regleras av konkurrenslagstiftning, vilken utgör ett för demokratin mycket viktigt rättsområde, och framför allt för att undvika missbruk av monopol och ekonomisk makt samt garantera innovation, hög kvalitet och överkomliga priser, större valmöjligheter och rättsligt skydd för konsumenterna, |
| --- | --- |

—

konkurrens, som skall möjliggöra att den inre marknaden genomförs på grundval av bestämmelserna om den sociala marknadsekonomin, och som regleras av konkurrenslagstiftning, vilken utgör ett för demokratin mycket viktigt rättsområde, och framför allt för att undvika missbruk av monopol och ekonomisk makt samt garantera innovation, hög kvalitet och överkomliga priser, större valmöjligheter och rättsligt skydd för konsumenterna,

| — | subsidiaritet, på grundval av artikel 5 i EG-fördraget, som garanterar medlemsstaternas mångfald och de olika traditionerna i EU och att EU agerar så effektivt och så nära medborgarna som möjligt, när detta ger ett bättre resultat än åtgärder på nationell nivå eller lägre, men endast då, |
| --- | --- |

—

subsidiaritet, på grundval av artikel 5 i EG-fördraget, som garanterar medlemsstaternas mångfald och de olika traditionerna i EU och att EU agerar så effektivt och så nära medborgarna som möjligt, när detta ger ett bättre resultat än åtgärder på nationell nivå eller lägre, men endast då,

| — | proportionalitet, som innebär att åtgärder från gemenskapens sida inte skall sträcka sig längre än vad som krävs för att nå målen i fördraget, och |
| --- | --- |

—

proportionalitet, som innebär att åtgärder från gemenskapens sida inte skall sträcka sig längre än vad som krävs för att nå målen i fördraget, och

| — | demokrati, som innebär att den allmänna rösträtten är det som skänker legitimitet åt de nationella och lokala offentliga myndigheter som fattar beslut om och organiserar uppdrag om, tillhandahållande och finansiering av tjänster i allmänhetens intresse. |
| --- | --- |

—

demokrati, som innebär att den allmänna rösträtten är det som skänker legitimitet åt de nationella och lokala offentliga myndigheter som fattar beslut om och organiserar uppdrag om, tillhandahållande och finansiering av tjänster i allmänhetens intresse.

| B. | Tjänster i allmänhetens intresse är inte bara en viktig faktor för social och ekonomisk sammanhållning, utan bidrar också i stor utsträckning till att öka den europeiska ekonomins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

B.

Tjänster i allmänhetens intresse är inte bara en viktig faktor för social och ekonomisk sammanhållning, utan bidrar också i stor utsträckning till att öka den europeiska ekonomins konkurrenskraft.

| C. | Konkurrensen skall underlätta fullbordandet av den inre marknaden, som bygger på den sociala marknadsekonomins regler och styrs av konkurrensreglerna, och är en central demokratisk rättighet som inte endast begränsar byråkratins makt, utan framför allt förhindrar ekonomiskt maktmissbruk samt skyddar konsumenternas rättigheter. |
| --- | --- |

C.

Konkurrensen skall underlätta fullbordandet av den inre marknaden, som bygger på den sociala marknadsekonomins regler och styrs av konkurrensreglerna, och är en central demokratisk rättighet som inte endast begränsar byråkratins makt, utan framför allt förhindrar ekonomiskt maktmissbruk samt skyddar konsumenternas rättigheter.

| D. | Det finns nu en omfattande rättspraxis från EG-domstolen. Denna utökas fortlöpande och rör olika aspekter av tjänster i allmänhetens intresse, däribland statligt stöd, likabehandling och/eller snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

D.

Det finns nu en omfattande rättspraxis från EG-domstolen. Denna utökas fortlöpande och rör olika aspekter av tjänster i allmänhetens intresse, däribland statligt stöd, likabehandling och/eller snedvridning av konkurrensen.

| E. | Med beaktande av utvecklingen av de mål rörande huruvida tjänster i allmänhetens intresse är förenliga med reglerna för den inre marknaden och EU:s konkurrensregler, som har prövats av domstolen, och med beaktande av behovet av att bemöta detta genom att klargöra den gällande gemenskapsrätten på det här området. |
| --- | --- |

E.

Med beaktande av utvecklingen av de mål rörande huruvida tjänster i allmänhetens intresse är förenliga med reglerna för den inre marknaden och EU:s konkurrensregler, som har prövats av domstolen, och med beaktande av behovet av att bemöta detta genom att klargöra den gällande gemenskapsrätten på det här området.

| F. | Marknaderna och det sätt på vilket samhällena organiserar sig är föremål för en dynamisk utveckling som skiljer sig från medlemsstat till medlemsstat. Därför skulle tillämpningen av strikta regler och definitioner utgöra ett hinder för att uppnå optimala ekonomiska och sociala resultat. |
| --- | --- |

F.

Marknaderna och det sätt på vilket samhällena organiserar sig är föremål för en dynamisk utveckling som skiljer sig från medlemsstat till medlemsstat. Därför skulle tillämpningen av strikta regler och definitioner utgöra ett hinder för att uppnå optimala ekonomiska och sociala resultat.

| G. | Det är omöjligt att enhetligt fastställa tjänster i allmänhetens intresse i en så diversifierad social och ekonomisk miljö som EU:s. |
| --- | --- |

G.

Det är omöjligt att enhetligt fastställa tjänster i allmänhetens intresse i en så diversifierad social och ekonomisk miljö som EU:s.

| H. | Tillgängligheten till effektiva tjänster i allmänhetens intresse är en fast beståndsdel i alla medlemsstaters ekonomiska system, samhälls- och socialsystem och den är mycket olika utformad i medlemsstaterna. Målet att framgångsrikt slutföra den inre marknaden bör göra det möjligt för medlemsstaterna att införa effektiva och fungerande tjänster i allmänhetens intresse, med full respekt för medborgarens intresse i dennes dubbla roll som både konsument av tjänster och som skattebetalare, och medlemsstaternas ansvarsområden, och inte oskäligt begränsa de lokala och regionala myndigheternas frihet att fastställa och tillämpa hög kvalitet, frekvens, överkomliga priser och tillgänglighet för dessa tjänster. |
| --- | --- |

H.

Tillgängligheten till effektiva tjänster i allmänhetens intresse är en fast beståndsdel i alla medlemsstaters ekonomiska system, samhälls- och socialsystem och den är mycket olika utformad i medlemsstaterna. Målet att framgångsrikt slutföra den inre marknaden bör göra det möjligt för medlemsstaterna att införa effektiva och fungerande tjänster i allmänhetens intresse, med full respekt för medborgarens intresse i dennes dubbla roll som både konsument av tjänster och som skattebetalare, och medlemsstaternas ansvarsområden, och inte oskäligt begränsa de lokala och regionala myndigheternas frihet att fastställa och tillämpa hög kvalitet, frekvens, överkomliga priser och tillgänglighet för dessa tjänster.

| I. | Tjänster i allmänhetens intresse och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse bör tillhandahållas på ett likvärdigt sätt i alla delar av EU. Målet för den ekonomiska och sociala sammanhållningen är att minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer och främja en harmonisk utveckling av EU som helhet, särskilt i de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

I.

Tjänster i allmänhetens intresse och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse bör tillhandahållas på ett likvärdigt sätt i alla delar av EU. Målet för den ekonomiska och sociala sammanhållningen är att minska skillnaderna mellan de olika regionernas utvecklingsnivåer och främja en harmonisk utveckling av EU som helhet, särskilt i de nya medlemsstaterna.

| J. | Med hänsyn till subsidiaritetsprincipen i artikel 5.2 i EG-fördraget har medlemsstaterna och deras regionala och/eller lokala myndigheter ensamrätt att besluta om vilka tjänster som ryms under begreppet ”tjänster i allmänhetens intresse” och hur dessa skall organiseras, finansieras, utföras, utvärderas och kontrolleras, och detta bör respekteras fullt ut när nya lagförslag utarbetas. |
| --- | --- |

J.

Med hänsyn till subsidiaritetsprincipen i artikel 5.2 i EG-fördraget har medlemsstaterna och deras regionala och/eller lokala myndigheter ensamrätt att besluta om vilka tjänster som ryms under begreppet ”tjänster i allmänhetens intresse” och hur dessa skall organiseras, finansieras, utföras, utvärderas och kontrolleras, och detta bör respekteras fullt ut när nya lagförslag utarbetas.

| K. | Det måste skapas rättssäkerhet för förenligheten mellan bestämmelserna för den inre marknaden och konkurrensen respektive bestämmelserna om välfungerande tjänster i allmänhetens intresse, så att de berörda nationella, regionala och lokala myndigheterna får det manöverutrymme de behöver för att fatta beslut och undvika konflikter och rättsprocesser, med vederbörlig respekt för den inre marknaden och parlamentets ovannämnda ståndpunkt om tjänster på den inre marknaden samt ett tydligt genomförande av bestämmelserna för den inre marknaden och konkurrensreglerna. |
| --- | --- |

K.

Det måste skapas rättssäkerhet för förenligheten mellan bestämmelserna för den inre marknaden och konkurrensen respektive bestämmelserna om välfungerande tjänster i allmänhetens intresse, så att de berörda nationella, regionala och lokala myndigheterna får det manöverutrymme de behöver för att fatta beslut och undvika konflikter och rättsprocesser, med vederbörlig respekt för den inre marknaden och parlamentets ovannämnda ståndpunkt om tjänster på den inre marknaden samt ett tydligt genomförande av bestämmelserna för den inre marknaden och konkurrensreglerna.

| L. | De sektorsspecifika EG-direktiven för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, som utförs i nätverk av näringslivsgrenar och inom andra sektorer där en öppning av marknaden uppnåtts eller inletts har lyckats med att tillhandahålla bättre tjänster till lägre priser och utgör en tillförlitlig ram. |
| --- | --- |

L.

De sektorsspecifika EG-direktiven för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, som utförs i nätverk av näringslivsgrenar och inom andra sektorer där en öppning av marknaden uppnåtts eller inletts har lyckats med att tillhandahålla bättre tjänster till lägre priser och utgör en tillförlitlig ram.

| M. | Det stora antalet sektorsspecifika initiativ för att öppna den inre marknaden för tjänster i allmänhetens intresse samt parlamentets ovannämnda ståndpunkt om tjänster på den inre marknaden ökar möjligheterna till konkurrens och förbättrade tjänster också när det gäller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, vilket understryker behovet av rättslig klarhet i fråga om tjänster i allmänhetens intresse. |
| --- | --- |

M.

Det stora antalet sektorsspecifika initiativ för att öppna den inre marknaden för tjänster i allmänhetens intresse samt parlamentets ovannämnda ståndpunkt om tjänster på den inre marknaden ökar möjligheterna till konkurrens och förbättrade tjänster också när det gäller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, vilket understryker behovet av rättslig klarhet i fråga om tjänster i allmänhetens intresse.

| N. | Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse påverkar den inre marknaden för tjänster direkt, och ett antal sektorer som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse har med framgång moderniserats och integrerats på dessa tjänstemarknader. Denna integrering skedde på ett kontrollerat sätt och åtföljdes av åtgärder som syftade till att värna om allmänintresset, särskilt begreppet samhällsomfattande tjänster. |
| --- | --- |

N.

Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse påverkar den inre marknaden för tjänster direkt, och ett antal sektorer som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse har med framgång moderniserats och integrerats på dessa tjänstemarknader. Denna integrering skedde på ett kontrollerat sätt och åtföljdes av åtgärder som syftade till att värna om allmänintresset, särskilt begreppet samhällsomfattande tjänster.

| O. | I artikel 16 i EG-fördraget erkänns betydelsen av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. I artikel 43-49 i EG-fördraget finns den rättsliga grunden för utarbetandet av gemenskapsåtgärder med avseende på friheten att tillhandahålla tjänster. Artiklarna 86 och 87 i EG-fördraget och domstolens rättspraxis ger en tydlig rättslig ram för hur statligt stöd, olika sätt att finansiera och olika nivåer för finansiering av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse skall behandlas. Artikel 95 i EG-fördraget är den lämpliga rättsliga grunden för att behandla frågor som avser förfaranden för offentlig upphandling och frågor som rör detta område. |
| --- | --- |

O.

I artikel 16 i EG-fördraget erkänns betydelsen av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. I artikel 43-49 i EG-fördraget finns den rättsliga grunden för utarbetandet av gemenskapsåtgärder med avseende på friheten att tillhandahålla tjänster. Artiklarna 86 och 87 i EG-fördraget och domstolens rättspraxis ger en tydlig rättslig ram för hur statligt stöd, olika sätt att finansiera och olika nivåer för finansiering av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse skall behandlas. Artikel 95 i EG-fördraget är den lämpliga rättsliga grunden för att behandla frågor som avser förfaranden för offentlig upphandling och frågor som rör detta område.

| P. | EG-fördraget hänvisar i artikel 16 och artikel 86.2 visserligen till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, men definierar dem inte. Tjänster av allmänt intresse nämns överhuvudtaget inte i EG-fördraget utan har endast införts som ett begrepp genom ett meddelande från kommissionen. Enligt Europaparlamentets ovannämnda ståndpunkt om tjänster på den inre marknaden skall tjänster av allmänt ekonomiskt intresse undantas från tillämpningsområdet i artikel 16 i det föreslagna tjänstedirektivet och tjänster av allmänt intresse skall undantas helt från tjänstedirektivet. |
| --- | --- |

P.

EG-fördraget hänvisar i artikel 16 och artikel 86.2 visserligen till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, men definierar dem inte. Tjänster av allmänt intresse nämns överhuvudtaget inte i EG-fördraget utan har endast införts som ett begrepp genom ett meddelande från kommissionen. Enligt Europaparlamentets ovannämnda ståndpunkt om tjänster på den inre marknaden skall tjänster av allmänt ekonomiskt intresse undantas från tillämpningsområdet i artikel 16 i det föreslagna tjänstedirektivet och tjänster av allmänt intresse skall undantas helt från tjänstedirektivet.

| Q. | De olika former av förvaltning och partnerskap mellan de ekonomiska aktörer som är anförtrodda tjänster av allmänt intresse och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse bör stödjas, och detta bör ske med bibehållande av medlemsstaternas ansvar för att tillhandahålla och fördela dessa tjänster med avseende på att garantera effektiva och högkvalitativa tjänster. |
| --- | --- |

Q.

De olika former av förvaltning och partnerskap mellan de ekonomiska aktörer som är anförtrodda tjänster av allmänt intresse och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse bör stödjas, och detta bör ske med bibehållande av medlemsstaternas ansvar för att tillhandahålla och fördela dessa tjänster med avseende på att garantera effektiva och högkvalitativa tjänster.

| R. | Gemenskapens mål i form av en hög konsumentskyddsnivå tillsammans med en strikt tillämpning av subsidiaritetsprincipen bör här i högre grad stå i blickpunkten. |
| --- | --- |

R.

Gemenskapens mål i form av en hög konsumentskyddsnivå tillsammans med en strikt tillämpning av subsidiaritetsprincipen bör här i högre grad stå i blickpunkten.

| S. | I Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna erkänns och respekteras tillgången till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i syfte att främja social och territoriell sammanhållning i unionen. |
| --- | --- |

S.

I Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna erkänns och respekteras tillgången till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i syfte att främja social och territoriell sammanhållning i unionen.

| 1. | Europaparlamentet anser att dess tidigare ovannämnda resolutioner om tjänster i allmänhetens intresse av den 13 november 2001, 14 januari 2004 och 22 februari 2005 fortfarande är av betydelse, särskilt med tanke på






  — | subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att dess tidigare ovannämnda resolutioner om tjänster i allmänhetens intresse av den 13 november 2001, 14 januari 2004 och 22 februari 2005 fortfarande är av betydelse, särskilt med tanke på

—

subsidiaritetsprincipen,

| — | avregleringarna, och |
| --- | --- |

—

avregleringarna, och

| — | genomförandet av den inre marknaden och behovet att tillhandahålla tjänster av hög kvalitet. |
| --- | --- |

—

genomförandet av den inre marknaden och behovet att tillhandahålla tjänster av hög kvalitet.

Europaparlamentet påminner om att det avgörande inte är vem som tillhandahåller tjänster i allmänhetens intresse, utan snarare att man upprätthåller kvalitetsnormer och en rättvis social balans, och att kriterierna bygger på ett tillförlitligt utbud och på kontinuitet. Parlamentet påminner om att det anser att tjänster av allmänt ekonomiskt intresse omfattar ett mycket stort antal olika branscher.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att det är särskilt viktigt, i syfte att optimera den inre marknadens möjligheter, att villkoren och bestämmelserna för moderniseringen av marknader formuleras på ett sådant vis att man, med bibehållen social sammanhållning och tillgång till samhällsomfattande tjänster, garanterar rättvis, öppen och effektiv konkurrens, undviker missbruk av dominerande ställning och förekomsten av nya monopol som hindrar nya aktörer från att ta sig in på marknaden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att det är särskilt viktigt, i syfte att optimera den inre marknadens möjligheter, att villkoren och bestämmelserna för moderniseringen av marknader formuleras på ett sådant vis att man, med bibehållen social sammanhållning och tillgång till samhällsomfattande tjänster, garanterar rättvis, öppen och effektiv konkurrens, undviker missbruk av dominerande ställning och förekomsten av nya monopol som hindrar nya aktörer från att ta sig in på marknaden.

| 3. | Europaparlamentet betonar att tjänster av allmänt intresse bör vara av hög kvalitet, vara tillgängliga överallt, tillhandahållas till optimal kostnad, respektera den sociala balansen och tillhandahållas enligt förutsättningen varaktigt tryggad tillgång, samt betonar att ett stort antal tjänster av allmänt intresse kan tillhandahållas i rättvis konkurrens enligt principen om likabehandling för privata och offentliga företag. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att tjänster av allmänt intresse bör vara av hög kvalitet, vara tillgängliga överallt, tillhandahållas till optimal kostnad, respektera den sociala balansen och tillhandahållas enligt förutsättningen varaktigt tryggad tillgång, samt betonar att ett stort antal tjänster av allmänt intresse kan tillhandahållas i rättvis konkurrens enligt principen om likabehandling för privata och offentliga företag.

| 4. | Europaparlamentet begär att kommissionen inför parlamentet lägger fram en omfattande analys av effekterna av den hittillsvarande avregleringen, särskilt när det gäller konsumenternas och de berörda anställdas situation. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet begär att kommissionen inför parlamentet lägger fram en omfattande analys av effekterna av den hittillsvarande avregleringen, särskilt när det gäller konsumenternas och de berörda anställdas situation.

| 5. | Europaparlamentet understryker att de flesta tjänster av allmänt ekonomiskt intresse tillhandahålls på den inre marknaden, och därför i princip är underkastade lagstiftningen om den inre marknaden, offentlig upphandling, konkurrens och statligt stöd, samt kommissionens kontroll av missbruk, så länge tillämpningen av denna lagstiftning inte juridiskt eller faktiskt hindrar tillhandahållandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse på det sätt som följer av artikel 86.2 i fördraget. Europaparlamentet betonar att gemenskapen och medlemsstaterna inom ramen för sina respektive befogenheter enligt artikel 16 i EG-fördraget, vilken omfattar tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, ansvarar för att dessa tjänster tillhandahålls på grundval av principer och villkor som gör att de kan fullgöra sina uppdrag. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att de flesta tjänster av allmänt ekonomiskt intresse tillhandahålls på den inre marknaden, och därför i princip är underkastade lagstiftningen om den inre marknaden, offentlig upphandling, konkurrens och statligt stöd, samt kommissionens kontroll av missbruk, så länge tillämpningen av denna lagstiftning inte juridiskt eller faktiskt hindrar tillhandahållandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse på det sätt som följer av artikel 86.2 i fördraget. Europaparlamentet betonar att gemenskapen och medlemsstaterna inom ramen för sina respektive befogenheter enligt artikel 16 i EG-fördraget, vilken omfattar tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, ansvarar för att dessa tjänster tillhandahålls på grundval av principer och villkor som gör att de kan fullgöra sina uppdrag.

| 6. | Europaparlamentet anser att de legitima kraven på allmänintresse inte får tjäna som en förevändning för orättmätig stängning av tjänstemarknader när det gäller internationella tjänsteleverantörer som åtar sig att respektera de legitima kraven och är i stånd att göra detta. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att de legitima kraven på allmänintresse inte får tjäna som en förevändning för orättmätig stängning av tjänstemarknader när det gäller internationella tjänsteleverantörer som åtar sig att respektera de legitima kraven och är i stånd att göra detta.

| 7. | Europaparlamentet betonar att det särskilt efter EU:s utvidgning är nödvändigt att garantera sammanhållning när det gäller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och att medlemsstaternas infrastrukturer för nätbaserade tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inom ramen för strukturpolitiken bör kopplas samman, och det gränsöverskridande samarbetet stärkas, så att en verklig inre marknad kan skapas och standardisering underlättas. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att det särskilt efter EU:s utvidgning är nödvändigt att garantera sammanhållning när det gäller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och att medlemsstaternas infrastrukturer för nätbaserade tjänster av allmänt ekonomiskt intresse inom ramen för strukturpolitiken bör kopplas samman, och det gränsöverskridande samarbetet stärkas, så att en verklig inre marknad kan skapas och standardisering underlättas.

| 8. | Europaparlamentet beaktar den ekonomiska vikten av dessa tjänster och deras betydelse för produktionen av andra varor och tillhandahållandet av andra tjänster. Parlamentet understryker att sättet att organisera tjänster av allmänt ekonomiskt intresse kan påverka den inre marknaden, t.ex. vid förbud mot etablering i det land där tjänsten tillhandahålls. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beaktar den ekonomiska vikten av dessa tjänster och deras betydelse för produktionen av andra varor och tillhandahållandet av andra tjänster. Parlamentet understryker att sättet att organisera tjänster av allmänt ekonomiskt intresse kan påverka den inre marknaden, t.ex. vid förbud mot etablering i det land där tjänsten tillhandahålls.

| 9. | Europaparlamentet anser att konkurrensbestämmelserna bör syfta till att förbättra kvaliteten på tjänsteutförandet, konsumenternas valmöjligheter och rimliga priser samt medverka till andra samhällsmål, bland annat hållbar utveckling. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att konkurrensbestämmelserna bör syfta till att förbättra kvaliteten på tjänsteutförandet, konsumenternas valmöjligheter och rimliga priser samt medverka till andra samhällsmål, bland annat hållbar utveckling.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klargöra skillnaden mellan tjänster i allmänhetens intresse och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, genom att utveckla verksamhetskriterier för tjänster i allmänhetens intresse som tar hänsyn till medlemsstaternas nationella traditioner, och som grundar sig på kollektiva nyttigheters natur och offentlig finansiering genom solidaritetsmekanismer. Parlamentet understryker att det i fråga om många tjänster i allmänhetens intresse är oerhört svårt att skilja mellan ekonomiska och icke-ekonomiska aspekter på grund av dessa tjänsters dynamiska karaktär och snabba utveckling. Parlamentet välkomnar därför att kommissionen i sin vitbok säger att det ”i händelse av en tvist är viktigare att en tjänst av allmänt intresse utförs effektivt än att fördragets regler tillämpas”. Europaparlamentet anser att en lång rad tjänster i allmänhetens intresse inte får undantas från tillämpningsområdet för bestämmelserna för den inre marknaden och konkurrensreglerna genom att man försöker definiera tjänster i allmänhetens intresse. Parlamentet noterar att en exakt definition av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och tjänster i allmänhetens intresse skulle stå i strid med medlemsstaternas frihet att definiera sina tjänster i allmänhetens intresse. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klargöra skillnaden mellan tjänster i allmänhetens intresse och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, genom att utveckla verksamhetskriterier för tjänster i allmänhetens intresse som tar hänsyn till medlemsstaternas nationella traditioner, och som grundar sig på kollektiva nyttigheters natur och offentlig finansiering genom solidaritetsmekanismer. Parlamentet understryker att det i fråga om många tjänster i allmänhetens intresse är oerhört svårt att skilja mellan ekonomiska och icke-ekonomiska aspekter på grund av dessa tjänsters dynamiska karaktär och snabba utveckling. Parlamentet välkomnar därför att kommissionen i sin vitbok säger att det ”i händelse av en tvist är viktigare att en tjänst av allmänt intresse utförs effektivt än att fördragets regler tillämpas”. Europaparlamentet anser att en lång rad tjänster i allmänhetens intresse inte får undantas från tillämpningsområdet för bestämmelserna för den inre marknaden och konkurrensreglerna genom att man försöker definiera tjänster i allmänhetens intresse. Parlamentet noterar att en exakt definition av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och tjänster i allmänhetens intresse skulle stå i strid med medlemsstaternas frihet att definiera sina tjänster i allmänhetens intresse.

| 11. | Europaparlamentet anser att artikel 86.2 i EG-fördraget ger medlemsstaterna garantier för att tjänster av allmänt ekonomiskt intresse skall kunna tillhandahållas i enlighet med den skyldighet i fråga om samhällsomfattande tjänster som föreskrivs i gemenskapens lagstiftning eller av medlemsstaterna. Parlamentet instämmer med EG-domstolens tolkning att denna bedömning kan jämföras med resonemanget om proportionalitet inom ramen för artikel 49 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att artikel 86.2 i EG-fördraget ger medlemsstaterna garantier för att tjänster av allmänt ekonomiskt intresse skall kunna tillhandahållas i enlighet med den skyldighet i fråga om samhällsomfattande tjänster som föreskrivs i gemenskapens lagstiftning eller av medlemsstaterna. Parlamentet instämmer med EG-domstolens tolkning att denna bedömning kan jämföras med resonemanget om proportionalitet inom ramen för artikel 49 i EG-fördraget.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att domstolens rättspraxis och kommissionens tolkning i enskilda fall avgör vilka regler som gäller på detta område och att varken den erforderliga rättssäkerheten eller tillräcklig insyn och öppenhet därför har uppnåtts ännu. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner om att domstolens rättspraxis och kommissionens tolkning i enskilda fall avgör vilka regler som gäller på detta område och att varken den erforderliga rättssäkerheten eller tillräcklig insyn och öppenhet därför har uppnåtts ännu.

| 13. | Europaparlamentet efterlyser dessutom ett klargörande från kommissionen i synnerhet när det gäller två viktiga frågor: konsekvenserna av domstolens rättspraxis med utgångspunkt i ett sektorsspecifikt tillvägagångssätt och en sektorsspecifik tillämpning av konkurrensrätten på tjänster i allmänhetens intresse och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, särskilt när det gäller finansieringen av dessa tjänster. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet efterlyser dessutom ett klargörande från kommissionen i synnerhet när det gäller två viktiga frågor: konsekvenserna av domstolens rättspraxis med utgångspunkt i ett sektorsspecifikt tillvägagångssätt och en sektorsspecifik tillämpning av konkurrensrätten på tjänster i allmänhetens intresse och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, särskilt när det gäller finansieringen av dessa tjänster.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar att de organ på lokal och regional nivå som ansvarar för medborgarnära tjänster i allmänhetens intresse visat sig hålla måttet och att dessa även i framtiden är lämpade att garantera medbestämmanderätt, konsumentskydd och allmänhetens intressen i fråga om sådana tjänster. Parlamentet betonar att den europeiska nivån måste bidra till att förmågan på lokal och regional nivå att erbjuda sådana tjänster inte äventyras. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet konstaterar att de organ på lokal och regional nivå som ansvarar för medborgarnära tjänster i allmänhetens intresse visat sig hålla måttet och att dessa även i framtiden är lämpade att garantera medbestämmanderätt, konsumentskydd och allmänhetens intressen i fråga om sådana tjänster. Parlamentet betonar att den europeiska nivån måste bidra till att förmågan på lokal och regional nivå att erbjuda sådana tjänster inte äventyras.

| 15. | Europaparlamentet anser därför att det är






  — | i de lokala, regionala och nationella myndigheternas intresse, att de, när så erfordras, i alla medborgares intresse skall kunna erbjuda och garantera lämpliga tjänster med vederbörlig respekt för den inre marknaden och parlamentets ovannämnda ståndpunkt om tjänster på den inre markanden, |
| --- | --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser därför att det är

—

i de lokala, regionala och nationella myndigheternas intresse, att de, när så erfordras, i alla medborgares intresse skall kunna erbjuda och garantera lämpliga tjänster med vederbörlig respekt för den inre marknaden och parlamentets ovannämnda ståndpunkt om tjänster på den inre markanden,

| — | i de företagens intresse (offentliga, med vinstintresse eller de som arbetar utan vinstsyfte) som producerar eller tillhandahåller sådana tjänster, att dessa känner till vilka villkor och skyldigheter som kan åläggas dem av myndigheterna enligt reglerna om den inre marknaden och gällande rätt med tanke på de uppdrag av allmänintresse som de anförtrotts, |
| --- | --- |

—

i de företagens intresse (offentliga, med vinstintresse eller de som arbetar utan vinstsyfte) som producerar eller tillhandahåller sådana tjänster, att dessa känner till vilka villkor och skyldigheter som kan åläggas dem av myndigheterna enligt reglerna om den inre marknaden och gällande rätt med tanke på de uppdrag av allmänintresse som de anförtrotts,

| — | i tjänstekonsumenternas intresse att de är säkra på att de tjänster som medlemsstaterna och deras lokala myndigheter definierar och utvecklar utifrån de lokala förutsättningarna kan tillhandahållas på lämpliga villkor för konkurrens, och om nödvändigt, tillgänglighet, kvalitet, överkomlighet, innovation, anpassningsförmåga, kontinuitet, varaktighet, likabehandling, långsiktig planering, säkerhet, allmängiltighet etc. |
| --- | --- |

—

i tjänstekonsumenternas intresse att de är säkra på att de tjänster som medlemsstaterna och deras lokala myndigheter definierar och utvecklar utifrån de lokala förutsättningarna kan tillhandahållas på lämpliga villkor för konkurrens, och om nödvändigt, tillgänglighet, kvalitet, överkomlighet, innovation, anpassningsförmåga, kontinuitet, varaktighet, likabehandling, långsiktig planering, säkerhet, allmängiltighet etc.

Parlamentet anser att kommissionen bör tillhandahålla såväl klargöranden av rättsläget som riktlinjer och principer för ett antal problematiska frågor, i synnerhet när det gäller tillämpningen av bestämmelser om den inre marknaden och konkurrensen på området tjänster i allmänhetens intresse och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse samtidigt som det garanteras att medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna har det demokratiska ansvaret för tillämpningen av bestämmelserna om tjänster i allmänhetens intresse och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Det är nödvändigt att klargöra hur ansvarsuppgifterna delas mellan EU och medlemsstaterna och parlamentet anser att det sektorsvisa tillvägagångssättet som tar hänsyn till den särskilda situationen i den berörda sektorn bör vara ett viktigt element i detta avseende. Parlamentet understryker i detta sammanhang att efter en vederbörlig utvärdering av fördraget och domstolens rättspraxis är det medlemsstaternas uppgift att definiera tjänster av allmänt intresse. Parlamentet noterar också att det inte finns någon rättslig grund: för något förslag som har till syfte att fastställa att de relevanta bestämmelserna i EG-fördraget inte är tillämpliga på vissa tjänster.

| 16. | Europaparlamentet understryker behovet av nuvarande eller framtida sektorsanpassade bestämmelser som bygger på bestämmelserna för den inre marknaden och på respekt för subsidiaritetsprincipen, och betonar att sektorsanpassade bestämmelser inte bör ifrågasättas. Parlamentet påminner om att dessa sektorsspecifika bestämmelser har varit framgångsrika och rekommenderar att det sektorsspecifika tillvägagångssättet tillämpas också för andra sektorer. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker behovet av nuvarande eller framtida sektorsanpassade bestämmelser som bygger på bestämmelserna för den inre marknaden och på respekt för subsidiaritetsprincipen, och betonar att sektorsanpassade bestämmelser inte bör ifrågasättas. Parlamentet påminner om att dessa sektorsspecifika bestämmelser har varit framgångsrika och rekommenderar att det sektorsspecifika tillvägagångssättet tillämpas också för andra sektorer.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka rättssäkerheten för de sociala tjänsterna och hälsovårdstjänsterna i allmänhetens intresse och lägga fram förslag till ett sektorsspecifikt direktiv från rådet och parlamentet om detta och för de områden där det är lämpligt. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka rättssäkerheten för de sociala tjänsterna och hälsovårdstjänsterna i allmänhetens intresse och lägga fram förslag till ett sektorsspecifikt direktiv från rådet och parlamentet om detta och för de områden där det är lämpligt.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar därför rådet att snarast möjligt anta en gemensam ståndpunkt angående översynen av rådets förordning (EEG) nr 1191/69 av den 26 juni 1969 om medlemsstaternas åtgärder i fråga om allmän trafikplikt på järnväg, väg och inre vattenvägar (13). |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar därför rådet att snarast möjligt anta en gemensam ståndpunkt angående översynen av rådets förordning (EEG) nr 1191/69 av den 26 juni 1969 om medlemsstaternas åtgärder i fråga om allmän trafikplikt på järnväg, väg och inre vattenvägar (13).

| 19. | Europaparlamentet föreslår att en ansvarig myndighet, då den fastställer inrättandet av en tjänst som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, anger de allmännyttiga skyldigheterna antingen genom ett rättvist och öppet upphandlingsförfarande, som grundar sig på lika villkor för alla konkurrenter, eller genom en lämplig officiell akt som skall uppfylla kriterier om insyn. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet föreslår att en ansvarig myndighet, då den fastställer inrättandet av en tjänst som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse, anger de allmännyttiga skyldigheterna antingen genom ett rättvist och öppet upphandlingsförfarande, som grundar sig på lika villkor för alla konkurrenter, eller genom en lämplig officiell akt som skall uppfylla kriterier om insyn.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar det föreslagna gemensamma regelverket för statligt stöd i form av ersättning för obligatoriska allmännyttiga tjänster samt kommissionens avsikt att se över sitt direktiv 80/723/EEG av den 25 juni 1980 om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet (14). |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar det föreslagna gemensamma regelverket för statligt stöd i form av ersättning för obligatoriska allmännyttiga tjänster samt kommissionens avsikt att se över sitt direktiv 80/723/EEG av den 25 juni 1980 om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet (14).

| 21. | Europaparlamentet föreslår att en ansvarig myndighet, då den avser att finansiera tjänster av allmänt ekonomiskt intresse på annat sätt än genom en direkt finansiering ur sin allmänna budget, skall välja en finansieringsform som uppfyller bestämmelserna i EG-fördraget, särskilt artikel 86.2, särskilt vid beviljande av ensamrätt och särskilda rättigheter, beviljande av ersättning för tillhandahållande av allmänna tjänster samt vid upprättande av en fond för tillhandahållandet av allmänna tjänster. Parlamentet konstaterar att i alla dessa fall kommer detta att kräva ett öppet avgiftssystem samt lämpliga finansieringsformer som medger insyn. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet föreslår att en ansvarig myndighet, då den avser att finansiera tjänster av allmänt ekonomiskt intresse på annat sätt än genom en direkt finansiering ur sin allmänna budget, skall välja en finansieringsform som uppfyller bestämmelserna i EG-fördraget, särskilt artikel 86.2, särskilt vid beviljande av ensamrätt och särskilda rättigheter, beviljande av ersättning för tillhandahållande av allmänna tjänster samt vid upprättande av en fond för tillhandahållandet av allmänna tjänster. Parlamentet konstaterar att i alla dessa fall kommer detta att kräva ett öppet avgiftssystem samt lämpliga finansieringsformer som medger insyn.

| 22. | Europaparlamentet föreslår att då en ansvarig myndighet överväger att bevilja ersättning för tillhandahållandet av allmänna tjänster för att säkra finansieringen av en tjänst i allmänhetens intresse skall denna ersättning inte anses utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 87 i EG-fördraget, när






  — | mottagaren anförtros ett klart definierat offentligt uppdrag, |
| --- | --- | --- |

22.

Europaparlamentet föreslår att då en ansvarig myndighet överväger att bevilja ersättning för tillhandahållandet av allmänna tjänster för att säkra finansieringen av en tjänst i allmänhetens intresse skall denna ersättning inte anses utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 87 i EG-fördraget, när

—

mottagaren anförtros ett klart definierat offentligt uppdrag,

| — | grundvalen eller formeln för att beräkna ersättningen fastslagits genom ett objektivt och öppet förfarande, |
| --- | --- |

—

grundvalen eller formeln för att beräkna ersättningen fastslagits genom ett objektivt och öppet förfarande,

| — | ersättningsnivån inte överstiger kostnaderna för åliggandena att tillhandahålla offentliga tjänster, varvid en rimlig vinst skall accepteras, |
| --- | --- |

—

ersättningsnivån inte överstiger kostnaderna för åliggandena att tillhandahålla offentliga tjänster, varvid en rimlig vinst skall accepteras,

| — | mottagaren har valts ut i en offentlig upphandling eller ersättningen inte överstiger de kostnader som ett välskött företag med de resurser som krävs för att tillhandahålla den offentliga tjänsten har, |
| --- | --- |

—

mottagaren har valts ut i en offentlig upphandling eller ersättningen inte överstiger de kostnader som ett välskött företag med de resurser som krävs för att tillhandahålla den offentliga tjänsten har,

| — | en upphandling som medger insyn har genomförts. |
| --- | --- |

—

en upphandling som medger insyn har genomförts.

Parlamentet understryker emellertid att ersättningsbeloppet inte får överstiga det som erfordras för att tillhandahålla tjänsten och att det inte får användas för att finansiera verksamhet som ligger utanför räckvidden för tjänsten i fråga (korssubventionering). Ersättningen måste vara tillgänglig för alla som har fått förtroendet att utföra tjänster i allmänhetens intresse, oavsett rättslig ställning.

| 23. | Europaparlamentet framhåller vikten av att tillämpa bestämmelserna i det ovannämnda beslutet 2005/842/EG måste tillämpas på ett klart och tydligt sätt. Parlamentet understryker dock att utbetalningen av rena ersättningsbelopp för åligganden att tillhandahålla offentliga tjänster inte bör klassificeras som statligt stöd och att lagstiftningen bör ändras för att återspegla detta. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet framhåller vikten av att tillämpa bestämmelserna i det ovannämnda beslutet 2005/842/EG måste tillämpas på ett klart och tydligt sätt. Parlamentet understryker dock att utbetalningen av rena ersättningsbelopp för åligganden att tillhandahålla offentliga tjänster inte bör klassificeras som statligt stöd och att lagstiftningen bör ändras för att återspegla detta.

| 24. | Europaparlamentet betonar att det är den ansvariga myndigheten som avgör om man direkt i egen regi skall tillhandahålla en tjänst i allmänhetens intresse eller överlåta tillhandahållandet på externa tjänsteleverantörer (med eller utan vinstsyfte), och med samma kontroll som för tjänster som tillhandahålls direkt. Om den ansvariga myndigheten beslutar sig för att överlåta tillhandahållandet på externa tjänsteleverantörer skall en upphandling beträffande tjänsten av allmänt intresse genomföras. Dessutom bör principen om lokalt och regionalt självstyre respekteras, vilket ger den berörda myndigheten rätt att välja hur varje tjänst bäst skall tillhandahållas med hänsyn till allmänintresset. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att det är den ansvariga myndigheten som avgör om man direkt i egen regi skall tillhandahålla en tjänst i allmänhetens intresse eller överlåta tillhandahållandet på externa tjänsteleverantörer (med eller utan vinstsyfte), och med samma kontroll som för tjänster som tillhandahålls direkt. Om den ansvariga myndigheten beslutar sig för att överlåta tillhandahållandet på externa tjänsteleverantörer skall en upphandling beträffande tjänsten av allmänt intresse genomföras. Dessutom bör principen om lokalt och regionalt självstyre respekteras, vilket ger den berörda myndigheten rätt att välja hur varje tjänst bäst skall tillhandahållas med hänsyn till allmänintresset.

| 25. | Europaparlamentet anser att om en myndighet lägger ut förvaltningen av en tjänst i allmänhetens intresse på entreprenad leder detta normalt till att tjänsten måste tilldelas på grundval av ett kontrakt för tillhandahållandet av offentliga tjänster efter en offentlig upphandling. Parlamentet noterar att principen att tilldela ett kontrakt för tillhandahållandet av offentliga tjänster bör lämna möjligheten öppen för den ansvariga myndigheten att i nödfall överlåta ett sådant kontrakt. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna och parlamentet klargöra kriterierna i direktiven om upphandling eller i form av en förordning. Parlamentet bekräftar i det sammanhanget att lokala myndigheter bör få tilldela mellankommunala bolag, eller liknande gemensamma arrangemang eller företag som de äger eller kontrollerar, uppdrag att utföra tjänster direkt, under förutsättning att dessa organ bedriver huvuddelen av sin verksamhet för den kontrollerande myndighetens eller myndigheternas räkning, och inte konkurrerar på externa marknader, utan endast utgör ett inhemskt organisatoriskt tillvägagångssätt och att man måste finna en ordning som inte kategoriskt utestänger privata aktörer från början. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att om en myndighet lägger ut förvaltningen av en tjänst i allmänhetens intresse på entreprenad leder detta normalt till att tjänsten måste tilldelas på grundval av ett kontrakt för tillhandahållandet av offentliga tjänster efter en offentlig upphandling. Parlamentet noterar att principen att tilldela ett kontrakt för tillhandahållandet av offentliga tjänster bör lämna möjligheten öppen för den ansvariga myndigheten att i nödfall överlåta ett sådant kontrakt. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna och parlamentet klargöra kriterierna i direktiven om upphandling eller i form av en förordning. Parlamentet bekräftar i det sammanhanget att lokala myndigheter bör få tilldela mellankommunala bolag, eller liknande gemensamma arrangemang eller företag som de äger eller kontrollerar, uppdrag att utföra tjänster direkt, under förutsättning att dessa organ bedriver huvuddelen av sin verksamhet för den kontrollerande myndighetens eller myndigheternas räkning, och inte konkurrerar på externa marknader, utan endast utgör ett inhemskt organisatoriskt tillvägagångssätt och att man måste finna en ordning som inte kategoriskt utestänger privata aktörer från början.

| 26. | Europaparlamentet kräver i detta sammanhang, och för att uppnå eventuella effektivitetsvinster genom utnyttjande av nya leverantörer och former för att tillhandahålla tjänster i allmänhetens intresse, att rättssäkerheten ökas för de olika interkommunala organisationsformerna (interkommunalt samarbete, offentlig-privata partnerskap, koncessionstilldelning), att tillämpningsområdet för EU:s lagstiftning om konkurrens, tillhandahållande och stöd klarläggs, samt att allmänna och i hela EU gällande kriterier införs. Parlamentet understryker att rättsläget i fråga om utläggning av offentliga tjänster på entreprenad, som skiljer sig från tilldelning av offentliga kontrakt, bör klarläggas. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa regler för tilldelning av sådana entreprenadtjänster och att göra en klar åtskillnad mellan dessa regler och reglerna för offentliga kontrakt. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet kräver i detta sammanhang, och för att uppnå eventuella effektivitetsvinster genom utnyttjande av nya leverantörer och former för att tillhandahålla tjänster i allmänhetens intresse, att rättssäkerheten ökas för de olika interkommunala organisationsformerna (interkommunalt samarbete, offentlig-privata partnerskap, koncessionstilldelning), att tillämpningsområdet för EU:s lagstiftning om konkurrens, tillhandahållande och stöd klarläggs, samt att allmänna och i hela EU gällande kriterier införs. Parlamentet understryker att rättsläget i fråga om utläggning av offentliga tjänster på entreprenad, som skiljer sig från tilldelning av offentliga kontrakt, bör klarläggas. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa regler för tilldelning av sådana entreprenadtjänster och att göra en klar åtskillnad mellan dessa regler och reglerna för offentliga kontrakt.

| 27. | Europaparlamentet anser att den ansvariga myndigheten skall se till att i de sektorer, där myndigheten har fastslagit bestämmelser för allmännyttiga eller samhällsomfattande skyldigheter eller särskilda mål, de former och instrument som är lämpliga för respektive sektor tillämpas på grundval av öppna bestämmelser. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att den ansvariga myndigheten skall se till att i de sektorer, där myndigheten har fastslagit bestämmelser för allmännyttiga eller samhällsomfattande skyldigheter eller särskilda mål, de former och instrument som är lämpliga för respektive sektor tillämpas på grundval av öppna bestämmelser.

| 28. | Europaparlamentet anser vidare att i syfte att åstadkomma mer öppenhet och konsumentskydd är det nödvändigt med riktlinjer på nationell och lokal nivå på följande områden:






  — | Fastställande av olika slag av tillgång till de befintliga näten, såvida tillgången krävs för att kunna leverera tjänsten. |
| --- | --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser vidare att i syfte att åstadkomma mer öppenhet och konsumentskydd är det nödvändigt med riktlinjer på nationell och lokal nivå på följande områden:

—

Fastställande av olika slag av tillgång till de befintliga näten, såvida tillgången krävs för att kunna leverera tjänsten.

| — | Fastställande av pris- och/eller avgiftsvillkor för tillhandahållande av tjänsten. |
| --- | --- |

—

Fastställande av pris- och/eller avgiftsvillkor för tillhandahållande av tjänsten.

| — | Säkerställande av konkurrens och möjligheter för nya entreprenörer när så är möjligt. |
| --- | --- |

—

Säkerställande av konkurrens och möjligheter för nya entreprenörer när så är möjligt.

| — | Fastställande av bestämmelser om lösning av tvister mellan tillhandahållaren av tjänsten och användaren utanför domstol, oavsett möjligheten att vidta rättsliga åtgärder. |
| --- | --- |

—

Fastställande av bestämmelser om lösning av tvister mellan tillhandahållaren av tjänsten och användaren utanför domstol, oavsett möjligheten att vidta rättsliga åtgärder.

| — | Rådgivning, samt i förekommande fall hänskjutning till den myndighet som är ansvarig för konkurrensen av varje enskilt fall som skulle kunna tyda på en överträdelse av de nationella och de i EG-fördraget föreskrivna konkurrensbestämmelserna. |
| --- | --- |

—

Rådgivning, samt i förekommande fall hänskjutning till den myndighet som är ansvarig för konkurrensen av varje enskilt fall som skulle kunna tyda på en överträdelse av de nationella och de i EG-fördraget föreskrivna konkurrensbestämmelserna.

| 29. | Europaparlamentet föreslår dessutom, för att högkvalitativa och effektiva tjänster i allmänhetens intresse skall kunna erbjudas, att frivillig riktmärkning och mekanismer för kvalitetsmätningar på nationell och europeisk nivå främjas. Erfarenhetsutbyte och främjande av bästa metoder bör stödjas och omfatta alla berörda intressenter. Sådana åtgärder kan gälla följande aspekter:






  — | Utveckling av heltäckande utvärderingsmetoder, däribland ekonomiska, sociala och miljömässiga kriterier. |
| --- | --- | --- |

29.

Europaparlamentet föreslår dessutom, för att högkvalitativa och effektiva tjänster i allmänhetens intresse skall kunna erbjudas, att frivillig riktmärkning och mekanismer för kvalitetsmätningar på nationell och europeisk nivå främjas. Erfarenhetsutbyte och främjande av bästa metoder bör stödjas och omfatta alla berörda intressenter. Sådana åtgärder kan gälla följande aspekter:

—

Utveckling av heltäckande utvärderingsmetoder, däribland ekonomiska, sociala och miljömässiga kriterier.

| — | Skydd och säkerhet för användaren av tjänsten. |
| --- | --- |

—

Skydd och säkerhet för användaren av tjänsten.

| — | Normens lämplighet och proportionalitet i förhållande till tjänstens mål och kostnader. |
| --- | --- |

—

Normens lämplighet och proportionalitet i förhållande till tjänstens mål och kostnader.

| — | Största möjliga spridning och offentliggörande av normen. |
| --- | --- |

—

Största möjliga spridning och offentliggörande av normen.

| — | Enkel och effektiv kontroll av uppfyllandet av normen, som skulle kunna bestämmas på grundval av en stadga eller en uppförandekodex. |
| --- | --- |

—

Enkel och effektiv kontroll av uppfyllandet av normen, som skulle kunna bestämmas på grundval av en stadga eller en uppförandekodex.

| 30. | Europaparlamentet betonar vikten av att stärka medlemsstaternas tillsynskapacitet för att se till att målen för den offentliga politiken, inbegripet rimliga priser och kvalitetsstandarder, verkligen nås. Parlamentet betonar också att de behöriga offentliga myndigheterna bör ha tillgång till lämpliga instrument och adekvat expertis för att kunna stärka konkurrensen och säkra konsumentskyddet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar vikten av att stärka medlemsstaternas tillsynskapacitet för att se till att målen för den offentliga politiken, inbegripet rimliga priser och kvalitetsstandarder, verkligen nås. Parlamentet betonar också att de behöriga offentliga myndigheterna bör ha tillgång till lämpliga instrument och adekvat expertis för att kunna stärka konkurrensen och säkra konsumentskyddet.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av sin resolution av den 14 januari 2004, sin resolution av den 9 mars 2005 om halvtidsöversyn av Lissabonstrategin (15), samt föreliggande resolution lägga fram lämpliga lagstiftningsinitiativ
  ,
  som det hänvisas till i denna resolution, och påminner om att medbestämmanderättigheter, där sådana fastslås i föredraget, skall utövas av alla inblandade parter på området tjänster av allmänt intresse och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av sin resolution av den 14 januari 2004, sin resolution av den 9 mars 2005 om halvtidsöversyn av Lissabonstrategin (15), samt föreliggande resolution lägga fram lämpliga lagstiftningsinitiativ
  ,
  som det hänvisas till i denna resolution, och påminner om att medbestämmanderättigheter, där sådana fastslås i föredraget, skall utövas av alla inblandade parter på området tjänster av allmänt intresse och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| 32. | Europaparlamentet erinrar om att de internationella avtal som gemenskapen slutit och de åtaganden som kommer därav måste vara förenliga med gemenskapens interna politik och interna regler. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet erinrar om att de internationella avtal som gemenskapen slutit och de åtaganden som kommer därav måste vara förenliga med gemenskapens interna politik och interna regler.

| 33. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 312, 29.11.2005, s. 67.

(2)  EGT C 140 E, 13.6.2002, s. 153.

(3)  EUT C 92 E, 16.4.2004, s. 294.

(4)  EUT C 304 E, 1.12.2005, s. 117.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2006)0061.

(6)  REG 1993, s. I-2533.

(7)  REG 1994, 2. I-1477.

(8)  REG 1999, s. I-8121.

(9)  REG 2003, s. I-6993.

(10)  REG 2003, s. I-7747.

(11)  REG 2003, s. I-14243.

(12)  REG 2005, s. I-1.

(13)  EGT L 156, 28.6.1969, s.1.

(14)  EGT L 195, 29.7.1980, s. 35. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/81/EG (EUT L 312, 29.11.2005, s. 47).

(15)  EUT C 320 E, 15.12.2005, s. 164.

P6_TA(2006)0381

Turkiets framsteg inför anslutningen

Europaparlamentets resolution om Turkiets framsteg inför anslutningen (2006/2118(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens lägesrapport om Turkiet 2005 (KOM(2005)0561), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens lägesrapport om Turkiet 2005 (KOM(2005)0561),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 september 2005 om inledandet av förhandlingar med Turkiet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 september 2005 om inledandet av förhandlingar med Turkiet (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 mars 2006 om kommissionens strategidokument om utvidgningen 2005 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 mars 2006 om kommissionens strategidokument om utvidgningen 2005 (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 2004 om Europeiska kommissionens återkommande rapport 2004 och rekommendationer om förhandlingar om Turkiets anslutning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2004 om Europeiska kommissionens återkommande rapport 2004 och rekommendationer om förhandlingar om Turkiets anslutning (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2005 om kvinnornas roll i Turkiet i det sociala, politiska och ekonomiska livet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2005 om kvinnornas roll i Turkiet i det sociala, politiska och ekonomiska livet (4),

| — | med beaktande av förhandlingsramen för Turkiet av den 3 oktober 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förhandlingsramen för Turkiet av den 3 oktober 2005,

| — | med beaktande av rådets beslut 2006/35/EG av den 23 januari 2006 om principerna, prioriteringarna och villkoren i partnerskapet för anslutning med Turkiet (5), i vilket prioriterade frågor på kort och medellång sikt fastställs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2006/35/EG av den 23 januari 2006 om principerna, prioriteringarna och villkoren i partnerskapet för anslutning med Turkiet (5), i vilket prioriterade frågor på kort och medellång sikt fastställs,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 389/2006 av den 27 februari 2006 om införande av en stödordning för att stimulera den ekonomiska utvecklingen inom den turkcypriotiska befolkningsgruppen (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 389/2006 av den 27 februari 2006 om införande av en stödordning för att stimulera den ekonomiska utvecklingen inom den turkcypriotiska befolkningsgruppen (6),

| — | med beaktande av Turkiets förklaring om Cypern av den 29 juli 2005, rådets förklaring av den 21 september 2005 och Turkiets handlingsplan av den 24 januari 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Turkiets förklaring om Cypern av den 29 juli 2005, rådets förklaring av den 21 september 2005 och Turkiets handlingsplan av den 24 januari 2006,

| — | med beaktande av EU:s principförklaring, som lades fram vid det 45:e mötet i associeringsrådet EG-Turkiet den 12 juni 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s principförklaring, som lades fram vid det 45:e mötet i associeringsrådet EG-Turkiet den 12 juni 2006,

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 15-16 juni 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 15-16 juni 2006,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0269/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0269/2006), och av följande skäl:

| A. | Den 3 oktober 2005 antog rådet en förhandlingsram för Turkiets anslutning till EU, vilken innebar att förhandlingarna kunde inledas omedelbart efter detta möte. Kommissionen genomför för närvarande en formell granskning av gemenskapens regelverk, som fortskrider på vissa politikområden, och ett kapitel, ”Vetenskap och forskning”, har inletts och preliminärt avslutats under anslutningskonferensen den 12 juni 2006. |
| --- | --- |

A.

Den 3 oktober 2005 antog rådet en förhandlingsram för Turkiets anslutning till EU, vilken innebar att förhandlingarna kunde inledas omedelbart efter detta möte. Kommissionen genomför för närvarande en formell granskning av gemenskapens regelverk, som fortskrider på vissa politikområden, och ett kapitel, ”Vetenskap och forskning”, har inletts och preliminärt avslutats under anslutningskonferensen den 12 juni 2006.

| B. | Hur förhandlingarna framskrider måste bero på fullföljandet av de prioriteringar som fastställs i föranslutningsavtalet, kraven i förhandlingsramen och ett fullständigt genomförande av de bestämmelser som härrör ur associeringsavtalet (Ankaraavtalet) och tilläggsprotokollet till det, inbegripet en heltäckande lösning på gränstvisterna och av Cypernfrågan, där lösningen måste stödjas av öns båda sidor. |
| --- | --- |

B.

Hur förhandlingarna framskrider måste bero på fullföljandet av de prioriteringar som fastställs i föranslutningsavtalet, kraven i förhandlingsramen och ett fullständigt genomförande av de bestämmelser som härrör ur associeringsavtalet (Ankaraavtalet) och tilläggsprotokollet till det, inbegripet en heltäckande lösning på gränstvisterna och av Cypernfrågan, där lösningen måste stödjas av öns båda sidor.

| C. | Grunden för anslutning till EU har alltid varit att alla Köpenhamnskriterierna uppfylls och bör så förbli vid kommande anslutningar. |
| --- | --- |

C.

Grunden för anslutning till EU har alltid varit att alla Köpenhamnskriterierna uppfylls och bör så förbli vid kommande anslutningar.

| D. | I sina ovannämnda resolutioner av den 15 december 2004 och den 28 september 2005 underströk Europaparlamentet att inledandet av förhandlingar skulle rekommenderas under förutsättning att man kommer överens om att i det första förhandlingsskedet prioritera att de politiska kriterierna uppfylls fullständigt, att alla förhandlingssessioner på ministernivå skall föregås av en bedömning av de politiska kriterierna inte bara i teorin utan också i praktiken, så att de turkiska myndigheterna står under ett effektivt och konstant tryck att inte slå av på takten i fråga om de nödvändiga reformerna och att ett komplett program med tydliga mål, tidsramar och tidsfrister bör fastställas för uppfyllandet av de politiska kriterierna. |
| --- | --- |

D.

I sina ovannämnda resolutioner av den 15 december 2004 och den 28 september 2005 underströk Europaparlamentet att inledandet av förhandlingar skulle rekommenderas under förutsättning att man kommer överens om att i det första förhandlingsskedet prioritera att de politiska kriterierna uppfylls fullständigt, att alla förhandlingssessioner på ministernivå skall föregås av en bedömning av de politiska kriterierna inte bara i teorin utan också i praktiken, så att de turkiska myndigheterna står under ett effektivt och konstant tryck att inte slå av på takten i fråga om de nödvändiga reformerna och att ett komplett program med tydliga mål, tidsramar och tidsfrister bör fastställas för uppfyllandet av de politiska kriterierna.

| E. | Drivkraften för ett lyckat reformarbete måste vara väl förankrad i Turkiets regering och i det turkiska samhället så att det säkerställs att reformprocessen är hållbar och oåterkallelig och samtidigt bör EU fortsätta att övervaka reformernas räckvidd och förverkligande. |
| --- | --- |

E.

Drivkraften för ett lyckat reformarbete måste vara väl förankrad i Turkiets regering och i det turkiska samhället så att det säkerställs att reformprocessen är hållbar och oåterkallelig och samtidigt bör EU fortsätta att övervaka reformernas räckvidd och förverkligande.

| F. | I sin lägesrapport drog kommissionen slutsatsen att förändringstakten mattades av förra året, att genomförandet fortfarande är ojämnt och att betydande ytterligare ansträngningar behövs i fråga om grundläggande friheter och mänskliga rättigheter, särskilt yttrandefrihet, kvinnors rättigheter, religionsfrihet, fackliga, politiska friheter, minoritetsrättigheter, språkliga och kulturella rättigheter samt en intensifiering av kampen mot tortyr och övergrepp och de statliga myndigheternas skyndsamma och korrekta verkställande av rättsliga avgöranden. |
| --- | --- |

F.

I sin lägesrapport drog kommissionen slutsatsen att förändringstakten mattades av förra året, att genomförandet fortfarande är ojämnt och att betydande ytterligare ansträngningar behövs i fråga om grundläggande friheter och mänskliga rättigheter, särskilt yttrandefrihet, kvinnors rättigheter, religionsfrihet, fackliga, politiska friheter, minoritetsrättigheter, språkliga och kulturella rättigheter samt en intensifiering av kampen mot tortyr och övergrepp och de statliga myndigheternas skyndsamma och korrekta verkställande av rättsliga avgöranden.

| G. | Framgångarna i fråga om yttrandefriheten är fortfarande långt ifrån tillfredsställande och bilden är blandad, med vissa positiva inslag såsom att professor Ibrahim Kaboglu och professor Baskin Oran, som åtalades enligt artiklarna 216 och 301 i den turkiska strafflagen, journalisten Murat Belge, romanförfattaren Elif Shafak och författarna Perihan Mağden och Orhan Pamuk nyligen frikändes. Samtidigt åtalas fortfarande ett antal människorättskämpar och det pågår fortfarande processer mot journalister och förläggare, till exempel mot journalisten Hrant Dink vars fall har överlämnats till kassationsdomstolen trots att han frikändes av en domstol. Dink riskerar nu upp till tre års fängelse i en annan rättegång. Andra personer tillhörande dessa yrkesgrupper, såsom människorättsaktivisten Eren Keskin, har fått påföljder utdömda. |
| --- | --- |

G.

Framgångarna i fråga om yttrandefriheten är fortfarande långt ifrån tillfredsställande och bilden är blandad, med vissa positiva inslag såsom att professor Ibrahim Kaboglu och professor Baskin Oran, som åtalades enligt artiklarna 216 och 301 i den turkiska strafflagen, journalisten Murat Belge, romanförfattaren Elif Shafak och författarna Perihan Mağden och Orhan Pamuk nyligen frikändes. Samtidigt åtalas fortfarande ett antal människorättskämpar och det pågår fortfarande processer mot journalister och förläggare, till exempel mot journalisten Hrant Dink vars fall har överlämnats till kassationsdomstolen trots att han frikändes av en domstol. Dink riskerar nu upp till tre års fängelse i en annan rättegång. Andra personer tillhörande dessa yrkesgrupper, såsom människorättsaktivisten Eren Keskin, har fått påföljder utdömda.

| H. | Den 12 juli 2006 fastställde kassationsdomstolen domen mot Hrant Dink på sex månaders fängelse för ”hädelse mot turkiska seder” i enlighet med artikel 301 i den turkiska strafflagen. |
| --- | --- |

H.

Den 12 juli 2006 fastställde kassationsdomstolen domen mot Hrant Dink på sex månaders fängelse för ”hädelse mot turkiska seder” i enlighet med artikel 301 i den turkiska strafflagen.

| I. | Turkiet har fortfarande inte erkänt folkmordet på armenierna, trots många uppmaningar från Europaparlamentet och flera medlemsstater. |
| --- | --- |

I.

Turkiet har fortfarande inte erkänt folkmordet på armenierna, trots många uppmaningar från Europaparlamentet och flera medlemsstater.

| J. | Internationella konventioner för eliminering av terrorism bör noggrant beaktas när ny lagstiftning mot terrorism utarbetas. |
| --- | --- |

J.

Internationella konventioner för eliminering av terrorism bör noggrant beaktas när ny lagstiftning mot terrorism utarbetas.

| K. | Definitionen av terroristbrott bör anpassas till internationella normer och standarder, framför allt den legalitetsprincip som krävs enligt artikel 15 i Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR), där det fastställs att inga avvikelser är tillåtna, inte ens i samband med undantagstillstånd. |
| --- | --- |

K.

Definitionen av terroristbrott bör anpassas till internationella normer och standarder, framför allt den legalitetsprincip som krävs enligt artikel 15 i Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR), där det fastställs att inga avvikelser är tillåtna, inte ens i samband med undantagstillstånd.

| L. | Den nyligen antagna turkiska aktuella lagen för bekämpning av terrorism strider uttryckligen mot de råd som den särskilda rapportören om terrorism vid FN:s råd för mänskliga rättigheter har gett, och undergräver de föregående reformerna i fråga om grundläggande friheter och mänskliga rättigheter genom att återinföra element som togs bort under de tidigare reformerna. Detta förslag kan begränsa utövandet av dessa fri- och rättigheter ytterligare om breda definitioner av begreppen ”terrordåd” och ”terrorister” införs och om räckvidden för de brott som omfattas av denna lag utökas. Såväl Turkiet som EU bör försöka se till att motverka att medborgarnas friheter inskränks av säkerhetsfrågor, en fråga som väcker allmän oro i EU och som blivit alltmer uppenbar sedan Europeiska rådets möte i Tammerfors den 15-16 oktober 1999 och på senare tid har demonstrerats genom lanseringen av Haagprogrammet. |
| --- | --- |

L.

Den nyligen antagna turkiska aktuella lagen för bekämpning av terrorism strider uttryckligen mot de råd som den särskilda rapportören om terrorism vid FN:s råd för mänskliga rättigheter har gett, och undergräver de föregående reformerna i fråga om grundläggande friheter och mänskliga rättigheter genom att återinföra element som togs bort under de tidigare reformerna. Detta förslag kan begränsa utövandet av dessa fri- och rättigheter ytterligare om breda definitioner av begreppen ”terrordåd” och ”terrorister” införs och om räckvidden för de brott som omfattas av denna lag utökas. Såväl Turkiet som EU bör försöka se till att motverka att medborgarnas friheter inskränks av säkerhetsfrågor, en fråga som väcker allmän oro i EU och som blivit alltmer uppenbar sedan Europeiska rådets möte i Tammerfors den 15-16 oktober 1999 och på senare tid har demonstrerats genom lanseringen av Haagprogrammet.

| M. | Det har inte gjorts några framsteg i fråga om de religiösa minoriteternas problem sedan parlamentets senaste betänkande och den emotsedda lagen om stiftelser som håller på att behandlas i det turkiska parlamentet verkar inte ta bort alla de brister som påpekades i det förra förslaget, såsom konfiskeringen av religiösa stiftelsers tillgångar, deras ställning som juridiska personer, rätten till utbildning för prästerskapet och den administrativa personalen, vilket innebär att man inte lever upp till EU:s normer och såväl de religiösa samfundens förväntningar som de allmänna förväntningarna hos de icke-statliga organisationer som krävs för att ett civilt samhälle skall uppvisa mångfald och oberoende. |
| --- | --- |

M.

Det har inte gjorts några framsteg i fråga om de religiösa minoriteternas problem sedan parlamentets senaste betänkande och den emotsedda lagen om stiftelser som håller på att behandlas i det turkiska parlamentet verkar inte ta bort alla de brister som påpekades i det förra förslaget, såsom konfiskeringen av religiösa stiftelsers tillgångar, deras ställning som juridiska personer, rätten till utbildning för prästerskapet och den administrativa personalen, vilket innebär att man inte lever upp till EU:s normer och såväl de religiösa samfundens förväntningar som de allmänna förväntningarna hos de icke-statliga organisationer som krävs för att ett civilt samhälle skall uppvisa mångfald och oberoende.

| N. | Enligt ”Emasyaprotokollet” mellan generalstaben och inrikesministeriet, som undertecknades 1997, får militära operationer under vissa förutsättningar genomföras om landets inre säkerhet står på spel. |
| --- | --- |

N.

Enligt ”Emasyaprotokollet” mellan generalstaben och inrikesministeriet, som undertecknades 1997, får militära operationer under vissa förutsättningar genomföras om landets inre säkerhet står på spel.

| O. | Det återuppblossande våldet i landets sydöstra del och det faktum att Kurdistans arbetarparti (PKK) har återupptagit sin terrorverksamhet, vilket också lett till en storskalig ökning av militära operationer, är ett allvarligt hot mot fred, stabilitet och demokrati i Turkiet. Parlamentet understryker att åtgärderna mot terrorism måste vara proportionerliga i förhållande till hotet och alltid respektera den internationella lagstiftningen om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

O.

Det återuppblossande våldet i landets sydöstra del och det faktum att Kurdistans arbetarparti (PKK) har återupptagit sin terrorverksamhet, vilket också lett till en storskalig ökning av militära operationer, är ett allvarligt hot mot fred, stabilitet och demokrati i Turkiet. Parlamentet understryker att åtgärderna mot terrorism måste vara proportionerliga i förhållande till hotet och alltid respektera den internationella lagstiftningen om mänskliga rättigheter.

| P. | Den modiga och lovande signal som premiärminister Erdoğan gav förra året, när han tog upp kurdfrågan, har ännu inte följts av några konkreta åtgärder. |
| --- | --- |

P.

Den modiga och lovande signal som premiärminister Erdoğan gav förra året, när han tog upp kurdfrågan, har ännu inte följts av några konkreta åtgärder.

| Q. | Den turkiska regeringen saknar en heltäckande strategi för den sydöstra regionens politiska, ekonomiska och sociala utveckling och det sydöstra Anatoliaprojektet har hittills haft en mycket liten inverkan på Diyarbakir och andra provinser. |
| --- | --- |

Q.

Den turkiska regeringen saknar en heltäckande strategi för den sydöstra regionens politiska, ekonomiska och sociala utveckling och det sydöstra Anatoliaprojektet har hittills haft en mycket liten inverkan på Diyarbakir och andra provinser.

| R. | Det är en positiv signal till andra etniska grupper i Turkiet att radio- och tv-sändningar på kurdiska har tillåtits via tre bolag, även om tids- och programmässiga restriktioner fortfarande förekommer. |
| --- | --- |

R.

Det är en positiv signal till andra etniska grupper i Turkiet att radio- och tv-sändningar på kurdiska har tillåtits via tre bolag, även om tids- och programmässiga restriktioner fortfarande förekommer.

| S. | Turkiet har ännu inte genomfört viktiga beslut från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, inbegripet beslut som gäller Cypern, och av de 290 fall gällande Turkiet som avgjordes i Europadomstolen under 2005 fann man en eller flera överträdelser i 270 av fallen. |
| --- | --- |

S.

Turkiet har ännu inte genomfört viktiga beslut från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, inbegripet beslut som gäller Cypern, och av de 290 fall gällande Turkiet som avgjordes i Europadomstolen under 2005 fann man en eller flera överträdelser i 270 av fallen.

| T. | Den turkiska regeringen är en avtalsslutande part i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, genom vilken Europadomstolen inrättades och den turkiska regeringens kritik mot domstolens utslag i specifika fall kan undergräva godtagandet av rättsstatsprincipen hos den turkiska allmänheten. |
| --- | --- |

T.

Den turkiska regeringen är en avtalsslutande part i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, genom vilken Europadomstolen inrättades och den turkiska regeringens kritik mot domstolens utslag i specifika fall kan undergräva godtagandet av rättsstatsprincipen hos den turkiska allmänheten.

| U. | EU:s medlemsstater godtog fler än 2 000 ansökningar om asyl från turkiska medborgare 2005. |
| --- | --- |

U.

EU:s medlemsstater godtog fler än 2 000 ansökningar om asyl från turkiska medborgare 2005.

| V. | Kommissionen drog i sin lägesrapport slutsatsen att korruptionen fortfarande är ett allvarligt problem i Turkiet och Turkiet hade ett genomsnitt på 3,5 i Transparency Internationals korruptionsindex för 2005 (på en skala från 0 ”mycket omfattande korruption” till 10 ”mycket ringa korruption”), |
| --- | --- |

V.

Kommissionen drog i sin lägesrapport slutsatsen att korruptionen fortfarande är ett allvarligt problem i Turkiet och Turkiet hade ett genomsnitt på 3,5 i Transparency Internationals korruptionsindex för 2005 (på en skala från 0 ”mycket omfattande korruption” till 10 ”mycket ringa korruption”),

| W. | Den turkiska ekonomin erkänns som en fri marknadsekonomi och uppvisade en stark tillväxt (omkring 7,6 procent) och ökande utländska direktinvesteringar under 2005. Det finns dock fortfarande orosmoln i form av underskottet i bytesbalansen, som fortsätter att öka, och den höga arbetslösheten (cirka 10,9 procent i mars 2006). |
| --- | --- |

W.

Den turkiska ekonomin erkänns som en fri marknadsekonomi och uppvisade en stark tillväxt (omkring 7,6 procent) och ökande utländska direktinvesteringar under 2005. Det finns dock fortfarande orosmoln i form av underskottet i bytesbalansen, som fortsätter att öka, och den höga arbetslösheten (cirka 10,9 procent i mars 2006).

| X. | Turkiets strategiska geografiska läge i regionen, tillsammans med ett antal gränsöverskridande frågor (exempelvis energi, vattenresurser, transporter, gränsbevakning och kampen mot terrorism), dess ekonomiska dynamik och dess mänskliga resurser, gör att landet kan spela en viktig roll när det gäller att ta itu med de olika utmaningar som regionen står inför och inom ramen för den framtida utvecklingen av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. |
| --- | --- |

X.

Turkiets strategiska geografiska läge i regionen, tillsammans med ett antal gränsöverskridande frågor (exempelvis energi, vattenresurser, transporter, gränsbevakning och kampen mot terrorism), dess ekonomiska dynamik och dess mänskliga resurser, gör att landet kan spela en viktig roll när det gäller att ta itu med de olika utmaningar som regionen står inför och inom ramen för den framtida utvecklingen av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik.

| Y. | Turkiets kulturella och historiska bakgrund gör att landet kan fungera som brobyggare mellan Europa och den islamiska världen. |
| --- | --- |

Y.

Turkiets kulturella och historiska bakgrund gör att landet kan fungera som brobyggare mellan Europa och den islamiska världen.

| Z. | Turkiets geopolitiska läge, Natomedlemskap och förbindelse till den islamiska världen kan utgöra en säkerhetspolitisk tillgång för Europa. |
| --- | --- |

Z.

Turkiets geopolitiska läge, Natomedlemskap och förbindelse till den islamiska världen kan utgöra en säkerhetspolitisk tillgång för Europa.

| AA. | Turkiet har undertecknat men inte ratificerat eller genomfört tilläggsprotokollet som utvidgar Ankaraavtalet till att omfatta de nya medlemsstaterna och detta innebär bland annat att embargot fortsätter mot fartyg som för cypriotisk flagg liksom mot fartyg som kommer från hamnar i republiken Cypern, så att dessa förvägras tillträde till turkiska hamnar, liksom embargot mot cypriotiska flygplan, så att dessa inte får flyga över Turkiet och inte får landningstillstånd på turkiska flygplatser. |
| --- | --- |

AA.

Turkiet har undertecknat men inte ratificerat eller genomfört tilläggsprotokollet som utvidgar Ankaraavtalet till att omfatta de nya medlemsstaterna och detta innebär bland annat att embargot fortsätter mot fartyg som för cypriotisk flagg liksom mot fartyg som kommer från hamnar i republiken Cypern, så att dessa förvägras tillträde till turkiska hamnar, liksom embargot mot cypriotiska flygplan, så att dessa inte får flyga över Turkiet och inte får landningstillstånd på turkiska flygplatser.

| AB. | Som framgår av den ovannämnda förklaringen från Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater av den 21 september 2005 och av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte den 15-16 juni 2006 kommer EU att noggrant granska och utvärdera att Turkiet till fullo genomför Ankaraavtalet och dess tilläggsprotokoll på ett icke-diskriminerande sätt under 2006. Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater har förklarat att om Turkiet låter bli att fullgöra samtliga sina skyldigheter enligt avtalet så kommer detta att inverka på hur förhandlingarna framskrider i sin helhet. |
| --- | --- |

AB.

Som framgår av den ovannämnda förklaringen från Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater av den 21 september 2005 och av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte den 15-16 juni 2006 kommer EU att noggrant granska och utvärdera att Turkiet till fullo genomför Ankaraavtalet och dess tilläggsprotokoll på ett icke-diskriminerande sätt under 2006. Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater har förklarat att om Turkiet låter bli att fullgöra samtliga sina skyldigheter enligt avtalet så kommer detta att inverka på hur förhandlingarna framskrider i sin helhet.

| AC. | Turkiet fortsätter att driva en oberättigad blockad mot Armenien. Denna blockad utgör ett hot mot stabiliteten i regionen, förhindrar en regional utveckling med goda grannskapsförbindelser och strider mot prioriteringarna i det reviderade föranslutningsavtalet och kraven i förhandlingsramen. |
| --- | --- |

AC.

Turkiet fortsätter att driva en oberättigad blockad mot Armenien. Denna blockad utgör ett hot mot stabiliteten i regionen, förhindrar en regional utveckling med goda grannskapsförbindelser och strider mot prioriteringarna i det reviderade föranslutningsavtalet och kraven i förhandlingsramen.

Demokrati och rättsstatsprincipen

| 1. | Europaparlamentet betonar att en förstärkning av förbindelserna mellan Turkiet och Europeiska unionen är av yttersta vikt för EU, för Turkiet och för regionen i vidare mening. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att en förstärkning av förbindelserna mellan Turkiet och Europeiska unionen är av yttersta vikt för EU, för Turkiet och för regionen i vidare mening.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att den aktiva fasen av förhandlingarna mellan Turkiet och Europeiska Unionen har inletts i och med att behandlingen av kapitlet Vetenskap och forskning påbörjats och preliminärt avslutats. Parlamentet beklagar dock att reformprocessen har bromsats upp det senaste året, vilket tar sig uttryck i ihållande brister eller otillräckliga framsteg särskilt i fråga om yttrandefrihet, religionsfrihet, minoriteters rättigheter, förbindelserna mellan civila och militär, rättsskipningen i praktiken, kvinnors rättigheter, fackliga och kulturella rättigheter samt i de statliga instansernas skyndsamma och korrekta verkställande av rättsliga avgöranden. Parlamentet uppmanar Turkiet att blåsa nytt liv i reformprocessen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att den aktiva fasen av förhandlingarna mellan Turkiet och Europeiska Unionen har inletts i och med att behandlingen av kapitlet Vetenskap och forskning påbörjats och preliminärt avslutats. Parlamentet beklagar dock att reformprocessen har bromsats upp det senaste året, vilket tar sig uttryck i ihållande brister eller otillräckliga framsteg särskilt i fråga om yttrandefrihet, religionsfrihet, minoriteters rättigheter, förbindelserna mellan civila och militär, rättsskipningen i praktiken, kvinnors rättigheter, fackliga och kulturella rättigheter samt i de statliga instansernas skyndsamma och korrekta verkställande av rättsliga avgöranden. Parlamentet uppmanar Turkiet att blåsa nytt liv i reformprocessen.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar den turkiska regeringens initiativ att återuppta reformeringen av lagstiftningen genom att överlämna det nionde paketet med lagreformer till det turkiska parlamentet, vari bland annat ingår en lag om en ombudsman, en lag om en revisionsrätt - som gör att militära utgifter kan granskas - en lag om stiftelser och åtgärder för att förbättra rättsväsendets funktionssätt, såsom lagen om förvaltningsförfaranden, åtgärder för att bekämpa korruption, åtgärder för att underlätta minoritetsskolors verksamhet och åtgärder för att öka insynen i finansieringen av politiska partier. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar den turkiska regeringens initiativ att återuppta reformeringen av lagstiftningen genom att överlämna det nionde paketet med lagreformer till det turkiska parlamentet, vari bland annat ingår en lag om en ombudsman, en lag om en revisionsrätt - som gör att militära utgifter kan granskas - en lag om stiftelser och åtgärder för att förbättra rättsväsendets funktionssätt, såsom lagen om förvaltningsförfaranden, åtgärder för att bekämpa korruption, åtgärder för att underlätta minoritetsskolors verksamhet och åtgärder för att öka insynen i finansieringen av politiska partier.

| 4. | Europaparlamentet betonar att man i en demokrati på ett öppet och transparent sätt bör kunna diskutera lagförslag som berör frågor om grundläggande fri- och rättigheter, och att det civila samhället bör involveras fullt ut under alla skeden av dessa diskussioner. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att man i en demokrati på ett öppet och transparent sätt bör kunna diskutera lagförslag som berör frågor om grundläggande fri- och rättigheter, och att det civila samhället bör involveras fullt ut under alla skeden av dessa diskussioner.

| 5. | Europaparlamentet förväntar sig att det turkiska parlamentet kommer att göra ändringar i det nionde paketet med lagreformer och sedan anta det, så att detta nionde paket verkligen kan ge reformprocessen ny kraft, och att man därvid särskilt kommer att ta hänsyn till följande:






  — | att rättsväsendet blir mer funktionsdugligt och självständigt genom att ändamålsenliga åtgärder inbegrips i en lag om tvistlösning, en lag om förvaltningsförfaranden och en lag om förvaltningsprocessuella förfaranden, |
| --- | --- | --- |

5.

Europaparlamentet förväntar sig att det turkiska parlamentet kommer att göra ändringar i det nionde paketet med lagreformer och sedan anta det, så att detta nionde paket verkligen kan ge reformprocessen ny kraft, och att man därvid särskilt kommer att ta hänsyn till följande:

—

att rättsväsendet blir mer funktionsdugligt och självständigt genom att ändamålsenliga åtgärder inbegrips i en lag om tvistlösning, en lag om förvaltningsförfaranden och en lag om förvaltningsprocessuella förfaranden,

| — | att lagen om stiftelser medför att alla befintliga restriktioner som religiösa minoriteter i dag drabbas av när det gäller status som juridisk person, prästerskapets utbildning, arbetstillstånd, skolor och intern förvaltning försvinner, och att frågor om konfiskerad egendom och skadeståndstalan mot staten för bristande verkställande av rättsliga avgöranden löses på ett bra sätt, samt att församlingsfrihet tillåts fullt ut, till stöd för principen om ett pluralistiskt och oberoende civilt samhälle, präglat av självtillit, |
| --- | --- |

—

att lagen om stiftelser medför att alla befintliga restriktioner som religiösa minoriteter i dag drabbas av när det gäller status som juridisk person, prästerskapets utbildning, arbetstillstånd, skolor och intern förvaltning försvinner, och att frågor om konfiskerad egendom och skadeståndstalan mot staten för bristande verkställande av rättsliga avgöranden löses på ett bra sätt, samt att församlingsfrihet tillåts fullt ut, till stöd för principen om ett pluralistiskt och oberoende civilt samhälle, präglat av självtillit,

| — | att lagen om finansiering av politiska partier medför en reellt ökad öppenhet och sätter stopp för korruptionen, |
| --- | --- |

—

att lagen om finansiering av politiska partier medför en reellt ökad öppenhet och sätter stopp för korruptionen,

| — | att alla återstående befogenheter för militära domstolar att rannsaka civila tas bort, |
| --- | --- |

—

att alla återstående befogenheter för militära domstolar att rannsaka civila tas bort,

| — | att internationella avtal såsom Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter, den europeiska stadgan om regionala språk och minoritetsspråk, Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen (ICC) och Förenta nationernas havsrättskonvention undertecknas och ratificeras, |
| --- | --- |

—

att internationella avtal såsom Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter, den europeiska stadgan om regionala språk och minoritetsspråk, Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen (ICC) och Förenta nationernas havsrättskonvention undertecknas och ratificeras,

| — | att det bästa för lagstiftningsprocessen i allmänhet och genomförandet av det nionde paketet i synnerhet är att se till att de icke-statliga organisationerna kontinuerligt involveras på ett strukturerat sätt. |
| --- | --- |

—

att det bästa för lagstiftningsprocessen i allmänhet och genomförandet av det nionde paketet i synnerhet är att se till att de icke-statliga organisationerna kontinuerligt involveras på ett strukturerat sätt.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att den nya lagen för bekämpning av terrorism, vilken antogs som en konsekvens av PKK:s förnyade och fortsatta kampanj med hotelser, våld och terrorism, antogs den 30 juni 2006. Parlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att säkerställa att dess genomförande inte kommer att medföra en ytterligare begränsning av utövandet av grundläggande fri- och rättigheter ytterligare, och att den kommer att skapa rätt balans mellan säkerhetskraven och skyddet för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet understryker framför allt vikten av att det finns en strikt och snäv definition av terroristhandlingar, fullständiga garantier för yttrande- och mediefrihet, inklusive friheten att stå bakom alla slags ändamål med hjälp av demokratiska medel, proportionerliga straff för terrorbrott, fullständig rätt att försvara sig enligt europeiska standarder, fullt ansvar för brott som begås av säkerhetsstyrkor eller personal vid underrättelsetjänsten samt största försiktighet med att ge personal vid brottsbekämpande myndigheter rätt att använda skjutvapen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att den nya lagen för bekämpning av terrorism, vilken antogs som en konsekvens av PKK:s förnyade och fortsatta kampanj med hotelser, våld och terrorism, antogs den 30 juni 2006. Parlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att säkerställa att dess genomförande inte kommer att medföra en ytterligare begränsning av utövandet av grundläggande fri- och rättigheter ytterligare, och att den kommer att skapa rätt balans mellan säkerhetskraven och skyddet för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet understryker framför allt vikten av att det finns en strikt och snäv definition av terroristhandlingar, fullständiga garantier för yttrande- och mediefrihet, inklusive friheten att stå bakom alla slags ändamål med hjälp av demokratiska medel, proportionerliga straff för terrorbrott, fullständig rätt att försvara sig enligt europeiska standarder, fullt ansvar för brott som begås av säkerhetsstyrkor eller personal vid underrättelsetjänsten samt största försiktighet med att ge personal vid brottsbekämpande myndigheter rätt att använda skjutvapen.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att om det finns ett fortsatt behov att klassificera vissa organisationer med koppling till terroristbrott som terroristorganisationer, vilket får negativa rättsliga konsekvenser, så skall klassificeringen ske på ett öppet och objektivt sätt och de berörda organisationerna skall kunna överklaga till ett oberoende rättsligt organ. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att om det finns ett fortsatt behov att klassificera vissa organisationer med koppling till terroristbrott som terroristorganisationer, vilket får negativa rättsliga konsekvenser, så skall klassificeringen ske på ett öppet och objektivt sätt och de berörda organisationerna skall kunna överklaga till ett oberoende rättsligt organ.

| 8. | Europaparlamentet erkänner betydelsen av lagen om ersättning till terrorismens offer, som omfattar såväl offren för terroristhandlingar som offren för statens operationer i syfte att bekämpa terroristbrott. Parlamentet beklagar att lagen inte helt motsvarar förväntningarna, eftersom de kommittéer som enligt lagen skall bedöma förlusterna är illa rustade för att fullgöra sina uppgifter på ett lämpligt sätt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet erkänner betydelsen av lagen om ersättning till terrorismens offer, som omfattar såväl offren för terroristhandlingar som offren för statens operationer i syfte att bekämpa terroristbrott. Parlamentet beklagar att lagen inte helt motsvarar förväntningarna, eftersom de kommittéer som enligt lagen skall bedöma förlusterna är illa rustade för att fullgöra sina uppgifter på ett lämpligt sätt.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar Turkiet att garantera alla turkiska medborgare likabehandling inför lagen under hela rättsprocessen, inbegripet förundersökning, rättegång, domslut och frihetsberövande, utan undantag för statstjänstemän, militär personal eller medlemmar i säkerhetstjänsterna. Parlamentet understryker att det är viktigt att tjänstemän som åtalas för brott häktas och anhålls på samma grunder som andra misstänkta brottslingar för att motverka straffrihet och skapa allmänt förtroende för brottsbekämpningen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar Turkiet att garantera alla turkiska medborgare likabehandling inför lagen under hela rättsprocessen, inbegripet förundersökning, rättegång, domslut och frihetsberövande, utan undantag för statstjänstemän, militär personal eller medlemmar i säkerhetstjänsterna. Parlamentet understryker att det är viktigt att tjänstemän som åtalas för brott häktas och anhålls på samma grunder som andra misstänkta brottslingar för att motverka straffrihet och skapa allmänt förtroende för brottsbekämpningen.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Turkiet att så snart som möjligt avskaffa eller ändra de bestämmelser i strafflagen, såsom artiklarna 216, 277, 285, 288, 301, 305 och 318, som möjliggör godtyckliga tolkningar av domare och åklagare och leder till domar som strider mot yttrande- och pressfrihet och därför är ett hot mot respekten för mänskliga fri- och rättigheter och påverkar demokratiseringsprocessens framskridande negativt. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar Turkiet att så snart som möjligt avskaffa eller ändra de bestämmelser i strafflagen, såsom artiklarna 216, 277, 285, 288, 301, 305 och 318, som möjliggör godtyckliga tolkningar av domare och åklagare och leder till domar som strider mot yttrande- och pressfrihet och därför är ett hot mot respekten för mänskliga fri- och rättigheter och påverkar demokratiseringsprocessens framskridande negativt.

| 11. | Europaparlamentet beklagar kassationsdomstolens dom av den 12 juli 2006 mot Hrant Dink på grundval av artikel 301 i den turkiska strafflagen. Parlamentet konstaterar att domstolarna inte har kunnat upprätta en positiv rättspraxis då de tolkar strafflagens bestämmelser i överensstämmelse med relevanta EUnormer. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet beklagar kassationsdomstolens dom av den 12 juli 2006 mot Hrant Dink på grundval av artikel 301 i den turkiska strafflagen. Parlamentet konstaterar att domstolarna inte har kunnat upprätta en positiv rättspraxis då de tolkar strafflagens bestämmelser i överensstämmelse med relevanta EUnormer.

| 12. | Europaparlamentet tillstår att den turkiska regeringens bemödanden i fråga om policyn med nolltolerans mot tortyr sedan 2002 har förbättrat lagstiftningen, och att därigenom Europaparlamentets rekommendationer har följts. Parlamentet medger också att det skett en minskning av antalet rapporterade övergrepp där poliser varit inblandade, vilket framgår av 2006 års rapport om Turkiet från Europeiska kommittén till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Parlamentet understryker att det krävs effektivare genomförandeåtgärder, vilket framgår av att antalet rapporterade fall av tortyr och övergrepp utförd av personal inom brottsbekämpande myndigheter fortfarande är högt, särskilt i sydost, och att denna personal ofta åtnjuter straffrihet, vilket bland annat beskrivs i Amnestys rapport för 2006. Parlamentet uppuntrar Turkiet att ratificera det frivilliga protokollet till konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Parlamentet är bekymrat över kvaliteten hos den faktiska rättsskipningen som inte uppfyller EU:s normer. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet tillstår att den turkiska regeringens bemödanden i fråga om policyn med nolltolerans mot tortyr sedan 2002 har förbättrat lagstiftningen, och att därigenom Europaparlamentets rekommendationer har följts. Parlamentet medger också att det skett en minskning av antalet rapporterade övergrepp där poliser varit inblandade, vilket framgår av 2006 års rapport om Turkiet från Europeiska kommittén till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Parlamentet understryker att det krävs effektivare genomförandeåtgärder, vilket framgår av att antalet rapporterade fall av tortyr och övergrepp utförd av personal inom brottsbekämpande myndigheter fortfarande är högt, särskilt i sydost, och att denna personal ofta åtnjuter straffrihet, vilket bland annat beskrivs i Amnestys rapport för 2006. Parlamentet uppuntrar Turkiet att ratificera det frivilliga protokollet till konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Parlamentet är bekymrat över kvaliteten hos den faktiska rättsskipningen som inte uppfyller EU:s normer.

| 13. | Europaparlamentet understryker vikten av att Turkiet ratificerar Romstadgan för ICC i syfte att bekämpa eventuella kvarlevor av straffrihet och stärka det internationella skyddet av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker vikten av att Turkiet ratificerar Romstadgan för ICC i syfte att bekämpa eventuella kvarlevor av straffrihet och stärka det internationella skyddet av de mänskliga rättigheterna.

| 14. | Europaparlamentet inser att den turkiska regeringen sedan 2002 har ansträngt sig att bekämpa korruption vilket har lett till en förbättrad lagstiftning. Parlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att med kraft bekämpa korruptionen ute i verkligheten. Parlamentet erinrar om de rekommendationer som Gruppen av stater mot korruption (GRECO) utfärdade i mars 2006 och uppmuntrar Turkiet att följa och genomföra dessa rekommendationer. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet inser att den turkiska regeringen sedan 2002 har ansträngt sig att bekämpa korruption vilket har lett till en förbättrad lagstiftning. Parlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att med kraft bekämpa korruptionen ute i verkligheten. Parlamentet erinrar om de rekommendationer som Gruppen av stater mot korruption (GRECO) utfärdade i mars 2006 och uppmuntrar Turkiet att följa och genomföra dessa rekommendationer.

| 15. | Europaparlamentet beklagar att landet hittills saknar ett fungerande system som gör det möjligt för oberoende människorättsinstitutioner att övervaka häktena. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet beklagar att landet hittills saknar ett fungerande system som gör det möjligt för oberoende människorättsinstitutioner att övervaka häktena.

| 16. | Europaparlamentet noterar att vissa framsteg gjorts i fråga om kvinnors rättigheter sedan den nya strafflagen trädde i kraft. Parlamentet betonar emellertid att bristande respekt för kvinnors rättigheter i Turkiet fortfarande är ett allvarligt problem och understryker att det måste göras mer för att utrota diskriminering och våld mot kvinnor och, i samarbete med kvinnoorganisationer i det civila samhället och med stöd av adekvat finansiering, tillhandahålla fler tillflyktsorter för nödställda kvinnor. Parlamentet uppmanar Turkiet att öka sina bemödanden att se till att kvinnor kan utnyttja sin rätt till utbildning och sina möjligheter till sysselsättning till fullo. Parlamentet konstaterar att det har skett vissa framsteg i bekämpandet av hedersbrott sedan straffsatsen höjdes till livstid, men uttrycker sin oro över den snabba ökningen av antalet påstådda kvinnosjälvmord i sydöstra Turkiet. I detta sammanhang välkomnar parlamentet de informationskampanjer som har organiserats av de icke-statliga organisationerna i Turkiet och den turkiska pressen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet noterar att vissa framsteg gjorts i fråga om kvinnors rättigheter sedan den nya strafflagen trädde i kraft. Parlamentet betonar emellertid att bristande respekt för kvinnors rättigheter i Turkiet fortfarande är ett allvarligt problem och understryker att det måste göras mer för att utrota diskriminering och våld mot kvinnor och, i samarbete med kvinnoorganisationer i det civila samhället och med stöd av adekvat finansiering, tillhandahålla fler tillflyktsorter för nödställda kvinnor. Parlamentet uppmanar Turkiet att öka sina bemödanden att se till att kvinnor kan utnyttja sin rätt till utbildning och sina möjligheter till sysselsättning till fullo. Parlamentet konstaterar att det har skett vissa framsteg i bekämpandet av hedersbrott sedan straffsatsen höjdes till livstid, men uttrycker sin oro över den snabba ökningen av antalet påstådda kvinnosjälvmord i sydöstra Turkiet. I detta sammanhang välkomnar parlamentet de informationskampanjer som har organiserats av de icke-statliga organisationerna i Turkiet och den turkiska pressen.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att delta i en ständig dialog med Europaparlamentet om kvinnors rättigheter i Turkiet samt att i detta hänseende beakta parlamentets andra resolution om turkiska kvinnors roll i det sociala, ekonomiska och politiska livet, en resolution som skall diskuteras i Europaparlamentet under 2006. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att delta i en ständig dialog med Europaparlamentet om kvinnors rättigheter i Turkiet samt att i detta hänseende beakta parlamentets andra resolution om turkiska kvinnors roll i det sociala, ekonomiska och politiska livet, en resolution som skall diskuteras i Europaparlamentet under 2006.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att i Turkiet utgör kvinnor 50 procent av alla universitetsutbildade och 40 procent av alla akademiska yrkesgrupper inklusive jurister och läkare. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar att i Turkiet utgör kvinnor 50 procent av alla universitetsutbildade och 40 procent av alla akademiska yrkesgrupper inklusive jurister och läkare.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar den turkiska regeringens senaste initiativ för social integration, vilket stimulerar till nya arbetstillfällen genom ett system av ekonomiska incitament i 49 ekonomiskt underutvecklade områden. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar den turkiska regeringens senaste initiativ för social integration, vilket stimulerar till nya arbetstillfällen genom ett system av ekonomiska incitament i 49 ekonomiskt underutvecklade områden.

| 20. | Europaparlamentet framhåller sin djupa oro för fallet Şemdinli, där en bokhandel bombades, av den turkiska säkerhetstjänsten efter vad som sägs, och åklagaren Ferhat Sarikaya som hade varit föremål för utredning av det turkiska parlamentet därefter avskedades. Parlamentet understryker att det känner en stor oro med tanke på arméns bestående - för att inte säga återupptagna - roll i det turkiska samhället. Parlamentet betonar att objektiva och opartiska undersökningar är nödvändiga förutsättningar för att återställa allmänhetens tillit och ge rättsväsendet trovärdighet, och kräver därför att den turkiska nationalförsamlingens undersökningsrapport offentliggörs. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet framhåller sin djupa oro för fallet Şemdinli, där en bokhandel bombades, av den turkiska säkerhetstjänsten efter vad som sägs, och åklagaren Ferhat Sarikaya som hade varit föremål för utredning av det turkiska parlamentet därefter avskedades. Parlamentet understryker att det känner en stor oro med tanke på arméns bestående - för att inte säga återupptagna - roll i det turkiska samhället. Parlamentet betonar att objektiva och opartiska undersökningar är nödvändiga förutsättningar för att återställa allmänhetens tillit och ge rättsväsendet trovärdighet, och kräver därför att den turkiska nationalförsamlingens undersökningsrapport offentliggörs.

| 21. | Europaparlamentet vidhåller att det krävs en klar och tydlig konstitutionell uppdelning mellan de civila och militära politiska och institutionella rollerna i Turkiet, om man på allvar skall kunna tala om en turkisk anslutning till EU. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet vidhåller att det krävs en klar och tydlig konstitutionell uppdelning mellan de civila och militära politiska och institutionella rollerna i Turkiet, om man på allvar skall kunna tala om en turkisk anslutning till EU.

| 22. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på att valsystemet reformeras genom att tröskeln på tio procent sänks så att de olika politiska krafterna och minoriteterna får en större representation i nationalförsamlingen. Parlamentet välkomnar mot bakgrund av detta den diskussion om reformeringen av valsystemet som pågår för närvarande. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet upprepar sitt krav på att valsystemet reformeras genom att tröskeln på tio procent sänks så att de olika politiska krafterna och minoriteterna får en större representation i nationalförsamlingen. Parlamentet välkomnar mot bakgrund av detta den diskussion om reformeringen av valsystemet som pågår för närvarande.

| 23. | Europaparlamentet påminner om att det betraktar upprättandet av en ny konstitution som ännu en, förmodligen nödvändig, återspegling av att de förändringar som krävs för EU-medlemskap är mycket grundläggande till sin natur. Parlamentet uppmärksammar att en modern konstitution kan utgöra grunden för en modernisering av den turkiska staten. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påminner om att det betraktar upprättandet av en ny konstitution som ännu en, förmodligen nödvändig, återspegling av att de förändringar som krävs för EU-medlemskap är mycket grundläggande till sin natur. Parlamentet uppmärksammar att en modern konstitution kan utgöra grunden för en modernisering av den turkiska staten.

| 24. | Europaparlamentet fördömer kraftigt mordet på en domare i Turkiets högsta domstol. Parlamentet är bekymrat över den bristfälliga säkerhet som polisen ger dessa domare trots att det finns tydliga och offentliga hot och uppmanar den turkiska regeringen att åtgärda detta. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet fördömer kraftigt mordet på en domare i Turkiets högsta domstol. Parlamentet är bekymrat över den bristfälliga säkerhet som polisen ger dessa domare trots att det finns tydliga och offentliga hot och uppmanar den turkiska regeringen att åtgärda detta.

| 25. | Europaparlamentet fördömer den senaste tidens bombattentat i olika turkiska städer. Parlamentet beklagar sorgen över offren i dessa och tidigare attentat. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet fördömer den senaste tidens bombattentat i olika turkiska städer. Parlamentet beklagar sorgen över offren i dessa och tidigare attentat.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att tillämpa EU:s miljönormer vid projekt som kan beräknas ge skador på miljön, exempelvis den föreslagna guldgruvan i Bergama och andra jämförbara gruvprojekt, Yortanlidammen, som för närvarande håller på att uppföras, Ilisudammen, vilket skulle kunna leda till en ödeläggelse av historiskt viktiga landskap, såsom Hasankeyf (som skulle översvämmas av Ilisudammen) och Allionoi (som skulle översvämmas av Allinidammen) och andra dammprojekt som planeras i Munzurdalen och Yusufeli i Artvinprovinsen. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att tillämpa EU:s miljönormer vid projekt som kan beräknas ge skador på miljön, exempelvis den föreslagna guldgruvan i Bergama och andra jämförbara gruvprojekt, Yortanlidammen, som för närvarande håller på att uppföras, Ilisudammen, vilket skulle kunna leda till en ödeläggelse av historiskt viktiga landskap, såsom Hasankeyf (som skulle översvämmas av Ilisudammen) och Allionoi (som skulle översvämmas av Allinidammen) och andra dammprojekt som planeras i Munzurdalen och Yusufeli i Artvinprovinsen.

Mänskliga rättigheter och skydd av minoriteter

| 27. | Europaparlamentet beklagar att det endast har rapporterats om begränsade framsteg i fråga om grundläggande fri- och rättigheter under det senaste året. Parlamentet fördömer brott mot mänskliga frioch rättigheter och begränsningar av utövandet av dessa fri- och rättigheter. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet beklagar att det endast har rapporterats om begränsade framsteg i fråga om grundläggande fri- och rättigheter under det senaste året. Parlamentet fördömer brott mot mänskliga frioch rättigheter och begränsningar av utövandet av dessa fri- och rättigheter.

| 28. | Europaparlamentet erinrar om att Turkiet måste följa Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Detta innebär även att samtliga domar från Europadomstolen skall verkställas fullt ut inom vederbörlig tid. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet erinrar om att Turkiet måste följa Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Detta innebär även att samtliga domar från Europadomstolen skall verkställas fullt ut inom vederbörlig tid.

| 29. | Europaparlamentet är bekymrat över att så många personer har lämnat Turkiet och sökt asyl i de industrialiserade länderna under 2005. Parlamentet ser det som en indikation på att Turkiet uppvisar brister antingen när det gäller upprätthållandet av gränserna eller också i fråga om rättvisa, tolerans och skyddet av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet erkänner samtidigt de framsteg som har gjorts från 2001 till 2005 i och med att antalet asylsökande från Turkiet har reducerats med 65 procent för att under 2005 uppgå till strax över 10 000. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet är bekymrat över att så många personer har lämnat Turkiet och sökt asyl i de industrialiserade länderna under 2005. Parlamentet ser det som en indikation på att Turkiet uppvisar brister antingen när det gäller upprätthållandet av gränserna eller också i fråga om rättvisa, tolerans och skyddet av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet erkänner samtidigt de framsteg som har gjorts från 2001 till 2005 i och med att antalet asylsökande från Turkiet har reducerats med 65 procent för att under 2005 uppgå till strax över 10 000.

| 30. | Europaparlamentet påminner Turkiet om sin rekommendation om att dagens övervakning av att de mänskliga rättigheterna bör reformeras genom att den överlåts till oberoende granskningsorgan, vilka bör få tillräckliga resurser för att kunna arbeta effektivt i alla Turkiets regioner och ha befogenheter att undersöka samtliga polisiära häkten när som helst, samtidigt som de har ett nära samarbete med självständiga turkiska icke-statliga organisationer för mänskliga rättigheter. Parlamentet understryker att det finns ett trängande behov av att konsolidera och förstärka institutioner som främjar och upprätthåller mänskliga rättigheter. Parlamentet välkomnar Turkiets samarbete med den särskilda rapportören om tortyr från FN:s råd för mänskliga rättigheter och uppmanar Turkiet att bibehålla en stående inbjudan till alla särskilda förfaranden inom rådet för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet påminner Turkiet om sin rekommendation om att dagens övervakning av att de mänskliga rättigheterna bör reformeras genom att den överlåts till oberoende granskningsorgan, vilka bör få tillräckliga resurser för att kunna arbeta effektivt i alla Turkiets regioner och ha befogenheter att undersöka samtliga polisiära häkten när som helst, samtidigt som de har ett nära samarbete med självständiga turkiska icke-statliga organisationer för mänskliga rättigheter. Parlamentet understryker att det finns ett trängande behov av att konsolidera och förstärka institutioner som främjar och upprätthåller mänskliga rättigheter. Parlamentet välkomnar Turkiets samarbete med den särskilda rapportören om tortyr från FN:s råd för mänskliga rättigheter och uppmanar Turkiet att bibehålla en stående inbjudan till alla särskilda förfaranden inom rådet för mänskliga rättigheter.

| 31. | Europaparlamentet respekterar den sensitivitet som kan förekomma i ett land där det stora flertalet är sunnimuslimer, men erinrar Turkiet om det betydelsefulla kulturella och historiska arv som landet har fått att förvalta från det mångkulturella, mångetniska och mångreligiösa ottomanska riket. Europaparlamentet beklagar att det inte har gjorts några framsteg i fråga om religionsfrihet sedan parlamentets ovannämnda resolution av den 28 september 2005. Parlamentet betonar att medborgarnas frihet att utöva vilken religion de vill eller välja att tillhöra ett trossamfund också måste innefatta att de ges liknande rättsliga och administrativa möjligheter att utöva sin religion, organisera sina samfund, inneha och förvalta gemensamma tillgångar samt utbilda sitt prästerskap. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet respekterar den sensitivitet som kan förekomma i ett land där det stora flertalet är sunnimuslimer, men erinrar Turkiet om det betydelsefulla kulturella och historiska arv som landet har fått att förvalta från det mångkulturella, mångetniska och mångreligiösa ottomanska riket. Europaparlamentet beklagar att det inte har gjorts några framsteg i fråga om religionsfrihet sedan parlamentets ovannämnda resolution av den 28 september 2005. Parlamentet betonar att medborgarnas frihet att utöva vilken religion de vill eller välja att tillhöra ett trossamfund också måste innefatta att de ges liknande rättsliga och administrativa möjligheter att utöva sin religion, organisera sina samfund, inneha och förvalta gemensamma tillgångar samt utbilda sitt prästerskap.

| 32. | Europaparlamentet fördömer fullständigt mordet på fader Andrea Santoro, en italiensk präst och missionär. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet fördömer fullständigt mordet på fader Andrea Santoro, en italiensk präst och missionär.

| 33. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till de turkiska myndigheterna i tidigare resolutioner att uppfylla sina åtaganden i fråga om religionsfrihet och vidta konkreta åtgärder för att ta bort hinder för religiösa minoriteter, särskilt när det gäller deras rättsliga status, utbildningen av prästerskapet och deras rätt till egendom (det ekumeniska patriarkatet har exempelvis fått 30 fastigheter exproprierade under den senaste tiden). Parlamentet kräver att de turkiska myndigheterna omedelbart skall upphöra med all beslagtagning och försäljning av egendom som tillhör religiösa samfund. Parlamentet kräver att det grekisk-ortodoxa Halki-seminariet omedelbart skall öppnas igen och att den ekumeniske patriarkens prästerliga titel skall användas offentligt. Parlamentet kräver att aleviterna skall skyddas och erkännas, inbegripet att Cemhusen erkänns som religiösa centrum. Parlamentet kräver skydd och erkännande av yazidierna och upprättande av yazidiernas böneplatser, och att all religiös utbildning skall vara frivillig och inte bara omfatta sunnireligionen, samt att det inrättas ett alternativt ämne för dem som inte vill delta i religionsundervisningen, där värderingar, normer och etiska frågor kan diskuteras. Parlamentet kräver att de grundläggande rättigheter som alla kristna minoriteter och samfund i Turkiet har (exempelvis grekerna i Istanbul, på Imvros och Tenedos) skyddas. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till de turkiska myndigheterna i tidigare resolutioner att uppfylla sina åtaganden i fråga om religionsfrihet och vidta konkreta åtgärder för att ta bort hinder för religiösa minoriteter, särskilt när det gäller deras rättsliga status, utbildningen av prästerskapet och deras rätt till egendom (det ekumeniska patriarkatet har exempelvis fått 30 fastigheter exproprierade under den senaste tiden). Parlamentet kräver att de turkiska myndigheterna omedelbart skall upphöra med all beslagtagning och försäljning av egendom som tillhör religiösa samfund. Parlamentet kräver att det grekisk-ortodoxa Halki-seminariet omedelbart skall öppnas igen och att den ekumeniske patriarkens prästerliga titel skall användas offentligt. Parlamentet kräver att aleviterna skall skyddas och erkännas, inbegripet att Cemhusen erkänns som religiösa centrum. Parlamentet kräver skydd och erkännande av yazidierna och upprättande av yazidiernas böneplatser, och att all religiös utbildning skall vara frivillig och inte bara omfatta sunnireligionen, samt att det inrättas ett alternativt ämne för dem som inte vill delta i religionsundervisningen, där värderingar, normer och etiska frågor kan diskuteras. Parlamentet kräver att de grundläggande rättigheter som alla kristna minoriteter och samfund i Turkiet har (exempelvis grekerna i Istanbul, på Imvros och Tenedos) skyddas.

| 34. | Europaparlamentet hoppas att det förestående Turkietbesöket för påve Benedictus XVI kommer att bidra till att stärka dialogen mellan den kristna och muslimska världens religioner och kulturer. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet hoppas att det förestående Turkietbesöket för påve Benedictus XVI kommer att bidra till att stärka dialogen mellan den kristna och muslimska världens religioner och kulturer.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att fullt ut respektera och genomföra samtliga beslut och följa rättspraxisen från Internationella domstolen (ICJ). |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att fullt ut respektera och genomföra samtliga beslut och följa rättspraxisen från Internationella domstolen (ICJ).

| 36. | Europaparlamentet insisterar på att Turkiet måste se till att skyddet för alla religiösa samfunds grundläggande rättigheter tryggas. Parlamentet kräver att ett reviderat förslag till stiftelselag återspeglar Europaparlamentets och kommissionens rekommendationer och följer europeiska standarder, samtidigt som det uppfyller det mångreligiösa turkiska samhällets förväntningar. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet insisterar på att Turkiet måste se till att skyddet för alla religiösa samfunds grundläggande rättigheter tryggas. Parlamentet kräver att ett reviderat förslag till stiftelselag återspeglar Europaparlamentets och kommissionens rekommendationer och följer europeiska standarder, samtidigt som det uppfyller det mångreligiösa turkiska samhällets förväntningar.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar att det pågår en viktig diskussion om huvuddukar i det turkiska samhället. Parlamentet framhåller att det inte finns några EU-regler på detta område, men uttrycker sina förhoppningar om att det kommer att uppnås en kompromiss i Turkiet om användningen av huvudduk bland universitetens studenter. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet konstaterar att det pågår en viktig diskussion om huvuddukar i det turkiska samhället. Parlamentet framhåller att det inte finns några EU-regler på detta område, men uttrycker sina förhoppningar om att det kommer att uppnås en kompromiss i Turkiet om användningen av huvudduk bland universitetens studenter.

| 38. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till de turkiska myndigheterna att tillämpa Internationell arbetsorganisationens (ILO) normer för fackliga rättigheter och låta bli att göra politiska ingripanden i fackförbundens verksamhet, beakta fackförbunden i samband med den politiska beslutsprocessen och fästa särskild uppmärksamhet vid kvinnors närvaro på arbetsmarknaden. Parlamentet efterlyser - samtidigt som det välkomnar de framgångar som rönts nyligen, till exempel projektet i Adana mot barnarbete - att ytterligare lagstiftning som förbjuder barnarbete introduceras. Parlamentet gläds över ILO:s senaste bedömning där Turkiet anses vara ett framgångsrikt exempel på kampen mot barnarbete, och välkomnar därför den turkiska regeringens långsiktiga mål om att ha utrotat de värsta formerna av barnarbete senast 2012. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till de turkiska myndigheterna att tillämpa Internationell arbetsorganisationens (ILO) normer för fackliga rättigheter och låta bli att göra politiska ingripanden i fackförbundens verksamhet, beakta fackförbunden i samband med den politiska beslutsprocessen och fästa särskild uppmärksamhet vid kvinnors närvaro på arbetsmarknaden. Parlamentet efterlyser - samtidigt som det välkomnar de framgångar som rönts nyligen, till exempel projektet i Adana mot barnarbete - att ytterligare lagstiftning som förbjuder barnarbete introduceras. Parlamentet gläds över ILO:s senaste bedömning där Turkiet anses vara ett framgångsrikt exempel på kampen mot barnarbete, och välkomnar därför den turkiska regeringens långsiktiga mål om att ha utrotat de värsta formerna av barnarbete senast 2012.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar att radio- och tv-sändningar på kurdiska har startat. Detta kan betraktas som ett viktigt steg under förutsättning att det åtföljs av ytterligare lättnader i alla begränsningarna och andra restriktioner, inbegripet specialistprogram som produceras av och för de kurdiska grupperna, så att turkiska medborgare av kurdiskt ursprung fritt kan utöva sina rättigheter på kulturens och utbildningens område. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet välkomnar att radio- och tv-sändningar på kurdiska har startat. Detta kan betraktas som ett viktigt steg under förutsättning att det åtföljs av ytterligare lättnader i alla begränsningarna och andra restriktioner, inbegripet specialistprogram som produceras av och för de kurdiska grupperna, så att turkiska medborgare av kurdiskt ursprung fritt kan utöva sina rättigheter på kulturens och utbildningens område.

| 40. | Europaparlamentet påminner om att Europadomstolen har rekommenderat Turkiet att utarbeta en ny rättslig ram för vapenvägrare och erinrar Turkiet om att rätten till vapenvägran är erkänd i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet välkomnar därför justitieministeriets initiativ för att legalisera rätten till vapenvägran och förslag om att det skall införas vapenfri tjänst i Turkiet. Parlamentet är oroat över att en vapenvägrare nyligen dömdes till fängelse av en turkisk militärdomstol och att denna militärdomstol öppet avstod från att följa ett relevant rättsligt avgörande från Europadomstolen. Parlamentet fördömer de pågående förföljelserna av journalister och författare som har uttryckt sitt stöd för rätten till vapenvägran. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet påminner om att Europadomstolen har rekommenderat Turkiet att utarbeta en ny rättslig ram för vapenvägrare och erinrar Turkiet om att rätten till vapenvägran är erkänd i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet välkomnar därför justitieministeriets initiativ för att legalisera rätten till vapenvägran och förslag om att det skall införas vapenfri tjänst i Turkiet. Parlamentet är oroat över att en vapenvägrare nyligen dömdes till fängelse av en turkisk militärdomstol och att denna militärdomstol öppet avstod från att följa ett relevant rättsligt avgörande från Europadomstolen. Parlamentet fördömer de pågående förföljelserna av journalister och författare som har uttryckt sitt stöd för rätten till vapenvägran.

| 41. | Europaparlamentet stödjer starkt den verksamhet som bedrivs av Turkiets demokratiska civila samhälle, först och främst den turkiska organisationen för de mänskliga rättigheterna och den turkiska stiftelsen för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet erkänner att demokratiska organisationer av det här slaget utför ett ovärderligt arbete, särskilt när det gäller att bevaka människorättssituationen. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet stödjer starkt den verksamhet som bedrivs av Turkiets demokratiska civila samhälle, först och främst den turkiska organisationen för de mänskliga rättigheterna och den turkiska stiftelsen för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet erkänner att demokratiska organisationer av det här slaget utför ett ovärderligt arbete, särskilt när det gäller att bevaka människorättssituationen.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge ett omfattande och starkt stöd, särskilt sett i ett ekonomiskt perspektiv, till den verksamhet som bedrivs av ovannämnda demokratiska organisationer som företräder Turkiets civila samhälle. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge ett omfattande och starkt stöd, särskilt sett i ett ekonomiskt perspektiv, till den verksamhet som bedrivs av ovannämnda demokratiska organisationer som företräder Turkiets civila samhälle.

| 43. | Europaparlamentet fördömer kraftigt den främlingsfientliga och rasistiska kommittén ”Talaat Pacha”, som drivs av extrema högerorganisationer, för deras allvarliga överträdelser av europeiska principer samt de förnekelsedemonstrationer i Lyon och Berlin som anordnades av dessa organisationer. Parlamentet uppmanar Turkiet att avskaffa denna kommitté och se till att kommitténs verksamhet upphör. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet fördömer kraftigt den främlingsfientliga och rasistiska kommittén ”Talaat Pacha”, som drivs av extrema högerorganisationer, för deras allvarliga överträdelser av europeiska principer samt de förnekelsedemonstrationer i Lyon och Berlin som anordnades av dessa organisationer. Parlamentet uppmanar Turkiet att avskaffa denna kommitté och se till att kommitténs verksamhet upphör.

Sydöstra delen av Turkiet

| 44. | Europaparlamentet fördömer kraftigt det faktum att PKK:s terroristvåldsamheter på nytt manifesterat sig. Parlamentet understryker att det aldrig kan finnas några ursäkter för det våld som har använts mot turkiska medborgare i olika delar av landet, oberoende av vilken part det utövas av, och uttrycker sin solidaritet med Turkiet i dess kamp mot terrorismen
  ,
  och uppmanar därför PKK att utlysa och iaktta ett omedelbart eldupphör. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet fördömer kraftigt det faktum att PKK:s terroristvåldsamheter på nytt manifesterat sig. Parlamentet understryker att det aldrig kan finnas några ursäkter för det våld som har använts mot turkiska medborgare i olika delar av landet, oberoende av vilken part det utövas av, och uttrycker sin solidaritet med Turkiet i dess kamp mot terrorismen
  ,
  och uppmanar därför PKK att utlysa och iaktta ett omedelbart eldupphör.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar det Demokratiska samhällspartiets vädjan nyligen om vapenvila och politiska förhandlingar i konflikten i sydöst och uppmanar PKK att svara positivt på denna. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet välkomnar det Demokratiska samhällspartiets vädjan nyligen om vapenvila och politiska förhandlingar i konflikten i sydöst och uppmanar PKK att svara positivt på denna.

| 46. | Europaparlamentet konstaterar att många av det civila samhällets företrädare nu fortfarande står under åtal och utsätts för trakasserier varje dag. Ett av offren för detta är Mehdi Zana, make till Europaparlamentets Sacharovpristagare Leyla Zana. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att häva de restriktioner som fortfarande förekommer mot dessa företrädare för Turkiets demokratiska civila samhälle. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet konstaterar att många av det civila samhällets företrädare nu fortfarande står under åtal och utsätts för trakasserier varje dag. Ett av offren för detta är Mehdi Zana, make till Europaparlamentets Sacharovpristagare Leyla Zana. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att häva de restriktioner som fortfarande förekommer mot dessa företrädare för Turkiets demokratiska civila samhälle.

| 47. | Europaparlamentet är djupt oroat över de spänningar i sydost som blivit följden av detta och som utgör ett allvarligt hot mot freden och stabiliteten i regionen. Parlamentet understryker betydelsen av att det görs ytterligare framsteg för att minska spänningarna i östra och sydöstra Turkiet så att reformerna blir hållbara och trovärdiga. Parlamentet uppmanar alla parter i konflikten att avstå från att använda våld eller reagera på det med våld. Parlamentet anser att det är viktigt att inte tänja ut det rättsliga terrorismbegreppet så att det leder till att brott som inte är terroristhandlingar omfattas av den turkiska lagen för bekämpning av terrorism, som mer definierar terrorism utifrån syften eller mål än hänvisar till specifika kriminella handlingar, som formuleras vagt och i mycket grova drag, vilket därmed äventyrar grundläggande friheter. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet är djupt oroat över de spänningar i sydost som blivit följden av detta och som utgör ett allvarligt hot mot freden och stabiliteten i regionen. Parlamentet understryker betydelsen av att det görs ytterligare framsteg för att minska spänningarna i östra och sydöstra Turkiet så att reformerna blir hållbara och trovärdiga. Parlamentet uppmanar alla parter i konflikten att avstå från att använda våld eller reagera på det med våld. Parlamentet anser att det är viktigt att inte tänja ut det rättsliga terrorismbegreppet så att det leder till att brott som inte är terroristhandlingar omfattas av den turkiska lagen för bekämpning av terrorism, som mer definierar terrorism utifrån syften eller mål än hänvisar till specifika kriminella handlingar, som formuleras vagt och i mycket grova drag, vilket därmed äventyrar grundläggande friheter.

| 48. | Europaparlamentet anser att det Demokratiska samhällspartiets uppmaning till det enligt lag förbjudna PKK att utlysa ett ensidigt eldupphör väcker hopp om ett slut på den onda våldscirkeln i sydöstra Turkiet och i övriga landet. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet anser att det Demokratiska samhällspartiets uppmaning till det enligt lag förbjudna PKK att utlysa ett ensidigt eldupphör väcker hopp om ett slut på den onda våldscirkeln i sydöstra Turkiet och i övriga landet.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att tillämpa europeiska standarder för arrestering och frihetsberövande av misstänkta. Parlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att ge oberoende rättsläkare fritt tillträde om det har uppstått dödsfall i häkten eller vid fall av påstått våld av säkerhetsstyrkor. Parlamentet är bekymrat över våldet mot barn som ledde till dödsfall vid upploppen i Diyarbakir i mars 2006. Parlamentet uppmärksammar att en ny lag om skydd för barn som antogs i juli 2005 inte helt överensstämmer med internationella standarder för bestämmelser om ungdomsbrottslingar. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att tillämpa europeiska standarder för arrestering och frihetsberövande av misstänkta. Parlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att ge oberoende rättsläkare fritt tillträde om det har uppstått dödsfall i häkten eller vid fall av påstått våld av säkerhetsstyrkor. Parlamentet är bekymrat över våldet mot barn som ledde till dödsfall vid upploppen i Diyarbakir i mars 2006. Parlamentet uppmärksammar att en ny lag om skydd för barn som antogs i juli 2005 inte helt överensstämmer med internationella standarder för bestämmelser om ungdomsbrottslingar.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att söka en demokratisk lösning på kurdfrågan efter premiärminister Erdoğans uppmuntrande uttalande förra året. Parlamentet anser att det är av avgörande betydelse att hitta en balans mellan behovet av att ha situationen under kontroll säkerhetsmässigt, och undvika militära spänningar, och att på ett verkningsfullt sätt främja den politiska dialogen och den ekonomiska och sociala utvecklingen av den sydöstra regionen med hjälp av en heltäckande strategi som stöds av tillräckliga resurser. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att investera i den socioekonomiska utvecklingen i sydost, ta itu med skillnaderna mellan det nationella genomsnittet och de siffror som avser landets östra och sydöstra delar, bland annat när det gäller arbetslöshet, tillgång till utbildning, bostäder och hälsovård, och att bedriva en konstruktiv dialog med fredliga samtalspartner. Parlamentet uppmanar valda företrädare för kurderna att ge positiv respons till all sådan dialog med den turkiska regeringen och bestämt hålla fast vid principen om icke-våld. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om vikten att ge valda kurdiska företrädare bättre möjlighet att delta i den demokratiska processen genom att sänka valströskeln, och understryker dessutom nödvändigheten av att etablera en effektiv decentraliserad förvaltning. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att söka en demokratisk lösning på kurdfrågan efter premiärminister Erdoğans uppmuntrande uttalande förra året. Parlamentet anser att det är av avgörande betydelse att hitta en balans mellan behovet av att ha situationen under kontroll säkerhetsmässigt, och undvika militära spänningar, och att på ett verkningsfullt sätt främja den politiska dialogen och den ekonomiska och sociala utvecklingen av den sydöstra regionen med hjälp av en heltäckande strategi som stöds av tillräckliga resurser. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att investera i den socioekonomiska utvecklingen i sydost, ta itu med skillnaderna mellan det nationella genomsnittet och de siffror som avser landets östra och sydöstra delar, bland annat när det gäller arbetslöshet, tillgång till utbildning, bostäder och hälsovård, och att bedriva en konstruktiv dialog med fredliga samtalspartner. Parlamentet uppmanar valda företrädare för kurderna att ge positiv respons till all sådan dialog med den turkiska regeringen och bestämt hålla fast vid principen om icke-våld. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om vikten att ge valda kurdiska företrädare bättre möjlighet att delta i den demokratiska processen genom att sänka valströskeln, och understryker dessutom nödvändigheten av att etablera en effektiv decentraliserad förvaltning.

| 51. | Europaparlamentet anser att Turkiet inte på egen hand kan tillhandahålla de ekonomiska resurser som krävs för ett investerings- och utvecklingsprogram för den sydöstra delen av landet och dessa medel bör därför samlas ihop i ett bredare internationellt sammanhang. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen och kommissionen att undersöka i vilken omfattning EU:s föranslutningsstöd kan användas i detta sammanhang. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att Turkiet inte på egen hand kan tillhandahålla de ekonomiska resurser som krävs för ett investerings- och utvecklingsprogram för den sydöstra delen av landet och dessa medel bör därför samlas ihop i ett bredare internationellt sammanhang. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen och kommissionen att undersöka i vilken omfattning EU:s föranslutningsstöd kan användas i detta sammanhang.

| 52. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av lagen om internflyktingar, som om den tillämpas på ett effektivt sätt kan bli ett viktigt instrument för rättslig upprättelse. Parlamentet uppmärksammar emellertid att den ständiga närvaron av byvakter och det återuppblossande våldet gör det svårt att utnyttja rätten att återvända. Därför uppmanar Europaparlamentet de turkiska myndigheterna att avväpna byvakterna och upplösa byväktarsystemet. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av lagen om internflyktingar, som om den tillämpas på ett effektivt sätt kan bli ett viktigt instrument för rättslig upprättelse. Parlamentet uppmärksammar emellertid att den ständiga närvaron av byvakter och det återuppblossande våldet gör det svårt att utnyttja rätten att återvända. Därför uppmanar Europaparlamentet de turkiska myndigheterna att avväpna byvakterna och upplösa byväktarsystemet.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att visa sin beslutsamhet att finna en politisk lösning på kurdfrågan, genom att möta och samtala med det lagliga och prokurdiska politiska partiet Demokratiska samhällspartiet som uppmanat till vapenvila och politisk dialog. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att visa sin beslutsamhet att finna en politisk lösning på kurdfrågan, genom att möta och samtala med det lagliga och prokurdiska politiska partiet Demokratiska samhällspartiet som uppmanat till vapenvila och politisk dialog.

Regionala frågor och yttre förbindelser

| 54. | Europaparlamentet välkomnar nomineringen av Istanbul som 2010 års europeiska kulturhuvudstad. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet välkomnar nomineringen av Istanbul som 2010 års europeiska kulturhuvudstad.

| 55. | Europaparlamentet upprepar sin uppfattning att ett modernt, demokratiskt och sekulärt Turkiet, som successivt anpassar sig till den politik som förs av EU:s medlemsstater, skulle kunna spela en konstruktiv och stabiliserande roll för att främja förståelse mellan civilisationer och mellan Europeiska unionen och länder i området kring Turkiet, särskilt Mellanöstern. Parlamentet välkomnar i detta avseende beslutet av Turkiets regering och parlament om att delta i FN:s fredsbevarande styrka i Libanon. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet upprepar sin uppfattning att ett modernt, demokratiskt och sekulärt Turkiet, som successivt anpassar sig till den politik som förs av EU:s medlemsstater, skulle kunna spela en konstruktiv och stabiliserande roll för att främja förståelse mellan civilisationer och mellan Europeiska unionen och länder i området kring Turkiet, särskilt Mellanöstern. Parlamentet välkomnar i detta avseende beslutet av Turkiets regering och parlament om att delta i FN:s fredsbevarande styrka i Libanon.

| 56. | Europaparlamentet uppmärksammar Turkiets förslag om att inrätta en expertkommitté som bör stå under FN:s beskydd för att övervinna de tragiska erfarenheterna från det förflutna, samt Armeniens inställning till detta förslag. Parlamentet uppmanar med kraft både den turkiska och den armeniska regeringen att gå vidare i försoningsprocessen och försöka ta fram ett förslag som båda sidor kan acceptera. Parlamentet välkomnar det faktum att man genom de debatter som förts under senare tid i Turkiet åtminstone inlett diskussionerna om det smärtsamma historiekapitlet Armenien. Parlamentet betonar att erkännandet av folkmordet i Armenien inte utgör ett Köpenhamnskriterium i sig, men att det trots det är absolut nödvändigt för ett land som är på väg att bli medlem att göra upp med och erkänna sitt förflutna. Parlamentet uppmanar i detta hänseende de turkiska myndigheterna att underlätta arbetet för de forskare, intellektuella och akademiker som arbetar med frågan om det armeniska folkmordet genom att ge dem tillgång till de historiska arkiven och tillhandahålla samtliga relevanta dokument. Parlamentet uppmanar med kraft Turkiet att vidta erforderliga åtgärder för att skapa diplomatiska och goda grannförbindelser med Armenien utan några förbehåll, att häva den ekonomiska blockaden och öppna landgränsen vid en tidig tidpunkt, i enlighet med de resolutioner som parlamentet antagit mellan åren 1987 och 2005 och därigenom uppfylla prioriteringarna i föranslutningsavtalet och förhandlingsramens krav på en ”fredlig lösning av gränstvister”, som till båda delar är obligatoriska för en EU-anslutning. Parlamentet anser att en likadan ståndpunkt bör antas i förhållande till andra minoriteter (exempelvis grekerna från Pontos och assyrierna). |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmärksammar Turkiets förslag om att inrätta en expertkommitté som bör stå under FN:s beskydd för att övervinna de tragiska erfarenheterna från det förflutna, samt Armeniens inställning till detta förslag. Parlamentet uppmanar med kraft både den turkiska och den armeniska regeringen att gå vidare i försoningsprocessen och försöka ta fram ett förslag som båda sidor kan acceptera. Parlamentet välkomnar det faktum att man genom de debatter som förts under senare tid i Turkiet åtminstone inlett diskussionerna om det smärtsamma historiekapitlet Armenien. Parlamentet betonar att erkännandet av folkmordet i Armenien inte utgör ett Köpenhamnskriterium i sig, men att det trots det är absolut nödvändigt för ett land som är på väg att bli medlem att göra upp med och erkänna sitt förflutna. Parlamentet uppmanar i detta hänseende de turkiska myndigheterna att underlätta arbetet för de forskare, intellektuella och akademiker som arbetar med frågan om det armeniska folkmordet genom att ge dem tillgång till de historiska arkiven och tillhandahålla samtliga relevanta dokument. Parlamentet uppmanar med kraft Turkiet att vidta erforderliga åtgärder för att skapa diplomatiska och goda grannförbindelser med Armenien utan några förbehåll, att häva den ekonomiska blockaden och öppna landgränsen vid en tidig tidpunkt, i enlighet med de resolutioner som parlamentet antagit mellan åren 1987 och 2005 och därigenom uppfylla prioriteringarna i föranslutningsavtalet och förhandlingsramens krav på en ”fredlig lösning av gränstvister”, som till båda delar är obligatoriska för en EU-anslutning. Parlamentet anser att en likadan ståndpunkt bör antas i förhållande till andra minoriteter (exempelvis grekerna från Pontos och assyrierna).

| 57. | Europaparlamentet uppmanar Turkiet att engagera sig för goda grannförbindelser. I samband med detta bör Turkiet avstå från hot mot grannländer (exempelvis hotet om ”casus belli” mot Grekland i fråga om landets rätt att fastställa räckvidden av sitt territorialvatten) och militära aktiviteter som bidrar till spänningar (exempelvis kontinuerlig kränkning av Atens FIR-regler (Flight Information Region) och Greklands nationella luftrum) som också hotar navigeringssäkerheten, påverkar de goda grannförbindelserna och skulle kunna inverka på anslutningsprocessen i negativ mening. Parlamentet uppmanar Turkiet att på allvar gå in för att intensifiera arbetet med att lösa de kvarvarande och olösta tvisterna med alla sina grannar i enlighet med FN-stadgan och andra relevanta internationella konventioner. I enlighet med det som fastställs i ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Helsingfors den 10-11 december 1999 och i samband med de kortfristiga prioriteringarna i föranslutningsavtalet bör avgränsningsfrågor som man inte lyckas lösa (exempelvis frågan om en avgränsning av kontinentalsockeln i Egeiska havet) tas upp i ICJ i syfte att nå fram till ett slutgiltigt och bindande avgörande. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar Turkiet att engagera sig för goda grannförbindelser. I samband med detta bör Turkiet avstå från hot mot grannländer (exempelvis hotet om ”casus belli” mot Grekland i fråga om landets rätt att fastställa räckvidden av sitt territorialvatten) och militära aktiviteter som bidrar till spänningar (exempelvis kontinuerlig kränkning av Atens FIR-regler (Flight Information Region) och Greklands nationella luftrum) som också hotar navigeringssäkerheten, påverkar de goda grannförbindelserna och skulle kunna inverka på anslutningsprocessen i negativ mening. Parlamentet uppmanar Turkiet att på allvar gå in för att intensifiera arbetet med att lösa de kvarvarande och olösta tvisterna med alla sina grannar i enlighet med FN-stadgan och andra relevanta internationella konventioner. I enlighet med det som fastställs i ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Helsingfors den 10-11 december 1999 och i samband med de kortfristiga prioriteringarna i föranslutningsavtalet bör avgränsningsfrågor som man inte lyckas lösa (exempelvis frågan om en avgränsning av kontinentalsockeln i Egeiska havet) tas upp i ICJ i syfte att nå fram till ett slutgiltigt och bindande avgörande.

| 58. | Europaparlamentet uttrycker sin besvikelse över att Turkiet, trots sina avtalsenliga skyldigheter, fortsätter att tillämpa restriktioner mot fartyg som för cypriotisk flagg liksom mot fartyg som kommer från hamnar i Republiken Cypern, så att dessa förvägras tillträde till turkiska hamnar, och mot cypriotiska flygplan, så att dessa inte ges rätt att flyga över Turkiet eller tillstånd att landa på turkiska flygplatser. Parlamentet påminner Turkiet om att detta innebär att Turkiet vid sidan av tilläggsprotokollet bryter mot Ankaraavtalet och det därmed förknippade avtalet om en tullunion, eftersom restriktionerna strider mot principen om fri rörlighet för varor. Parlamentet vill försöka samarbeta med de turkiska myndigheterna för att möjliggöra ett fullständigt uppfyllande av deras förpliktelser i detta avseende, detta utan att de inrikespolitiska spänningarna förvärras, vilket inte skulle tjäna landets intresse av en långsiktig förlikning med tanke på Cypern. Parlamentet beklagar att Turkiet vidhåller sitt veto när det gäller Cyperns deltagande i internationella organisationer och multilaterala överenskommelser. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uttrycker sin besvikelse över att Turkiet, trots sina avtalsenliga skyldigheter, fortsätter att tillämpa restriktioner mot fartyg som för cypriotisk flagg liksom mot fartyg som kommer från hamnar i Republiken Cypern, så att dessa förvägras tillträde till turkiska hamnar, och mot cypriotiska flygplan, så att dessa inte ges rätt att flyga över Turkiet eller tillstånd att landa på turkiska flygplatser. Parlamentet påminner Turkiet om att detta innebär att Turkiet vid sidan av tilläggsprotokollet bryter mot Ankaraavtalet och det därmed förknippade avtalet om en tullunion, eftersom restriktionerna strider mot principen om fri rörlighet för varor. Parlamentet vill försöka samarbeta med de turkiska myndigheterna för att möjliggöra ett fullständigt uppfyllande av deras förpliktelser i detta avseende, detta utan att de inrikespolitiska spänningarna förvärras, vilket inte skulle tjäna landets intresse av en långsiktig förlikning med tanke på Cypern. Parlamentet beklagar att Turkiet vidhåller sitt veto när det gäller Cyperns deltagande i internationella organisationer och multilaterala överenskommelser.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Turkiet att vidta konkreta åtgärder för att snarast normalisera de bilaterala förbindelserna mellan Turkiet och samtliga EU:s medlemsstater, inbegripet Republiken Cypern, och erinrar i detta sammanhang om rådets ovannämnda förklaring av den 21 september 2005. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Turkiet att vidta konkreta åtgärder för att snarast normalisera de bilaterala förbindelserna mellan Turkiet och samtliga EU:s medlemsstater, inbegripet Republiken Cypern, och erinrar i detta sammanhang om rådets ovannämnda förklaring av den 21 september 2005.

| 60. | Europaparlamentet noterar de nuvarande svårigheterna i samarbetet mellan EU och Nato, och uppmanar Turkiet att ompröva sin inställning och att inbegripa samtliga EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet noterar de nuvarande svårigheterna i samarbetet mellan EU och Nato, och uppmanar Turkiet att ompröva sin inställning och att inbegripa samtliga EU-medlemsstater.

| 61. | Europaparlamentet påminner Turkiet om att det är ett nödvändigt inslag i anslutningsprocessen att alla medlemsstaterna, inbegripet republiken Cypern, erkänns. Parlamentet uppmanar Turkiet att vidta konkreta åtgärder för att normalisera de bilaterala förbindelserna med republiken så snart som möjligt. Parlamentet uppmanar med kraft Turkiet att till fullo genomföra de bestämmelser som härrör ur Ankaraavtalet och dess tilläggsprotokoll samt de prioriteringar som härrör ur föranslutningsavtalet. Parlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att bibehålla sin konstruktiva inställning för att finna en heltäckande överenskommelse i Cypernfrågan inom FN:s ram, som kan accepteras både av grekcyprioter och turkcyprioter och som bygger på FN:s tidigare arbete, och som leder till enlösning som bygger på de principer som ligger till grund för EU samt på det gemensamma regelverket, och att i enlighet med relevanta FN-resolutioner tidigt dra tillbaka sina styrkor enligt en specifik tidsplan. Parlamentet välkomnar mötet mellan Papadopoulos och Talat den 3 juli 2006, vilket den 8 juli 2006 ledde till en överenskommelse, och uppmuntrar till ytterligare kontakter i dialogsyfte, vilket bör leda till att frågan finner en heltäckande lösning. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet påminner Turkiet om att det är ett nödvändigt inslag i anslutningsprocessen att alla medlemsstaterna, inbegripet republiken Cypern, erkänns. Parlamentet uppmanar Turkiet att vidta konkreta åtgärder för att normalisera de bilaterala förbindelserna med republiken så snart som möjligt. Parlamentet uppmanar med kraft Turkiet att till fullo genomföra de bestämmelser som härrör ur Ankaraavtalet och dess tilläggsprotokoll samt de prioriteringar som härrör ur föranslutningsavtalet. Parlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att bibehålla sin konstruktiva inställning för att finna en heltäckande överenskommelse i Cypernfrågan inom FN:s ram, som kan accepteras både av grekcyprioter och turkcyprioter och som bygger på FN:s tidigare arbete, och som leder till enlösning som bygger på de principer som ligger till grund för EU samt på det gemensamma regelverket, och att i enlighet med relevanta FN-resolutioner tidigt dra tillbaka sina styrkor enligt en specifik tidsplan. Parlamentet välkomnar mötet mellan Papadopoulos och Talat den 3 juli 2006, vilket den 8 juli 2006 ledde till en överenskommelse, och uppmuntrar till ytterligare kontakter i dialogsyfte, vilket bör leda till att frågan finner en heltäckande lösning.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar båda parter att visa prov på en konstruktiv inställning för att finna en heltäckande uppgörelse i Cypernfrågan inom FN:s ram, och baseras på de principer som ligger till grund för EU. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar båda parter att visa prov på en konstruktiv inställning för att finna en heltäckande uppgörelse i Cypernfrågan inom FN:s ram, och baseras på de principer som ligger till grund för EU.

| 63. | Europaparlamentet framhåller att tillbakadragandet av turkiska soldater skulle kunna göra det lättare att återuppta förhandlingarna om sakfrågor, och uppmanar i enlighet med relevanta FN-resolutioner, den turkiska regeringen till ett tidigt tillbakadragande av de turkiska styrkorna enligt en specifik tidsplan. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet framhåller att tillbakadragandet av turkiska soldater skulle kunna göra det lättare att återuppta förhandlingarna om sakfrågor, och uppmanar i enlighet med relevanta FN-resolutioner, den turkiska regeringen till ett tidigt tillbakadragande av de turkiska styrkorna enligt en specifik tidsplan.

| 64. | Europaparlamentet välkomnar införandet av ett instrument för ekonomiskt stöd som skall stödja det turkcypriotiska samhällets ekonomiska utveckling i enlighet med rådsmötet (allmänna frågor) den 27 februari 2006. Parlamentet stöder kommissionen i dess ansträngningar för att genomföra denna finansiering. Parlamentet uppmanar rådet att utan dröjsmål göra förnyade ansträngningar för att nå en överenskommelse om ett regelverk för underlättande av handel med den norra delen av Cypern, och att också fortsatt fästa uppmärksamhet vid möjligheten att ordna med gemensam kontroll av hamnen i Famagusta under EU:s och FN:s beskydd, i enlighet med det enhälliga beslutet på rådsmötet (allmänna frågor) den 27 februari 2006 samt med beaktande av rådets slutsatser av den 26 april 2004 och med hänsyn till de samråd som ägde rum under Luxemburgs ordförandeskap samt protokoll nr 10 till Republiken Cyperns och nio andra länders anslutningsakt. Parlamentet uppmanar Cyperns och Turkiets regeringar att genomföra nya initiativ för att stärka banden mellan de båda befolkningsgrupperna och därigenom bygga upp ett ömsesidigt förtroende. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet välkomnar införandet av ett instrument för ekonomiskt stöd som skall stödja det turkcypriotiska samhällets ekonomiska utveckling i enlighet med rådsmötet (allmänna frågor) den 27 februari 2006. Parlamentet stöder kommissionen i dess ansträngningar för att genomföra denna finansiering. Parlamentet uppmanar rådet att utan dröjsmål göra förnyade ansträngningar för att nå en överenskommelse om ett regelverk för underlättande av handel med den norra delen av Cypern, och att också fortsatt fästa uppmärksamhet vid möjligheten att ordna med gemensam kontroll av hamnen i Famagusta under EU:s och FN:s beskydd, i enlighet med det enhälliga beslutet på rådsmötet (allmänna frågor) den 27 februari 2006 samt med beaktande av rådets slutsatser av den 26 april 2004 och med hänsyn till de samråd som ägde rum under Luxemburgs ordförandeskap samt protokoll nr 10 till Republiken Cyperns och nio andra länders anslutningsakt. Parlamentet uppmanar Cyperns och Turkiets regeringar att genomföra nya initiativ för att stärka banden mellan de båda befolkningsgrupperna och därigenom bygga upp ett ömsesidigt förtroende.

| 65. | Europaparlamentet välkomnar den positiva utvecklingen inom den turkiska ekonomin, som erkänns som en fullt fungerande marknadsekonomi och uppvisar en hög tillväxt (ungefär 7,6 procent för 2005) och en betydande och växande volym av utländska direktinvesteringar. Parlamentet är emellertid fortfarande oroat över att underskottet i bytesbalansen fortsätter att öka och att arbetslösheten är hög (ungefär 10,9 procent i mars 2006). Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att fortsätta med sitt arbete för att omvandla den positiva dynamiken till varaktig tillväxt och makroekonomisk stabilitet och samtidigt försöka minska de stora regionala skillnaderna i den socioekonomiska utvecklingen i fråga om inkomst, hälsa, tillgång till utbildning, arbetsmarknad och andra levnadsförhållanden (inkomsten per capita i Istanbulregionen är 43 procent högre än det nationella genomsnittet och ungefär fyra gånger högre än inkomsten per capita i den fattigaste regionen). |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet välkomnar den positiva utvecklingen inom den turkiska ekonomin, som erkänns som en fullt fungerande marknadsekonomi och uppvisar en hög tillväxt (ungefär 7,6 procent för 2005) och en betydande och växande volym av utländska direktinvesteringar. Parlamentet är emellertid fortfarande oroat över att underskottet i bytesbalansen fortsätter att öka och att arbetslösheten är hög (ungefär 10,9 procent i mars 2006). Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att fortsätta med sitt arbete för att omvandla den positiva dynamiken till varaktig tillväxt och makroekonomisk stabilitet och samtidigt försöka minska de stora regionala skillnaderna i den socioekonomiska utvecklingen i fråga om inkomst, hälsa, tillgång till utbildning, arbetsmarknad och andra levnadsförhållanden (inkomsten per capita i Istanbulregionen är 43 procent högre än det nationella genomsnittet och ungefär fyra gånger högre än inkomsten per capita i den fattigaste regionen).

| 66. | Europaparlamentet konstaterar att även om tullunionen som helhet betraktad har varit framgångsrik finns det flera åtaganden som Turkiet för länge sedan borde ha uppfyllt, framför allt när det gäller de nuvarande tekniska handelshindren, exempelvis ett importförbud mot nötkött, den bristande överensstämmelsen när det gäller statligt stöd och de allvarliga bristerna i fråga om genomförandet av immaterialrätten. Parlamentet uppmanar med kraft Turkiet att omedelbart komma vidare inom det här området och påminner Turkiet om att landet måste uppfylla sina åtaganden enligt tullunionavtalet. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet konstaterar att även om tullunionen som helhet betraktad har varit framgångsrik finns det flera åtaganden som Turkiet för länge sedan borde ha uppfyllt, framför allt när det gäller de nuvarande tekniska handelshindren, exempelvis ett importförbud mot nötkött, den bristande överensstämmelsen när det gäller statligt stöd och de allvarliga bristerna i fråga om genomförandet av immaterialrätten. Parlamentet uppmanar med kraft Turkiet att omedelbart komma vidare inom det här området och påminner Turkiet om att landet måste uppfylla sina åtaganden enligt tullunionavtalet.

Förhandlingar

| 67. | Europaparlamentet påminner Turkiet om att rådets beslut innebär att kommissionen under 2006 skall rapportera om Turkiets fullständiga genomförande av tilläggsprotokollet och att brist på framsteg i det här avseendet kommer att få allvarliga konsekvenser för förhandlingarna och till och med skulle kunna sätta stopp för dem. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet påminner Turkiet om att rådets beslut innebär att kommissionen under 2006 skall rapportera om Turkiets fullständiga genomförande av tilläggsprotokollet och att brist på framsteg i det här avseendet kommer att få allvarliga konsekvenser för förhandlingarna och till och med skulle kunna sätta stopp för dem.

| 68. | Europaparlamentet understryker behovet av noggrann, välstrukturerad och grundlig forskning samt statistiska uppgifter som kan bilda underlag såväl för utformningen av Turkiets politik som för EU:s politik gentemot Turkiet. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet understryker behovet av noggrann, välstrukturerad och grundlig forskning samt statistiska uppgifter som kan bilda underlag såväl för utformningen av Turkiets politik som för EU:s politik gentemot Turkiet.

| 69. | Europaparlamentet beklagar att Turkiet fortsätter att motsätta sig Cyperns medlemskap i internationella organisationer och mekanismer som OECD, MTCR (Missile Technology Control Regime), Svartahavssamarbetet och Wassenaararrangemanget. Parlamentet uppmanar Turkiet att så snart som möjligt ändra sin politik gentemot republiken Cypern. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet beklagar att Turkiet fortsätter att motsätta sig Cyperns medlemskap i internationella organisationer och mekanismer som OECD, MTCR (Missile Technology Control Regime), Svartahavssamarbetet och Wassenaararrangemanget. Parlamentet uppmanar Turkiet att så snart som möjligt ändra sin politik gentemot republiken Cypern.

| 70. | Europaparlamentet understryker att dialogen mellan EU och Turkiet om energisäkerhet behöver intensifieras, eftersom det ligger i båda parters intresse att diversifiera rutterna för energitillförseln. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet understryker att dialogen mellan EU och Turkiet om energisäkerhet behöver intensifieras, eftersom det ligger i båda parters intresse att diversifiera rutterna för energitillförseln.

| 71. | Europaparlamentet förväntar sig att de kortfristiga prioriteringarna i föranslutningsavtalet skall uppnås före utgången av 2007 och de medelfristiga prioriteringarna före utgången av 2009, i linje med parlamentets tidigare resolutioner och rådets och kommissionens ståndpunkt. Parlamentet understryker den omständigheten att ett fullständigt förverkligande av de politiska kriterierna under den första förhandlingsfasen måste prioriteras och att det är en förutsättning för att förhandlingarna skall kunna fortsätta att dessa tydliga mål nås. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet förväntar sig att de kortfristiga prioriteringarna i föranslutningsavtalet skall uppnås före utgången av 2007 och de medelfristiga prioriteringarna före utgången av 2009, i linje med parlamentets tidigare resolutioner och rådets och kommissionens ståndpunkt. Parlamentet understryker den omständigheten att ett fullständigt förverkligande av de politiska kriterierna under den första förhandlingsfasen måste prioriteras och att det är en förutsättning för att förhandlingarna skall kunna fortsätta att dessa tydliga mål nås.

| 72. | Europaparlamentet välkomnar förslaget från EU:s ordförandeskap att de politiska kriterierna skall tas upp under hela förhandlingsprocessen och inledas med kapitlet om utbildning och kultur. Parlamentet beklagar djupt att någon konsensus om det här förslaget inte har nåtts och att de politiska kriterierna därför endast kommer att tas upp i förhandlingarna om vissa politikområden. Parlamentet understryker att detta gör det ännu viktigare att respektera de överenskomna villkoren för när prioriteringarna på kort och medellång sikt i föranslutningsavtalet skall nås (före utgången av 2007 respektive 2009), för att trygga de nödvändiga politiska reformerna och trovärdigheten i anslutningsprocessen som sådan. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet välkomnar förslaget från EU:s ordförandeskap att de politiska kriterierna skall tas upp under hela förhandlingsprocessen och inledas med kapitlet om utbildning och kultur. Parlamentet beklagar djupt att någon konsensus om det här förslaget inte har nåtts och att de politiska kriterierna därför endast kommer att tas upp i förhandlingarna om vissa politikområden. Parlamentet understryker att detta gör det ännu viktigare att respektera de överenskomna villkoren för när prioriteringarna på kort och medellång sikt i föranslutningsavtalet skall nås (före utgången av 2007 respektive 2009), för att trygga de nödvändiga politiska reformerna och trovärdigheten i anslutningsprocessen som sådan.

| 73. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att reformerna initieras från landet självt av myndigheterna själva och inte enbart är resultat av påtryckningar från omvärlden, både från civilt och militärt håll, liksom från det civila samhället. Detta ligger i Turkiets eget intresse och fordras för att bibehålla tilliten till att reformerna är oåterkalleliga. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att reformerna initieras från landet självt av myndigheterna själva och inte enbart är resultat av påtryckningar från omvärlden, både från civilt och militärt håll, liksom från det civila samhället. Detta ligger i Turkiets eget intresse och fordras för att bibehålla tilliten till att reformerna är oåterkalleliga.

| 74. | Europaparlamentet anser det även vara viktigt att den turkiska regeringen gör mer för att förklara för allmänheten att Turkiets anslutningsprocess till unionen förutsätter en kontinuerlig reform i landet och att måttstocken för framgång inte är att vissa individuella åtgärder uppfylls utan att man uppnår en europeisk standard i fråga om demokratisering och politisk frigörelse och att det inte enbart handlar om att förändra vissa tillvägagångssätt utan om allmänna och officiella tänkesätt. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet anser det även vara viktigt att den turkiska regeringen gör mer för att förklara för allmänheten att Turkiets anslutningsprocess till unionen förutsätter en kontinuerlig reform i landet och att måttstocken för framgång inte är att vissa individuella åtgärder uppfylls utan att man uppnår en europeisk standard i fråga om demokratisering och politisk frigörelse och att det inte enbart handlar om att förändra vissa tillvägagångssätt utan om allmänna och officiella tänkesätt.

| 75. | Europaparlamentet konstaterar att den turkiska regeringen har för avsikt att fortsätta bygga kärnreaktorer för att kunna producera kärnenergi för civila ändamål. Parlamentet uppmanar med kraft den turkiska regeringen att förbinda sig att helt och fullt efterleva de villkor som har fastställts av Internationella atomenergiorganet och att samarbeta nära med detta organ när det gäller reaktorsäkerhet och miljöskydd. Inom ramen för detta uppmanar parlamentet kommissionen att strikt övervaka genomförandet av gemenskapens regelverk under anslutningsförhandlingarna. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet konstaterar att den turkiska regeringen har för avsikt att fortsätta bygga kärnreaktorer för att kunna producera kärnenergi för civila ändamål. Parlamentet uppmanar med kraft den turkiska regeringen att förbinda sig att helt och fullt efterleva de villkor som har fastställts av Internationella atomenergiorganet och att samarbeta nära med detta organ när det gäller reaktorsäkerhet och miljöskydd. Inom ramen för detta uppmanar parlamentet kommissionen att strikt övervaka genomförandet av gemenskapens regelverk under anslutningsförhandlingarna.

| 76. | Europaparlamentet betonar att inledandet av förhandlingar är utgångspunkten för en lång process som inte har något bestämt slutdatum, vilket ligger i sakens natur, och att det inte självklart och automatiskt kommer att leda till en anslutning. Parlamentet understryker emellertid att målet med förhandlingarna är att Turkiet skall bli EU-medlem, men att förverkligandet av denna målsättning är beroende av båda parters ansträngningar. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet betonar att inledandet av förhandlingar är utgångspunkten för en lång process som inte har något bestämt slutdatum, vilket ligger i sakens natur, och att det inte självklart och automatiskt kommer att leda till en anslutning. Parlamentet understryker emellertid att målet med förhandlingarna är att Turkiet skall bli EU-medlem, men att förverkligandet av denna målsättning är beroende av båda parters ansträngningar.

| 77. | Europaparlamentet erinrar på nytt om att kommissionen kan komma att rekommendera att rådet med kvalificerad majoritet inställer förhandlingarna om det har förekommit allvarligt och ihållande åsidosättande av principerna om demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och av rättstatsprincipen samt av principerna i folkrätten. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet erinrar på nytt om att kommissionen kan komma att rekommendera att rådet med kvalificerad majoritet inställer förhandlingarna om det har förekommit allvarligt och ihållande åsidosättande av principerna om demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och av rättstatsprincipen samt av principerna i folkrätten.

| 78. | Europaparlamentet anser att förbindelserna mellan EU och Turkiet måste vara sådana att Turkiet förblir fullt förankrat i europeiska strukturer, oavsett om förhandlingarna kröns av framgång eller inte. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet anser att förbindelserna mellan EU och Turkiet måste vara sådana att Turkiet förblir fullt förankrat i europeiska strukturer, oavsett om förhandlingarna kröns av framgång eller inte.

| 79. | Europaparlamentet påminner om att EU:s förmåga att ta emot Turkiet samtidigt som integrationstakten bibehålls är en viktig fråga som ligger i både EU:s och Turkiets allmänintresse. Parlamentet beklagar att kommissionen inte har kunnat följa upp konsekvensbedömningen från 2005 och ber kommissionen att tillställa parlamentet uppföljningen av denna konsekvensbedömning under 2006. Parlamentet anser att det är oerhört viktigt att EU ser till att de institutionella och ekonomiska förutsättningarna är inrättade i god tid före Turkiets anslutning. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om att Nicefördraget inte är någon godtagbar grund för ytterligare beslut om anslutning av några flera medlemsstater och insisterar därför på att de nödvändiga reformerna skall genomföras inom ramen för den konstitutionella processen. Parlamentet erinrar om att det endast går att fullt ut bedöma vilken inverkan som Turkiets anslutning kommer att få på budgeten inom ramen för budgetramen från 2014 och framåt. Parlamentet ser i detta hänseende fram emot den rapport om unionens absorptionsförmåga som kommissionen skall lägga fram för Europeiska rådet i december 2006. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet påminner om att EU:s förmåga att ta emot Turkiet samtidigt som integrationstakten bibehålls är en viktig fråga som ligger i både EU:s och Turkiets allmänintresse. Parlamentet beklagar att kommissionen inte har kunnat följa upp konsekvensbedömningen från 2005 och ber kommissionen att tillställa parlamentet uppföljningen av denna konsekvensbedömning under 2006. Parlamentet anser att det är oerhört viktigt att EU ser till att de institutionella och ekonomiska förutsättningarna är inrättade i god tid före Turkiets anslutning. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om att Nicefördraget inte är någon godtagbar grund för ytterligare beslut om anslutning av några flera medlemsstater och insisterar därför på att de nödvändiga reformerna skall genomföras inom ramen för den konstitutionella processen. Parlamentet erinrar om att det endast går att fullt ut bedöma vilken inverkan som Turkiets anslutning kommer att få på budgeten inom ramen för budgetramen från 2014 och framåt. Parlamentet ser i detta hänseende fram emot den rapport om unionens absorptionsförmåga som kommissionen skall lägga fram för Europeiska rådet i december 2006.

| 80. | Europaparlamentet framhåller att när det gäller Turkiet skulle man till skillnad från vid tidigare förhandlingar behöva förse den europeiska allmänheten med kontinuerlig och fullödig information, både om själva förhandlingarna och om Turkiets framsteg i detta hänseende. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet framhåller att när det gäller Turkiet skulle man till skillnad från vid tidigare förhandlingar behöva förse den europeiska allmänheten med kontinuerlig och fullödig information, både om själva förhandlingarna och om Turkiets framsteg i detta hänseende.

*

- *

| 81. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till Europarådets generalsekreterare, ordföranden för Europadomstolen samt Turkiets regering och parlament. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till Europarådets generalsekreterare, ordföranden för Europadomstolen samt Turkiets regering och parlament.

---

(1)  EUT C 227 E, 21.9.2006, s. 163.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2006)0096.

(3)  EUT C 226 E, 15.9.2005, s. 189.

(4)  EUT C 157 E, 6.7.2006, s. 385.

(5)  EUT L 22, 26.1.2006, s. 34.

(6)  EUT L 65, 7.3.2006, s. 5.

---

Torsdag 28 september 2006

| 15.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 306/297 |
| --- | --- | --- | --- |

15.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 306/297

---

PROTOKOLL

(2006/C 306 E/04)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Jacek SARYUSZ-WOLSKI

Vice talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 10.05.

2.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

från rådet och kommissionen

| — | Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 92/84/EEG om tillnärmning av punktskattesatser på alkohol och alkoholdrycker (KOM(2006)0486 - C6-0319/2006 - 2006/0165(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ECON |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: AGRI, ENVI |

—

Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 92/84/EEG om tillnärmning av punktskattesatser på alkohol och alkoholdrycker (KOM(2006)0486 - C6-0319/2006 - 2006/0165(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ECON

rådgivande utskott: AGRI, ENVI

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (kodifierad version) (KOM(2006)0543 - C6-0315/2006 - 2006/0170(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (kodifierad version) (KOM(2006)0543 - C6-0315/2006 - 2006/0170(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: JURI

| — | Förslag till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Paraguay om vissa luftfartsaspekter (KOM(2006)0266 - C6-0308/2006 - 2006/0094(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Paraguay om vissa luftfartsaspekter (KOM(2006)0266 - C6-0308/2006 - 2006/0094(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: TRAN

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 37/2006 - Avsnitt III - Kommissionen (SEC(2006)1062 - C6-0306/2006 - 2006/2241(GBD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 37/2006 - Avsnitt III - Kommissionen (SEC(2006)1062 - C6-0306/2006 - 2006/2241(GBD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2201/2003 om domstols behörighet och införande av bestämmelser om tillämplig lag i äktenskapsmål (KOM(2006)0399 - C6-0305/2006 - 2006/0135(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: FEMM, JURI |

—

Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 2201/2003 om domstols behörighet och införande av bestämmelser om tillämplig lag i äktenskapsmål (KOM(2006)0399 - C6-0305/2006 - 2006/0135(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: LIBE

rådgivande utskott: FEMM, JURI

| — | Utkast till rådets beslut om anpassning av bestämmelserna om domstolen på de områden som omfattas av avdelning IV i tredje delen av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (KOM(2006) 0346 - C6-0304/2006 - 2006/0808(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: JURI |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: LIBE |

—

Utkast till rådets beslut om anpassning av bestämmelserna om domstolen på de områden som omfattas av avdelning IV i tredje delen av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (KOM(2006) 0346 - C6-0304/2006 - 2006/0808(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: JURI

rådgivande utskott: LIBE

| — | Förslag till rådets förordning om ingående av avtalet om fiskepartnerskap mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Gabon (KOM(2006)0454 - C6-0303/2006 - 2006/0156(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: PECH |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: DEVE, BUDG |

—

Förslag till rådets förordning om ingående av avtalet om fiskepartnerskap mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Gabon (KOM(2006)0454 - C6-0303/2006 - 2006/0156(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: PECH

rådgivande utskott: DEVE, BUDG

| — | Förslag till rådets beslut om beviljande av en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till projekt utanför gemenskapen (Central- och Östeuropa, Medelhavsområdet, Latinamerika och Asien samt Republiken Sydafrika) (kodifierad version) (KOM(2006)0419 - C6-0302/2006 - 2006/0139(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets beslut om beviljande av en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till projekt utanför gemenskapen (Central- och Östeuropa, Medelhavsområdet, Latinamerika och Asien samt Republiken Sydafrika) (kodifierad version) (KOM(2006)0419 - C6-0302/2006 - 2006/0139(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: JURI

3.   Anslagsöverföringar

Budgetutskottet hade behandlat kommissionens förslag till anslagsöverföring DEC 22/2006 (C6-0292/2006 - SEC(2006)0715).

Efter att ha tagit del av rådets yttrande hade utskottet beslutat att godkänna överföringen i dess helhet, i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002.

*

- *

Budgetutskottet hade behandlat kommissionens förslag till anslagsöverföring DEC 35/2006 (C6-0279/2006 - SEC(2006)1060).

Efter att ha tagit del av rådets yttrande hade utskottet beslutat att godkänna överföringen i dess helhet, i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002.

*

- *

Budgetutskottet hade behandlat kommissionens förslag till anslagsöverföring DEC 36/2006 (C6-0293/2006 - SEC(2006)1061).

Efter att ha tagit del av rådets yttrande hade utskottet beslutat att godkänna överföringen i dess helhet, i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002.

4.   Nanovetenskap och nanoteknik (2005-2009) (debatt)

Betänkande om nanovetenskapen och nanotekniken: En handlingsplan för Europa 2005-2009 [2006/2004 (INI)] - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Föredragande: Miloslav Ransdorf (A6-0216/2006)

Miloslav Ransdorf redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Janez Potočnik (ledamot av kommissionen).

Talare: Piia-Noora Kauppi (föredragande av yttrande från utskottet JURI), Giles Chichester för PPE-DE-gruppen, Adam Gierek för PSE-gruppen, Jorgo Chatzimarkakis för ALDE-gruppen, David Hammerstein Mintz för Verts/ALE-gruppen, Vladimír Remek för GUE/NGL-gruppen, Nils Lundgren för IND/DEM-gruppen, Luca Romagnoli, grupplös, Nikolaos Vakalis, Teresa Riera Madurell, Vittorio Prodi, Hiltrud Breyer, Bastiaan Belder, Leopold Józef Rutowicz, Jan Březina, Carl Schlyter, Kathy Sinnott, Paul Rübig och Ján Hudacký.

ORDFÖRANDESKAP: Pierre MOSCOVICI

Vice talman

Talare: Romana Jordan Cizelj, Lambert van Nistelrooij och Janez Potočnik.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.11 i protokollet av den 28.9.2006.

5.   Mer och bättre EU-bistånd: åtgärder under 2006 för effektivare bistånd (debatt)

Betänkande om mer och bättre EU-bistånd: 2006 års paket för effektivare stöd [2006/2208(INI)] - Utskottet för utveckling

Föredragande: Alain Hutchinson (A6-0270/2006)

Alain Hutchinson redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Charlie McCreevy (ledamot av kommissionen).

Talare: Margrietus van den Berg (föredragande av yttrande från utskottet INTA), Tokia Saïfi för PPE-DEgruppen, Miguel Angel Martínez Martínez för PSE-gruppen, Gabriele Zimmer för GUE/NGL-gruppen, Ryszard Czarnecki, grupplös, Karin Scheele och Justas Vincas Paleckis.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.1 i protokollet av den 28.9.2006.

(Sammanträdet avbröts kl. 11.55, i avvaktan på omröstningen, och återupptogs kl. 12.05.)

ORDFÖRANDESKAP: Gérard ONESTA

Vice talman

Talare: Emine Bozkurt som berättade om att e-brev med rasistiskt innehåll hade skickats till Lívia Járóka, Doris Pack, som ställde sig bakom detta inlägg och Charles Tannock som yttrade sig om den redogörelse som Libanons premiärminister Siniora hade lämnat inför talmanskonferensen under gårdagen och ansåg att parlamentet borde bjuda in en företrädare för staten Israel till ett kommande sammanträde (talmannen lovade att vidarebefordra de tre talarnas förslag till ansvariga organ).

6.   Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter

Talmannen tillkännagav, i enlighet med artikel 57.1 i arbetsordningen, mottagandet av rådets gemensamma ståndpunkter, skälen till antagandet av dessa samt kommissionens ståndpunkt om följande dokument:

| — | Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 25 september 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (12032/2/2006 - C6-0318/2006 - 2005/0043(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ITRE |
| --- | --- | --- |

—

Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 25 september 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (12032/2/2006 - C6-0318/2006 - 2005/0043(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ITRE

| — | Rådets gemensamma ståndpunkt av den 25 september 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om tillämplig lag för utomobligatoriska förpliktelser (09751/7/2006 - C6-0317/2006 - 2003/0168(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Rådets gemensamma ståndpunkt av den 25 september 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om tillämplig lag för utomobligatoriska förpliktelser (09751/7/2006 - C6-0317/2006 - 2003/0168(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: JURI

| — | Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 25 september 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av programmet ”Ett Europa för medborgarna” för åren 2007-2013 i syfte att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (09575/1/2006 - C6-0316/2006 - 2005/0041 (COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CULT |
| --- | --- | --- |

—

Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 25 september 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av programmet ”Ett Europa för medborgarna” för åren 2007-2013 i syfte att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (09575/1/2006 - C6-0316/2006 - 2005/0041 (COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CULT

| — | Rådets gemensamma ståndpunkt av den 18 september 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt jämställdhetsinstitut (10351/1/2006 - C6-0314/2006 - 2005/0017(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: FEMM |
| --- | --- | --- |

—

Rådets gemensamma ståndpunkt av den 18 september 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt jämställdhetsinstitut (10351/1/2006 - C6-0314/2006 - 2005/0017(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: FEMM

| — | Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 18 september 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets rekommendation om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle med avseende på konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster (09577/1/2006 - C6-0313/2006 - 2004/0117(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CULT |
| --- | --- | --- |

—

Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 18 september 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets rekommendation om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle med avseende på konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster (09577/1/2006 - C6-0313/2006 - 2004/0117(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CULT

| — | Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 18 september 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om körkort (omarbetning) (09010/1/2006 - C6-0312/2006 - 2003/0252 (COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 18 september 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om körkort (omarbetning) (09010/1/2006 - C6-0312/2006 - 2003/0252 (COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: TRAN

| — | Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 24 juli 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer i internationell järnvägstrafik (05892/1/2006 - C6-0311/2006 - 2004/0049(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 24 juli 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer i internationell järnvägstrafik (05892/1/2006 - C6-0311/2006 - 2004/0049(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: TRAN

| — | Rådets gemensamma ståndpunkt den 14 september 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om behörighetsprövning av lokförare som är nödvändig för framförandet av lok och tåg på järnvägssystemet i gemenskapen (05893/5/2006 - C6-0310/2006 - 2004/0048(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Rådets gemensamma ståndpunkt den 14 september 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om behörighetsprövning av lokförare som är nödvändig för framförandet av lok och tåg på järnvägssystemet i gemenskapen (05893/5/2006 - C6-0310/2006 - 2004/0048(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: TRAN

| — | Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 24 juli 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets diGrektiv 91/440/EEG om utvecklingen av gemenskapens järnvägar och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/14/EG om tilldelning av infrastrukturkapacitet och uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur (05895/2/2006 - C6-0309/2006 - 2004/0047(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 24 juli 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets diGrektiv 91/440/EEG om utvecklingen av gemenskapens järnvägar och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/14/EG om tilldelning av infrastrukturkapacitet och uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur (05895/2/2006 - C6-0309/2006 - 2004/0047(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: TRAN

Den tidsfrist på tre månader som parlamentet har för att yttra sig började således löpa påföljande dag, den 29.9.2006.

7.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilagan ”Omröstningsresultat” som bifogas protokollet.

7.1   Mer och bättre EU-bistånd: 2006 års paket för effektivare stöd (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om mer och bättre EU-bistånd: 2006 års paket för effektivare stöd [2006/2208(INI)] - Utskottet för utveckling

Föredragande: Alain Hutchinson (A6-0270/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 1)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0382)

7.2   Fiske av rödspätta och tunga i Nordsjön * (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om upprättande av en förvaltningsplan för fiske som utnyttjar bestånd av rödspätta och tunga i Nordsjön [KOM(2005)0714 - C6-0034/2006 - 2006/0002(CNS)] - Fiskeriutskottet

Föredragande: Albert Jan Maat (A6-0265/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 2)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0383)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0383)

7.3   Ekologisk produktion och märkning av ekologiska jordbruksprodukter och livsmedel * (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EEG)nr 2092/91 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och märkning av ekologiska jordbruksprodukter och livsmedel [KOM (2005)0671 - C6-0033/2006 - 2005/0279(CNS)] - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (A6-0253/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 3)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0384)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0384)

7.4   Galileo (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0511/2006

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 4)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0385)

7.5   Den gemensamma invandringspolitiken (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0507/2006, B6-0508/2006, B6-0510/2006, B6-0516/2006, B6-0518/2006 och B6-0520/2006

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 5)

RESOLUTIONSFÖRSLAG B6-0507/2006

Förkastades

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0508/2006

(ersätter B6-0508/2006, B6-0510/2006, B6-0518/2006 och B6-0520/2006):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Martine Roure för PSE-gruppen |
| --- | --- |

—

Martine Roure för PSE-gruppen

| — | Jeanine Hennis-Plasschaert för ALDE-gruppen |
| --- | --- |

—

Jeanine Hennis-Plasschaert för ALDE-gruppen

| — | Jean Lambert, Raül Romeva i Rueda och Sepp Kusstatscher för Verts/ALE-gruppen |
| --- | --- |

—

Jean Lambert, Raül Romeva i Rueda och Sepp Kusstatscher för Verts/ALE-gruppen

| — | Giusto Catania, Willy Meyer Pleite och Marco Rizzo för GUE/NGL-gruppen |
| --- | --- |

—

Giusto Catania, Willy Meyer Pleite och Marco Rizzo för GUE/NGL-gruppen

Antogs (P6_TA(2006)0386)

(Resolutionsförslag B6-0516/2006 bortföll.)

7.6   Situationen i Darfur (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0512/2006, B6-0513/2006, B6-0514/2006, B6-0515/2006, B6-0517/2006 och B6-0519/2006

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 6)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0512/2006

(ersätter B6-0512/2006, B6-0513/2006, B6-0514/2006, B6-0515/2006, B6-0517/2006 och B6-0519/2006):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Michael Gahler, Simon Coveney, Patrick Gaubert, Jana Hybášková, Filip Kaczmarek, Maria Martens, Mario Mauro, Jürgen Schröder och Anders Wijkman för PPE-DE-gruppen |
| --- | --- |

—

Michael Gahler, Simon Coveney, Patrick Gaubert, Jana Hybášková, Filip Kaczmarek, Maria Martens, Mario Mauro, Jürgen Schröder och Anders Wijkman för PPE-DE-gruppen

| — | Pasqualina Napoletano, Miguel Angel Martínez Martínez, Glenys Kinnock, Ana Maria Gomes och Elena Valenciano Martínez-Orozco för PSE-gruppen |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Miguel Angel Martínez Martínez, Glenys Kinnock, Ana Maria Gomes och Elena Valenciano Martínez-Orozco för PSE-gruppen

| — | Marielle De Sarnez, Fiona Hall, Johan Van Hecke och Thierry Cornillet för ALDE-gruppen |
| --- | --- |

—

Marielle De Sarnez, Fiona Hall, Johan Van Hecke och Thierry Cornillet för ALDE-gruppen

| — | Marie-Hélène Aubert, Frithjof Schmidt, Angelika Beer och Margrete Auken för Verts/ALE-gruppen |
| --- | --- |

—

Marie-Hélène Aubert, Frithjof Schmidt, Angelika Beer och Margrete Auken för Verts/ALE-gruppen

| — | Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen |
| --- | --- |

—

Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen

| — | Eoin Ryan för UEN-gruppen |
| --- | --- |

—

Eoin Ryan för UEN-gruppen

Antogs (P6_TA(2006)0387)

7.7   EU:s ekonomiska och kommersiella förbindelser med Indien (omröstning)

Betänkande om EU:s ekonomiska och kommersiella förbindelser med Indien [2006/2034(INI)] - Utskottet för internationell handel

Föredragande: Sajjad Karim (A6-0256/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 7)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0388)

Inlägg om omröstningen:

Sajjad Karim (föredragande) lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 4, vilket beaktades.

7.8   Kvinnors framtidsutsikter inom internationell handel (omröstning)

Betänkande om kvinnors framtidsutsikter inom internationell handel [2006/2009(INI)] - Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män

Föredragande: Hiltrud Breyer (A6-0254/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 8)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0389)

7.9   Förbättring av fiskerinäringens ekonomiska läge (omröstning)

Betänkande om förbättringen av fiskerinäringens ekonomiska läge [2006/2110(INI)] - Fiskeriutskottet

Föredragande: Pedro Guerreiro (A6-0266/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 9)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0390)

7.10   Avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg (omröstning)

Betänkande om tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 1185/2003 av den 26 juni 2003 om avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg [2006/2054(INI)] - Fiskeriutskottet

Föredragande: Rosa Miguélez Ramos (A6-0263/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 10)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0391)

7.11   Nanovetenskap och nanoteknik (2005-2009) (omröstning)

Betänkande om nanovetenskapen och nanotekniken: En handlingsplan för Europa 2005-2009 [2006/2004 (INI)] - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Föredragande: Miloslav Ransdorf (A6-0216/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 11)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0392)

8.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Den gemensamma invandringspolitiken - RC-B6-0508/2006

| — | Koenraad Dillen |
| --- | --- |

—

Koenraad Dillen

Betänkande Hiltrud Breyer - A6-0254/2006

| — | Hynek Fajmon |
| --- | --- |

—

Hynek Fajmon

9.   Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Rättelserna och avsiktsförklaringarna till avgivna röster återfinns på webbplatsen ”Séance en direct”, ”Results of votes (roll-call votes)/Résultats des votes (appels nominaux)” samt i den tryckta versionen av bilagan ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”.

Den elektroniska versionen på Europarl uppdateras regelbundet under högst två veckor efter den aktuella omröstningsdagen.

Därefter slutförs förteckningen över rättelserna till de avgivna rösterna för att översättas och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

*

- *

Följande ledamöter meddelade att deras röstknappar inte hade fungerat vid omröstningen om följande punkter:

Den gemensamma invandringspolitiken - B6-0507/2006

| — | punkt 4: Ruth Hieronymi, Ole Christensen |
| --- | --- |

—

punkt 4: Ruth Hieronymi, Ole Christensen

Den gemensamma invandringspolitiken - RC-B6-0508/2006

| — | punkt 17: Antonio Masip Hidalgo, Giusto Catania |
| --- | --- |

—

punkt 17: Antonio Masip Hidalgo, Giusto Catania

(Sammanträdet avbröts kl. 12.50 och återupptogs kl. 15.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Mario MAURO

Vice talman

10.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

11.   Föredragningslista för nästa sammanträdesperiod

Vid sammanträdet den 28 september 2006 beslutade talmanskonferensen att föreslå följande ändringar i föredragningslistan till sammanträdena den 11 och 12 oktober 2006:

| — | Betänkandena Geoffrey Van Orden och Pierre Moscovici om Bulgariens och Rumäniens anslutning dras tillbaka från föredragningslistan och flyttas till sammanträdesperioden november I. |
| --- | --- |

—

Betänkandena Geoffrey Van Orden och Pierre Moscovici om Bulgariens och Rumäniens anslutning dras tillbaka från föredragningslistan och flyttas till sammanträdesperioden november I.

| — | I deras ställe införs rådets och kommissionens förklaringar om Transnistrien och Sydossetien. |
| --- | --- |

—

I deras ställe införs rådets och kommissionens förklaringar om Transnistrien och Sydossetien.

Tidsfristerna fastställdes enligt följande:

| — | Resolutionsförslag: onsdag den 18 oktober 2006 kl. 18.00, |
| --- | --- |

—

Resolutionsförslag: onsdag den 18 oktober 2006 kl. 18.00,

| — | Ändringsförslag och gemensamma resolutionsförslag: måndag den 23 oktober 2006 kl. 19.00, |
| --- | --- |

—

Ändringsförslag och gemensamma resolutionsförslag: måndag den 23 oktober 2006 kl. 19.00,

| — | Omröstning: onsdag den 25 oktober 2006 |
| --- | --- |

—

Omröstning: onsdag den 25 oktober 2006

Ingivande av ändringsförslag är öppen för betänkandet Daniel Varela Suanzes-Carpegna: om EU:s ekonomiska och kommersiella förbindelser med Mercosur i syfte att ingå ett interregionalt associeringsavtal (A6-0302/2006).

Tidsfrist för ingivande: onsdag den 4 oktober 2006 kl. 12.00

Omröstningen om förslaget till resolution från utskottet LIBE och slutsatserna från debatten om området för frihet, säkerhet och rättvisa (punkt 3 i protokollet av den 27.10.2006), införs i föredragningslistan för oktober II.

Tidsfristerna för ingivande av förslag förlängs enligt följande:

| — | Förslag till resolution: måndag den 9 oktober 2006 kl. 12.00, |
| --- | --- |

—

Förslag till resolution: måndag den 9 oktober 2006 kl. 12.00,

| — | Ändringsförslag: onsdag den 18 oktober 2006 kl. 18.00 |
| --- | --- |

—

Ändringsförslag: onsdag den 18 oktober 2006 kl. 18.00

Parlamentet gav sitt samtycke till dessa ändringar.

Ändringarna i föredragningslistan fastställdes.

12.   ASEM-toppmötet (Helsingfors, den 10-11 september 2006) (debatt)

Uttalande av kommissionen: ASEM-toppmötet (Helsingfors, den 10-11 september 2006)

Charlie McCreevy (ledamot av kommissionen) gjorde ett uttalande.

Talare: Panagiotis Beglitis för PSE-gruppen, och Jules Maaten för ALDE-gruppen.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

13.   Framtida åtgärder på patentområdet (debatt)

Uttalande av kommissionen: Framtida åtgärder på patentområdet

Charlie McCreevy (ledamot av kommissionen) gjorde ett uttalande.

Talare: Klaus-Heiner Lehne för PPE-DE-gruppen, Michel Rocard för PSE-gruppen, Sharon Bowles för ALDEgruppen, Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen, Thomas Wise för IND/DEM-gruppen, Barbara Kudrycka, Manuel Medina Ortega, Toine Manders och Charlie McCreevy.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

Tidsfristen för ingivning av resolutionsförslag fastställdes till måndag den 9.10.2006 kl. 12.00.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.24 i protokollet av den 12.10.2006.

*

- *

Talare: Bernd Posselt, som protesterade mot att ingen debatt om brott mot de mänskliga rättigheterna hade förts in på föredragningslistan för denna eftermiddag (talmannen svarade att han skulle vidarebefordra synpunkterna till talmanskonferensen).

14.   Beslut om vissa dokument

Tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden (artikel 45 i arbetsordningen)

utskottet PECH

| — | Genomförande av EU:s handlingsplan avseende illegalt, icke rapporterat och oreglerat fiske (2006/2225 (INI))
  (rådgivande utskott: DEVE, ENVI, INTA) |
| --- | --- |

—

Genomförande av EU:s handlingsplan avseende illegalt, icke rapporterat och oreglerat fiske (2006/2225 (INI))

(rådgivande utskott: DEVE, ENVI, INTA)

utskottet AFCO

| — | De institutionella aspekterna av Europeiska unionens kapacitet att integrera nya medlemsstater (2006/2226(INI))
  (rådgivande utskott: AFET, BUDG) |
| --- | --- |

—

De institutionella aspekterna av Europeiska unionens kapacitet att integrera nya medlemsstater (2006/2226(INI))

(rådgivande utskott: AFET, BUDG)

utskottet TRAN

| — | Godslogistik i Europa - nyckeln till hållbar rörlighet (2006/2228(INI))
  (rådgivande utskott: ENVI, ITRE) |
| --- | --- |

—

Godslogistik i Europa - nyckeln till hållbar rörlighet (2006/2228(INI))

(rådgivande utskott: ENVI, ITRE)

utskottet ENVI

| — | Främja goda kostvanor och motion: En europeisk dimension i arbetet för att förebygga övervikt, fetma och kroniska sjukdomar (2006/2231(INI))
  (rådgivande utskott: EMPL, IMCO) |
| --- | --- |

—

Främja goda kostvanor och motion: En europeisk dimension i arbetet för att förebygga övervikt, fetma och kroniska sjukdomar (2006/2231(INI))

(rådgivande utskott: EMPL, IMCO)

utskottet ENVI

| — | Att stoppa förlusten av biologisk mångfald till 2010 (2006/2233(INI))
  (rådgivande utskott: DEVE, PECH, AGRI, ITRE) |
| --- | --- |

—

Att stoppa förlusten av biologisk mångfald till 2010 (2006/2233(INI))

(rådgivande utskott: DEVE, PECH, AGRI, ITRE)

utskottet INTA

| — | EU:s handelsbistånd (2006/2236(INI))
  (rådgivande utskott: DEVE) |
| --- | --- |

—

EU:s handelsbistånd (2006/2236(INI))

(rådgivande utskott: DEVE)

utskottet INTA

| — | EU:s ekonomiska förbindelser och handelsförbindelser med Ryssland (2006/2237(INI))
  (rådgivande utskott: AFET, ECON) |
| --- | --- |

—

EU:s ekonomiska förbindelser och handelsförbindelser med Ryssland (2006/2237(INI))

(rådgivande utskott: AFET, ECON)

utskottet EMPL

| — | Anständigt arbete för alla (2006/2240(INI))
  (rådgivande utskott: FEMM, DEVE, AFET, INTA) |
| --- | --- |

—

Anständigt arbete för alla (2006/2240(INI))

(rådgivande utskott: FEMM, DEVE, AFET, INTA)

utskottet ECON

| — | Årsrapport 2006 om euroområdet (2006/2239(INI)) |
| --- | --- |

—

Årsrapport 2006 om euroområdet (2006/2239(INI))

utskottet DEVE

| — | Lokala myndigheter och utvecklingssamarbetet (2006/2235(INI)) |
| --- | --- |

—

Lokala myndigheter och utvecklingssamarbetet (2006/2235(INI))

utskottet CONT

| — | Revisionsrättens särskilda rapport nr 6/2005 om det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) (2006/ 2238(INI))
  (rådgivande utskott: TRAN) |
| --- | --- |

—

Revisionsrättens särskilda rapport nr 6/2005 om det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) (2006/ 2238(INI))

(rådgivande utskott: TRAN)

utskottet DEVE

| — | Strategiskt partnerskap mellan EU och Sydafrika (2006/2234(INI))
  (rådgivande utskott: AFET, INTA) |
| --- | --- |

—

Strategiskt partnerskap mellan EU och Sydafrika (2006/2234(INI))

(rådgivande utskott: AFET, INTA)

utskottet ENVI

| — | Bekämpning av hiv/aids i Europeiska unionen och angränsande länder 2006-2009 (2006/2232(INI))
  (rådgivande utskott: FEMM, AFET, ITRE, LIBE) |
| --- | --- |

—

Bekämpning av hiv/aids i Europeiska unionen och angränsande länder 2006-2009 (2006/2232(INI))

(rådgivande utskott: FEMM, AFET, ITRE, LIBE)

utskottet ITRE

| — | Utvärdering av Euratom - 50 års europeisk kärnenergipolitik (2006/2230(INI)) |
| --- | --- |

—

Utvärdering av Euratom - 50 års europeisk kärnenergipolitik (2006/2230(INI))

utskottet TRAN

| — | Hållbara transporter för ett rörligt Europa (2006/2227(INI))
  (rådgivande utskott: ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, ECON) |
| --- | --- |

—

Hållbara transporter för ett rörligt Europa (2006/2227(INI))

(rådgivande utskott: ENVI, EMPL, BUDG, ITRE, ECON)

utskottet PECH

| — | Att genomföra hållbarhet inom EU:s fiske genom maximal hållbar avkastning (2006/2224(INI))
  (rådgivande utskott: ENVI) |
| --- | --- |

—

Att genomföra hållbarhet inom EU:s fiske genom maximal hållbar avkastning (2006/2224(INI))

(rådgivande utskott: ENVI)

Beslut om att utarbeta initiativbetänkanden (artikel 112 i arbetsordningen)

utskottet AFET

| — | Årsrapport 2005 om GUSP (2006/2217(INI))
  (rådgivande utskott: BUDG) |
| --- | --- |

—

Årsrapport 2005 om GUSP (2006/2217(INI))

(rådgivande utskott: BUDG)

Beslut om att utarbeta initiativbetänkanden (artikel 114 i arbetsordningen)

utskottet AFET

| — | Om förhandlingsmandatet för ett associeringavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan och centralamerikanska stater å andra sidan (2006/2222(INI))
  (rådgivande utskott: DEVE, INTA) |
| --- | --- |

—

Om förhandlingsmandatet för ett associeringavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan och centralamerikanska stater å andra sidan (2006/2222(INI))

(rådgivande utskott: DEVE, INTA)

utskottet AFET

| — | Om förhandlingsmandatet för ett associeringavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan och Andinska gemenskapen och dess medlemsstater å andra sidan (2006/2221(INI))
  (rådgivande utskott: DEVE, INTA) |
| --- | --- |

—

Om förhandlingsmandatet för ett associeringavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan och Andinska gemenskapen och dess medlemsstater å andra sidan (2006/2221(INI))

(rådgivande utskott: DEVE, INTA)

Hänvisningar till utskott

utskottet DEVE

| — | Ett nytt omfattande partnerskap med Grönland i form av en gemensam förklaring och ett rådsbeslut på grundval av artikel 187 i EG-fördraget (2006/2182(INI))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: PECH |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: DEVE, AFET, BUDG, INTA |

—

Ett nytt omfattande partnerskap med Grönland i form av en gemensam förklaring och ett rådsbeslut på grundval av artikel 187 i EG-fördraget (2006/2182(INI))

hänvisat till

ansvarigt utskott: PECH

rådgivande utskott: DEVE, AFET, BUDG, INTA

utskottet JURI

| — | Rapport om de regler som gäller för ledamöter i händelse av moder- eller faderskap (2006/2025(REG))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: AFCO |
| --- | --- | --- |
| | rådgivande utskott: JURI |

—

Rapport om de regler som gäller för ledamöter i händelse av moder- eller faderskap (2006/2025(REG))

hänvisat till

ansvarigt utskott: AFCO

rådgivande utskott: JURI

Förstärkt samarbete mellan utskott

utskottet IMCO

| — | Överprövning av offentlig upphandling (COM(2006)0195 - C6-0141/2006 - 2006/0066(COD))
  (rådgivande utskott: EMPL, ITRE, ECON) |
| --- | --- |

—

Överprövning av offentlig upphandling (COM(2006)0195 - C6-0141/2006 - 2006/0066(COD))

(rådgivande utskott: EMPL, ITRE, ECON)

Förstärkt samarbete mellan utskott IMCO, JURI

(Till följd av talmanskonferensens beslut av den 21.9.2006)

utskottet IMCO

| — | Gemenskapens tullkodex (COM(2005)0608 - C6-0419/2005 - 2005/0246(COD))
  (rådgivande utskott: BUDG, ITRE, CONT, LIBE) |
| --- | --- |

—

Gemenskapens tullkodex (COM(2005)0608 - C6-0419/2005 - 2005/0246(COD))

(rådgivande utskott: BUDG, ITRE, CONT, LIBE)

Förstärkt samarbete mellan utskott IMCO, INTA

(Till följd av talmanskonferensens beslut av den 7.9.2006)

15.   Skriftliga förklaringar för införande i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

Talmannen informerade, i enlighet med artikel 116.3 i arbetsordningen, parlamentet om antalet ledamöter som undertecknat följande skriftliga förklaringar:

| Nr | Från | Underskrifter |
| --- | --- | --- |
| 42/2006 | Georgios Karatzaferis | 31 |
| 43/2006 | Adriana Poli Bortone | 21 |
| 44/2006 | Mario Borghezio | 6 |
| 45/2006 | Mario Borghezio | 37 |
| 46/2006 | Jamila Madeira, Ana Maria Gomes, Anna Záborská, Luisa Morgantini och Miguel Angel Martínez Martínez | 54 |
| 47/2006 | Caroline Lucas och Angelika Beer | 45 |
| 48/2006 | Bogusław Rogalski | 16 |
| 49/2006 | Alessandra Mussolini | 28 |
| 50/2006 | Sylwester Chruszcz | 14 |
| 51/2006 | Daniel Strož och Jaromír Kohlíček | 9 |
| 52/2006 | Maciej Marian Giertych | 25 |
| 53/2006 | Thierry Cornillet | 58 |
| 54/2006 | Mario Borghezio | 12 |
| 55/2006 | Maciej Marian Giertych | 12 |
| 56/2006 | Daniel Strož | 4 |
| 57/2006 | Roberta Angelilli, Cristiana Muscardini, Adriana Poli Bortone, Wojciech Roszkowski och Mieczysław Edmund Janowski | 72 |
| 58/2006 | Luís Queiró, Jacek Saryusz-Wolski, Vasco Graça Moura, Roberts Zīle och Ewa Hedkvist Petersen | 41 |
| 59/2006 | Alessandra Mussolini | 20 |
| 60/2006 | Alessandra Mussolini | 4 |
| 61/2006 | Amalia Sartori, John Bowis, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines och Thomas Ulmer | 129 |
| 62/2006 | Robert Evans, Eva Lichtenberger, Jeanine Hennis-Plasschaert och Emanuel Jardim Fernandes | 26 |
| 63/2006 | Bogusław Rogalski | 14 |
| 64/2006 | Robert Evans, Paulo Casaca, David Martin, Sajjad Karim och Carl Schlyter | 25 |
| 65/2006 | Renato Brunetta | 35 |
| 66/2006 | Oldřich Vlasák | 14 |
| 67/2006 | Mary Honeyball, John Bowis och Caroline Lucas | 26 |
| 68/2006 | Manolis Mavrommatis, Vasco Graça Moura och José Albino Silva Peneda | 76 |

Nr

Från

Underskrifter

42/2006

Georgios Karatzaferis

31

43/2006

Adriana Poli Bortone

21

44/2006

Mario Borghezio

6

45/2006

Mario Borghezio

37

46/2006

Jamila Madeira, Ana Maria Gomes, Anna Záborská, Luisa Morgantini och Miguel Angel Martínez Martínez

54

47/2006

Caroline Lucas och Angelika Beer

45

48/2006

Bogusław Rogalski

16

49/2006

Alessandra Mussolini

28

50/2006

Sylwester Chruszcz

14

51/2006

Daniel Strož och Jaromír Kohlíček

9

52/2006

Maciej Marian Giertych

25

53/2006

Thierry Cornillet

58

54/2006

Mario Borghezio

12

55/2006

Maciej Marian Giertych

12

56/2006

Daniel Strož

4

57/2006

Roberta Angelilli, Cristiana Muscardini, Adriana Poli Bortone, Wojciech Roszkowski och Mieczysław Edmund Janowski

72

58/2006

Luís Queiró, Jacek Saryusz-Wolski, Vasco Graça Moura, Roberts Zīle och Ewa Hedkvist Petersen

41

59/2006

Alessandra Mussolini

20

60/2006

Alessandra Mussolini

4

61/2006

Amalia Sartori, John Bowis, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines och Thomas Ulmer

129

62/2006

Robert Evans, Eva Lichtenberger, Jeanine Hennis-Plasschaert och Emanuel Jardim Fernandes

26

63/2006

Bogusław Rogalski

14

64/2006

Robert Evans, Paulo Casaca, David Martin, Sajjad Karim och Carl Schlyter

25

65/2006

Renato Brunetta

35

66/2006

Oldřich Vlasák

14

67/2006

Mary Honeyball, John Bowis och Caroline Lucas

26

68/2006

Manolis Mavrommatis, Vasco Graça Moura och José Albino Silva Peneda

76

16.   Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)

De skriftliga förklaringarna nr 39, 40, 41/2006, som inte erhållit nödvändigt antal underskrifter, hade bortfallit, i enlighet med bestämmelserna i artikel 116.5 i arbetsordningen.

17.   Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden

Enligt artikel 172.2 i arbetsordningen skall protokollet från sammanträdet föreläggas kammaren för justering vid inledningen av nästföljande sammanträde.

Efter parlamentets godkännande skall de antagna texterna omedelbart översändas till behöriga instanser.

18.   Datum för nästa sammanträdesperiod

Nästa sammanträdesperiod skulle äga rum den 11-12 oktober 2006.

19.   Avbrytande av sessionen

Talmannen förklarade Europaparlamentets session avbruten.

Sammanträdet avslutades kl. 16.00.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Josep Borrell Fontelles

Talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Agnoletto, Aita, Albertini, Allister, Alvaro, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Badia I Cutchet, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Bennahmias, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Correia, Costa, Cottigny, Coveney, Crowley, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Fatuzzo, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Florenz, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herranz García, Higgins, Hökmark, Holm, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Koterec, Krahmer, Krasts, Krehl, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lienemann, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McDonald, Madeira, Maldeikis, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mohácsi, Moreno Sánchez, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Őry, Oviir, Pack, Pahor, Paleckis, Panzeri, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Polfer, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Simpson, Sinnott, Siwiec, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarand, Thomsen, Thyssen, Titley, Toia, Tomczak, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vidal-Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Wieland, Wiersma, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Observatörer:

Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Christova Christina Velcheva, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dimitrov Martin, Duca Viorel, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Ilchev Stanimir, Ivanova Iglika, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Szabó Károly Ferenc, Vigenin Kristian

---

BILAGA

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| — | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| äf | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| m.d. | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| res. | resolutionsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

—

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

äf

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

m.d.

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

res.

resolutionsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   Mer och bättre EU-bistånd: 2006 års paket för effektivare stöd

Betänkande: Alain Hutchinson (A6-0270/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 521, 20, 28 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

521, 20, 28

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

2.   Fiske av rödspätta och tunga i Nordsjön *

Betänkande: Albert Jan Maat (A6-0265/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning | 3
  5
  12-13 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning | 1 | utskottet | särsk. | + | |
| 4 | utskottet | särsk. | + | |
| 7 | utskottet | särsk. | + | |
| 8 | utskottet | särsk. | + | |
| 9 | utskottet | särsk. | + | |
| 11 | utskottet | särsk. | + | |
| 14 | utskottet | särsk. | + | |
| 15 | utskottet | särsk. | + | |
| 16-17 | utskottet | särsk. | + | |
| 18 | utskottet | särsk. | + | |
| 20 | utskottet | särsk. | + | |
| artikel 4 | 24 | PPE-DE | EO | + | 281, 258, 18 |
| 10 | utskottet | | ↓ | |
| efter artikel 13 | 23 | PPE-DE, ALDE, UEN | | + | |
| 19 | utskottet | | ↓ | |
| efter skäl 6 | 21 | PPE-DE, ALDE, UEN | | + | |
| 2 | utskottet | | ↓ | |
| efter skäl 10 | 22 | PPE-DE, ALDE, UEN | | + | |
| 6 | utskottet | | ↓ | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | ONU | + | 554, 12, 6 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning

3

5

12-13

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning

1

utskottet

särsk.

+

4

utskottet

särsk.

+

7

utskottet

särsk.

+

8

utskottet

särsk.

+

9

utskottet

särsk.

+

11

utskottet

särsk.

+

14

utskottet

särsk.

+

15

utskottet

särsk.

+

16-17

utskottet

särsk.

+

18

utskottet

särsk.

+

20

utskottet

särsk.

+

artikel 4

24

PPE-DE

EO

+

281, 258, 18

10

utskottet

↓

efter artikel 13

23

PPE-DE, ALDE, UEN

+

19

utskottet

↓

efter skäl 6

21

PPE-DE, ALDE, UEN

+

2

utskottet

↓

efter skäl 10

22

PPE-DE, ALDE, UEN

+

6

utskottet

↓

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

ONU

+

554, 12, 6

Äf 25-27 har strukits.

Äf 16 och 17 har slagits samman.

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: slutomröstning

Begäran om särskild omröstning

Verts/ALE: äf 7, 8, 14, 15, 16+17, 20

PSE: äf 1, 4, 7, 9, 11, 15, 16+17, 18, 20

3.   Ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter *

Betänkande: Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (A6-0253/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning | 1
  3-4
  6-7
  9-18
  20 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning | 2 | utskottet | särsk. | — | |
| 5 | utskottet | delad | + | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 428, 116, 8 |
| 8 | utskottet | särsk. | + | |
| 19 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 279, 271, 4 |
| artikel 5 | 26 | Verts/ALE | EO | + | 315, 235, 12 |
| bilaga I | 27 | Verts/ALE | | — | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning

1

3-4

6-7

9-18

20

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning

2

utskottet

särsk.

—

5

utskottet

delad

+

1

+

2/EO

+

428, 116, 8

8

utskottet

särsk.

+

19

utskottet

delad

1

+

2/EO

+

279, 271, 4

artikel 5

26

Verts/ALE

EO

+

315, 235, 12

bilaga I

27

Verts/ALE

—

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Äf 21-25 har strukits.

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: äf 8

Verts/ALE: äf 2

Begäran om delad omröstning

Verts/ALE

äf 5

Första delen:”d) produkten omfattas ... träder i kraft.”

Andra delen:”Certifikatet ... hänvisar till.”

äf 19

Första delen:”Medlemsstaterna skall .... EU-importdatabank,”

Andra delen:”som skall samordnas ... livsmedelssäkerhet.”

4.   Galileo

Resolutionsförslag: B6-0511/2006

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutionsförslag B6-0511/2006




  (PPE-PE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| efter punkt 1 | 1 | GUE/NGL | | — | |
| efter punkt 6 | 2 | GUE/NGL | | — | |
| efter punkt 7 | 3 | GUE/NGL | | — | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Resolutionsförslag B6-0511/2006

(PPE-PE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

efter punkt 1

1

GUE/NGL

—

efter punkt 6

2

GUE/NGL

—

efter punkt 7

3

GUE/NGL

—

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

5.   Den gemensamma invandringspolitiken

Resolutionsförslag: B6-0507/2006, B6-0508/2006, B6-0510/2006, B6-0516/2006, B6-0518/2006, B6-0520/2006

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutionsförslag B6-0507/2006 (PPE-DE) |
| punkt 2 | 2 | PPE-DE | EO | + | 278, 273, 19 |
| punkt 3 | punkt | originaltexten | ONU | — | 262, 279, 6 |
| punkt 4 | punkt | originaltexten | ONU | — | 256, 286, 21 |
| efter punkt 5 | 3 | PPE-DE | | — | |
| 4 | PPE-DE | | — | |
| efter punkt 10 | 5 | PPE-DE | | — | |
| punkt 11 | 6 | PPE-DE | ONU | — | 229, 335, 9 |
| efter skäl B | 1 | PPE-DE | | — | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | — | 234, 316, 26 |
| Gemensamt resolutionförslag RC-B6-0508/2006




  (PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| punkt 3 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 8 | 5 | UEN | EO | + | 300, 267, 10 |
| efter punkt 9 | 1 | PPE-DE | EO | + | 295, 240, 12 |
| 6 | UEN | ONU | — | 257, 291, 19 |
| efter punkt 14 | 11 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 16 | 2 | PPE-DE | ONU | — | 238, 324, 11 |
| punkt 17 | punkt | originaltexten | ONU | + | 269, 262, 22 |
| punkt 18 | punkt | originaltexten | ONU | — | 249, 302, 3 |
| punkt 19 | 3 | PPE-DE | EO | — | 234, 328, 14 |
| punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 21 | 4 | PPE-DE | EO | — | 255, 310, 13 |
| efter punkt 24 | 10 | Verts/ALE | EO | — | 269, 287, 12 |
| efter skäl D | 7 | GUE/NGL | ONU | — | 100, 442, 18 |
| efter skäl E | 8 | Verts/ALE | | — | |
| efter skäl F | 9 | Verts/ALE | | — | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 295, 271, 14 |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0508/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0510/2006 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0516/2006 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0518/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0520/2006 | | ALDE | | ↓ | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Resolutionsförslag B6-0507/2006 (PPE-DE)

punkt 2

2

PPE-DE

EO

+

278, 273, 19

punkt 3

punkt

originaltexten

ONU

—

262, 279, 6

punkt 4

punkt

originaltexten

ONU

—

256, 286, 21

efter punkt 5

3

PPE-DE

—

4

PPE-DE

—

efter punkt 10

5

PPE-DE

—

punkt 11

6

PPE-DE

ONU

—

229, 335, 9

efter skäl B

1

PPE-DE

—

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

—

234, 316, 26

Gemensamt resolutionförslag RC-B6-0508/2006

(PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL)

punkt 3

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 8

5

UEN

EO

+

300, 267, 10

efter punkt 9

1

PPE-DE

EO

+

295, 240, 12

6

UEN

ONU

—

257, 291, 19

efter punkt 14

11

Verts/ALE

+

punkt 16

2

PPE-DE

ONU

—

238, 324, 11

punkt 17

punkt

originaltexten

ONU

+

269, 262, 22

punkt 18

punkt

originaltexten

ONU

—

249, 302, 3

punkt 19

3

PPE-DE

EO

—

234, 328, 14

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 21

4

PPE-DE

EO

—

255, 310, 13

efter punkt 24

10

Verts/ALE

EO

—

269, 287, 12

efter skäl D

7

GUE/NGL

ONU

—

100, 442, 18

efter skäl E

8

Verts/ALE

—

efter skäl F

9

Verts/ALE

—

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

295, 271, 14

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0508/2006

GUE/NGL

↓

B6-0510/2006

PSE

↓

B6-0516/2006

UEN

↓

B6-0518/2006

Verts/ALE

↓

B6-0520/2006

ALDE

↓

Begäran om omröstning med namnupprop

UEN: äf 6 [RC-B6-0508/2006]

IND/DEM: slutomröstning [RC-B6-0508/2006]

PPE-DE: punkterna 3 och 4, äf 6 och slutomröstning [B6-0507/2006] + äf 2 [RC-B6-0508/2006]

GUE/NGL: punkterna 17 och 18 + äf 7 [RC-B6-0508/2006]

Begäran om särskild omröstning

GUE/NGL: punkt 19 [RC-B6-0508/2006]

Begäran om delad omröstning

GUE/NGL

punkt 3 [RC-B6-0508/2006]

Första delen:”Europaparlamentet är medvetet ... stora migrationsströmmar.”

Andra delen:”Parlamentet uppmärksammar ... anlända invandrarna.”

Övrigt

Hanna Foltyn-Kubicka har också undertecknat det förslag till resolution som ingivits av UEN-gruppen (B6-0516/2006).

6.   Situationen i Darfur

Resolutionsförslag: B6-0512/2006, B6-0513/2006, B6-0514/2006, B6-0515/2006, B6-0517/2006, B6-0519/2006

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0512/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0512/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0513/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0514/2006 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0515/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0517/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0519/2006 | | UEN | | ↓ | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0512/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0512/2006

Verts/ALE

↓

B6-0513/2006

PPE-DE

↓

B6-0514/2006

PSE

↓

B6-0515/2006

ALDE

↓

B6-0517/2006

GUE/NGL

↓

B6-0519/2006

UEN

↓

Övrigt

Mary Lou McDonald har också undertecknat det förslag till resolution som ingivits av GUE/NGL-gruppen

7.   EU:s ekonomiska och kommersiella förbindelser med Indien

Betänkande: Sajjad Karim (A6-0256/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 1 | 11 | PSE | | T | |
| 14 | GUE/NGL | | — | |
| punkt 2 | 2 | ALDE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 3 | 12 | PSE | | — | |
| punkt 5 | 15 | GUE/NGL | | — | |
| 13 | PSE | | T | |
| punkt 10 | 16 | GUE/NGL | | — | |
| punkt 12 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 16 | 17 | GUE/NGL | | — | |
| punkt 17 | 18S | GUE/NGL | | — | |
| punkt 20 | 3 | ALDE | | + | |
| efter punkt 20 | 4 | ALDE | | + | ändrat muntligen |
| punkt 21 | 5 | ALDE | | + | |
| punkt 24 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 32 | 6 | ALDE | | + | |
| efter punkt 32 | 7 | ALDE | | + | |
| punkt 34 | 19 | GUE/NGL | | + | |
| punkt 45 | 8 | ALDE | | + | |
| punkt 56 | 9 | ALDE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| skäl L | 10 | PSE | EO | — | 225, 336, 5 |
| skäl Q | 1 | ALDE | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 1

11

PSE

T

14

GUE/NGL

—

punkt 2

2

ALDE

delad

1

+

2

+

punkt 3

12

PSE

—

punkt 5

15

GUE/NGL

—

13

PSE

T

punkt 10

16

GUE/NGL

—

punkt 12

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 16

17

GUE/NGL

—

punkt 17

18S

GUE/NGL

—

punkt 20

3

ALDE

+

efter punkt 20

4

ALDE

+

ändrat muntligen

punkt 21

5

ALDE

+

punkt 24

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 32

6

ALDE

+

efter punkt 32

7

ALDE

+

punkt 34

19

GUE/NGL

+

punkt 45

8

ALDE

+

punkt 56

9

ALDE

delad

1

+

2

+

skäl L

10

PSE

EO

—

225, 336, 5

skäl Q

1

ALDE

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om särskild omröstning

Verts/ALE: punkterna 12, 24

Begäran om delad omröstning

Verts/ALE

äf 2

Första delen:”Europaparlamentet noterar ... vissa indiska varor.”

Andra delen:”Parlamentet betonar ... icke-jordbruksprodukter och tjänster”

PSE

äf 9

Första delen:”Europaparlamentet konstaterar ... distributionsmöjligheter”

Andra delen:”Parlamentet noterar ... bearbetning av jordbruksprodukter”

Övrigt

Föredraganden kommer att lägga fram följande ändringsförslag till äf 4:

20a. Europaparlamentet noterar att SAARC:s ministerråd i augusti 2006 enhälligt enades om att handelstvisten mellan Indien och Pakistan inom ramen för det sydasiatiska frihandelsavtalet (SAFTA) skulle behandlas av SAARC:s handelsministrar före det 14:e SAARC-toppmötet i Indien den 3-4 april 2007. Parlamentet noterar också att EU har anhållit om och beviljats observatörsstatus och kommer att delta i toppmötet. Parlamentet noterar vidare att argumentet enligt vilket handel skall kopplas till framsteg i försöken att hitta en lösning på den mångåriga konflikten mellan Indien och Pakistan är orsaken till förseningarna i genomförandet av SAFTA. Parlamentet uppmanar båda parterna att fortsätta den politiska dialogen samtidigt som handelsförhandlingar. Parlamentet noterar att punkter på de positiva och negativa listorna för närvarande behandlas av SAFTA:s råd. Parlamentet uppmanar EU att erbjuda allt det stöd som är nödvändigt för att underlätta denna process och garantera att verkliga framsteg görs vid det 14:e SAARC-toppmötet.

8.   Kvinnor och internationell handel

Betänkande: Hiltrud Breyer (A6-0254/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 1 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 2 | 4 | PPE-DE | EO | + | 277, 244, 7 |
| punkt | originaltexten | särsk. | ↓ | |
| punkt 3 | punkt | originaltexten | särsk. | — | |
| punkt 5 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| punkt 6 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3/EO | + | 278, 246, 10 |
| punkt 7 | punkt | originaltexten | särsk./EO | + | 294, 245, 4 |
| punkt 8 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 9 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 10 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| punkt 11 | 5/rev | PPE-DE | | T | |
| punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 14 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| punkt 15 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | — | |
| 2 | + | |
| punkt 16 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 17 | punkt | originaltexten | särsk./EO | + | 307, 233, 8 |
| punkt 19 | punkt | originaltexten | särsk. | — | |
| punkt 20 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 25 | 1 | PSE | EO | — | 196, 346, 3 |
| punkt | originaltexten | delad | | |
| 1/EO | + | 279, 250, 5 |
| 2 | — | |
| punkt 26 | punkt | originaltexten | särsk. | — | |
| punkt 27 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| punkt 28 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 30 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| skäl A | 2 | PPE-DE | | + | |
| punkt | originaltexten | | ↓ | |
| skäl B | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| skäl E | 3 | PPE-DE | | + | |
| punkt | originaltexten | | ↓ | |
| skäl F | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| skäl G | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| skäl I | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 1

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 2

4

PPE-DE

EO

+

277, 244, 7

punkt

originaltexten

särsk.

↓

punkt 3

punkt

originaltexten

särsk.

—

punkt 5

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

punkt 6

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

3/EO

+

278, 246, 10

punkt 7

punkt

originaltexten

särsk./EO

+

294, 245, 4

punkt 8

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 9

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 10

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

punkt 11

5/rev

PPE-DE

T

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 14

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

punkt 15

punkt

originaltexten

delad

1

—

2

+

punkt 16

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 17

punkt

originaltexten

särsk./EO

+

307, 233, 8

punkt 19

punkt

originaltexten

särsk.

—

punkt 20

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 25

1

PSE

EO

—

196, 346, 3

punkt

originaltexten

delad

1/EO

+

279, 250, 5

2

—

punkt 26

punkt

originaltexten

särsk.

—

punkt 27

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

3

+

punkt 28

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 30

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

skäl A

2

PPE-DE

+

punkt

originaltexten

↓

skäl B

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

skäl E

3

PPE-DE

+

punkt

originaltexten

↓

skäl F

punkt

originaltexten

särsk.

+

skäl G

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

skäl I

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om särskild omröstning

IND/DEM: punkt 25

ALDE: punkterna 2, 3, 16, 19, 26

PPE-DE: skäl F, punkterna 3, 7, 8, 9, 17, 25, 26, 28, 30

Begäran om delad omröstning

ALDE, PPE-DE

punkt 6

Första delen:”Europaparlamentet framhåller ... i denna fråga” utom ”av hur kvinnor ... systematisk insamling av”

Andra delen:”av hur kvinnor ... systematisk insamling av”

Tredje delen:”Parlamentet erinrar ... närvarande utför”

punkt 15

Första delen:”Europaparlamentet efterlyser ... ILO-konventioner”

Andra delen:”Parlamentet konstaterar ... millenieutvecklingsmål'”

ALDE

skäl I

Första delen:”Det faktum ... rättvisa arbetsvillkor”

Andra delen:”och skydd från mottagarlandet”

punkt 25

Första delen:”Europaparlamentet välkomnar ... vara kvinnor”

Andra delen:”Parlamentet uppmanar ... norska exemplet”

punkt 30

Första delen: Hela texten utom orden ”på alla nivåer ... och på så vis”

Andra delen: dessa ord

PPE-DE

skäl B

Första delen:”Av de 1,3 miljarder ... beslutsinstanser”

Andra delen:”De begränsas ... barn och hem”

skäl G

Första delen: Hela texten utom ordet ”starkt”

Andra delen: detta ord

punkt 1

Första delen: Hela texten utom meningen ”Parlamentet poängterar ... social sammanhållningen”

Andra delen: denna mening

punkt 10

Första delen: Hela texten utom ordet ”europeiska”

Andra delen: detta ord

punkt 11

Första delen: Hela texten utom meningen ”Parlamentet uppmanar därför ... informella arbetstillfällena”

Andra delen: denna mening

punkt 14

Första delen:”Europaparlamentet uppmanar rådet ... diskriminering fortskrider”

Andra delen:”Parlamentet kräver ... kvinnliga ledamöter”

punkt 20

Första delen:”Europaparlamentet efterlyser nationella ... förhandlingar och”

Andra delen:”kräver att ... marknadsliberalisering”

punkt 27

Första delen:”Europaparlamentet kräver ... bedriva handel” utom ”och finansieras via tilläggsmedel”

Andra delen:”och finansieras via tilläggsmedel”

Tredje delen:”och att dessa medel ... tjänstemarknader”

PSE

punkt 5

Första delen: Hela texten utom orden ”två gånger om året”

Andra delen: dessa ord

9.   Förbättring av fiskerinäringens ekonomiska läge

Betänkande: Pedro Guerreiro (A6-0266/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 2 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 6 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 8 | punkt | originaltexten | ONU | + | 382, 151, 8 |
| punkt 9 | punkt | originaltexten | särsk./EO | — | 258, 291, 11 |
| punkt 10 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 13 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 14 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| efter punkt 16 | 1 | Verts/ALE | delad | | |
| 1/EO | + | 306, 239, 5 |
| 2 | — | |
| punkt 17 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 18 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 20 | punkt | originaltexten | ONU | + | 514, 50, 3 |
| punkt 33 | punkt | originaltexten | delad/ONU | | |
| 1 | + | 485, 50, 5 |
| 2 | + | 247, 238, 3 |
| punkt 41 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 42 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| efter punkt 46 | 4 | GUE/NGL | | + | |
| punkt 50 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| skäl C | 2 | GUE/NGL | | — | |
| punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| skäl O | 3 | GUE/NGL | | — | |
| punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| skäl T | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| skäl V | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 497, 55, 10 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 2

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 6

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 8

punkt

originaltexten

ONU

+

382, 151, 8

punkt 9

punkt

originaltexten

särsk./EO

—

258, 291, 11

punkt 10

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 13

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 14

punkt

originaltexten

särsk.

+

efter punkt 16

1

Verts/ALE

delad

1/EO

+

306, 239, 5

2

—

punkt 17

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 18

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 20

punkt

originaltexten

ONU

+

514, 50, 3

punkt 33

punkt

originaltexten

delad/ONU

1

+

485, 50, 5

2

+

247, 238, 3

punkt 41

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 42

punkt

originaltexten

särsk.

+

efter punkt 46

4

GUE/NGL

+

punkt 50

punkt

originaltexten

särsk.

+

skäl C

2

GUE/NGL

—

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

skäl O

3

GUE/NGL

—

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

skäl T

punkt

originaltexten

särsk.

+

skäl V

punkt

originaltexten

särsk.

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

497, 55, 10

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: punkterna 8, 20, 33

GUE/NGL: slutomröstning

Begäran om särskild omröstning

Verts/ALE: skäl T, V och punkterna 2, 6, 8, 9, 10, 13, 14, 17, 18, 41, 42, 50

PPE-DE: punkt 9

Begäran om delad omröstning

GUE/NGL

äf 1

Första delen:”Europaparlamentet anser att ... fossila bränslen”

Andra delen:”Parlamentet föreslår ... mindre energi”

skäl C

Första delen: Hela texten utom orden ”det är nödvändigt att respektera”

Andra delen: dessa ord

skäl O

Första delen:”under det senaste ... med 28 procent”

Andra delen:”trots de insatser ... vända denna utveckling”

PPE-DE

punkt 33

Första delen:”Europaparlamentet är bekymrat ... Europeiska fiskerifonden”

Andra delen:”Parlamentet anser ... krisen i näringen”

10.   Avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg

Betänkande: Rosa Miguélez Ramos (A6-0263/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| efter punkt 4 | 1 | ALDE | | + | |
| punkt 5 | 2=
  3= | PARISH m.fl.
  Verts/ALE | ONU | + | 360, 182, 17 |
| punkt | originaltexten | särsk. | ↓ | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 483, 58, 21 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

efter punkt 4

1

ALDE

+

punkt 5

2=

3=

PARISH m.fl.

Verts/ALE

ONU

+

360, 182, 17

punkt

originaltexten

särsk.

↓

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

483, 58, 21

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: slutomröstning

Verts/ALE: äf 3

Begäran om särskild omröstning

Verts/ALE: punkt 5

11.   Nanovetenskap och nanoteknik (2005-2009)

Betänkande: Miloslav Ransdorf (A6-0216/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 2 | 1 | Verts/ALE | ONU | — | 89, 434, 15 |
| efter punkt 4 | 2 | Verts/ALE | ONU | — | 73, 457, 16 |
| efter punkt 5 | 3 | Verts/ALE | ONU | — | 72, 468, 9 |
| punkt 12 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1/ONU | + | 476, 69, 15 |
| 2 | + | |
| punkt 14 | punkt | originaltexten | ONU | + | 460, 68, 14 |
| punkt 15 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| efter punkt 17 | 4 | Verts/ALE | | — | |
| 5 | Verts/ALE | ONU | — | 69, 471, 8 |
| punkt 19 | punkt | originaltexten | ONU | + | 300, 244, 6 |
| efter punkt 19 | 6 | Verts/ALE | ONU | — | 73, 461, 8 |
| punkt 20 | punkt | originaltexten | ONU | + | 309, 231, 4 |
| punkt 26 | 7 | Verts/ALE | ONU | — | 152, 388, 9 |
| punkt 27 | punkt | originaltexten | ONU | + | 497, 17, 39 |
| punkt 28 | punkt | originaltexten | ONU | + | 318, 226, 4 |
| efter punkt 28 | 8 | Verts/ALE | | — | |
| punkt 29 | punkt | originaltexten | ONU | — | 251, 282, 13 |
| efter punkt 29 | 9 | Verts/ALE | | — | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 2

1

Verts/ALE

ONU

—

89, 434, 15

efter punkt 4

2

Verts/ALE

ONU

—

73, 457, 16

efter punkt 5

3

Verts/ALE

ONU

—

72, 468, 9

punkt 12

punkt

originaltexten

delad

1/ONU

+

476, 69, 15

2

+

punkt 14

punkt

originaltexten

ONU

+

460, 68, 14

punkt 15

punkt

originaltexten

särsk.

+

efter punkt 17

4

Verts/ALE

—

5

Verts/ALE

ONU

—

69, 471, 8

punkt 19

punkt

originaltexten

ONU

+

300, 244, 6

efter punkt 19

6

Verts/ALE

ONU

—

73, 461, 8

punkt 20

punkt

originaltexten

ONU

+

309, 231, 4

punkt 26

7

Verts/ALE

ONU

—

152, 388, 9

punkt 27

punkt

originaltexten

ONU

+

497, 17, 39

punkt 28

punkt

originaltexten

ONU

+

318, 226, 4

efter punkt 28

8

Verts/ALE

—

punkt 29

punkt

originaltexten

ONU

—

251, 282, 13

efter punkt 29

9

Verts/ALE

—

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: punkt 27

Verts/ALE: äf 1, 2, 3, 5, 6, 7 och punkterna 14, 19, 20, 28, 29

Begäran om delad omröstning

Verts/ALE

punkt 12

Första delen: Hela texten utom orden ”Parlamentet noterar ... regleringsåtgärder”

Andra delen: dessa ord

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: punkterna 19, 20, 28, 29

Verts/ALE: punkt 15

IND/DEM: punkt 15

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   Betänkande Hutchinson A6-0270/2006

resolution

Ja-röster: 521

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 20

IND/DEM: Batten, Clark, Goudin, Lundgren, Wise

NI: Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

Nedlagda röster: 8

GUE/NGL: Manolakou

IND/DEM: Louis, de Villiers, Železný

NI: Allister, Borghezio

PPE-DE: Wohlin

Verts/ALE: van Buitenen

2.   Betänkande Maat A6-265/2006

resolution

Ja-röster: 554

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 12

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Goudin, Louis, Lundgren, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Mote, Salvini

PPE-DE: Wohlin

Nedlagda röster: 6

GUE/NGL: Manolakou

IND/DEM: Železný

NI: Borghezio, Dillen

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

3.   B6-0507/2006 - Invandringspolitik

punkt 3

Ja-röster: 262

ALDE: Andria

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Masiel, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Carnero González, Corbett, Skinner

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Trüpel

Nej-röster: 279

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Battilocchio, De Michelis

PPE-DE: Cederschiöld, Ibrisagic, Karas

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Onesta, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 6

GUE/NGL: Henin

NI: Bobošíková, Mote

PPE-DE: Busuttil, Casa

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Malcolm Harbour, Othmar Karas

Nej-röster:
  Carlos Carnero González, Richard Corbett

4.   B6-0507/2006 - Invandringspolitik

punkt 4

Ja-röster: 256

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Ries

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Hassi

Nej-röster: 286

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Busuttil, Cederschiöld, Fjellner, Ibrisagic, Nicholson

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 21

ALDE: Cavada

GUE/NGL: Musacchio

IND/DEM: Batten, Clark, Louis, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Casa

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  James Nicholson

Nej-röster:
  Roberto Musacchio

5.   B6-0507/2006 - Invandringspolitik

ändring 6

Ja-röster: 229

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Davies, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Ries

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Descamps, Deß, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Grech, Muscat

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere

Nej-röster: 335

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Galeote, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Kamall, Kirkhope, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 9

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Louis, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Mote

Verts/ALE: van Buitenen

6.   B6-0507/2006 - Invandringspolitik

resolution

Ja-röster: 234

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Grech, Muscat

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Nej-röster: 316

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bowles, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Clark, Goudin, Lundgren, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Březina, Cabrnoch, Callanan, Deß, Duchoň, Fajmon, Heaton-Harris, Koch, Konrad, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre, Krasts

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 26

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cavada, Costa, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Prodi, Ries

IND/DEM: Bonde, Louis, de Villiers

PPE-DE: Cederschiöld, Descamps, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Kamall, Kelam

UEN: Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

7.   Gemensam resolution B6-0508/2006 - Invandringspolitik

ändring 6

Ja-röster: 257

ALDE: Takkula

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wohlin, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Muscat

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Nej-röster: 291

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, De Michelis, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Cederschiöld, Esteves, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 19

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Whittaker, Wise

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Grech, Kindermann

Verts/ALE: van Buitenen

8.   Gemensam resolution B6-0508/2006 - Invandringspolitik

ändring 2

Ja-röster: 238

ALDE: Bourlanges, Deprez, Lehideux, Ries

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

UEN: Angelilli, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Muscardini, Pirilli, Podkański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Nej-röster: 324

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Clark, Goudin, Louis, Lundgren, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Fajmon, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 11

ALDE: Cavada, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Morillon

IND/DEM: Bonde

NI: Mote

PPE-DE: Busuttil, Casa, De Veyrac

Verts/ALE: van Buitenen

9.   Gemensam resolution B6-0508/2006 - Invandringspolitik

punkt 17

Ja-röster: 269

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bowles, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Davies, De Sarnez, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Oviir, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Rutowicz

PPE-DE: Brepoels, Busuttil, Casa, De Veyrac, Fjellner, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Járóka, Korhola, Ventre, Wohlin

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 262

ALDE: Drčar Murko, Duff, Onyszkiewicz, Pistelli

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Louis, Sinnott, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Masiel, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

Nedlagda röster: 22

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Mote

PPE-DE: Cederschiöld, Galeote

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Gill, Hughes, Kinnock, McAvan, Simpson, Skinner, Stihler, Titley, Willmott

Verts/ALE: Bennahmias, van Buitenen, Flautre, de Groen-Kouwenhoven

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Charlotte Cederschiöld, Claude Turmes

Nej-röster:
  Giusto Catania, Carl Schlyter, Lars Wohlin

10.   Gemensam resolution B6-0508/2006 - Invandringspolitik

punkt 18

Ja-röster: 249

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, De Michelis, Rutowicz

PPE-DE: Brepoels, Busuttil, Casa, De Veyrac, Galeote, Hybášková

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Ždanoka

Nej-röster: 302

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Masiel, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Cashman, Evans Robert, Fruteau, Gill, Glante, Hedh, Hughes, Kinnock, Koterec, McAvan, Simpson, Stihler, Willmott

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Lipietz, Schlyter, Staes

Nedlagda röster: 3

NI: Mote

PPE-DE: Wohlin

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Jean-Luc Dehaene, Piia-Noora Kauppi, Eija-Riitta Korhola, Alain Lamassoure, Bart Staes, Alexander Stubb, Marianne Thyssen, Claude Turmes, Ville Itälä

Nej-röster:
  Lars Wohlin

11.   Gemensam resolution B6-0508/2006 - Invandringspolitik

ändring 7

Ja-röster: 100

ALDE: Carlshamre, Jäätteenmäki

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Bobošíková, Chruszcz, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Audy, Berend, Wohlin

PSE: Jørgensen, Savary

UEN: Angelilli, Berlato, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Muscardini, Pirilli, Podkański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 442

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Louis, de Villiers, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Le Pen Marine, Masiel, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere

Nedlagda röster: 18

NI: Borghezio, Salvini, Speroni

PPE-DE: Cabrnoch, De Veyrac, Duchoň, Fajmon, Galeote, Gaubert, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Grech, Muscat

Verts/ALE: van Buitenen

12.   Gemensam resolution B6-0508/2006 - Invandringspolitik

resolution

Ja-röster: 295

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Costa, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, Flasarová, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Zimmer

NI: De Michelis, Martin Hans-Peter, Rutowicz

PPE-DE: Busuttil, Casa, Cederschiöld, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Mauro

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 271

ALDE: Chatzimarkakis, Davies

GUE/NGL: Holm, Manolakou, Pflüger, Seppänen, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Goudin, Louis, Lundgren, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Masiel, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Bennahmias, Flautre

Nedlagda röster: 14

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Guerreiro, McDonald, Rizzo

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

Verts/ALE: van Buitenen, Kusstatscher

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Jorgo Chatzimarkakis, Marielle De Sarnez, itVille Itälä

Nej-röster:
  Gary Titley

13.   Betänkande Guerreiro A6-0266/2006

punkt 8

Ja-röster: 382

ALDE: Morillon, Virrankoski

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Masiel, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Kusstatscher, Voggenhuber

Nej-röster: 151

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Veraldi, Wallis

GUE/NGL: Holm, Kaufmann, Liotard, Markov, Meijer, Pflüger, Seppänen, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Cabrnoch, Duchoň, Fjellner, Ibrisagic, Korhola, Maat, Pomés Ruiz, Salafranca Sánchez-Neyra, Seeberg, Škottová, Strejček, Vlasák, Wohlin, Zahradil, Zvěřina

PSE: van den Berg, Cashman, Chiesa, Christensen, Corbett, Evans Robert, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Jørgensen, Kinnock, Rasmussen, Segelström, Simpson, Thomsen, Titley, Westlund, Willmott

UEN: Kuźmiuk, Libicki

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nedlagda röster: 8

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Allister, Mote

PPE-DE: Ventre

Verts/ALE: van Buitenen

14.   Betänkande Guerreiro A6-0266/2006

punkt 20

Ja-röster: 514

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland, Louis, Sinnott, de Villiers

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 50

ALDE: Malmström

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Bobošíková, Masiel

PPE-DE: Cabrnoch, Cederschiöld, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Queiró, Seeberg, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: van den Berg, Cashman, Christensen, Corbett, Gill, Hedh, Howitt, Hughes, Jørgensen, Kinnock, Rasmussen, Segelström, Simpson, Skinner, Thomsen, Westlund, Willmott

Nedlagda röster: 3

ALDE: Samuelsen

PPE-DE: Weber Manfred

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Luís Queiró

Nej-röster:
  Jens Holm, Eva-Britt Svensson, Lars Wohlin

15.   Betänkande Guerreiro A6-0266/2006

punkt 33/1

Ja-röster: 485

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, in 't Veld, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mote, Mussolini, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Descamps, Deß, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 50

ALDE: Malmström

GUE/NGL: Holm, Kaufmann, Liotard, Markov, Meijer, Pflüger, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Goudin, Lundgren, Whittaker, Wise, Železný

NI: Masiel

PPE-DE: Cabrnoch, Cederschiöld, Deva, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Gräßle, Hybášková, Ibrisagic, Kamall, Seeberg, Škottová, Strejček, Sturdy, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: van den Berg, Cashman, Christensen, Corbett, Evans Robert, Gill, Hedh, Hughes, Jørgensen, Kinnock, Rasmussen, Segelström, Weiler, Westlund, Willmott

Nedlagda röster: 5

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Wagenknecht

PSE: Bösch

Verts/ALE: van Buitenen, Hassi

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nej-röster:
  Lars Wohlin

16.   Betänkande Guerreiro A6-0266/2006

punkt 33/2

Ja-röster: 247

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, De Sarnez, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Veraldi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, McDonald, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Giertych, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Bowis, Brepoels, Callanan, Fatuzzo, Freitas, Pomés Ruiz, Saïfi

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Correia, Cottigny, De Keyser, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Tabajdi, Tarand, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 238

ALDE: Maaten, Malmström, Takkula

GUE/NGL: Holm, Kaufmann, Liotard, Markov, Meijer, Pflüger, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Goudin, Lundgren, Sinnott, Whittaker, Wise, Železný

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Masiel

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: van den Berg, Cashman, Christensen, Corbett, Evans Robert, Gill, Hazan, Hedh, Howitt, Hughes, Kinnock, Segelström, Simpson, Skinner, Titley, Westlund, Willmott

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Nedlagda röster: 3

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Wagenknecht

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Kathy Sinnott

17.   Betänkande Guerreiro A6-0266/2006

resolution

Ja-röster: 497

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož

IND/DEM: Belder, Blokland, Louis, Sinnott, de Villiers

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Gomes, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Siwiec, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 55

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Holm, Liotard, Meijer, Svensson

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

PPE-DE: Cabrnoch, Cederschiöld, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Pomés Ruiz, Seeberg, Škottová, Strejček, Vlasák, Wohlin, Zahradil, Zvěřina

PSE: van den Berg, Cashman, Christensen, Corbett, Evans Robert, Gill, Grabowska, Hedh, Howitt, Hughes, Jørgensen, Kinnock, Segelström, Simpson, Skinner, Thomsen, Titley, Westlund, Willmott

Nedlagda röster: 10

ALDE: Malmström

GUE/NGL: Kaufmann, Pflüger, Seppänen, Wagenknecht

NI: Bobošíková, Mote

PPE-DE: Kamall

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

18.   Betänkande Miguélez Ramos A6-0263/2006

ändring 2 + 3

Ja-röster: 360

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Holm, Kaufmann, Liotard, McDonald, Markov, Meijer, Musacchio, Pflüger, Portas, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Giertych, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Ashworth, Audy, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Dehaene, Deß, Deva, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Florenz, Fontaine, Friedrich, Gahler, Gál, Gaubert, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Reul, Roithová, Rübig, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: van den Berg, Berman, Bösch, Bozkurt, Casaca, Cashman, Christensen, Corbett, Corbey, Désir, Ettl, Evans Robert, Gill, Hedh, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kinnock, Lavarra, Le Foll, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Moscovici, Myller, Napoletano, Rasmussen, Reynaud, Roth-Behrendt, Savary, Scheele, Segelström, Simpson, Skinner, Szejna, Thomsen, Titley, Westlund, Wiersma, Willmott

UEN: Angelilli, Berlato, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Muscardini, Pirilli, Podkański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 182

GUE/NGL: Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Remek, Strož

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Mote, Rutowicz, Salvini

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Braghetto, Brok, Castiglione, Coelho, Descamps, De Veyrac, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Iturgaiz Angulo, Korhola, López-Istúriz White, Marques, Mato Adrover, Mauro, Mayor Oreja, Millán Mon, Nassauer, Queiró, Radwan, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Silva Peneda, Sudre, Trakatellis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Weber Manfred

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Bono, Bourzai, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Ilves, Jöns, Kindermann, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Tabajdi, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Nedlagda röster: 17

GUE/NGL: Ransdorf, Rizzo, Wagenknecht

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Dillen, Le Rachinel

PPE-DE: Schierhuber, Tajani, Ventre

PSE: Grech, Lienemann

UEN: Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Alexander Radwan

19.   Betänkande Miguélez Ramos A6-0263/2006

resolution

Ja-röster: 483

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland, Pęk, Sinnott, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Gahler, Gál, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Vatanen, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, Désir, Dobolyi, Estrela, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 58

GUE/NGL: de Brún, Flasarová, Holm, Liotard, McDonald, Meijer, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren, Tomczak

NI: Mote, Salvini

PPE-DE: Ayuso González, Coelho, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Iturgaiz Angulo, López-Istúriz White, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayor Oreja, Millán Mon, Queiró, Salafranca Sánchez-Neyra, Seeberg, Silva Peneda, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vidal-Quadras

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Berman, Bösch, Calabuig Rull, Carnero González, Cercas, Christensen, Díez González, Douay, Ettl, Golik, Miguélez Ramos, Myller, Obiols i Germà, Rasmussen, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Thomsen

Nedlagda röster: 21

ALDE: Carlshamre, Malmström

IND/DEM: Batten, Clark, Grabowski, Krupa, Louis, Piotrowski, Rogalski, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio

PPE-DE: Koch, Konrad, Tajani, Ventre

PSE: Cottigny

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Thijs Berman, Cecilia Malmström, Gitte Seeberg

Nej-röster:
  Françoise Grossetête, Margie Sudre

20.   Betänkande Ransdorf A6-0216/2006

ändring 1

Ja-röster: 89

ALDE: Szent-Iványi, Takkula

GUE/NGL: Aita, Catania, Figueiredo, Flasarová, Holm, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Meijer, Musacchio, Pflüger, Portas, Seppänen, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Martin Hans-Peter, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Siekierski

PSE: Attard-Montalto, Bullmann, Carnero González, Cottigny, Díez González, Gebhardt, Piecyk, Rosati, Siwiec, Trautmann, Vincenzi

Verts/ALE: Aubert, Auken, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 434

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Henin, Ransdorf

IND/DEM: Lundgren, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, De Michelis, Helmer, Masiel, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, De Keyser, De Rossa, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Segelström, Simpson, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Nedlagda röster: 15

ALDE: Prodi, Samuelsen

GUE/NGL: Maštálka, Meyer Pleite

IND/DEM: Goudin

NI: Claeys, Dillen, Lang, Le Rachinel, Mote, Schenardi, Vanhecke

PSE: Bösch, Scheele

Verts/ALE: van Buitenen

21.   Betänkande Ransdorf A6-0216/2006

ändring 2

Ja-röster: 73

ALDE: Prodi

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Holm, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Meijer, Musacchio, Pflüger, Portas, Seppänen, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Clark, Goudin, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Mussolini, Romagnoli, Wojciechowski Bernard Piotr

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 457

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Flasarová, Henin, Kohlíček, Maštálka, Ransdorf, Remek, Strož

IND/DEM: Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Segelström, Simpson, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Nedlagda röster: 16

ALDE: Samuelsen, Toia

GUE/NGL: Meyer Pleite

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Claeys, Dillen, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mote, Schenardi, Vanhecke

PSE: Scheele

Verts/ALE: van Buitenen, Jonckheer

22.   Betänkande Ransdorf A6-0216/2006

ändring 3

Ja-röster: 72

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Holm, Kaufmann, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Meijer, Musacchio, Pflüger, Portas, Seppänen, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Mussolini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Trautmann

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 468

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Catania, Flasarová, Henin, Kohlíček, Ransdorf, Remek, Strož

IND/DEM: Bonde, Goudin, Louis, Lundgren, de Villiers, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Nedlagda röster: 9

GUE/NGL: Maštálka, Meyer Pleite

NI: Mote, Romagnoli

PSE: Attard-Montalto, Grech, Muscat, Scheele

Verts/ALE: van Buitenen

23.   Betänkande Ransdorf A6-0216/2006

punkt 12/1

Ja-röster: 476

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Flasarová, Henin, Kohlíček, Maštálka, Meyer Pleite, Ransdorf, Remek, Strož

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Krupa, Lundgren, Pęk, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, De Michelis, Helmer, Mussolini, Piskorski, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Harms, Lagendijk

Nej-röster: 69

ALDE: Samuelsen, Toia

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Holm, Kaufmann, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Meijer, Musacchio, Pflüger, Portas, Seppänen, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Clark, Louis, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Oomen-Ruijten

PSE: Dobolyi, Falbr, Fernandes

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 15

IND/DEM: Bonde, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen, Jonckheer

24.   Betänkande Ransdorf A6-0216/2006

punkt 14

Ja-röster: 460

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Aita, Flasarová, Henin, Kohlíček, Maštálka, Pflüger, Ransdorf, Remek, Strož

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Helmer, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Nej-röster: 68

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Holm, Kaufmann, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Meijer, Musacchio, Portas, Seppänen, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Krupa, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Chruszcz, Giertych, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Mauro

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 14

GUE/NGL: Meyer Pleite

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Allister, Claeys, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen, Smith

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Nej-röster:
  Tobias Pflüger, Alyn Smith

25.   Betänkande Ransdorf A6-0216/2006

ändring 5

Ja-röster: 69

ALDE: Mulder

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Holm, Kaufmann, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Meijer, Pflüger, Portas, Seppänen, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Krupa, Lundgren, Pęk, Sinnott, Tomczak

NI: Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Goepel, Pomés Ruiz

PSE: Öger, Tabajdi

UEN: Angelilli

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 471

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Henin, Kohlíček, Ransdorf, Remek, Strož

IND/DEM: Batten, Clark, Whittaker, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Masiel, Mote, Mussolini, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Rühle

Nedlagda röster: 8

ALDE: Toia

GUE/NGL: Flasarová, Maštálka, Meyer Pleite

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Romagnoli

Verts/ALE: van Buitenen

26.   Betänkande Ransdorf A6-0216/2006

punkt 19

Ja-röster: 300

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Portas, Ransdorf, Remek, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Krupa, Lundgren, Pęk, Sinnott, Tomczak

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, De Michelis, Dillen, Giertych, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Pomés Ruiz

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, Díez González, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 244

ALDE: Alvaro, Jäätteenmäki, Takkula

GUE/NGL: Kohlíček, Seppänen, Strož

IND/DEM: Batten, Clark, Whittaker, Wise, Železný

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Masiel, Mussolini, Piskorski, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Chiesa, De Rossa, Dobolyi, Douay, Goebbels, Hamon, Madeira, Mann Erika, Obiols i Germà, Öger, Panzeri, Rouček, Vincenzi, Walter

UEN: Wojciechowski Janusz

Nedlagda röster: 6

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Claeys, Mote

Verts/ALE: van Buitenen, Jonckheer

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Tobias Pflüger

27.   Betänkande Ransdorf A6-0216/2006

ändring 6

Ja-röster: 73

ALDE: Beaupuy, Busk, Carlshamre, Samuelsen

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, McDonald, Manolakou, Meijer, Musacchio, Pflüger, Portas, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland, Krupa, Pęk, Sinnott, Tomczak

NI: Borghezio, Chruszcz, Claeys, Giertych, Mussolini, Romagnoli, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Pomés Ruiz

PSE: Chiesa, De Keyser, Díez González, Hasse Ferreira, Lehtinen, Vincenzi

UEN: Kristovskis

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 461

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Goudin, Lundgren, Whittaker, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, Désir, Dobolyi, Douay, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Nedlagda röster: 8

GUE/NGL: Flasarová, Maštálka, Meyer Pleite

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Allister, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Tobias Pflüger

28.   Betänkande Ransdorf A6-0216/2006

punkt 20

Ja-röster: 309

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Krupa, Lundgren, Pęk, Sinnott, Tomczak

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 231

ALDE: Takkula

IND/DEM: Batten, Clark, Whittaker, Wise, Železný

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Masiel, Piskorski

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Goebbels, Guy-Quint, Lavarra, Mann Erika, Napoletano, Pinior, Rapkay, Rasmussen, Rouček, Vincenzi

UEN: Angelilli, Berlato

Nedlagda röster: 4

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Mote

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Tobias Pflüger

29.   Betänkande Ransdorf A6-0216/2006

ändring 7

Ja-röster: 152

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Krupa, Lundgren, Pęk, Sinnott, Tomczak, Železný

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Speroni

PSE: Golik, Vincenzi, Walter, Weiler

UEN: Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 388

ALDE: Takkula

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere

Nedlagda röster: 9

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Chruszcz, Giertych, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

Verts/ALE: van Buitenen, Trüpel

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Claude Turmes

30.   Betänkande Ransdorf A6-0216/2006

punkt 27

Ja-röster: 497

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Krupa, Lundgren, Pęk, Tomczak, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Jonckheer, Smith, Staes

Nej-röster: 17

IND/DEM: Batten, Clark, Whittaker, Wise

PPE-DE: Elles, Eurlings, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Kirkhope, Kudrycka, Mauro, Pomés Ruiz, Rack, Radwan, Šťastný, Tajani

PSE: Mann Erika

Nedlagda röster: 39

IND/DEM: Louis, Sinnott, de Villiers

NI: Martin Hans-Peter, Mote, Romagnoli

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Alexander Radwan

Nedlagda röster:
  Claude Turmes

31.   Betänkande Ransdorf A6-0216/2006

punkt 28

Ja-röster: 318

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland, Krupa, Lundgren, Pęk, Sinnott, Tomczak, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: de Grandes Pascual

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 226

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Goudin, Louis, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Masiel, Piskorski

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Goebbels, Gomes, Liberadzki, Mann Erika, Rapkay

Nedlagda röster: 4

GUE/NGL: Musacchio

NI: Claeys, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Claude Turmes

32.   Betänkande Ransdorf A6-0216/2006

punkt 29

Ja-röster: 251

ALDE: Costa

GUE/NGL: Agnoletto, Aita, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, McDonald, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Krupa, Lundgren, Pęk, Sinnott, Tomczak, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Martin Hans-Peter, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Hökmark

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 282

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Clark, Whittaker, Wise

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Masiel, Piskorski

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García- Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Evans Robert, Goebbels, Mann Erika, Mikko

Nedlagda röster: 13

ALDE: Toia

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Allister, Claeys, Dillen, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mote, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Ja-röster:
  Robert Evans

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2006)0382

Mer och bättre EU-bistånd: 2006 års paket för effektivare stöd

Europaparlamentets resolution om ”Samarbeta mer, samarbeta bättre: 2006 års paket om effektivitet i EU:s bistånd” (2006/2208(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”EU:s bistånd: mer, bättre och snabbare” (KOM(2006) 0087), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”EU:s bistånd: mer, bättre och snabbare” (KOM(2006) 0087),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet med titeln ”Ett effektivare utvecklingsbistånd från EU: en gemensam ram för utarbetandet av landstrategidokument och en gemensam flerårig programplanering” (KOM(2006)0088), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet med titeln ”Ett effektivare utvecklingsbistånd från EU: en gemensam ram för utarbetandet av landstrategidokument och en gemensam flerårig programplanering” (KOM(2006)0088),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet med titeln ”Utvecklingsfinansiering och biståndseffektivitet - Utmaningarna i fråga om att trappa upp EU:s bistånd 2006-2010” (KOM(2006)0085), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet med titeln ”Utvecklingsfinansiering och biståndseffektivitet - Utmaningarna i fråga om att trappa upp EU:s bistånd 2006-2010” (KOM(2006)0085),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet med titeln ”Om snabbare framsteg i strävan att nå millennieutvecklingsmålen - Utvecklingsfinansiering och effektivitet i biståndet” (KOM(2005)0133), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet med titeln ”Om snabbare framsteg i strävan att nå millennieutvecklingsmålen - Utvecklingsfinansiering och effektivitet i biståndet” (KOM(2005)0133),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén med titeln ”Konsekvens i utvecklingspolitiken - Om snabbare framsteg i strävan att uppnå millennieutvecklingsmålen” (KOM(2005)0134), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén med titeln ”Konsekvens i utvecklingspolitiken - Om snabbare framsteg i strävan att uppnå millennieutvecklingsmålen” (KOM(2005)0134),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén med titeln ”Om snabbare framsteg i strävan att nå millennieutvecklingsmålen - Europeiska unionens bidrag” (KOM(2005)0132), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén med titeln ”Om snabbare framsteg i strävan att nå millennieutvecklingsmålen - Europeiska unionens bidrag” (KOM(2005)0132),

| — | med beaktande av slutsatserna från mötet i Europeiska unionens råd (allmänna frågor och yttre förbindelser) den 10-11 april 2006 om finansiering till förmån för utveckling och biståndseffektivitet: Fler, bättre och snabbare resultat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från mötet i Europeiska unionens råd (allmänna frågor och yttre förbindelser) den 10-11 april 2006 om finansiering till förmån för utveckling och biståndseffektivitet: Fler, bättre och snabbare resultat,

| — | med beaktande av Romförklaringen om harmonisering, antagen den 25 februari 2003 vid högnivåforumet om harmonisering, och Parisförklaringen om biståndseffektivitet, antagen den 2 mars 2005, vid högnivåforumet om anpassning för biståndseffektivitet (nedan kallad Parisförklaringen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romförklaringen om harmonisering, antagen den 25 februari 2003 vid högnivåforumet om harmonisering, och Parisförklaringen om biståndseffektivitet, antagen den 2 mars 2005, vid högnivåforumet om anpassning för biståndseffektivitet (nedan kallad Parisförklaringen),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2006 om en ny finansieringsmekanism för millenniemålen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2006 om en ny finansieringsmekanism för millenniemålen (1),

| — | med beaktande av resolution A/RES/55/2 från FN:s generalförsamling om millennieförklaringen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution A/RES/55/2 från FN:s generalförsamling om millennieförklaringen,

| — | med beaktande av rapporten från Jeffrey Sachs, rådgivare till FN:s generalsekreterare, med titeln ”Investing in development: A Practical Plan to Achieve the Millenium Development Goals”, (Investera i utveckling: En praktisk plan för att uppnå millennieutvecklingsmålen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Jeffrey Sachs, rådgivare till FN:s generalsekreterare, med titeln ”Investing in development: A Practical Plan to Achieve the Millenium Development Goals”, (Investera i utveckling: En praktisk plan för att uppnå millennieutvecklingsmålen),

| — | med beaktande av konsensusöverenskommelsen från Monterrey om utvecklingsfinansiering av den 22 mars 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konsensusöverenskommelsen från Monterrey om utvecklingsfinansiering av den 22 mars 2002,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen, om Europeiska unionens utvecklingspolitik: ”Europeiskt samförstånd” (2) (nedan kallat ”det europeiska samförståndet om utveckling”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen, om Europeiska unionens utvecklingspolitik: ”Europeiskt samförstånd” (2) (nedan kallat ”det europeiska samförståndet om utveckling”),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén med titeln ”EU:s strategi för Afrika: En pakt mellan EU och Afrika för att påskynda Afrikas utveckling” (KOM(2005)0489), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén med titeln ”EU:s strategi för Afrika: En pakt mellan EU och Afrika för att påskynda Afrikas utveckling” (KOM(2005)0489),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 november 2005 om en utvecklingsstrategi för Afrika (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 november 2005 om en utvecklingsstrategi för Afrika (3),

| — | med beaktande av New York-förklaringen om innovativa finansieringskällor för utveckling antagen den 14 september 2005 vid högnivåmötet den 14-16 september 2005 om genomförandet av milleniumutvecklingsmålen, genom vilken 79 stater redan har visat sitt stöd för att pröva en första pilotmekanism i form av ett solidaritetsbidrag på flygbiljetter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av New York-förklaringen om innovativa finansieringskällor för utveckling antagen den 14 september 2005 vid högnivåmötet den 14-16 september 2005 om genomförandet av milleniumutvecklingsmålen, genom vilken 79 stater redan har visat sitt stöd för att pröva en första pilotmekanism i form av ett solidaritetsbidrag på flygbiljetter,

| — | med beaktande av Landau-rapporten med titeln ”Les nouvelles contributions financières internationales” (Nya finansiella internationella bidrag) om nya källor till utvecklingsfinansiering, en rapport som beställts av fyrpartsgruppen och offentliggjorts 2004, och av Atkinson-rapporten med titeln: New Sources of Development Finance: Funding the Millennium Development Goals, offentliggjord av FN 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Landau-rapporten med titeln ”Les nouvelles contributions financières internationales” (Nya finansiella internationella bidrag) om nya källor till utvecklingsfinansiering, en rapport som beställts av fyrpartsgruppen och offentliggjorts 2004, och av Atkinson-rapporten med titeln: New Sources of Development Finance: Funding the Millennium Development Goals, offentliggjord av FN 2004,

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 18 maj 2006 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete och ekonomiskt samarbete (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 18 maj 2006 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete och ekonomiskt samarbete (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 april 2006 om biståndseffektivitet och korruption i utvecklingsländer (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 april 2006 om biståndseffektivitet och korruption i utvecklingsländer (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 april 2005 om Europeiska unionens roll när det gäller att uppnå millennieutvecklingsmålen (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 april 2005 om Europeiska unionens roll när det gäller att uppnå millennieutvecklingsmålen (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2006 om den internationella valutafondens strategiska översyn (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2006 om den internationella valutafondens strategiska översyn (7),

| — | med beaktande av det meddelande som den 7 juni 2006 ingavs av den afrikanska gruppen inom Världshandelsorganisationens jordbrukskommitté och som handlar om hur förhandlingarna om jordbruksprodukter skall föras (06-0000)(TN/AG/GEN/18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det meddelande som den 7 juni 2006 ingavs av den afrikanska gruppen inom Världshandelsorganisationens jordbrukskommitté och som handlar om hur förhandlingarna om jordbruksprodukter skall föras (06-0000)(TN/AG/GEN/18),

| — | med beaktande av den rapport som i mars 2006 offentliggjordes av Världsbankens oberoende utvärderingsgrupp med titeln ”Évaluation de l'Appui de la Banque au Commerce 1987-2004”(Utvärdering av bankens stöd till handeln 1987-2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den rapport som i mars 2006 offentliggjordes av Världsbankens oberoende utvärderingsgrupp med titeln ”Évaluation de l'Appui de la Banque au Commerce 1987-2004”(Utvärdering av bankens stöd till handeln 1987-2004),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandet från utskottet för internationell handel (A6-0270/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandet från utskottet för internationell handel (A6-0270/2006), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen står för mer än hälften av det internationella offentliga biståndet och är därmed världens största biståndsgivare. Men denna ställning tar sig inte uttryck i ett effektivt ledarskap med inflytande på den internationella arenan. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen står för mer än hälften av det internationella offentliga biståndet och är därmed världens största biståndsgivare. Men denna ställning tar sig inte uttryck i ett effektivt ledarskap med inflytande på den internationella arenan.

| B. | Det europeiska samförståndet om utveckling lägger grunden till en gemensam syn på Europeiska unionens utvecklingspolitik genom värderingar, principer, mål och instrument som är gemensamma för medlemsstaterna, rådet, parlamentet och kommissionen. |
| --- | --- |

B.

Det europeiska samförståndet om utveckling lägger grunden till en gemensam syn på Europeiska unionens utvecklingspolitik genom värderingar, principer, mål och instrument som är gemensamma för medlemsstaterna, rådet, parlamentet och kommissionen.

| C. | Det allt överskuggande målet för denna politik är att inom ramen för en hållbar utveckling utrota fattigdomen och att uppnå millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

C.

Det allt överskuggande målet för denna politik är att inom ramen för en hållbar utveckling utrota fattigdomen och att uppnå millennieutvecklingsmålen.

| D. | För första gången sedan det europeiska samförståndet om utveckling ingicks siktar kommissionen på en strategisk planering inte bara av det bistånd som tillhandahålls och/eller förvaltas av kommissionen, utan även av medlemsstaternas bilaterala bistånd, i enlighet med åtagandena i Parisförklaringen (egenansvar, anpassning, harmonisering, resultatorienterad förvaltning och ömsesidigt ansvar). |
| --- | --- |

D.

För första gången sedan det europeiska samförståndet om utveckling ingicks siktar kommissionen på en strategisk planering inte bara av det bistånd som tillhandahålls och/eller förvaltas av kommissionen, utan även av medlemsstaternas bilaterala bistånd, i enlighet med åtagandena i Parisförklaringen (egenansvar, anpassning, harmonisering, resultatorienterad förvaltning och ömsesidigt ansvar).

| E. | Avsaknaden av samstämmighet mellan unionens olika politikområden utgör ett hinder för biståndseffektivitet och strider dessutom mot artikel 178 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

E.

Avsaknaden av samstämmighet mellan unionens olika politikområden utgör ett hinder för biståndseffektivitet och strider dessutom mot artikel 178 i EG-fördraget.

| F. | Många studier har visat att det är mycket viktigt att låta bli att binda biståndet, dvs. att inte fastställa villkor för biståndets ursprung eller utbetalning, för att förbättra effektiviteten, vilket särskilt gäller livsmedelsbiståndet. |
| --- | --- |

F.

Många studier har visat att det är mycket viktigt att låta bli att binda biståndet, dvs. att inte fastställa villkor för biståndets ursprung eller utbetalning, för att förbättra effektiviteten, vilket särskilt gäller livsmedelsbiståndet.

| G. | Att partnerländerna tar ett större ansvar för strategier och program för utveckling är en av de centrala principerna i det europeiska samförståndet om utveckling och i Parisförklaringen. |
| --- | --- |

G.

Att partnerländerna tar ett större ansvar för strategier och program för utveckling är en av de centrala principerna i det europeiska samförståndet om utveckling och i Parisförklaringen.

| H. | Enligt den ovan nämnda rapport som utarbetats för FN av Jeffrey Sachs kommer det att behövas ytterligare minst 50 miljarder US-dollar per år för att millennieutvecklingsmålen skall kunna nås 2015. |
| --- | --- |

H.

Enligt den ovan nämnda rapport som utarbetats för FN av Jeffrey Sachs kommer det att behövas ytterligare minst 50 miljarder US-dollar per år för att millennieutvecklingsmålen skall kunna nås 2015.

| I. | Europeiska unionen, har också åtagit sig att anslå 2 miljarder euro per år i stöd till utvecklingsländernas handelskapacitet, av vilka 1 miljard är avsedd att komma från medlemsstaterna och 1 miljard från kommissionen. |
| --- | --- |

I.

Europeiska unionen, har också åtagit sig att anslå 2 miljarder euro per år i stöd till utvecklingsländernas handelskapacitet, av vilka 1 miljard är avsedd att komma från medlemsstaterna och 1 miljard från kommissionen.

| J. | I rådets ovannämnda slutsatser bekräftade Europeiska unionen de åtaganden som gjordes den 24 maj 2005 om att öka biståndsvolymen, nämligen att EU sammantaget skall anslå minst 50 procent av ökningen av det offentliga utvecklingsbiståndet till Afrika. EU är den enda givargruppen som har gjort betydande, mätbara och förutsebara åtaganden för att öka biståndet och uppnå en summa på mer än 84 miljarder euro 2015. |
| --- | --- |

J.

I rådets ovannämnda slutsatser bekräftade Europeiska unionen de åtaganden som gjordes den 24 maj 2005 om att öka biståndsvolymen, nämligen att EU sammantaget skall anslå minst 50 procent av ökningen av det offentliga utvecklingsbiståndet till Afrika. EU är den enda givargruppen som har gjort betydande, mätbara och förutsebara åtaganden för att öka biståndet och uppnå en summa på mer än 84 miljarder euro 2015.

| K. | Med hänsyn till de restriktioner för EU:s budget som fastställs i budgetramen 2007-2013 (Europeiska rådets slutsatser från Bryssel den 15-16 december 2005) måste större delen av biståndsökningen (mellan 80 och 90 procent) komma från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

K.

Med hänsyn till de restriktioner för EU:s budget som fastställs i budgetramen 2007-2013 (Europeiska rådets slutsatser från Bryssel den 15-16 december 2005) måste större delen av biståndsökningen (mellan 80 och 90 procent) komma från medlemsstaterna.

| L. | Även om Europeiska unionen, enligt siffror från organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) för 2005, tycks vara på god väg att nå målen för 2006 är det fortfarande fyra medlemsstater vars bistånd ligger under den minimitröskel på 0,33 procent av BNP som bestämdes i Barcelonakompromissen. |
| --- | --- |

L.

Även om Europeiska unionen, enligt siffror från organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) för 2005, tycks vara på god väg att nå målen för 2006 är det fortfarande fyra medlemsstater vars bistånd ligger under den minimitröskel på 0,33 procent av BNP som bestämdes i Barcelonakompromissen.

| M. | Enligt de senaste siffrorna från kommittén för utvecklingsbistånd vid OECD har Europeiska unionen bland annat bokfört skuldlättnader inom ramen för utvecklingsbiståndet för 2005 (framför allt för Irak och Nigeria), motsvarande nio miljarder euro. Men i samförståndet från Monterrey slås det uttryckligen fast att finansiering i form av skuldlättnader inte bör tas från medel för utvecklingsbistånd som från början anslagits för att gå direkt till utvecklingsländer. |
| --- | --- |

M.

Enligt de senaste siffrorna från kommittén för utvecklingsbistånd vid OECD har Europeiska unionen bland annat bokfört skuldlättnader inom ramen för utvecklingsbiståndet för 2005 (framför allt för Irak och Nigeria), motsvarande nio miljarder euro. Men i samförståndet från Monterrey slås det uttryckligen fast att finansiering i form av skuldlättnader inte bör tas från medel för utvecklingsbistånd som från början anslagits för att gå direkt till utvecklingsländer.

| N. | Bortsett från den artificiella expansionen av det offentliga utvecklingsbiståndet går en stor del av biståndet från EU:s alla medlemsstater inte direkt till befolkningarna i länderna i syd, vilka stödet riktar sig till. Detta har att göra med ineffektiv förvaltning. |
| --- | --- |

N.

Bortsett från den artificiella expansionen av det offentliga utvecklingsbiståndet går en stor del av biståndet från EU:s alla medlemsstater inte direkt till befolkningarna i länderna i syd, vilka stödet riktar sig till. Detta har att göra med ineffektiv förvaltning.

| O. | G8 åtog sig vid toppmötet i Gleneagles att fram till 2010 öka utvecklingsbiståndet med 50 miljarder US-dollar per år fram till 2010. Verkligheten har emellertid långtifrån motsvarat dessa utfästelser, i och med att det faktiska biståndet (när man räknat bort verkan av skuldavskrivningar för de fattigaste länderna) inte ökat med mer än 5 miljarder US-dollar under 2005. |
| --- | --- |

O.

G8 åtog sig vid toppmötet i Gleneagles att fram till 2010 öka utvecklingsbiståndet med 50 miljarder US-dollar per år fram till 2010. Verkligheten har emellertid långtifrån motsvarat dessa utfästelser, i och med att det faktiska biståndet (när man räknat bort verkan av skuldavskrivningar för de fattigaste länderna) inte ökat med mer än 5 miljarder US-dollar under 2005.

| P. | För att kunna fullgöra sina åtaganden har det internationella samfundet redan sammankommit två gånger sedan september 2005 för att fortsätta diskussionerna om innovativa källor till utvecklingsfinansiering. |
| --- | --- |

P.

För att kunna fullgöra sina åtaganden har det internationella samfundet redan sammankommit två gånger sedan september 2005 för att fortsätta diskussionerna om innovativa källor till utvecklingsfinansiering.

| Q. | Om det infördes innovativa mekanismer för utvecklingsfinansiering skulle detta inte bara göra det möjligt att mobilisera nya resurser, utan också förbättra resursflödet till utvecklingsfinansieringen, framför allt genom ökad stabilitet och förutsebarhet, vilket absolut behövs som stöd till de nationella långsiktiga strategierna. |
| --- | --- |

Q.

Om det infördes innovativa mekanismer för utvecklingsfinansiering skulle detta inte bara göra det möjligt att mobilisera nya resurser, utan också förbättra resursflödet till utvecklingsfinansieringen, framför allt genom ökad stabilitet och förutsebarhet, vilket absolut behövs som stöd till de nationella långsiktiga strategierna.

| R. | En effektivare europeisk utvecklingssamarbetspolitik förutsätter att det uppställs exakta mål som skall uppnås och införs indikatorer med vilkas hjälp det kan mätas vilka framsteg som görs. |
| --- | --- |

R.

En effektivare europeisk utvecklingssamarbetspolitik förutsätter att det uppställs exakta mål som skall uppnås och införs indikatorer med vilkas hjälp det kan mätas vilka framsteg som görs.

| S. | I Parisförklaringen åtog sig givarna att, utgående från de tolv indikatorer som införts, fastställa vilka mål som skall nås fram till 2010 och införa ett effektivt system för övervakning av att alla parter verkligen arbetar utgående från de mål som fastställts. |
| --- | --- |

S.

I Parisförklaringen åtog sig givarna att, utgående från de tolv indikatorer som införts, fastställa vilka mål som skall nås fram till 2010 och införa ett effektivt system för övervakning av att alla parter verkligen arbetar utgående från de mål som fastställts.

| T. | Skuldproblemet måste få en hållbar lösning, eftersom det lägger stora hinder i vägen för att millennieutvecklingsmålen nås. |
| --- | --- |

T.

Skuldproblemet måste få en hållbar lösning, eftersom det lägger stora hinder i vägen för att millennieutvecklingsmålen nås.

| U. | Internationellt råder det samsyn om att man bör övergå från ett synsätt som handlar om skuldlättnader för de fattiga länderna till att avskriva deras skulder, vilket framkommit i millenniedeklarationen och i det beslut om skuldavskrivning som fattades av G8 2005. |
| --- | --- |

U.

Internationellt råder det samsyn om att man bör övergå från ett synsätt som handlar om skuldlättnader för de fattiga länderna till att avskriva deras skulder, vilket framkommit i millenniedeklarationen och i det beslut om skuldavskrivning som fattades av G8 2005.

| 1. | Europaparlamentet understryker de verkliga framsteg för effektiviteten som följer av kommissionens senaste förslag i dess tre senaste meddelanden, och tar del av rådets ovannämnda slutsatser som delvis tagit upp förslagen från de tre meddelandena. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker de verkliga framsteg för effektiviteten som följer av kommissionens senaste förslag i dess tre senaste meddelanden, och tar del av rådets ovannämnda slutsatser som delvis tagit upp förslagen från de tre meddelandena.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att arbeta för ett effektivare bistånd inom ramen för de värderingar som inskrivits i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna samt olika FN-konventioner såsom den internationella överenskommelsen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att arbeta för ett effektivare bistånd inom ramen för de värderingar som inskrivits i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna samt olika FN-konventioner såsom den internationella överenskommelsen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter.

| 3. | Europaparlamentet anser att arbetet med att välja ut ”ledande givare” inom vissa sektorer på landsnivå är ett intressant sätt att gå vidare på. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att arbetet med att välja ut ”ledande givare” inom vissa sektorer på landsnivå är ett intressant sätt att gå vidare på.

| 4. | Europaparlamentet ber medlemsstaterna och kommissionen att tillsammans göra allt för att se till att Europeiska unionen för ut ett enhetligt budskap, så att EU kan befästa och vidmakthålla ett ledarskap som inte endast bygger på de stora summor som går till utvecklingssamarbete, utan även på ökad effektivitet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet ber medlemsstaterna och kommissionen att tillsammans göra allt för att se till att Europeiska unionen för ut ett enhetligt budskap, så att EU kan befästa och vidmakthålla ett ledarskap som inte endast bygger på de stora summor som går till utvecklingssamarbete, utan även på ökad effektivitet.

| 5. | Europaparlamentet anser att en mycket större del av de internationella biståndsgivarnas offentliga utvecklingsbistånd bör gå till de fattigaste länderna och befolkningarna i första hand, om fattigdomen skall kunna bekämpas effektivt, och beklagar att EU inte har några exakta mål i det avseendet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att en mycket större del av de internationella biståndsgivarnas offentliga utvecklingsbistånd bör gå till de fattigaste länderna och befolkningarna i första hand, om fattigdomen skall kunna bekämpas effektivt, och beklagar att EU inte har några exakta mål i det avseendet.

| 6. | Europaparlamentet anser att fiskeavtalen som ingås med utvecklingsländerna bör ha som mål att dessa länder bättre skall kunna förvalta fisket i sina vatten, till exempel genom att övervaka och utöva tillsyn över fisket och bedriva vetenskaplig forskning, i stället för att bara handla om betalning för rätten att få fiska. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att fiskeavtalen som ingås med utvecklingsländerna bör ha som mål att dessa länder bättre skall kunna förvalta fisket i sina vatten, till exempel genom att övervaka och utöva tillsyn över fisket och bedriva vetenskaplig forskning, i stället för att bara handla om betalning för rätten att få fiska.

| 7. | Europaparlamentet anser att en förutsättning för ett effektivt bistånd från Europeiska unionen är att utvecklingsländerna garanteras ett tillräckligt utrymme för sin politik, och att biståndets effektivitet bör mätas med hjälp av vilka konkreta framsteg som görs när det gäller att uppnå millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att en förutsättning för ett effektivt bistånd från Europeiska unionen är att utvecklingsländerna garanteras ett tillräckligt utrymme för sin politik, och att biståndets effektivitet bör mätas med hjälp av vilka konkreta framsteg som görs när det gäller att uppnå millennieutvecklingsmålen.

| 8. | Europaparlamentet ber kommissionen och alla medlemsstater i Europeiska unionen att noggrant följa målen och principerna i det europeiska samförståndet om utveckling, särskilt det viktiga målet om att bekämpa fattigdomen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet ber kommissionen och alla medlemsstater i Europeiska unionen att noggrant följa målen och principerna i det europeiska samförståndet om utveckling, särskilt det viktiga målet om att bekämpa fattigdomen.

| 9. | Europaparlamentet ber Europeiska unionen att försvara och främja denna politik som respekterar de mänskliga rättigheterna och mottagarländernas rätt att själva fastställa sin politik inom alla multilaterala instanser där EU är företrätt och inom ramen för sina bilaterala förbindelser. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet ber Europeiska unionen att försvara och främja denna politik som respekterar de mänskliga rättigheterna och mottagarländernas rätt att själva fastställa sin politik inom alla multilaterala instanser där EU är företrätt och inom ramen för sina bilaterala förbindelser.

| 10. | Europaparlamentet ber Europeiska unionen att i sin utvecklingspolitik ta med rekommendationerna i FN:s millennierapport om utvärdering av ekosystemen, där det står att förstörelsen av världens ekosystem kommer att hindra uppnåendet av millennieutvecklingsmålen, samt att vidta åtgärder för att avhjälpa verkningarna av den omfattande ödeläggelsen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet ber Europeiska unionen att i sin utvecklingspolitik ta med rekommendationerna i FN:s millennierapport om utvärdering av ekosystemen, där det står att förstörelsen av världens ekosystem kommer att hindra uppnåendet av millennieutvecklingsmålen, samt att vidta åtgärder för att avhjälpa verkningarna av den omfattande ödeläggelsen.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att göra allt, tillsammans och med de övriga givarna i kommittén för utvecklingsbistånd, för att där stödja genomförandet av Parisförklaringen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att göra allt, tillsammans och med de övriga givarna i kommittén för utvecklingsbistånd, för att där stödja genomförandet av Parisförklaringen.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att utan dröjsmål genomföra kommissionens förslag till rekommendationer, som anammats av rådet, vilket förutsätter en stor ansträngning för att ändra, om nödvändigt helt och hållet, biståndssystemen och/eller förfarandena för att genomföra detta bistånd, så att effektiviteten verkligen ökar genom bättre samordning av programmen, komplementaritet mellan åtgärder och samstämmighet mellan olika politikområden. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att utan dröjsmål genomföra kommissionens förslag till rekommendationer, som anammats av rådet, vilket förutsätter en stor ansträngning för att ändra, om nödvändigt helt och hållet, biståndssystemen och/eller förfarandena för att genomföra detta bistånd, så att effektiviteten verkligen ökar genom bättre samordning av programmen, komplementaritet mellan åtgärder och samstämmighet mellan olika politikområden.

| 13. | Europaparlamentet understryker att effektivitet i biståndet måste eftersträvas på två sätt: genom inriktning på frågor som har med arbetsrutinerna att göra, såsom samordning, komplementaritet, harmonisering och sammanjämkning, men också genom en inriktning på innehåll och sakfrågor. Parlamentet understryker att bland annat kampen mot korruptionen och en uppbyggnad av kapaciteten att genomföra seriösa insatser för att förhindra flykten av kvalificerad arbetskraft och minska riskerna för katastrofer har en nyckelroll att spela i detta sammanhang. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker att effektivitet i biståndet måste eftersträvas på två sätt: genom inriktning på frågor som har med arbetsrutinerna att göra, såsom samordning, komplementaritet, harmonisering och sammanjämkning, men också genom en inriktning på innehåll och sakfrågor. Parlamentet understryker att bland annat kampen mot korruptionen och en uppbyggnad av kapaciteten att genomföra seriösa insatser för att förhindra flykten av kvalificerad arbetskraft och minska riskerna för katastrofer har en nyckelroll att spela i detta sammanhang.

| 14. | Europaparlamentet understryker att samordningen bör effektiviseras genom bättre komplementaritet mellan åtgärder. Detta förutsätter en bättre arbetsfördelning mellan medlemsstaterna själva och mellan medlemsstaterna och kommissionen, med koncentration på enskilda länder och med partnerländerna i en ledande roll, så att problemen med s.k. övergivna länder och sektorer (orphan countries and sectors) kan hanteras. Parlamentet framhåller att givaratlasen är viktig i det avseendet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker att samordningen bör effektiviseras genom bättre komplementaritet mellan åtgärder. Detta förutsätter en bättre arbetsfördelning mellan medlemsstaterna själva och mellan medlemsstaterna och kommissionen, med koncentration på enskilda länder och med partnerländerna i en ledande roll, så att problemen med s.k. övergivna länder och sektorer (orphan countries and sectors) kan hanteras. Parlamentet framhåller att givaratlasen är viktig i det avseendet.

| 15. | Europaparlamentet understryker att samordningen och arbetsfördelningen mellan givarna måste göras med partnerlandet i ledningen, eftersom målet är att inrätta sig efter partnerlandets prioriteringar och arbetssätt. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker att samordningen och arbetsfördelningen mellan givarna måste göras med partnerlandet i ledningen, eftersom målet är att inrätta sig efter partnerlandets prioriteringar och arbetssätt.

| 16. | Europaparlamentet inser att samordningen och arbetsfördelningen inte kan göras skilt för sig och att Europeiska unionen därför inte får inrikta sig ensidigt på en intern arbetsfördelning, utan alltid måste ha en helhetssyn på givarna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet inser att samordningen och arbetsfördelningen inte kan göras skilt för sig och att Europeiska unionen därför inte får inrikta sig ensidigt på en intern arbetsfördelning, utan alltid måste ha en helhetssyn på givarna.

| 17. | Europaparlamentet ber de berörda medlemsstaterna att inte försena den budgetökning som krävs för att uppfylla de förnyade åtagandena om att nå ett minsta offentligt utvecklingsbistånd på 0,56 procent av BNP senast 2010 och 0,7 procent av BNP senast 2015, utan artificiella bokföringsmetoder, i det mycket konkreta syftet att frigöra ytterligare medel för ett effektivt och stärkt utvecklingsbistånd, och insisterar på att medlemsstaterna fyller en mycket viktig funktion i det sammanhanget. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet ber de berörda medlemsstaterna att inte försena den budgetökning som krävs för att uppfylla de förnyade åtagandena om att nå ett minsta offentligt utvecklingsbistånd på 0,56 procent av BNP senast 2010 och 0,7 procent av BNP senast 2015, utan artificiella bokföringsmetoder, i det mycket konkreta syftet att frigöra ytterligare medel för ett effektivt och stärkt utvecklingsbistånd, och insisterar på att medlemsstaterna fyller en mycket viktig funktion i det sammanhanget.

| 18. | Europaparlamentet ber Europeiska unionen att ta hänsyn till att ökningen av det offentliga utvecklingsbiståndet är meningslös om den inte också blir betydligt effektivare och får högre kvalitet, så att bättre bistånd blir högsta prioritet i alla medlemsstaternas och de berörda EU-institutionernas politik för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet ber Europeiska unionen att ta hänsyn till att ökningen av det offentliga utvecklingsbiståndet är meningslös om den inte också blir betydligt effektivare och får högre kvalitet, så att bättre bistånd blir högsta prioritet i alla medlemsstaternas och de berörda EU-institutionernas politik för utvecklingssamarbete.

| 19. | Europaparlamentet ber alla medlemsstater att varje år upprätta och offentliggöra en noggrann förteckning som tydligt visar hur stora belopp som direkt anslagits till utvecklingsbistånd utav de belopp som tilldelats andra initiativ som inte direkt rör bistånd (såsom skuldlättnader), på grundval av ett gemensamt referensdokument som utarbetats av kommissionen. Parlamentet vidhåller att man vid beräkningen av de totala anslagen till utvecklingsbistånd uttryckligen bör bortse från sådana belopp. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet ber alla medlemsstater att varje år upprätta och offentliggöra en noggrann förteckning som tydligt visar hur stora belopp som direkt anslagits till utvecklingsbistånd utav de belopp som tilldelats andra initiativ som inte direkt rör bistånd (såsom skuldlättnader), på grundval av ett gemensamt referensdokument som utarbetats av kommissionen. Parlamentet vidhåller att man vid beräkningen av de totala anslagen till utvecklingsbistånd uttryckligen bör bortse från sådana belopp.

| 20. | Europaparlamentet noterar att debatterna om vilka initiativ som kan betraktas eller inte betraktas som utvecklingsbistånd kommer att fortsätta under 2007 i OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd för att slutföras vid det högnivåmöte som skall hållas i Ghana i början av 2008, och betonar att parlamentet är fast beslutet att delta aktivt i dessa debatter. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet noterar att debatterna om vilka initiativ som kan betraktas eller inte betraktas som utvecklingsbistånd kommer att fortsätta under 2007 i OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd för att slutföras vid det högnivåmöte som skall hållas i Ghana i början av 2008, och betonar att parlamentet är fast beslutet att delta aktivt i dessa debatter.

| 21. | Europaparlamentet ber kommissionen att underrätta parlamentet om bestämmelserna för hur det uppdrag tilldelas som kommissionen utför i OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd, om innehållet i definitionen av den ståndpunkt som kommissionen försvarar där och om reglerna för kommitténs organisation och arbetssätt. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet ber kommissionen att underrätta parlamentet om bestämmelserna för hur det uppdrag tilldelas som kommissionen utför i OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd, om innehållet i definitionen av den ståndpunkt som kommissionen försvarar där och om reglerna för kommitténs organisation och arbetssätt.

| 22. | Europaparlamentet vidhåller inför medlemmarna av OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd att de fram till 2010 bör fastställa mål med anknytning till de 12 indikatorer som uppställts i Parisförklaringen - framför allt vad gäller villkorat bistånd, gemensamt ansvar och förutsebarhet - samt införa en effektiv uppföljningsmekanism. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet vidhåller inför medlemmarna av OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd att de fram till 2010 bör fastställa mål med anknytning till de 12 indikatorer som uppställts i Parisförklaringen - framför allt vad gäller villkorat bistånd, gemensamt ansvar och förutsebarhet - samt införa en effektiv uppföljningsmekanism.

| 23. | Europaparlamentet stöder initiativet till gemensam programplanering som föreslagits av kommissionen och godkänts av rådet, till förmån för en första grupp på elva AVS-länder (länder i Afrika, Västindien och Stilla havsområdet) samt Vietnam och Nicaragua, och anser att den programplanering som nu görs för AVS-länderna skulle kunna utgöra en god början. Parlamentet understryker dock att det måste tillses att sådana pilotinitiativ inte strider mot aktuella gemensamma åtgärder i partnerländerna (såsom de gemensamma biståndsstrategierna), utan snarare blir till stöd för redan befintliga processer. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet stöder initiativet till gemensam programplanering som föreslagits av kommissionen och godkänts av rådet, till förmån för en första grupp på elva AVS-länder (länder i Afrika, Västindien och Stilla havsområdet) samt Vietnam och Nicaragua, och anser att den programplanering som nu görs för AVS-länderna skulle kunna utgöra en god början. Parlamentet understryker dock att det måste tillses att sådana pilotinitiativ inte strider mot aktuella gemensamma åtgärder i partnerländerna (såsom de gemensamma biståndsstrategierna), utan snarare blir till stöd för redan befintliga processer.

| 24. | Europaparlamentet konstaterar och uppskattar det arbete som kommissionen lagt ned på att utveckla prestandaindikatorer för sina olika former av verksamhet, men konstaterar samtidigt att merparten av dessa indikatorer hänger samman med interna utvärderingar och att de inte används för att utvärdera budgetstödet och de sektoriella programmen, samt att det ännu inte finns tillräckligt med indikatorer på inverkan och hållbarhet med vilka programmen skulle kunna utvärderas efter att de en gång genomförts. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet konstaterar och uppskattar det arbete som kommissionen lagt ned på att utveckla prestandaindikatorer för sina olika former av verksamhet, men konstaterar samtidigt att merparten av dessa indikatorer hänger samman med interna utvärderingar och att de inte används för att utvärdera budgetstödet och de sektoriella programmen, samt att det ännu inte finns tillräckligt med indikatorer på inverkan och hållbarhet med vilka programmen skulle kunna utvärderas efter att de en gång genomförts.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillsammans fastställa resultatindikatorer som inriktas på indikatorerna för millennieutvecklingsmålen, särskilt budgetstödet, så att de nationella parlamenten och det civila samhället på det lokala planet, liksom också Europaparlamentet, kan följa resultaten av Europeiska unionen bidrag. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillsammans fastställa resultatindikatorer som inriktas på indikatorerna för millennieutvecklingsmålen, särskilt budgetstödet, så att de nationella parlamenten och det civila samhället på det lokala planet, liksom också Europaparlamentet, kan följa resultaten av Europeiska unionen bidrag.

| 26. | Europaparlamentet understryker att den gemensamma programplaneringen bör främja ett partnerskap grundat på nationellt egenansvar och ömsesidigt ansvar. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker att den gemensamma programplaneringen bör främja ett partnerskap grundat på nationellt egenansvar och ömsesidigt ansvar.

| 27. | Europaparlamentet betonar att både bistånds- och handelsåtgärder kan och måste spela en viktig roll för att uppnå millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar att både bistånds- och handelsåtgärder kan och måste spela en viktig roll för att uppnå millennieutvecklingsmålen.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur rättvis handel skulle kunna utvecklas till en modell för en hållbar handelspolitik, som skulle kunna stimulera till en välbalanserad handel mellan nord och syd, samt att se efter vilka handelshinder som hårdast drabbar de fattigaste i världen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur rättvis handel skulle kunna utvecklas till en modell för en hållbar handelspolitik, som skulle kunna stimulera till en välbalanserad handel mellan nord och syd, samt att se efter vilka handelshinder som hårdast drabbar de fattigaste i världen.

| 29. | Europaparlamentet inser hur viktigt det är för utvecklingsländerna med stabila råvarupriser och uppmanar kommissionen att föreslå åtgärder inom detta område. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet inser hur viktigt det är för utvecklingsländerna med stabila råvarupriser och uppmanar kommissionen att föreslå åtgärder inom detta område.

| 30. | Europaparlamentet ber kommissionen att klargöra i vilken utsträckning mottagarländerna och det civila samhället kommer att helt och fullt få bestämma över sin utvecklingspolitik och ha det politiska rådrum som behövs för detta när analysen, diagnosen och den gemensamma strategiska politiken skall utarbetas, för att uppmuntra till gensvar från mottagarländerna. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet ber kommissionen att klargöra i vilken utsträckning mottagarländerna och det civila samhället kommer att helt och fullt få bestämma över sin utvecklingspolitik och ha det politiska rådrum som behövs för detta när analysen, diagnosen och den gemensamma strategiska politiken skall utarbetas, för att uppmuntra till gensvar från mottagarländerna.

| 31. | Europaparlamentet anser att det är mottagarländerna själva som i demokratisk ordning skall besluta om sin nationella och regionala utvecklingspolitik samt att genomförandet av programmen noggrannare bör övervakas av folkvalda parlament. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att det är mottagarländerna själva som i demokratisk ordning skall besluta om sin nationella och regionala utvecklingspolitik samt att genomförandet av programmen noggrannare bör övervakas av folkvalda parlament.

| 32. | Europaparlamentet framhåller att öppenhet och korruptionsbekämpning är viktiga faktorer för biståndseffektivitet. Parlamentet erinrar med tanke på detta om sin ovannämnda resolution om biståndets effektivitet och korruptionen i utvecklingsländerna och bekräftar än en gång sitt stöd till kampanjen ”Offentliggör vad ni betalar” (Publish What You Pay) där multinationella företag uppmanas att offentliggöra uppgifter om sina betalningar till regeringar. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet framhåller att öppenhet och korruptionsbekämpning är viktiga faktorer för biståndseffektivitet. Parlamentet erinrar med tanke på detta om sin ovannämnda resolution om biståndets effektivitet och korruptionen i utvecklingsländerna och bekräftar än en gång sitt stöd till kampanjen ”Offentliggör vad ni betalar” (Publish What You Pay) där multinationella företag uppmanas att offentliggöra uppgifter om sina betalningar till regeringar.

| 33. | Europaparlamentet upprepar sina rekommendationer om biståndseffektivitet och korruption i utvecklingsländerna och uppmanar kommissionen och rådet att anslå en lämplig procentuell andel av budgetstödet till organisationer inom det civila samhället vilka bedriver övervakning samt införa ett internationellt svartlistningssystem för att hindra bankerna att låna ut pengar till korrumperade regimer och förbjuda att upphandlingskontrakt tilldelas sådana företag som varit inblandade i korruption i ett utvecklingsland och slutligen med kraft uppmana alla medlemsstater att ratificera FN:s konvention mot korruption från 2003. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet upprepar sina rekommendationer om biståndseffektivitet och korruption i utvecklingsländerna och uppmanar kommissionen och rådet att anslå en lämplig procentuell andel av budgetstödet till organisationer inom det civila samhället vilka bedriver övervakning samt införa ett internationellt svartlistningssystem för att hindra bankerna att låna ut pengar till korrumperade regimer och förbjuda att upphandlingskontrakt tilldelas sådana företag som varit inblandade i korruption i ett utvecklingsland och slutligen med kraft uppmana alla medlemsstater att ratificera FN:s konvention mot korruption från 2003.

| 34. | Europaparlamentet påminner också om hur viktigt det är med gott styre och en stabil rättsstat, liksom regleringsstrukturer och rättsliga och institutionella strukturer som är insynsvänliga och förutsebara, vilket är nödvändiga villkor för att skapa ett gynnsamt klimat för ekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påminner också om hur viktigt det är med gott styre och en stabil rättsstat, liksom regleringsstrukturer och rättsliga och institutionella strukturer som är insynsvänliga och förutsebara, vilket är nödvändiga villkor för att skapa ett gynnsamt klimat för ekonomisk utveckling.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fördjupa det decentraliserade samarbete som bedrivs direkt med lokala enheter i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fördjupa det decentraliserade samarbete som bedrivs direkt med lokala enheter i utvecklingsländerna.

| 36. | Europaparlamentet anser att medfinansiering kunde fungera som katalysator för gemenskapsstödet och på det sättet gynna framväxten av en verklig europeisk utvecklingssamarbetspolitik. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att medfinansiering kunde fungera som katalysator för gemenskapsstödet och på det sättet gynna framväxten av en verklig europeisk utvecklingssamarbetspolitik.

| 37. | Europaparlamentet noterar kommissionens förslag om att gynna införandet av ett flexibelt och hållbart instrument för arbetet med att nå millennieutvecklingsmålen och efterlyser mera upplysningar om hur ett sådant instrument skall fungera och förvaltas. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet noterar kommissionens förslag om att gynna införandet av ett flexibelt och hållbart instrument för arbetet med att nå millennieutvecklingsmålen och efterlyser mera upplysningar om hur ett sådant instrument skall fungera och förvaltas.

| 38. | Europaparlamentet beklagar, till skillnad från kommissionen, att somliga av medlemsstaterna inte har gjort tillräckliga framsteg för att fullgöra sina åtaganden om att gradvis avbinda (8) utvecklingsbiståndet, vilket de lokala producenterna och befolkningarna i syd har stora förväntningar på och de skulle verkligen kunna vinna på detta. Parlamentet ber medlemsstaterna att redan nu avbinda livsmedelsbiståndet och utbetalningen av detta bistånd för de minst utvecklade länderna, enligt OECD:s rekommendation. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet beklagar, till skillnad från kommissionen, att somliga av medlemsstaterna inte har gjort tillräckliga framsteg för att fullgöra sina åtaganden om att gradvis avbinda (8) utvecklingsbiståndet, vilket de lokala producenterna och befolkningarna i syd har stora förväntningar på och de skulle verkligen kunna vinna på detta. Parlamentet ber medlemsstaterna att redan nu avbinda livsmedelsbiståndet och utbetalningen av detta bistånd för de minst utvecklade länderna, enligt OECD:s rekommendation.

| 39. | Europaparlamentet uttalar sin oro för att Europeiska unionens budgetpolitik för stöd till utvecklingsländerna i allt högre grad måste följa de villkor som uppställs av internationella finansiella institutioner, vilket tvingar dessa länder att uppfylla Internationella valutafondens villkor för att de skall kunna få något bistånd från EU. Parlamentet anser att sådana centralstyrda villkor strider mot mottagarländernas politik vad gäller egenansvar. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uttalar sin oro för att Europeiska unionens budgetpolitik för stöd till utvecklingsländerna i allt högre grad måste följa de villkor som uppställs av internationella finansiella institutioner, vilket tvingar dessa länder att uppfylla Internationella valutafondens villkor för att de skall kunna få något bistånd från EU. Parlamentet anser att sådana centralstyrda villkor strider mot mottagarländernas politik vad gäller egenansvar.

| 40. | Europaparlamentet ber kommissionen och medlemsstaterna att se till att berörda parter i mottagarländerna, bland dem också organisationer inom det civila samhället, får den information som behövs för att underlätta deras tillgång till tillgängliga program. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet ber kommissionen och medlemsstaterna att se till att berörda parter i mottagarländerna, bland dem också organisationer inom det civila samhället, får den information som behövs för att underlätta deras tillgång till tillgängliga program.

| 41. | Europaparlamentet ber kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra initiativ till gemensam utveckling, varmed avses att man bör ta vara på den potential som personer med invandrarbakgrund representerar i de utvecklade länder de bosatt sig i och använda den till fromma för deras ursprungsländer. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet ber kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra initiativ till gemensam utveckling, varmed avses att man bör ta vara på den potential som personer med invandrarbakgrund representerar i de utvecklade länder de bosatt sig i och använda den till fromma för deras ursprungsländer.

| 42. | Europaparlamentet ber kommissionen och medlemsstaterna att låta utbildade personer med invandrarbakgrund medverka i utvecklingsprogrammen om de vill ge konkret hjälp och arbeta i sina hemländer för att använda sin kompetens för utvecklingsändamål. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet ber kommissionen och medlemsstaterna att låta utbildade personer med invandrarbakgrund medverka i utvecklingsprogrammen om de vill ge konkret hjälp och arbeta i sina hemländer för att använda sin kompetens för utvecklingsändamål.

| 43. | Europaparlamentet understryker att innovativa finansieringsinstrument och utökade resurser är en absolut förutsättning för ett effektivare bistånd som ger konkreta resultat ute på fältet och att dessa inte kan ersätta de åtaganden som redan gjorts när det gäller offentligt utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet understryker att innovativa finansieringsinstrument och utökade resurser är en absolut förutsättning för ett effektivare bistånd som ger konkreta resultat ute på fältet och att dessa inte kan ersätta de åtaganden som redan gjorts när det gäller offentligt utvecklingsbistånd.

| 44. | Europaparlamentet är positivt till den vilja som Europeiska unionen har visat att införa innovativa finansieringsmekanismer för utveckling vilka syftar till att garantera ett stabilt, effektivt och förutsebart bistånd. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet är positivt till den vilja som Europeiska unionen har visat att införa innovativa finansieringsmekanismer för utveckling vilka syftar till att garantera ett stabilt, effektivt och förutsebart bistånd.

| 45. | Europaparlamentet understryker att kommissionen inte bör betraktas som Europeiska unionens tjugosjätte givare, utan att man i stället bör slå fast vilka komparativa fördelar gemenskapens bistånd för med sig. Parlamentet påminner om vikten av de områden som definierats i det europeiska samförståndet om utveckling, såsom EU:s globala närvaro, omfånget av dess budget för utvecklingssamarbete, ökad samstämmighet mellan dess politikområden, främjande av bästa praxis i utvecklingssamarbetet, underlättande av samordning och harmonisering samt främjande av demokrati och mänskliga rättigheter Parlamentet uppmanar Europeiska unionen att klart markera sin ståndpunkt i detta ämne. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet understryker att kommissionen inte bör betraktas som Europeiska unionens tjugosjätte givare, utan att man i stället bör slå fast vilka komparativa fördelar gemenskapens bistånd för med sig. Parlamentet påminner om vikten av de områden som definierats i det europeiska samförståndet om utveckling, såsom EU:s globala närvaro, omfånget av dess budget för utvecklingssamarbete, ökad samstämmighet mellan dess politikområden, främjande av bästa praxis i utvecklingssamarbetet, underlättande av samordning och harmonisering samt främjande av demokrati och mänskliga rättigheter Parlamentet uppmanar Europeiska unionen att klart markera sin ståndpunkt i detta ämne.

| 46. | Europaparlamentet ber medlemsstaternas nationella parlament att bättre kontrollera beviljade medel och genomförandet av program för bilateralt samarbete. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet ber medlemsstaternas nationella parlament att bättre kontrollera beviljade medel och genomförandet av program för bilateralt samarbete.

| 47. | Europaparlamentet beklagar att initiativet till förmån för fattiga och djupt skuldsatta länder inte medfört någon varaktig lösning på skuldproblemet och att flertalet av de berörda länderna inte upplevt någon förbättring av sin skuldsituation, något som framgår av den ovannämnda rapporten från Världsbanken. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet beklagar att initiativet till förmån för fattiga och djupt skuldsatta länder inte medfört någon varaktig lösning på skuldproblemet och att flertalet av de berörda länderna inte upplevt någon förbättring av sin skuldsituation, något som framgår av den ovannämnda rapporten från Världsbanken.

| 48. | Europaparlamentet hälsar med tillfredsställelse Norges initiativ om att beställa en undersökning från Världsbanken och FN om den viktiga frågan huruvida skulden saknar legitimitet, och uppmuntrar Europeiska unionen och medlemsstaterna att i internationella forum verka till förmån för detta initiativ, för att frågan skall erkännas internationellt och för att vissa av medlemsstaternas bilaterala skulder skall granskas för att se om de kan betraktas som ”skamliga skulder” så att man kan få till stånd en avskrivning av dem. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet hälsar med tillfredsställelse Norges initiativ om att beställa en undersökning från Världsbanken och FN om den viktiga frågan huruvida skulden saknar legitimitet, och uppmuntrar Europeiska unionen och medlemsstaterna att i internationella forum verka till förmån för detta initiativ, för att frågan skall erkännas internationellt och för att vissa av medlemsstaternas bilaterala skulder skall granskas för att se om de kan betraktas som ”skamliga skulder” så att man kan få till stånd en avskrivning av dem.

| 49. | Europaparlamentet beklagar att rådet inte är berett att anslå ytterligare medel till bistånds- och handelsåtgärder inom budgetramen för 2007-2013. Parlamentet anser att dessa åtgärder inte får finansieras på bekostnad av andra satsningar för millennieutvecklingsmålens uppfyllande. Parlamentet anser att detta skulle vara inkonsekvent och oacceptabelt, medan det är mycket viktigt med nya finansiella instrument och ytterligare medel. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet beklagar att rådet inte är berett att anslå ytterligare medel till bistånds- och handelsåtgärder inom budgetramen för 2007-2013. Parlamentet anser att dessa åtgärder inte får finansieras på bekostnad av andra satsningar för millennieutvecklingsmålens uppfyllande. Parlamentet anser att detta skulle vara inkonsekvent och oacceptabelt, medan det är mycket viktigt med nya finansiella instrument och ytterligare medel.

| 50. | Europaparlamentet understryker hur viktigt WTO:s initiativ ”Handelsrelaterat bistånd” är, vilket gör det möjligt att hjälpa utvecklingsländerna att förstärka sin handelskapacitet och att genomföra de överenskommelser som slutits inom WTO så att de kan dra nytta av dem och öka sin handel genom att underlätta deras inträde i det globala handelssystemet. Parlamentet upprepar därför sitt stöd för den nya budgetposten ”Handelsrelaterat bistånd” (Aid for Trade) som ger både bättre insyn och demokratisk kontroll. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet understryker hur viktigt WTO:s initiativ ”Handelsrelaterat bistånd” är, vilket gör det möjligt att hjälpa utvecklingsländerna att förstärka sin handelskapacitet och att genomföra de överenskommelser som slutits inom WTO så att de kan dra nytta av dem och öka sin handel genom att underlätta deras inträde i det globala handelssystemet. Parlamentet upprepar därför sitt stöd för den nya budgetposten ”Handelsrelaterat bistånd” (Aid for Trade) som ger både bättre insyn och demokratisk kontroll.

| 51. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att förbättra samordningen när det gäller handelsrelaterat utvecklingssamarbete. I detta sammanhang betonar parlamentet att det behövs förbättrade samordningsåtgärder för givarna i allmänhet, och på fältnivå i synnerhet. Parlamentet understryker hur viktigt det är för Europeiska unionen att samordna sina ansträngningar avseende utvecklingsbiståndet med andra internationella givare. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att förbättra samordningen när det gäller handelsrelaterat utvecklingssamarbete. I detta sammanhang betonar parlamentet att det behövs förbättrade samordningsåtgärder för givarna i allmänhet, och på fältnivå i synnerhet. Parlamentet understryker hur viktigt det är för Europeiska unionen att samordna sina ansträngningar avseende utvecklingsbiståndet med andra internationella givare.

| 52. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt med stöd från Europeiska unionen inom ramen för stödåtgärderna för socker till förmån för AVS-länderna, så att dessa länder kan anpassa sig till de nya inskränkningarna i samband med reformen av den europeiska sockerordningen. Å andra sidan anser parlamentet att de budgetmedel som anslås för stöd till omstruktureringen inte får gå ut över andra åtgärder inom EU:s utvecklingspolitik, särskilt utgifterna för att uppnå millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt med stöd från Europeiska unionen inom ramen för stödåtgärderna för socker till förmån för AVS-länderna, så att dessa länder kan anpassa sig till de nya inskränkningarna i samband med reformen av den europeiska sockerordningen. Å andra sidan anser parlamentet att de budgetmedel som anslås för stöd till omstruktureringen inte får gå ut över andra åtgärder inom EU:s utvecklingspolitik, särskilt utgifterna för att uppnå millennieutvecklingsmålen.

| 53. | Europaparlamentet påminner kommissionen om dess utfästelse om ”en gratis runda” för utvecklingsländerna i WTO. Parlamentet kräver att kommissionen och rådet anstränger sig till det yttersta för att förhindra att de minst utvecklade länderna faller offer för starkare handelsblocks intressen. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet påminner kommissionen om dess utfästelse om ”en gratis runda” för utvecklingsländerna i WTO. Parlamentet kräver att kommissionen och rådet anstränger sig till det yttersta för att förhindra att de minst utvecklade länderna faller offer för starkare handelsblocks intressen.

| 54. | Europaparlamentet inser att kommissionen och AVS-länderna vill uppnå bättre effektivitet genom förstärkt regionalt samarbete via ekonomiska partnerskapsavtal. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang till nödvändiga skyddsåtgärder och en realistisk tidsplan för en gradvis och symmetrisk öppning av handeln, för att försäkra sig om att ekonomiska partnerskapsavtal kommer att stimulera den ekonomiska tillväxten i AVS-länderna på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet inser att kommissionen och AVS-länderna vill uppnå bättre effektivitet genom förstärkt regionalt samarbete via ekonomiska partnerskapsavtal. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang till nödvändiga skyddsåtgärder och en realistisk tidsplan för en gradvis och symmetrisk öppning av handeln, för att försäkra sig om att ekonomiska partnerskapsavtal kommer att stimulera den ekonomiska tillväxten i AVS-länderna på ett effektivt sätt.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar alla utvecklade länder och alla avancerade utvecklingsländer att följa modellen för Europeiska unionens initiativ ”Allt utom vapen” genom att bevilja de minst utvecklade länderna marknadstillträde helt utan tullar och kvoter. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar alla utvecklade länder och alla avancerade utvecklingsländer att följa modellen för Europeiska unionens initiativ ”Allt utom vapen” genom att bevilja de minst utvecklade länderna marknadstillträde helt utan tullar och kvoter.

| 56. | Europaparlamentet hänvisar till kommissionens rapport, där det framgår att de minst utvecklade länderna gynnas minst av Europeiska unionens preferenssystem. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta nya åtgärder så att de fattigaste länderna kan dra fördel av EU:s handelspreferenser på ett optimalt sätt. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet hänvisar till kommissionens rapport, där det framgår att de minst utvecklade länderna gynnas minst av Europeiska unionens preferenssystem. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta nya åtgärder så att de fattigaste länderna kan dra fördel av EU:s handelspreferenser på ett optimalt sätt.

| 57. | Europaparlamentet anser att det visserligen är viktigt hur mycket ekonomiskt stöd Europeiska unionen öronmärker, men att man också måste ta itu med genomgripande reformer av världsekonomins och världshandelns institutioner för att man skall kunna få med ett flerdimensionellt och rättighetsbaserat synsätt. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet anser att det visserligen är viktigt hur mycket ekonomiskt stöd Europeiska unionen öronmärker, men att man också måste ta itu med genomgripande reformer av världsekonomins och världshandelns institutioner för att man skall kunna få med ett flerdimensionellt och rättighetsbaserat synsätt.

| 58. | Europaparlamentet erinrar om sin ovannämnda resolution om den strategiska översynen av Internationella valutafonden, där parlamentet uppmanade medlemsstaterna att sträva efter samgång i en enda ländergrupp (”valkrets”), och då börja med en grupp av länder från euroområdet, för att på längre sikt se till att Europeiska unionen företräds på ett enhetligt sätt som omfattar ordförandeskapet för Ekofinrådet och kommissionen, och med gruppen under Europaparlamentets uppsikt. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet erinrar om sin ovannämnda resolution om den strategiska översynen av Internationella valutafonden, där parlamentet uppmanade medlemsstaterna att sträva efter samgång i en enda ländergrupp (”valkrets”), och då börja med en grupp av länder från euroområdet, för att på längre sikt se till att Europeiska unionen företräds på ett enhetligt sätt som omfattar ordförandeskapet för Ekofinrådet och kommissionen, och med gruppen under Europaparlamentets uppsikt.

| 59. | Europaparlamentet begär en översyn av de internationella finansieringsinstitutionernas sätt att fungera, varvid man till att börja med bör anpassa deras system för omröstning till den verklighet som råder i dag, så att utvecklingsländerna får mera att säga till om och den i dagens läge obalanserade sammansättningen av ländergrupperna ses över. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet begär en översyn av de internationella finansieringsinstitutionernas sätt att fungera, varvid man till att börja med bör anpassa deras system för omröstning till den verklighet som råder i dag, så att utvecklingsländerna får mera att säga till om och den i dagens läge obalanserade sammansättningen av ländergrupperna ses över.

| 60. | Europaparlamentet riktar en begäran till de internationella finansieringsinstitutionerna, mot bakgrund av ett stort antal rapporter, bland dem FN:s Sachs-rapport, som omnämnts i det föregående, om att frågan om huruvida ett utvecklingslands skulder är hållbara eller inte skall avgöras utgående från om landet med nuvarande skuldbörda kan nå millennieutvecklingsmålen utan att skuldsätta sig ännu mera, och begär av medlemsstaternas företrädare i de internationella finansieringsinstitutionerna att de skall förespråka en sådan omdefiniering. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet riktar en begäran till de internationella finansieringsinstitutionerna, mot bakgrund av ett stort antal rapporter, bland dem FN:s Sachs-rapport, som omnämnts i det föregående, om att frågan om huruvida ett utvecklingslands skulder är hållbara eller inte skall avgöras utgående från om landet med nuvarande skuldbörda kan nå millennieutvecklingsmålen utan att skuldsätta sig ännu mera, och begär av medlemsstaternas företrädare i de internationella finansieringsinstitutionerna att de skall förespråka en sådan omdefiniering.

| 61. | Europaparlamentet erinrar om det förslag som ingick i parlamentets ovannämnda resolution om den strategiska översynen av Internationella valutafonden, nämligen att villkoren för stöd och lån från de internationella finansieringsinstitutionerna bör fastställas i ett nära samarbete med FN:s organ, och erkänner att villkoren många gånger haft en negativ inverkan på de socioekonomiska indikatorerna i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet erinrar om det förslag som ingick i parlamentets ovannämnda resolution om den strategiska översynen av Internationella valutafonden, nämligen att villkoren för stöd och lån från de internationella finansieringsinstitutionerna bör fastställas i ett nära samarbete med FN:s organ, och erkänner att villkoren många gånger haft en negativ inverkan på de socioekonomiska indikatorerna i utvecklingsländerna.

| 62. | Europaparlamentet föreslår att det inrättas en arbetsgrupp för att ta sig an frågan om hur effektivt det europeiska biståndet är och för att följa upp det europeiska samförståndet om utveckling. Arbetsgruppen bör vara sammansatt av ledamöter av utvecklingsutskottet. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna, de icke-statliga utvecklingsorganisationerna, företrädarna för det civila samhället samt fackföreningarna att medverka där, och föreslår därför att ett antal länder skall väljas ut som ”fallstudier” för att parlamentet och dess utvecklingsutskott skall få en avsevärt bättre bild av arbetsinsatser och resultat på nationell nivå. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet föreslår att det inrättas en arbetsgrupp för att ta sig an frågan om hur effektivt det europeiska biståndet är och för att följa upp det europeiska samförståndet om utveckling. Arbetsgruppen bör vara sammansatt av ledamöter av utvecklingsutskottet. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna, de icke-statliga utvecklingsorganisationerna, företrädarna för det civila samhället samt fackföreningarna att medverka där, och föreslår därför att ett antal länder skall väljas ut som ”fallstudier” för att parlamentet och dess utvecklingsutskott skall få en avsevärt bättre bild av arbetsinsatser och resultat på nationell nivå.

| 63. | Europaparlamentet understryker det absolut nödvändiga i att Europeiska unionen mera systematiskt för en politik som framstår som en sammanhängande helhet och gläder sig åt att frågan om samstämmighet mellan EU:s politikformer har tagits med på programmet för Finlands ordförandeskap, av vilket parlamentet väntar sig mycket. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet understryker det absolut nödvändiga i att Europeiska unionen mera systematiskt för en politik som framstår som en sammanhängande helhet och gläder sig åt att frågan om samstämmighet mellan EU:s politikformer har tagits med på programmet för Finlands ordförandeskap, av vilket parlamentet väntar sig mycket.

| 64. | Europaparlamentet understryker hur viktigt det är att Europeiska unionens olika politikområden står i samklang med varandra, liksom hur viktigt det är att Europeiska unionens och medlemsstaternas insatser samordnas och kompletterar varandra för att biståndet skall vara effektivt, särskilt på lokal nivå. Parlamentet anser att en bristande sammanhållning står i strid med artikel 178 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet understryker hur viktigt det är att Europeiska unionens olika politikområden står i samklang med varandra, liksom hur viktigt det är att Europeiska unionens och medlemsstaternas insatser samordnas och kompletterar varandra för att biståndet skall vara effektivt, särskilt på lokal nivå. Parlamentet anser att en bristande sammanhållning står i strid med artikel 178 i EG-fördraget.

| 65. | Europaparlamentet anser att det i Europeiska unionens politik för ett effektivare bistånd bör ingå att det skall råda konsekvens mellan handels-, utvecklingssamarbets- och den gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken, för att direkta eller indirekta skadeverkningar på utvecklingsländernas ekonomi skall kunna undvikas. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet anser att det i Europeiska unionens politik för ett effektivare bistånd bör ingå att det skall råda konsekvens mellan handels-, utvecklingssamarbets- och den gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken, för att direkta eller indirekta skadeverkningar på utvecklingsländernas ekonomi skall kunna undvikas.

| 66. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att vidarebefordra denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att vidarebefordra denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2006)0063.

(2)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2005)0445.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2006)0217.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2006)0141.

(6)  EUT C 33 E, 9.2.2006, s. 311.

(7)  Antagna texter, P6_TA(2006)0076.

(8)  Se skäl F.

P6_TA(2006)0383

Fiske av rödspätta och tunga i Nordsjön *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om upprättande av en förvaltningsplan för fiske som utnyttjar bestånd av rödspätta och tunga i Nordsjön (KOM(2005) 0714 - C6-0034/2006 - 2006/0002(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0714) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0714) (1),

| — | med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0034/ 2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0034/ 2006),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0265/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0265/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 5. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

5.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Skäl 6 |
| (6) Ändamålet med förvaltningsplanen bör vara att säkerställa att rödspätta och tunga i Nordsjön
  utnyttjas på ett sådant sätt att hållbara ekonomiska, miljömässiga och sociala villkor kan garanteras
  . | (6) Ändamålet med förvaltningsplanen bör vara att säkerställa att
  bestånden av
  rödspätta och tunga i Nordsjön
  återställs till försiktighetsnivån
  . |
| Ändring 21 |
| Skäl 6a (nytt) |
| | (6a) När förvaltningsplanen utarbetas bör det därför även beaktas att den höga fiskedödligheten för rödspätta i stor utsträckning beror på att så stora mängder fisk kastas överbord i samband med fiske efter tunga med 80 mm bomtrål i de södra delarna av Nordsjön. |
| Ändring 3 |
| Skäl 7 |
| (7) I förordning (EG) nr 2371/2002 föreskrivs det bland annat att gemenskapen för att uppnå målet med den gemensamma fiskeripolitiken skall tillämpa försiktighetsmetoden genom att vidta åtgärder för att skydda och bevara ett bestånd, se till att det utnyttjas på ett hållbart sätt och minimera fiskeverksamhetens påverkan på de marina ekosystemen. Gemenskapen strävar efter att gradvis genomföra ett synsätt i fiskeriförvaltningen som grundar sig på ekosystemen och som bidrar till en effektiv fiskeverksamhet inom ramen för en ekonomiskt lönsam och konkurrenskraftig fiskerinäring. Denna förordning bör syfta till att ge en rimlig levnadsstandard till dem som är beroende av fisket av rödspätta och tunga i Nordsjön, samt ta hänsyn till konsumenternas intressen. | (7) I förordning (EG) nr 2371/2002 föreskrivs det bland annat att gemenskapen för att uppnå målet med den gemensamma fiskeripolitiken skall tillämpa försiktighetsmetoden genom att vidta åtgärder för att skydda och bevara ett bestånd, se till att det utnyttjas på ett hållbart sätt och minimera fiskeverksamhetens påverkan på de marina ekosystemen. Gemenskapen strävar efter att gradvis genomföra ett synsätt i fiskeriförvaltningen som grundar sig på ekosystemen och som bidrar till en effektiv fiskeverksamhet inom ramen för en ekonomiskt lönsam och konkurrenskraftig fiskerinäring. Denna förordning bör syfta till att ge en rimlig levnadsstandard till dem som är beroende av fisket av rödspätta och tunga i Nordsjön, samt ta hänsyn till konsumenternas intressen.
  Gemenskapen bör i sin politik även ta hänsyn till de politiska åtgärder som den berörda regionala rådgivande nämnden rekommenderar. |
| Ändring 4 |
| Skäl 10a (nytt) |
| | (10a) Genom ett meddelande om hur målet med maximal hållbar avkastning (MSY) skall uppnås till 2015 kommer kommissionen under 2006 att inleda en debatt om gemenskapens strategi för att stegvis minska fiskedödligheten i alla större fisken. Kommissionen måste förelägga de regionala rådgivande råden detta meddelande för yttrande. |
| Ändring 5 |
| Skäl 10b (nytt) |
| | (10b) Kommissionens lagstiftningsförslag bör föregås av en konsekvensanalys utgående från tillförlitliga, objektiva och omfattande biologiska och ekonomiska uppgifter. Denna konsekvensanalys bör bifogas kommissionens förslag före den 1 januari 2007. |
| Ändring 22 |
| Skäl 10c (nytt) |
| | (10c) I denna förordning uppställs inga begränsningar för användningen av bomtrål vid fiske efter rödspätta och tunga i Nordsjön. Det finns dock ett behov av att minska de negativa konsekvenser som användningen av bomtrål kan medföra för ekosystemen och den marina miljön. Så snart denna förordning har trätt i kraft bör kommissionen därför undersöka hur fiske med bomtrål påverkar ekosystemen och den marina miljön i de områden där denna fiskemetod används samt om det finns alternativa metoder till fiske med bomtrål som är ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbara. Med utgångspunkt från denna undersökning bör det utarbetas en åtgärdsplan för att successivt frångå de fångstmetoder och fångstredskap som har en negativ inverkan på ekosystemen och den marina miljön till förmån för mer skonsamma fångstmetoder och fångstredskap. |
| Ändring 7 |
| Artikel 2 |
| 1. Förvaltningsplanen skall säkerställa
  ett hållbart utnyttjande av
  bestånden av rödspätta och tunga i Nordsjön. | 1. Förvaltningsplanen skall säkerställa
  att
  bestånden av rödspätta och tunga i Nordsjön
  återigen uppnår försiktighetsnivån om de inte redan befinner sig på denna nivå
  . |
| 2.
  Målet i punkt 1
  skall nås
  samtidigt som
  fiskedödligheten
  för rödspätta i Nordsjön skall vara lägst 0,3
  . | 2.
  Detta mål
  skall nås
  genom att
  fiskedödligheten
  för dessa bestånd gradvis minskas
  . |
| 3. Målet i punkt 1 skall uppnås samtidigt som fiskedödligheten för tunga i Nordsjön skall vara lägst 0,2. | |
| Ändring 8 |
| Artikel 3, punkt 1 |
| 1. Rådet skall
  varje år
  med kvalificerad majoritet och på förslag från kommissionen fastställa TAC
  för påföljande år
  för bestånden av rödspätta och tunga i Nordsjön. | 1. Rådet skall med kvalificerad majoritet och på förslag från kommissionen fastställa TAC för bestånden av rödspätta och tunga i Nordsjön
  för en period på tre år
  . |
| Ändring 9 |
| Artikel 3a (ny) |
| | Artikel 3a




  Lagstiftningsåtgärder och fastställande av TAC för en treårsperiod




  1. Så snart ICES har fastställt att lekbeståndets biomassa motsvarar eller ligger över försiktighetsnivån, skall rådet på förslag av kommissionen med kvalificerad majoritet besluta om










  a) | en målnivå för fiskedödligheten på lång sikt,



  och |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Skäl 6

(6) Ändamålet med förvaltningsplanen bör vara att säkerställa att rödspätta och tunga i Nordsjön
  utnyttjas på ett sådant sätt att hållbara ekonomiska, miljömässiga och sociala villkor kan garanteras
  .

(6) Ändamålet med förvaltningsplanen bör vara att säkerställa att
  bestånden av
  rödspätta och tunga i Nordsjön
  återställs till försiktighetsnivån
  .

Ändring 21

Skäl 6a (nytt)

(6a) När förvaltningsplanen utarbetas bör det därför även beaktas att den höga fiskedödligheten för rödspätta i stor utsträckning beror på att så stora mängder fisk kastas överbord i samband med fiske efter tunga med 80 mm bomtrål i de södra delarna av Nordsjön.

Ändring 3

Skäl 7

(7) I förordning (EG) nr 2371/2002 föreskrivs det bland annat att gemenskapen för att uppnå målet med den gemensamma fiskeripolitiken skall tillämpa försiktighetsmetoden genom att vidta åtgärder för att skydda och bevara ett bestånd, se till att det utnyttjas på ett hållbart sätt och minimera fiskeverksamhetens påverkan på de marina ekosystemen. Gemenskapen strävar efter att gradvis genomföra ett synsätt i fiskeriförvaltningen som grundar sig på ekosystemen och som bidrar till en effektiv fiskeverksamhet inom ramen för en ekonomiskt lönsam och konkurrenskraftig fiskerinäring. Denna förordning bör syfta till att ge en rimlig levnadsstandard till dem som är beroende av fisket av rödspätta och tunga i Nordsjön, samt ta hänsyn till konsumenternas intressen.

(7) I förordning (EG) nr 2371/2002 föreskrivs det bland annat att gemenskapen för att uppnå målet med den gemensamma fiskeripolitiken skall tillämpa försiktighetsmetoden genom att vidta åtgärder för att skydda och bevara ett bestånd, se till att det utnyttjas på ett hållbart sätt och minimera fiskeverksamhetens påverkan på de marina ekosystemen. Gemenskapen strävar efter att gradvis genomföra ett synsätt i fiskeriförvaltningen som grundar sig på ekosystemen och som bidrar till en effektiv fiskeverksamhet inom ramen för en ekonomiskt lönsam och konkurrenskraftig fiskerinäring. Denna förordning bör syfta till att ge en rimlig levnadsstandard till dem som är beroende av fisket av rödspätta och tunga i Nordsjön, samt ta hänsyn till konsumenternas intressen.
  Gemenskapen bör i sin politik även ta hänsyn till de politiska åtgärder som den berörda regionala rådgivande nämnden rekommenderar.

Ändring 4

Skäl 10a (nytt)

(10a) Genom ett meddelande om hur målet med maximal hållbar avkastning (MSY) skall uppnås till 2015 kommer kommissionen under 2006 att inleda en debatt om gemenskapens strategi för att stegvis minska fiskedödligheten i alla större fisken. Kommissionen måste förelägga de regionala rådgivande råden detta meddelande för yttrande.

Ändring 5

Skäl 10b (nytt)

(10b) Kommissionens lagstiftningsförslag bör föregås av en konsekvensanalys utgående från tillförlitliga, objektiva och omfattande biologiska och ekonomiska uppgifter. Denna konsekvensanalys bör bifogas kommissionens förslag före den 1 januari 2007.

Ändring 22

Skäl 10c (nytt)

(10c) I denna förordning uppställs inga begränsningar för användningen av bomtrål vid fiske efter rödspätta och tunga i Nordsjön. Det finns dock ett behov av att minska de negativa konsekvenser som användningen av bomtrål kan medföra för ekosystemen och den marina miljön. Så snart denna förordning har trätt i kraft bör kommissionen därför undersöka hur fiske med bomtrål påverkar ekosystemen och den marina miljön i de områden där denna fiskemetod används samt om det finns alternativa metoder till fiske med bomtrål som är ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbara. Med utgångspunkt från denna undersökning bör det utarbetas en åtgärdsplan för att successivt frångå de fångstmetoder och fångstredskap som har en negativ inverkan på ekosystemen och den marina miljön till förmån för mer skonsamma fångstmetoder och fångstredskap.

Ändring 7

Artikel 2

1. Förvaltningsplanen skall säkerställa
  ett hållbart utnyttjande av
  bestånden av rödspätta och tunga i Nordsjön.

1. Förvaltningsplanen skall säkerställa
  att
  bestånden av rödspätta och tunga i Nordsjön
  återigen uppnår försiktighetsnivån om de inte redan befinner sig på denna nivå
  .

2.
  Målet i punkt 1
  skall nås
  samtidigt som
  fiskedödligheten
  för rödspätta i Nordsjön skall vara lägst 0,3
  .

2.
  Detta mål
  skall nås
  genom att
  fiskedödligheten
  för dessa bestånd gradvis minskas
  .

3. Målet i punkt 1 skall uppnås samtidigt som fiskedödligheten för tunga i Nordsjön skall vara lägst 0,2.

Ändring 8

Artikel 3, punkt 1

1. Rådet skall
  varje år
  med kvalificerad majoritet och på förslag från kommissionen fastställa TAC
  för påföljande år
  för bestånden av rödspätta och tunga i Nordsjön.

1. Rådet skall med kvalificerad majoritet och på förslag från kommissionen fastställa TAC för bestånden av rödspätta och tunga i Nordsjön
  för en period på tre år
  .

Ändring 9

Artikel 3a (ny)

Artikel 3a

Lagstiftningsåtgärder och fastställande av TAC för en treårsperiod

1. Så snart ICES har fastställt att lekbeståndets biomassa motsvarar eller ligger över försiktighetsnivån, skall rådet på förslag av kommissionen med kvalificerad majoritet besluta om

a)

en målnivå för fiskedödligheten på lång sikt,

| b) | en procentuell minskning av fiskedödligheten, vilken skall tillämpas tills den målnivå för fiskedödlighet som beslutats enligt punkt a har uppnåtts. |
| --- | --- |

b)

en procentuell minskning av fiskedödligheten, vilken skall tillämpas tills den målnivå för fiskedödlighet som beslutats enligt punkt a har uppnåtts.

2. Rådet skall på grundval av målnivåerna och en vetenskaplig efterhandsutvärdering fastställa en TAC för bestånden av rödspätta och tunga för en treårsperiod i taget.

Ändring 24

Artikel 4

1.
  Rådet skall fastställa en TAC för rödspätta som ligger på en nivå som enligt en vetenskaplig utvärdering utförd av
  vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF)
  är den högsta av följande:

1.
  När
  vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF)
  mot bakgrund av den senaste rapporten från ICES beräknat att lekbeståndets biomassa för rödspätta ligger under försiktighetsnivån på 230 000 ton, skall rådet fastställa en TAC för en period på tre år. Denna TAC skall fastställas enligt STECF:s beräkning och på ett sådant sätt att det finns goda möjligheter för beståndet att efter tre år befinna sig på försiktighetsnivån.

| a) | Den TAC som under tillämpningsåret skulle ge en tioprocentig minskning av fiskedödligheten jämfört med den uppskattade fiskedödligheten för det föregående året. |
| --- | --- |

a)

Den TAC som under tillämpningsåret skulle ge en tioprocentig minskning av fiskedödligheten jämfört med den uppskattade fiskedödligheten för det föregående året.

| b) | Den TAC som under tillämpningsåret skulle ge en fiskedödlighet på 0,3 i åldersgruppen 2-4 år. |
| --- | --- |

b)

Den TAC som under tillämpningsåret skulle ge en fiskedödlighet på 0,3 i åldersgruppen 2-4 år.

2. Om
  tillämpningen av punkt 1 skulle leda
  till en TAC som
  överskrider det föregående årets TAC
  med mer än 15 %, skall rådet
  fastställa en TAC som ligger
  15 %
  högre än den gjorde det föregående året
  .

2. Om
  detta leder
  till en
  minskning av den
  TAC som
  fastställts för en flerårsperiod
  med mer än 15 %, skall rådet
  besluta om att genomföra en stegvis minskning; skillnaden mellan åren får i detta fall inte överstiga
  15 %.

3. Om
  tillämpningen av punkt 1 skulle leda till en TAC som understiger det föregående årets TAC med
  mer än 15%, skall
  rådet fastställa en TAC som ligger
  15 %
  lägre än den gjorde det föregående året
  .

3. Om
  detta leder till en ökning på
  mer än 15%, skall
  en maximal ökning på
  15 %
  fastställas
  .

Ändring 11

Artikel 5

1.
  Rådet skall fastställa en TAC för tunga som ligger på en nivå som enligt en vetenskaplig utvärdering utförd av STECF är den högsta av följande:

1.
  När STECF mot bakgrund av den senaste rapporten från ICES beräknat att lekbeståndets biomassa för tunga ligger under försiktighetsnivån på 35 000 ton, skall rådet fastställa en TAC för en period på tre år. Denna TAC skall fastställas på ett sådant sätt att det enligt STECF:s bedömning finns goda möjligheter för beståndet att efter tre år befinna sig på försiktighetsnivån.

| a) | Den TAC som skulle leda till samma proportionella ändring av fiskedödligheten för tunga som uppnås genom tillämpning av artikel 4.1 för rödspätta. |
| --- | --- |

a)

Den TAC som skulle leda till samma proportionella ändring av fiskedödligheten för tunga som uppnås genom tillämpning av artikel 4.1 för rödspätta.

| b) | Den TAC som under tillämpningsåret skulle ge en fiskedödlighet på 0,2. |
| --- | --- |

b)

Den TAC som under tillämpningsåret skulle ge en fiskedödlighet på 0,2.

| c) | Den TAC som under tillämpningsåret skulle ge en tioprocentig minskning av fiskedödligheten jämfört med den uppskattade fiskedödligheten för det föregående året. |
| --- | --- |

c)

Den TAC som under tillämpningsåret skulle ge en tioprocentig minskning av fiskedödligheten jämfört med den uppskattade fiskedödligheten för det föregående året.

2. Om
  tillämpningen av punkt 1 skulle leda
  till en TAC som
  överskrider det föregående årets TAC
  med mer än 15 %, skall rådet
  fastställa en TAC som ligger
  15 %
  högre än den gjorde det föregående året
  .

2. Om
  detta leder
  till en
  minskning av den
  TAC som
  fastställts för en flerårsperiod
  med mer än 15 %, skall rådet
  besluta om att genomföra en stegvis minskning, så att skillnaden mellan åren inte överstiger
  15 %.

3.
  Om tillämpningen av punkt 1 skulle leda till en TAC som understiger det föregående årets TAC med
  mer än 15%, skall
  rådet fastställa en TAC som ligger
  15 %
  lägre än den gjorde det föregående året
  .

3.
  Om detta leder till en ökning på
  mer än 15%, skall
  en maximal ökning på
  15 %
  fastställas
  .

Ändring 12

Artikel 6, punkt 2

2. Rådet skall varje år med kvalificerad majoritet och på förslag från kommissionen, fastställa högsta tillåtna antal dagar till sjöss för gemenskapens fiskefartyg
  som använder bomtrålar med en maskstorlek på 80 mm eller mer
  och som omfattas av det system för begränsning av fiskeansträngningen som avses i punkt 1.

2. Rådet skall
  för
  varje år
  av treårsperioden,
  med kvalificerad majoritet och på förslag från kommissionen, fastställa högsta tillåtna antal dagar till sjöss
  (uttryckta i kilowattdagar)
  för gemenskapens fiskefartyg
  som fiskar rödspätta eller tunga som huvud- eller bifångst
  och som omfattas av det system för begränsning av fiskeansträngningen som avses i punkt 1.

Ändring 13

Artikel 6, punkt 3

3.
  Den årliga anpassningen av
  det högsta tillåtna antalet dagar till sjöss som avses i punkt 2
  i denna artikel skall vara i proportion till den årliga anpassning av fiskedödligheten som föreskrivs i artikel 5.1
  .

3. Det högsta tillåtna antalet dagar till sjöss som avses i punkt 2
  skall stå i relation till den minskade fiskedödlighet som föreskrivs i de fleråriga TAC som fastställts av rådet
  .

Ändring 14

Artikel 6, punkt 4a (ny)

4a. Genom att anta förvaltningsplanen skall rådet besluta att gemenskapsfiskefartyg som används för demersalt fiske efter plattfisk inte längre skall omfattas av bestämmelserna om antal dagar till sjöss enligt återhämtningsplanen för torsk.

Ändring 15

Artikel 8, punkt 1

1. Genom undantag från artikel 5.2 i kommissionens förordning (EEG) nr 2807/83 skall den tillåtna toleransmarginalen vid uppskattningen av de kvantiteter i kg färskvikt ombord på gemenskapens fiskefartyg som har vistats i Nordsjön vara
  8%
  av den siffra som anges i loggboken. Om det inte finns någon omräkningsfaktor i gemenskapslagstiftningen skall flaggmedlemsstatens omräkningsfaktor användas.

1. Genom undantag från artikel 5.2 i kommissionens förordning (EEG) nr 2807/83 skall den tillåtna toleransmarginalen vid uppskattningen av de kvantiteter i kg färskvikt ombord på gemenskapens fiskefartyg som har vistats i Nordsjön vara
  10%
  av den siffra som anges i loggboken. Om det inte finns någon omräkningsfaktor i gemenskapslagstiftningen skall flaggmedlemsstatens omräkningsfaktor användas.

Ändring 16 och 17

Artikel 9

När det gäller landningar som görs av gemenskapens fiskefartyg som har vistats i Nordsjön skall
  de behöriga myndigheterna i en medlemsstat säkerställa att

De behöriga myndigheterna i en medlemsstat
  skall
  säkerställa att
  varje kvantitet rödspätta som överstiger 200 kg och varje kvantitet tunga som överstiger 100 kg, vilka har fiskats i Nordsjön, vägs före den första försäljningen i enlighet med gällande gemenskapsbestämmelser.

| a) | alla de kvantiteter rödspätta och tunga vägs som landas av ett fartyg som ombord har mer än 500 kg rödspätta eller mer än 300 kg tunga, |
| --- | --- |

a)

Vägningen
  skall utföras
  med vågar vars exakthet har certifierats av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna, inom ramen för en rimlig toleransnivå
  i enlighet med gemenskapslagstiftningen
  .

| b) | rödspätta och tunga vägs i närvaro av kontrollanter innan den transporteras bort från landningsplatsen och innan den bjuds ut till försäljning för första gången, |
| --- | --- |

b)

| c) | vägningen
  utförs
  med vågar vars exakthet har certifierats av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna, inom ramen för en rimlig toleransnivå. |
| --- | --- |

c)

vägningen
  utförs
  med vågar vars exakthet har certifierats av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna, inom ramen för en rimlig toleransnivå.

Ändring 18

Artikel 11, punkt 2

2.
  Behållare som innehåller
  rödspätta
  eller
  tunga skall förvaras
  åtskilda från andra behållare
  .

2. Rödspätta
  och
  tunga skall förvaras
  i separata fisklådor
  .

Ändring 23

Artikel 13a (ny)

Artikel 13a

Åtgärdsplan för utveckling och användning av skonsamma fångstmetoder och fångstredskap

Så snart denna förordning har trätt i kraft skall kommissionen noggrant undersöka hur fiske med bomtrål påverkar ekosystemen och den marina miljön i de områden där denna fångstmetod används samt om det finns alternativa metoder till fiske med bomtrål som är ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbara.

Med utgångspunkt från slutsatserna av denna undersökning skall kommissionen utarbeta en åtgärdsplan för att främja forskning kring och utveckling av skonsamma fångstmetoder och fångstredskap, däribland forskning om storleken och formen på näten, i syfte att trygga ett hållbart utnyttjande av fiskeresurserna. I åtgärdsplanen skall det samtidigt fastställas riktlinjer för hur man successivt skall frångå fångstmetoder och fångstredskap som har en negativ inverkan på ekosystemen och den marina miljön till förmån för mer skonsamma fångstmetoder. Initiativen i åtgärdsplanen skall finansieras med medel ur Europeiska fiskerifonden i enlighet med fondens syfte.

Ändring 20

Artikel 15

Om det av STECF:s utlåtande framgår att fortplantningsförmågan hos lekbeståndet av rödspätta eller tunga minskar,
  skall
  rådet med kvalificerad majoritet och på förslag från kommissionen besluta att sänka den TAC för rödspätta som anges i artikel 4, den TAC för tunga som anges i artikel 5 och det antal dagar till sjöss som anges i artikel 6.

Om det av STECF:s utlåtande framgår att fortplantningsförmågan hos lekbeståndet av rödspätta eller tunga minskar,
  kan
  rådet med kvalificerad majoritet och på förslag från kommissionen besluta att sänka den TAC för rödspätta som anges i artikel 4, den TAC för tunga som anges i artikel 5 och det antal dagar till sjöss som anges i artikel 6.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0384

Ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning (EEG) nr 2092/91 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter (KOM(2005)0671 - C6-0033/2006 - 2005/0279(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0671) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0671) (1),

| — | med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0033/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0033/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0253/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0253/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 5. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

5.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 26 |
| ARTIKEL 1, LED -1 (nytt)
  Artikel 5, punkt 3, led c (förordning (EEG) nr 2092/91) |
| | -1) | Artikel 5.3 c skall ersättas med följande:









  ”c) | Produkten innehåller endast sådana ämnen som är förtecknade i bilaga VI avsnitt A såsom ingredienser som inte är av jordbruksursprung. Nitritsalter (kaliumnitrat och kaliumnitrit) får inte upptas i denna förteckning.” |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 26

ARTIKEL 1, LED -1 (nytt)

Artikel 5, punkt 3, led c (förordning (EEG) nr 2092/91)

-1)

”c)

Ändring 1

ARTIKEL 1, LED 2

Artikel 11, punkt 1 (förordning (EEG) nr 2092/91)

1. En produkt som importerats från ett tredjeland får saluföras på gemenskapens marknad med ekologisk märkning om det uppfyller
  de produktionskrav som fastställs i denna förordning.

1. En produkt som importerats från ett tredjeland får saluföras på gemenskapens marknad med ekologisk märkning om den uppfyller följande villkor:

| — | De produktionskrav som fastställs i denna förordning
  skall uppfyllas och importörerna och konsumenterna skall enkelt kunna identifiera ursprungslandet, och uppfyllandet av de ovannämnda villkoren skall kunna kontrolleras och bestyrkas, |
| --- | --- |

—

De produktionskrav som fastställs i denna förordning
  skall uppfyllas och importörerna och konsumenterna skall enkelt kunna identifiera ursprungslandet, och uppfyllandet av de ovannämnda villkoren skall kunna kontrolleras och bestyrkas,

| — | ekonomiska aktörer i tredjeländer som i något skede är inblandade i produktionen, bearbetningen eller distributionen av produkten skall ha meddelat om sin verksamhet till den behöriga myndigheten eller kontrollorganet i enlighet med artikel 9 (om myndigheten eller organet genomför kontroller i det tredjeland där produktionen sker) eller till ett kontrollorgan som erkänts i enlighet med punkt 5
  . |
| --- | --- |

—

ekonomiska aktörer i tredjeländer som i något skede är inblandade i produktionen, bearbetningen eller distributionen av produkten skall ha meddelat om sin verksamhet till den behöriga myndigheten eller kontrollorganet i enlighet med artikel 9 (om myndigheten eller organet genomför kontroller i det tredjeland där produktionen sker) eller till ett kontrollorgan som erkänts i enlighet med punkt 5
  .

Denna produkt skall omfattas av ett certifikat som utfärdas av de behöriga inspektionsmyndigheterna eller kontrollorganen i enlighet med artikel 9. Detta certifikat skall bekräfta att produkten uppfyller de villkor som fastställs i denna punkt.

Ändring 3

ARTIKEL 1, LED 2

Artikel 11, punkt 3, led a (förordning (EEG) nr 2092/91)

| a) | produkten har framställts i enlighet med produktionsnormer som är likvärdig med dem som tillämpas på ekologisk produktion i gemenskapen
  , eller i enlighet med de internationella erkända standarder som fastställs i riktlinjerna i Codex Alimentarius
  , |
| --- | --- |

a)

produkten har framställts i enlighet med produktionsnormer som är likvärdig med dem som tillämpas på ekologisk produktion i gemenskapen
  , eller i enlighet med de internationella erkända standarder som fastställs i riktlinjerna i Codex Alimentarius
  ,

| a) | produkten har framställts i enlighet med produktionsnormer som är likvärdig med dem som tillämpas på ekologisk produktion i gemenskapen, |
| --- | --- |

a)

produkten har framställts i enlighet med produktionsnormer som är likvärdig med dem som tillämpas på ekologisk produktion i gemenskapen,

Ändring 4

ARTIKEL 1, LED 2

Artikel 11, punkt 3, led b (förordning (EEG) nr 2092/91)

| b) | producenten har varit föremål för kontrollsystem som är likvärdiga med gemenskapens kontrollsystem
  , eller som överensstämmer med riktlinjerna i Codex Alimentarius
  , |
| --- | --- |

b)

producenten har varit föremål för kontrollsystem som är likvärdiga med gemenskapens kontrollsystem
  , eller som överensstämmer med riktlinjerna i Codex Alimentarius
  ,

| b) | producenten har varit föremål för kontrollsystem som är likvärdiga med gemenskapens kontrollsystem, |
| --- | --- |

b)

producenten har varit föremål för kontrollsystem som är likvärdiga med gemenskapens kontrollsystem,

Ändring 5

ARTIKEL 1, LED 2

Artikel 11, punkt 3, led d (förordning (EEG) nr 2092/91)

| d) | produkten omfattas av ett certifikat som har utfärdats av
  de behöriga myndigheterna
  eller
  ett kontrollorgan
  i ett tredjeland som har erkänts i enlighet med punkt 4, eller ett kontrollorgan som har erkänts i enlighet med punkt 5, som bekräftar att produkten uppfyller de villkor som fastställs i denna punkt. |
| --- | --- |

d)

produkten omfattas av ett certifikat som har utfärdats av
  de behöriga myndigheterna
  eller
  ett kontrollorgan
  i ett tredjeland som har erkänts i enlighet med punkt 4, eller ett kontrollorgan som har erkänts i enlighet med punkt 5, som bekräftar att produkten uppfyller de villkor som fastställs i denna punkt.

| d) | produkten omfattas av ett certifikat som har utfärdats av
  kontrollmyndigheter
  eller
  kontrollorgan
  i ett tredjeland som har erkänts i enlighet med punkt 4, eller ett kontrollorgan som har erkänts i enlighet med punkt 5, som bekräftar att produkten uppfyller de villkor som fastställs i denna punkt. |
| --- | --- |

d)

produkten omfattas av ett certifikat som har utfärdats av
  kontrollmyndigheter
  eller
  kontrollorgan
  i ett tredjeland som har erkänts i enlighet med punkt 4, eller ett kontrollorgan som har erkänts i enlighet med punkt 5, som bekräftar att produkten uppfyller de villkor som fastställs i denna punkt.

På grundval av det förfarande som det hänvisas till i artikel 14.2 skall kommissionen specificera de uppgifter som måste ingå i kontrollcertifikatet och fastställa bestämmelserna för hur det skall användas innan det nya importsystemet träder i kraft. Certifikatet skall endast utfärdas för det särskilda parti som det följer med och som det hänvisar till
  .

Ändring 6

ARTIKEL 1, LED 2

Artikel 11, punkt 3, led da (nytt) (förordning (EEG) nr 2092/91)

| da) | de kontrollorgan i ett land som godkänts i enlighet med punkt 4, eller de kontrollorgan som erkänts i enlighet med punkt 5, uppfyller Europastandard EN 45011 om allmänna kriterier för produktcertifieringsorgan (eller ISOguide 65) och har ackrediterats före den 1 januari 2009 i enlighet med den standarden av ett ackrediteringsorgan som undertecknat avtalet om multilateralt erkännande
  . |
| --- | --- |

da)

de kontrollorgan i ett land som godkänts i enlighet med punkt 4, eller de kontrollorgan som erkänts i enlighet med punkt 5, uppfyller Europastandard EN 45011 om allmänna kriterier för produktcertifieringsorgan (eller ISOguide 65) och har ackrediterats före den 1 januari 2009 i enlighet med den standarden av ett ackrediteringsorgan som undertecknat avtalet om multilateralt erkännande
  .

Ändring 7

ARTIKEL 1, LED 2

Artikel 11, punkt 4, stycke 1 (förordning (EEG) nr 2092/91)

4. Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 14.2 erkänna de tredjeländer vilkas produktionsnormer och kontrollsystem är likvärdiga med dem som tillämpas i gemenskapen
  , eller överensstämmer med de internationellt erkända standarder som fastställs i riktlinjerna i Codex Alimentarius
  och offentliggöra en förteckning över de länderna.

4. Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 14.2 erkänna de tredjeländer vilkas produktionsnormer och kontrollsystem är likvärdiga med dem som tillämpas i gemenskapen och offentliggöra en förteckning över de länderna.
  Den offentliggjorda förteckningen skall ses över regelbundet och uppgifterna granskas genom regelbundna inspektioner på ort och ställe av produktionsanläggningarna, standarderna och de dokument som hänger samman med dessa.

Ändring 8

ARTIKEL 1, LED 2

Artikel 11, punkt 4, stycke 2a (nytt) (förordning (EEG) nr 2092/91)

Kommissionen skall före den 1 januari 2009 lägga fram ett förslag till EU-åtgärder för tekniskt bistånd vid införandet av rättsliga ramvillkor och kontrollsystem för ekologiskt jordbruk i tredjeländer.

Ändring 9

ARTIKEL 1, LED 2

Artikel 11, punkt 4, stycke 2b (nytt) (förordning (EEG) nr 2092/91)

Kommissionen skall informera tredjeländer om sina bestämmelser om ekologiska produkter och om gällande kontrollkrav.

Ändring 10

ARTIKEL 1, LED 2

Artikel 11, punkt 4, stycke 2c (nytt) (förordning (EEG) nr 2092/91)

Kommissionens erkännande av tredjeländer som det hänvisas till i första stycket måste vara ömsesidigt; de berörda tredjeländerna måste också bevilja EU:s ekologiska produkter tillgång till sina marknader.

Ändring 11

ARTIKEL 1, LED 2

Artikel 11, punkt 5, stycke 1 (förordning (EEG) nr 2092/91)

5. När det gäller import från ett tredjeland som inte har erkänts enligt punkt 4, och om aktören inte har underställt sin verksamhet en behörig myndighet eller ett kontrollorgan enligt artikel 9, skall kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 14.2 erkänna de kontrollorgan som är behöriga att genomföra kontroller och utfärda certifikat enligt punkterna 2 och 3 i det landet, och upprätta en förteckning över de kontrollorganen.

5. När det gäller import från ett tredjeland som inte har erkänts enligt punkt 4, och om aktören inte har underställt sin verksamhet en behörig myndighet eller ett kontrollorgan enligt artikel 9, skall kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 14.2 erkänna de kontrollorgan som är behöriga att genomföra kontroller och utfärda certifikat enligt punkterna 2 och 3 i det landet, och upprätta
  och offentliggöra
  en förteckning över de kontrollorganen.

Ändring 12

ARTIKEL 1, LED 2

Artikel 11, punkt 5, stycke 3 (förordning (EEG) nr 2092/91)

När kommissionen granskar ansökningar om erkännande skall den uppmana tredjelandet att lämna alla nödvändiga uppgifter. Kommissionen får ge sakkunniga i uppdrag att på platsen granska produktionsreglerna och de kontroller som genomförs av det berörda kontrollorganet i tredjelandet.

När kommissionen granskar ansökningar om erkännande skall den uppmana tredjelandet att lämna alla nödvändiga uppgifter. Kommissionen får ge sakkunniga i uppdrag att på platsen granska produktionsreglerna och de kontroller som genomförs av det berörda kontrollorganet i tredjelandet.
  Kommissionen skall undersöka misstankar om oegentligheter vid ett kontrollorgan som erkänts enligt detta förfarande. Om kontrollorganet inte längre uppfyller villkoren för erkännande i enlighet med denna förordning skall organet strykas från förteckningen.

Ändring 13

ARTIKEL 1, LED 2

Artikel 11, punkt 5, stycke 3a (nytt) (förordning (EEG) nr 2092/91)

Kommissionen skall före den 1 januari 2009 för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om de särskilda riskkällorna vid import från tredjeländer där särskild uppmärksamhet och kontroller behövs för att förhindra oegentligheter. Dessutom skall kommissionen lägga fram ett förslag till utbildning och/eller gynnande av lokala certifierare och inspektörer i tredjeländer.

Ändring 14

ARTIKEL 1, LED 2

Artikel 11, punkt 5, stycke 3b (nytt) (förordning (EEG) nr 2092/91)

Förteckningen över tredjelandsaktörer som producerar ekologiska produkter för export till EU skall ses över varje år för att bekräfta att dessa fortfarande uppfyller villkoren för produktion av ekologiska produkter.

Ändring 15

ARTIKEL 1, LED 2

Artikel 11, punkt 5, stycke 3c (nytt) (förordning (EEG) nr 2092/91)

Från och med den 1 januari 2009 skall samtliga organ med ansvar för kontroll av importer från tredjeländer erkännas i enlighet med förfarandet i första stycket, och de skall uppfylla de särskilda kraven i EN45011-standarden eller ISO-guide 65.

Ändring 16

ARTIKEL 1, LED 2

Artikel 11, punkt 5, stycke 3d (nytt) (förordning (EEG) nr 2092/91)

De behöriga nationella myndigheterna skall delta i förfarandet för erkännande av kontrollorgan i tredjeländer, och de kan göra stickprovskontroller av kontrollorganen på ort och ställe för att kontrollera att dessa till fullo uppfyller bestämmelserna i förordningen.

Ändring 17

ARTIKEL 1, LED 2

Artikel 11, punkt 6, stycke 1 (förordning (EEG) nr 2092/91)

6. Under en period som tar slut sex månader efter offentliggörandet av den första förteckningen över kontrollorgan som har erkänts enligt punkt 5 får
  den behöriga myndigheten
  i en medlemsstat tillåta att importörer i den medlemsstaten saluför produkter som är importerade från tredjeländer som inte finns med i den förteckning som avses i punkt 4, under förutsättning att importören kan styrka att de villkor som avses i led a och b i punkt 3 är uppfyllda. Om de villkoren inte längre uppfylls skall tillståndet omedelbart dras in.

6. Under en period som tar slut sex månader efter offentliggörandet av den första förteckningen över kontrollorgan som har erkänts enligt punkt 5 får
  kontrollmyndigheten eller kontrollorganet
  i en medlemsstat tillåta att importörer i den medlemsstaten saluför produkter som är importerade från tredjeländer som inte finns med i den förteckning som avses i punkt 4, under förutsättning att importören kan styrka att de villkor som avses i led a och b i punkt 3 är uppfyllda. Om de villkoren inte längre uppfylls skall tillståndet omedelbart dras in.

Ändring 18

ARTIKEL 1, LED 2

Artikel 11, punkt 6, stycke 2 (förordning (EEG) nr 2092/91)

Den importerade produkten skall omfattas av ett certifikat som har utfärdats av
  den behöriga myndigheten
  i den medlemsstat som beviljar tillståndet eller av ett kontrollorgan som är erkänt enligt punkt 5, som bekräftar att produkten uppfyller de villkor som fastställs i denna punkt.

Den importerade produkten skall omfattas av ett certifikat som har utfärdats av
  kontrollmyndigheten eller kontrollorganet
  i den medlemsstat som beviljar tillståndet eller av ett kontrollorgan som är erkänt enligt punkt 5, som bekräftar att produkten uppfyller de villkor som fastställs i denna punkt.

Ändring 19

ARTIKEL 1, LED 2

Artikel 11, punkt 6, stycke 3 (förordning (EEG) nr 2092/91)

Medlemsstaterna skall informera de andra medlemsstaterna och kommissionen om varje sådant tillstånd som beviljats enligt denna punkt, och lämna information om de aktuella produktionsnormerna och kontrollsystemen.

Medlemsstaterna skall informera de andra medlemsstaterna och kommissionen om varje sådant tillstånd som beviljats enligt denna punkt, och lämna information om de aktuella produktionsnormerna
  , importmängderna
  och kontrollsystemen.
  Medlemsstaterna skall bedriva en offentlig gemensam EU-importdatabank som skall samordnas av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet.

Ändring 20

ARTIKEL 1, LED 3A (nytt)

Bilaga 1, del A, punkt 2.2

| 3a) | Punkt 2.2 i del A i bilaga I skall ersättas med följande:









  2.2 | Andra organiska eller oorganiska gödselmedel som finns upptagna i bilaga 2 får i följande undantagsfall användas som komplement upp till en mängd på 30 kgN/ha:







  — | Om antingen näringstillförsel till den lokalt anpassade gröda som odlas i växelbruk eller markberedning inte är möjlig med de metoder som anges under punkterna a, b och c i föregående stycke. |
| --- | --- | --- | --- |

3a)

2.2

—

Om antingen näringstillförsel till den lokalt anpassade gröda som odlas i växelbruk eller markberedning inte är möjlig med de metoder som anges under punkterna a, b och c i föregående stycke.

| — | Produkter som finns upptagna i bilaga 2 om gödsel och/eller exkrementer från djur får endast användas om de i kombination med stallgödsel enligt punkt 2.1 b ovan följer begränsningarna i punkt 7.1 i del B i denna bilaga. |
| --- | --- |

—

Produkter som finns upptagna i bilaga 2 om gödsel och/eller exkrementer från djur får endast användas om de i kombination med stallgödsel enligt punkt 2.1 b ovan följer begränsningarna i punkt 7.1 i del B i denna bilaga.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0385

Galileo

Europaparlamentets resolution om en lägesbeskrivning för Galileoprogrammet

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om en lägesbeskrivning för Galileoprogrammet (KOM(2006)0272), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om en lägesbeskrivning för Galileoprogrammet (KOM(2006)0272),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförande av installations- och driftsfaserna i det europeiska projektet för satellitbaserad radionavigation (KOM(2004)0477), och sin ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 september 2005 inför antagandet av den förordningen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförande av installations- och driftsfaserna i det europeiska projektet för satellitbaserad radionavigation (KOM(2004)0477), och sin ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 september 2005 inför antagandet av den förordningen (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 876/2002 av den 21 maj 2002 om bildande av det gemensamma företaget Galileo (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 876/2002 av den 21 maj 2002 om bildande av det gemensamma företaget Galileo (2),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets förordning om ändring av stadgarna för det gemensamma företaget Galileo, vilka utgör bilaga till rådets förordning (EG) nr 876/2002 (KOM(2006)0351), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets förordning om ändring av stadgarna för det gemensamma företaget Galileo, vilka utgör bilaga till rådets förordning (EG) nr 876/2002 (KOM(2006)0351),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1321/2004 av den 12 juli 2004 om inrättandet av strukturer för förvaltningen av de europeiska programmen för satellitbaserad radionavigering (3), och kommissionens förslag till rådets förordning om ändring av den förordningen (KOM(2005)0190), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1321/2004 av den 12 juli 2004 om inrättandet av strukturer för förvaltningen av de europeiska programmen för satellitbaserad radionavigering (3), och kommissionens förslag till rådets förordning om ändring av den förordningen (KOM(2005)0190),

| — | med beaktande av artikel 108.5 och artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.5 och artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Galileo är den första gemenskapsinfrastrukturen som förvaltas av gemenskapen, och därför medför den nya utmaningar med tanke på både reglering och ekonomi. Lagstiftnings- och förfarandebakgrunden är inte projektorienterad. |
| --- | --- |

A.

Galileo är den första gemenskapsinfrastrukturen som förvaltas av gemenskapen, och därför medför den nya utmaningar med tanke på både reglering och ekonomi. Lagstiftnings- och förfarandebakgrunden är inte projektorienterad.

| B. | Europaparlamentet har givit sitt helhjärtade stöd åt Galileoprogrammet genom att ta sitt lagstiftningsoch budgetansvar (t.ex. i sin ovannämnda ståndpunkt av den 6 september 2005). Parlamentet erkänner att Galileo är ett strategiskt projekt, utgör en av de viktigaste pelarna i Lissabonstrategin och erbjuder små och medelstora företag oda möjligheter. |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentet har givit sitt helhjärtade stöd åt Galileoprogrammet genom att ta sitt lagstiftningsoch budgetansvar (t.ex. i sin ovannämnda ståndpunkt av den 6 september 2005). Parlamentet erkänner att Galileo är ett strategiskt projekt, utgör en av de viktigaste pelarna i Lissabonstrategin och erbjuder små och medelstora företag oda möjligheter.

| C. | Ett stort arbete har utförts av europeiska ingenjörer och utvecklare vid Europeiska rymdorganisationen och inom rymdindustrin. Den första experimentsatelliten Giove-A har redan fullgjort sitt huvuduppdrag, de tekniska aspekterna är klara, och nu är det en god förvaltning som är viktigast för att föra projektet framåt. |
| --- | --- |

C.

Ett stort arbete har utförts av europeiska ingenjörer och utvecklare vid Europeiska rymdorganisationen och inom rymdindustrin. Den första experimentsatelliten Giove-A har redan fullgjort sitt huvuduppdrag, de tekniska aspekterna är klara, och nu är det en god förvaltning som är viktigast för att föra projektet framåt.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera vilka ändringar som skulle kunna göras i lagstiftnings- och förfarandereglerna för att säkra fortsatt framgång för projektet. Detta medför inte att institutionernas behörighet och ansvar minskas, men det kan innebära att man tillämpar lösningar som är mer kreativa och mer anpassade till programmets mål. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera vilka ändringar som skulle kunna göras i lagstiftnings- och förfarandereglerna för att säkra fortsatt framgång för projektet. Detta medför inte att institutionernas behörighet och ansvar minskas, men det kan innebära att man tillämpar lösningar som är mer kreativa och mer anpassade till programmets mål.

| 2. | Europaparlamentet noterar den nya uppdaterade tidtabellen och uppmanar kommissionen att följa denna och se till att den följs. I samband med godkännandet av koncessionsavtalet önskar parlamentet information om de extrakostnader som uppstår genom förseningen. Vidare uppmanas kommissionen att informera parlamentet om betydande framtida ändringar, vilket emellertid bör ske i god tid och inte med flera års fördröjning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar den nya uppdaterade tidtabellen och uppmanar kommissionen att följa denna och se till att den följs. I samband med godkännandet av koncessionsavtalet önskar parlamentet information om de extrakostnader som uppstår genom förseningen. Vidare uppmanas kommissionen att informera parlamentet om betydande framtida ändringar, vilket emellertid bör ske i god tid och inte med flera års fördröjning.

| 3. | Framstegen i förhandlingarna med koncessionshavarna välkomnas. Europaparlamentet uppmanar berörda parter i den europeiska rymdindustrin som deltar i konsortiet att anstränga sig för att nå en konstruktiv överenskommelse, på så sätt att detta gemensamma EU-projekt kan spela sin roll när det gäller att snarast uppnå Lissabonmålen. |
| --- | --- |

3.

Framstegen i förhandlingarna med koncessionshavarna välkomnas. Europaparlamentet uppmanar berörda parter i den europeiska rymdindustrin som deltar i konsortiet att anstränga sig för att nå en konstruktiv överenskommelse, på så sätt att detta gemensamma EU-projekt kan spela sin roll när det gäller att snarast uppnå Lissabonmålen.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar tillsynsmyndigheten för det globala systemet för satellitnavigering GNSS att varje halvår översända en framstegsrapport till parlamentet, med särskilt beaktande av framsteg på områdena för de uppdrag som kommer att överföras till denna tillsynsmyndighet från den 1 januari 2007 genom den föreslagna förordningen om ändring av förordning (EG) nr 1321/2004. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar tillsynsmyndigheten för det globala systemet för satellitnavigering GNSS att varje halvår översända en framstegsrapport till parlamentet, med särskilt beaktande av framsteg på områdena för de uppdrag som kommer att överföras till denna tillsynsmyndighet från den 1 januari 2007 genom den föreslagna förordningen om ändring av förordning (EG) nr 1321/2004.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar tillsynsmyndigheten för GNSS att ge den expert som parlamentet nominerat rätt att fortlöpande delta med observatörsstatus i enlighet med artikel 5.5 i förordning (EG) nr 1321/ 2004. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar tillsynsmyndigheten för GNSS att ge den expert som parlamentet nominerat rätt att fortlöpande delta med observatörsstatus i enlighet med artikel 5.5 i förordning (EG) nr 1321/ 2004.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar den kommande regleringen av statligt reglerade tjänster, som skulle komma att stå för ungefär 30 procent av projektintäkterna, samt grönboken om tillämpningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att slutföra de förordningar som saknas för att möjliggöra tillämpningar på olika områden, så att små och medelstora företag får tillräckligt med tid att förbereda sig för att delta. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar den kommande regleringen av statligt reglerade tjänster, som skulle komma att stå för ungefär 30 procent av projektintäkterna, samt grönboken om tillämpningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att slutföra de förordningar som saknas för att möjliggöra tillämpningar på olika områden, så att små och medelstora företag får tillräckligt med tid att förbereda sig för att delta.

| 7. | Med tanke på projektets gemenskapskaraktär uppmanar Europaparlamentet kommissionen att se till att parlamentet informeras innan avtal om institutionellt deltagande ingås med tredjeländer. |
| --- | --- |

7.

Med tanke på projektets gemenskapskaraktär uppmanar Europaparlamentet kommissionen att se till att parlamentet informeras innan avtal om institutionellt deltagande ingås med tredjeländer.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar rådet att se till att det inte uppstår fler förseningar inom detta projekt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar rådet att se till att det inte uppstår fler förseningar inom detta projekt.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 193 E, 17.8.2006, s. 61.

(2)  EGT L 138, 28.5.2002, s. 1.

(3)  EUT L 246, 20.7.2004, s. 1.

P6_TA(2006)0386

Den gemensamma invandringspolitiken inom EU

Europaparlamentets resolution om den gemensamma invandringspolitiken inom EU

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 6 i EU-fördraget och artikel 63 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 6 i EU-fördraget och artikel 63 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 42 i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 42 i EU-fördraget,

| — | med beaktande av de program för ett område för frihet, säkerhet och rättvisa som Europeiska rådet fastställde vid sina möten i Tammerfors 1999 och Haag 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de program för ett område för frihet, säkerhet och rättvisa som Europeiska rådet fastställde vid sina möten i Tammerfors 1999 och Haag 2004,

| — | med beaktande av rådets (rättsliga och inrikes frågor) möte i Tammerfors den 20-22 september 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (rättsliga och inrikes frågor) möte i Tammerfors den 20-22 september 2006,

| — | med beaktande av de pågående diskussionerna om budgetramen, inklusive Europeiska flyktingfonden och Europeiska återvändandefonden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de pågående diskussionerna om budgetramen, inklusive Europeiska flyktingfonden och Europeiska återvändandefonden,

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 april 2006 om flyktingsituationen på Malta (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 april 2006 om flyktingsituationen på Malta (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 april 2005 om Lampedusa (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 april 2005 om Lampedusa (2),

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Sju år efter det att Tammerforsprogrammet antogs har Europeiska unionen fortfarande inte någon samordnad invandringspolitik, vilket märks särskilt tydligt i avsaknaden av en politik för laglig invandring och återvändande. |
| --- | --- |

A.

Sju år efter det att Tammerforsprogrammet antogs har Europeiska unionen fortfarande inte någon samordnad invandringspolitik, vilket märks särskilt tydligt i avsaknaden av en politik för laglig invandring och återvändande.

| B. | Det gemensamma europeiska asylsystemet grundas på ett antal bestämmelser från vilka ingen deltagande medlem bör beviljas undantag. |
| --- | --- |

B.

Det gemensamma europeiska asylsystemet grundas på ett antal bestämmelser från vilka ingen deltagande medlem bör beviljas undantag.

| C. | Den humanitära situationen är allvarlig i många av de medlemsstater som är belägna i de södra delarna av Europeiska unionen, på grund av de tusentals invandrare som omkommit i Medelhavet och den massiva tillströmningen av invandrare, särskilt under sommaren 2006. |
| --- | --- |

C.

Den humanitära situationen är allvarlig i många av de medlemsstater som är belägna i de södra delarna av Europeiska unionen, på grund av de tusentals invandrare som omkommit i Medelhavet och den massiva tillströmningen av invandrare, särskilt under sommaren 2006.

| D. | Vid ministerkonferensen EU-Afrika om migration och utveckling i Rabat den 10-11 juli 2006 antogs en förklaring och en handlingsplan. |
| --- | --- |

D.

Vid ministerkonferensen EU-Afrika om migration och utveckling i Rabat den 10-11 juli 2006 antogs en förklaring och en handlingsplan.

| E. | Halvtidsöversynen av Haagprogrammet kommer att avslutas vid slutet av detta år. |
| --- | --- |

E.

Halvtidsöversynen av Haagprogrammet kommer att avslutas vid slutet av detta år.

| F. | Olaglig invandring kan leda till att människor utnyttjas och fastnar i tvångsarbete. |
| --- | --- |

F.

Olaglig invandring kan leda till att människor utnyttjas och fastnar i tvångsarbete.

| G. | I kommissionens grönbok om en gemensam syn på ekonomisk migration i EU (KOM(2004)0811) förutses att ”med nuvarande invandringsflöden kommer minskningen av befolkningen i arbetsför ålder i EU-25 åren 2010-2030 att leda till omkring 20 miljoner färre sysselsatta” och att ”en mer kontinuerlig invandring [kommer] att få allt större betydelse när det gäller att fylla EU-arbetsmarknadens behov och garantera Europas välstånd”. |
| --- | --- |

G.

I kommissionens grönbok om en gemensam syn på ekonomisk migration i EU (KOM(2004)0811) förutses att ”med nuvarande invandringsflöden kommer minskningen av befolkningen i arbetsför ålder i EU-25 åren 2010-2030 att leda till omkring 20 miljoner färre sysselsatta” och att ”en mer kontinuerlig invandring [kommer] att få allt större betydelse när det gäller att fylla EU-arbetsmarknadens behov och garantera Europas välstånd”.

| 1. | Europaparlamentet betonar att den ökade invandringen är ett globalt fenomen med många olika orsaker och effekter, som kräver en välavvägd, övergripande och samordnad strategi. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att den ökade invandringen är ett globalt fenomen med många olika orsaker och effekter, som kräver en välavvägd, övergripande och samordnad strategi.

| 2. | Europaparlamentet är medvetet om att bristen på lagliga invandringsvägar har satt asylsystemet under allt större press, som ett sätt för att bosätta sig lagligt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är medvetet om att bristen på lagliga invandringsvägar har satt asylsystemet under allt större press, som ett sätt för att bosätta sig lagligt.

| 3. | Europaparlamentet är medvetet om de mänskliga trauman och de svårigheter som ett antal medlemsstater ställts inför i samband med hanteringen av de senaste årens enormt stora migrationsströmmar. Parlamentet uppmärksammar särskilt de problem som orsakas av det oroväckande stora antalet minderåriga bland de nyligen anlända invandrarna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är medvetet om de mänskliga trauman och de svårigheter som ett antal medlemsstater ställts inför i samband med hanteringen av de senaste årens enormt stora migrationsströmmar. Parlamentet uppmärksammar särskilt de problem som orsakas av det oroväckande stora antalet minderåriga bland de nyligen anlända invandrarna.

| 4. | Europaparlamentet beklagar de mycket omfattande kostnaderna på det humanitära området, inklusive de invandrare som mist livet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar de mycket omfattande kostnaderna på det humanitära området, inklusive de invandrare som mist livet.

| 5. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna måste uppfylla sina skyldigheter enligt gemenskapsrätten och folkrätten gentemot asylsökande och invandrare. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna måste uppfylla sina skyldigheter enligt gemenskapsrätten och folkrätten gentemot asylsökande och invandrare.

| 6. | Europaparlamentet anser att tvångsarbete inte bör förekomma inom EU och att medlemsstaterna därför måste se till att detta respekteras. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att tvångsarbete inte bör förekomma inom EU och att medlemsstaterna därför måste se till att detta respekteras.

| 7. | Europaparlamentet insisterar på att medlemsstaterna tillämpar asylförfarandet och bestämmelserna i direktiv 2003/9/EG (3) på ett likartat och konsekvent sätt samt att asylansökningarna behandlas snabbt och effektivt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet insisterar på att medlemsstaterna tillämpar asylförfarandet och bestämmelserna i direktiv 2003/9/EG (3) på ett likartat och konsekvent sätt samt att asylansökningarna behandlas snabbt och effektivt.

| 8. | Europaparlamentet betonar att en övergripande strategi på området för invandring inte kan förbise de faktorer som driver vissa människor att lämna sina länder, vilket kräver reella möjligheter till laglig invandring till Europeiska unionen och klara utvecklings- och investeringsprogram i ursprungs- och transitländerna inklusive en handels- och jordbrukspolitik som främjar ekonomiska möjligheter, i minst syfte att stävja den omfattande kompetensflykten. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att en övergripande strategi på området för invandring inte kan förbise de faktorer som driver vissa människor att lämna sina länder, vilket kräver reella möjligheter till laglig invandring till Europeiska unionen och klara utvecklings- och investeringsprogram i ursprungs- och transitländerna inklusive en handels- och jordbrukspolitik som främjar ekonomiska möjligheter, i minst syfte att stävja den omfattande kompetensflykten.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att en samstämmig europeisk invandringspolitik måste åtföljas av en europeisk integrationspolitik, som bland annat skall möjliggöra en lämplig integrering på arbetsmarknaden, rätt till utbildning och fortbildning, tillgång till sociala tjänster och vård och invandrarnas deltagande i det sociala, kulturella och politiska livet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påminner om att en samstämmig europeisk invandringspolitik måste åtföljas av en europeisk integrationspolitik, som bland annat skall möjliggöra en lämplig integrering på arbetsmarknaden, rätt till utbildning och fortbildning, tillgång till sociala tjänster och vård och invandrarnas deltagande i det sociala, kulturella och politiska livet.

| 10. | Europaparlamentet upprepar att alla beslut om mindre stränga bestämmelser om invandring i en medlemsstat kommer att ha en dominoeffekt på situationen i de andra medlemsstaterna, och att medlemsstaterna är skyldiga att i en anda av lojalt samarbete samråda och informera varandra om åtgärder som troligen påverkar invandringssituationen, i enlighet med Europaparlamentets ståndpunkt av den 6 juli 2006 om förslaget till rådets beslut om upprättande av ett system för ömsesidigt informationsutbyte om medlemsstaternas åtgärder rörande asyl och invandring (4). |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet upprepar att alla beslut om mindre stränga bestämmelser om invandring i en medlemsstat kommer att ha en dominoeffekt på situationen i de andra medlemsstaterna, och att medlemsstaterna är skyldiga att i en anda av lojalt samarbete samråda och informera varandra om åtgärder som troligen påverkar invandringssituationen, i enlighet med Europaparlamentets ståndpunkt av den 6 juli 2006 om förslaget till rådets beslut om upprättande av ett system för ömsesidigt informationsutbyte om medlemsstaternas åtgärder rörande asyl och invandring (4).

| 11. | Europaparlamentet efterlyser en partnerskapsstrategi gentemot ursprungs- och transitländerna för att se till att de spelar en aktiv roll när det gäller att hantera migrationsströmmarna, sätta stopp för olaglig invandring och utarbeta effektiva informationskampanjer om förhållandena i mottagarländerna inom EU, däribland villkoren för att beviljas asyl. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet efterlyser en partnerskapsstrategi gentemot ursprungs- och transitländerna för att se till att de spelar en aktiv roll när det gäller att hantera migrationsströmmarna, sätta stopp för olaglig invandring och utarbeta effektiva informationskampanjer om förhållandena i mottagarländerna inom EU, däribland villkoren för att beviljas asyl.

| 12. | Europaparlamentet anser att delat ansvar och delade ekonomiska bördor mellan medlemsstaterna måste ingå i EU:s invandringspolitik och det gemensamma europeiska asylsystemet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att delat ansvar och delade ekonomiska bördor mellan medlemsstaterna måste ingå i EU:s invandringspolitik och det gemensamma europeiska asylsystemet.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen att inta en mer framskjuten roll när det gäller att hantera de humanitära kriser som orsakas av migrationsströmmar och asylsökande. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionen att inta en mer framskjuten roll när det gäller att hantera de humanitära kriser som orsakas av migrationsströmmar och asylsökande.

| 14. | Europaparlamentet anser därför att länder bör få tillgång till teknisk hjälp och finansiering via Argoprogrammet, Europeiska flyktingfonden, Europeiska fonden för de yttre gränserna, Europeiska integrationsfonden och Europeiska återvändandefonden under perioden 2007-2013. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser därför att länder bör få tillgång till teknisk hjälp och finansiering via Argoprogrammet, Europeiska flyktingfonden, Europeiska fonden för de yttre gränserna, Europeiska integrationsfonden och Europeiska återvändandefonden under perioden 2007-2013.

| 15. | Europaparlamentet kräver att mer medel ställs till förfogande för icke-statliga organisationer som arbetar på fältet och som tillhandahåller viktig katastrofhjälp. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet kräver att mer medel ställs till förfogande för icke-statliga organisationer som arbetar på fältet och som tillhandahåller viktig katastrofhjälp.

| 16. | Europaparlamentet anser att massinvandringen orsakats av sviktande ekonomier, utarmning av befolkningen, kränkningar av de mänskliga rättigheterna, miljöförstöring, växande skillnader mellan rika och fattiga länder, inbördeskrig, krig för att få kontroll över naturresurser, politiska förföljelser, politisk instabilitet, korruption och diktaturer i många ursprungsländer. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att massinvandringen orsakats av sviktande ekonomier, utarmning av befolkningen, kränkningar av de mänskliga rättigheterna, miljöförstöring, växande skillnader mellan rika och fattiga länder, inbördeskrig, krig för att få kontroll över naturresurser, politiska förföljelser, politisk instabilitet, korruption och diktaturer i många ursprungsländer.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt föreslå att en katastroffond inrättas för att finansiera stödteam med experter som kan ge praktisk hjälp i samband med mottagandet vid gränserna och för att bemästra de humanitära kriserna i medlemsstaterna samt att för perioden 2007-2013 införa i de nya fonderna en katastrofmekanism för ekonomiska stödinsatser i samband med katastrofsituationer. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt föreslå att en katastroffond inrättas för att finansiera stödteam med experter som kan ge praktisk hjälp i samband med mottagandet vid gränserna och för att bemästra de humanitära kriserna i medlemsstaterna samt att för perioden 2007-2013 införa i de nya fonderna en katastrofmekanism för ekonomiska stödinsatser i samband med katastrofsituationer.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkra tillgången till asylansökningsförfarandet, tilllämpa bestämmelserna i direktiv 2005/85/EG (5) på ett enhetligt och strikt sätt och se till att asylansökningar behandlas snabbt och effektivt. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkra tillgången till asylansökningsförfarandet, tilllämpa bestämmelserna i direktiv 2005/85/EG (5) på ett enhetligt och strikt sätt och se till att asylansökningar behandlas snabbt och effektivt.

| 19. | Europaparlamentet erkänner det brådskande behovet av att anta ett EU-direktiv om återvändande, och uppmanar rådet att öka sina insatser för att se till att antagandet sker inom kort. Europaparlamentet noterar samtidigt att rådet fortfarande fem år efter Europeiska rådet i Tammerfors och trots de många uppmaningarna från parlamentet inte har lyckats fastställa en gemensam invandringspolitik, utan i stället hållit fast vid kravet på enhällighet och bibehållit samrådsförfarandet för alla frågor som rör laglig invandring. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet erkänner det brådskande behovet av att anta ett EU-direktiv om återvändande, och uppmanar rådet att öka sina insatser för att se till att antagandet sker inom kort. Europaparlamentet noterar samtidigt att rådet fortfarande fem år efter Europeiska rådet i Tammerfors och trots de många uppmaningarna från parlamentet inte har lyckats fastställa en gemensam invandringspolitik, utan i stället hållit fast vid kravet på enhällighet och bibehållit samrådsförfarandet för alla frågor som rör laglig invandring.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förstärka sitt samarbete inom ramen för Frontex och att mer ingående definiera dess uppdrag. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förstärka sitt samarbete inom ramen för Frontex och att mer ingående definiera dess uppdrag.

| 21. | Europaparlamentet anser emellertid att gränskontroller och insatser för att bekämpa illegal invandring enbart kan utgöra en aspekt av EU:s politik gentemot tredjeländer, vilka måste bli föremål för en aktiv ursprungs- och transitlandsutvecklingspolitik för att de negativa konsekvenserna av utvandringen ska kunnas minskas. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser emellertid att gränskontroller och insatser för att bekämpa illegal invandring enbart kan utgöra en aspekt av EU:s politik gentemot tredjeländer, vilka måste bli föremål för en aktiv ursprungs- och transitlandsutvecklingspolitik för att de negativa konsekvenserna av utvandringen ska kunnas minskas.

| 22. | Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna i avsaknad av en gemensam invandringspolitik inom EU väljer olika sätt att hantera problemet med hundratusentals olagliga invandrare som arbetar olagligt helt utan social trygghet. Parlamentet anser emellertid inte att omfattande reglering när det gäller olagliga invandrare utgör någon långsiktig lösning, eftersom sådana åtgärder inte löser de verkliga underliggande problemen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna i avsaknad av en gemensam invandringspolitik inom EU väljer olika sätt att hantera problemet med hundratusentals olagliga invandrare som arbetar olagligt helt utan social trygghet. Parlamentet anser emellertid inte att omfattande reglering när det gäller olagliga invandrare utgör någon långsiktig lösning, eftersom sådana åtgärder inte löser de verkliga underliggande problemen.

| 23. | Europaparlamentet betonar att alla åtgärder för att bekämpa olaglig invandring och öka kontrollerna vid de yttre gränserna, även i de fall dessa vidtas i samarbete med tredjeländer, måste vara förenliga med de garantier och de grundläggande rättigheter för individen som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, i synnerhet asylrätten och rätten till att inte bli utvisad. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att alla åtgärder för att bekämpa olaglig invandring och öka kontrollerna vid de yttre gränserna, även i de fall dessa vidtas i samarbete med tredjeländer, måste vara förenliga med de garantier och de grundläggande rättigheter för individen som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, i synnerhet asylrätten och rätten till att inte bli utvisad.

| 24. | Europaparlamentet varnar för riskerna med att externalisera förvaltningen av EU:s yttre gränser, och efterlyser ett bättre samarbete med ursprungs- och transitländerna, som framför allt bör grundas på respekten för de grundläggande rättigheterna, särskilt asylrätten och rätten att inte bli utvisad, och på EU:s och ursprungs- och transitländernas gemensamma intressen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet varnar för riskerna med att externalisera förvaltningen av EU:s yttre gränser, och efterlyser ett bättre samarbete med ursprungs- och transitländerna, som framför allt bör grundas på respekten för de grundläggande rättigheterna, särskilt asylrätten och rätten att inte bli utvisad, och på EU:s och ursprungs- och transitländernas gemensamma intressen.

| 25. | Europaparlamentet anser att Europeiska unionen måste följa en övergripande strategi. Parlamentet anser att unionens invandringspolitik inte enbart skall omfatta partnerskap med tredjeländer, en förstärkning av de yttre gränserna för att bekämpa människohandel och en rättvis återvändandepolitik, utan att den samtidigt måste öppna lagliga invandringsvägar och främja integreringen av invandrarna i mottagarländerna samt göra det möjligt att samtidigt främja utvecklingen i ursprungsländerna för att åtgärda de grundläggande orsakerna till migration. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att Europeiska unionen måste följa en övergripande strategi. Parlamentet anser att unionens invandringspolitik inte enbart skall omfatta partnerskap med tredjeländer, en förstärkning av de yttre gränserna för att bekämpa människohandel och en rättvis återvändandepolitik, utan att den samtidigt måste öppna lagliga invandringsvägar och främja integreringen av invandrarna i mottagarländerna samt göra det möjligt att samtidigt främja utvecklingen i ursprungsländerna för att åtgärda de grundläggande orsakerna till migration.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att snarast möjligt ta initiativ till en översyn av förordning (EG) nr 343/2003 (6) (Dublin II) genom att ifrågasätta dess centrala princip, det vill säga att det är den första medlemsstat som den asylsökande anländer till som skall handlägga asylärendet, vilket lägger en oacceptabel börda på de länder som är belägna i de södra och östra delarna av EU, och genom att införa ett rättvist system för att dela ansvaret mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att snarast möjligt ta initiativ till en översyn av förordning (EG) nr 343/2003 (6) (Dublin II) genom att ifrågasätta dess centrala princip, det vill säga att det är den första medlemsstat som den asylsökande anländer till som skall handlägga asylärendet, vilket lägger en oacceptabel börda på de länder som är belägna i de södra och östra delarna av EU, och genom att införa ett rättvist system för att dela ansvaret mellan medlemsstaterna.

| 27. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2006)0136.

(2)  EUT C 33 E, 9.2.2006, s. 598.

(3)  EUT L 31, 6.2.2003, s. 18.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2006)0313.

(5)  EUT L 326, 13.12.2005, s. 13.

(6)  EUT L 50, 25.2.2003, s. 1.

P6_TA(2006)0387

Situationen i Darfur

Europaparlamentets resolution om Darfur

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Sudan och i Darfur i synnerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Sudan och i Darfur i synnerhet,

| — | med beaktande av relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd, särskilt dess resolution 1706 av den 31 augusti 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd, särskilt dess resolution 1706 av den 31 augusti 2006,

| — | med beaktande av Afrikanska unionens beslut från april 2004 om att inleda Afrikanska unionens uppdrag i Sudan (AMIS), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska unionens beslut från april 2004 om att inleda Afrikanska unionens uppdrag i Sudan (AMIS),

| — | med beaktande av världsdagen för Darfur den 17 september 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av världsdagen för Darfur den 17 september 2006,

| — | med beaktande av fredsavtalet för Darfur som undertecknades i Abuja i Nigeria den 5 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fredsavtalet för Darfur som undertecknades i Abuja i Nigeria den 5 maj 2006,

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Konflikten i Darfurområdet mellan regeringsstyrkor, regeringsvänliga miliser och rebeller har gett upphov till 200 000 dödsfall och över 2 miljoner internt fördrivna personer och flyktingar under de senaste tre åren, trots att ett fredsavtal för Darfur undertecknades den 5 maj 2006. |
| --- | --- |

A.

Konflikten i Darfurområdet mellan regeringsstyrkor, regeringsvänliga miliser och rebeller har gett upphov till 200 000 dödsfall och över 2 miljoner internt fördrivna personer och flyktingar under de senaste tre åren, trots att ett fredsavtal för Darfur undertecknades den 5 maj 2006.

| B. | Fredsavtalet för Darfur utgör fortfarande grunden för stabilitet, fred och försoning i området, trots att FN:s specialsändebud Jan Pronk har uppgett att fredsavtalet för Darfur ”är nästintill dött”. |
| --- | --- |

B.

Fredsavtalet för Darfur utgör fortfarande grunden för stabilitet, fred och försoning i området, trots att FN:s specialsändebud Jan Pronk har uppgett att fredsavtalet för Darfur ”är nästintill dött”.

| C. | Enligt FN:s samordnare för katastrofinsatser, Jan Egeland, har den humanitära situationen och säkerhetsläget i Darfur inte varit så dåligt som nu sedan 2004 och det blir allt svårare att få fram humanitärt bistånd, till den grad att vissa områden i Darfur har blivit områden som inte alls kan nås av biståndsarbetare, vilket innebär att tusentals människor i Darfur inte har tillgång till hjälp. |
| --- | --- |

C.

Enligt FN:s samordnare för katastrofinsatser, Jan Egeland, har den humanitära situationen och säkerhetsläget i Darfur inte varit så dåligt som nu sedan 2004 och det blir allt svårare att få fram humanitärt bistånd, till den grad att vissa områden i Darfur har blivit områden som inte alls kan nås av biståndsarbetare, vilket innebär att tusentals människor i Darfur inte har tillgång till hjälp.

| D. | Samtliga parter bryter fortfarande mot vapenvilan i området och utsätter ofta den civila befolkningen för våld. Den militära upprustning som nyligen ägt rum i Darfur och utökandet av regeringsstyrkorna i området har lett till nya strider i norra Darfur. |
| --- | --- |

D.

Samtliga parter bryter fortfarande mot vapenvilan i området och utsätter ofta den civila befolkningen för våld. Den militära upprustning som nyligen ägt rum i Darfur och utökandet av regeringsstyrkorna i området har lett till nya strider i norra Darfur.

| E. | FN:s ”skyldighet att skydda” innebär att FN:s säkerhetsråd kan besluta om en militär styrka i enlighet med kapitel VII om det är uppenbart att de nationella myndigheterna inte lyckas skydda sin befolkning från folkmord, krigsförbrytelser, etnisk rensning och brott mot mänskligheten. |
| --- | --- |

E.

FN:s ”skyldighet att skydda” innebär att FN:s säkerhetsråd kan besluta om en militär styrka i enlighet med kapitel VII om det är uppenbart att de nationella myndigheterna inte lyckas skydda sin befolkning från folkmord, krigsförbrytelser, etnisk rensning och brott mot mänskligheten.

| F. | FN:s säkerhetsråd har i sin resolution 1706 godkänt en ny FN-fredsstyrka på upp till 22 500 soldater och poliser som skall ta över Darfuroperationerna från AMIS, samtidigt som det på nytt bekräftar sin fulla respekt för Sudans självbestämmanderätt, enhet, oberoende och territoriella integritet. |
| --- | --- |

F.

FN:s säkerhetsråd har i sin resolution 1706 godkänt en ny FN-fredsstyrka på upp till 22 500 soldater och poliser som skall ta över Darfuroperationerna från AMIS, samtidigt som det på nytt bekräftar sin fulla respekt för Sudans självbestämmanderätt, enhet, oberoende och territoriella integritet.

| G. | Sudans regering fortsätter att hindra en sådan FN-styrka från att komma in i Sudan. |
| --- | --- |

G.

Sudans regering fortsätter att hindra en sådan FN-styrka från att komma in i Sudan.

| H. | Darfurkonflikten - och straffriheten - påverkar allt mer stabiliteten i Centralafrika och utgör ett hot mot den internationella freden och säkerheten. |
| --- | --- |

H.

Darfurkonflikten - och straffriheten - påverkar allt mer stabiliteten i Centralafrika och utgör ett hot mot den internationella freden och säkerheten.

| I. | I ljuset av Afrikanska unionens beslut av den 20 september 2006 att förlänga det nu gällande mandatet för sina fredsbevarande styrkor i Darfur till slutet av året har FN åtagit sig att bevilja fortsatt logistiskt och materiellt stöd till AMIS. |
| --- | --- |

I.

I ljuset av Afrikanska unionens beslut av den 20 september 2006 att förlänga det nu gällande mandatet för sina fredsbevarande styrkor i Darfur till slutet av året har FN åtagit sig att bevilja fortsatt logistiskt och materiellt stöd till AMIS.

| J. | FN:s säkerhetsråd hänsköt situationen i Darfur till Internationella brottmålsdomstolen i mars 2005. |
| --- | --- |

J.

FN:s säkerhetsråd hänsköt situationen i Darfur till Internationella brottmålsdomstolen i mars 2005.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar Sudans regering att godkänna en fredsbevarande FN-styrka i Darfur i enlighet med kapitel VII i FN:s stadga. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar Sudans regering att godkänna en fredsbevarande FN-styrka i Darfur i enlighet med kapitel VII i FN:s stadga.

| 2. | Europaparlamentet understryker att Sudan inte har uppfyllt sin ”skyldighet att skydda” sin egen befolkning och därför måste acceptera en FN-styrka i enlighet med resolution 1706 från FN:s säkerhetsråd. Europaparlamentet uppmanar FN:s säkerhetsråd att utöva påtryckningar på de sudanesiska myndigheterna att acceptera en förflyttning av redan godkända FN-uppdrag till Darfur eftersom uppdraget redan har ett klart kapitel VII-mandat och ett sådant uppdrag getts ökad kapacitet i FN:s säkerhetsråds resolution 1706. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att Sudan inte har uppfyllt sin ”skyldighet att skydda” sin egen befolkning och därför måste acceptera en FN-styrka i enlighet med resolution 1706 från FN:s säkerhetsråd. Europaparlamentet uppmanar FN:s säkerhetsråd att utöva påtryckningar på de sudanesiska myndigheterna att acceptera en förflyttning av redan godkända FN-uppdrag till Darfur eftersom uppdraget redan har ett klart kapitel VII-mandat och ett sådant uppdrag getts ökad kapacitet i FN:s säkerhetsråds resolution 1706.

| 3. | Europaparlamentet kräver att de sudanesiska myndigheterna inte skall ställa några hinder för FN-uppdragets förflyttning och verksamhet i Darfur, samt även skapa de villkor som krävs för att uppdraget skall kunna utföra sina uppgifter på ett effektivt sätt. Europaparlamentet understryker att sanktioner kommer att vidtas om de sudanesiska myndigheterna inte uppfyller dessa villkor. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet kräver att de sudanesiska myndigheterna inte skall ställa några hinder för FN-uppdragets förflyttning och verksamhet i Darfur, samt även skapa de villkor som krävs för att uppdraget skall kunna utföra sina uppgifter på ett effektivt sätt. Europaparlamentet understryker att sanktioner kommer att vidtas om de sudanesiska myndigheterna inte uppfyller dessa villkor.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet och samtliga berörda parter att effektivt och snabbt bidra till att FN:s uppdrag i Darfur blir framgångsrikt och att krisen löses. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet och samtliga berörda parter att effektivt och snabbt bidra till att FN:s uppdrag i Darfur blir framgångsrikt och att krisen löses.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Kina och Ryssland att spela en positiv roll i FN:s ansträngningar att se till att en fredsbevarande FN-styrka kan sättas in och att använda sig av sin roll i området för att underlätta genomförandet av detta uppdrag och förhindra blodutgjutelser. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Kina och Ryssland att spela en positiv roll i FN:s ansträngningar att se till att en fredsbevarande FN-styrka kan sättas in och att använda sig av sin roll i området för att underlätta genomförandet av detta uppdrag och förhindra blodutgjutelser.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar i det här sammanhanget Kina att bygga vidare på det gemensamma uttalande som Kina och EU gjorde den 9 september 2006, där ledarna betonade att en övergång från verksamhet ledd av AU till en verksamhet ledd av FN skulle främja freden i Darfur. Parlamentet uppmanar den kinesiska regeringen att agera utifrån det här uttalandet och använda sitt inflytande till att övertala Sudans regering att acceptera en fredsbevarande FN-styrka. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar i det här sammanhanget Kina att bygga vidare på det gemensamma uttalande som Kina och EU gjorde den 9 september 2006, där ledarna betonade att en övergång från verksamhet ledd av AU till en verksamhet ledd av FN skulle främja freden i Darfur. Parlamentet uppmanar den kinesiska regeringen att agera utifrån det här uttalandet och använda sitt inflytande till att övertala Sudans regering att acceptera en fredsbevarande FN-styrka.

| 7. | Europarlamentet uppmanar Arabförbundet att upphöra med att stöda Sudans envisa omedgörlighet när det gäller behovet av en fredsbevarande FN-styrka i landet. |
| --- | --- |

7.

Europarlamentet uppmanar Arabförbundet att upphöra med att stöda Sudans envisa omedgörlighet när det gäller behovet av en fredsbevarande FN-styrka i landet.

| 8. | Europaparlamentet erinrar om de åtaganden som FN gjorde efter folkmordet i Rwanda för att på ett mer effektivt sätt leva upp till sitt politiska ansvar i Afrika. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet erinrar om de åtaganden som FN gjorde efter folkmordet i Rwanda för att på ett mer effektivt sätt leva upp till sitt politiska ansvar i Afrika.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar EU att kräva att den flygfria zonen över Darfur som inrättades genom resolution 1591 från FN:s säkerhetsråd genomförs omgående. Världssamfundet uppmanas att upprätta kontakt med Tchad för att diskutera genomförandet av den flygfria zonen från östra Tchad. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar EU att kräva att den flygfria zonen över Darfur som inrättades genom resolution 1591 från FN:s säkerhetsråd genomförs omgående. Världssamfundet uppmanas att upprätta kontakt med Tchad för att diskutera genomförandet av den flygfria zonen från östra Tchad.

| 10. | Europaparlamentet fördömer att samtliga parter fortsätter att bryta mot vapenvilan. Parlamentet fördömer särskilt våldet mot civilbefolkningen och attackerna mot det humanitära biståndet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet fördömer att samtliga parter fortsätter att bryta mot vapenvilan. Parlamentet fördömer särskilt våldet mot civilbefolkningen och attackerna mot det humanitära biståndet.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar samtliga parter, inklusive Sudans regering, att omedelbart upphöra med den militära verksamheten i Darfur, att foga sig efter vapenvileavtalet och att respektera och genomföra sina åtaganden enligt fredsavtalet för Darfur. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar samtliga parter, inklusive Sudans regering, att omedelbart upphöra med den militära verksamheten i Darfur, att foga sig efter vapenvileavtalet och att respektera och genomföra sina åtaganden enligt fredsavtalet för Darfur.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar alla dem som inte undertecknat fredsavtalet för Darfur att göra det samt att hålla fast vid och genomföra det. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar alla dem som inte undertecknat fredsavtalet för Darfur att göra det samt att hålla fast vid och genomföra det.

| 13. | Europaparlamentet efterlyser förtroendeskapande åtgärder, såsom en Darfur-Darfur-dialog och en rådfrågning som skulle omfatta samtliga parter i konflikten samt det civila samhället. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet efterlyser förtroendeskapande åtgärder, såsom en Darfur-Darfur-dialog och en rådfrågning som skulle omfatta samtliga parter i konflikten samt det civila samhället.

| 14. | Europaparlamentet noterar att AMIS mandat förlängts till slutet av 2006. Parlamentet understryker det brådskande behovet av att stärka uppdragets mandat och styrkor och att bevilja tillräckligt med ekonomiska medel för logistiskt och materiellt stöd och göra det möjligt för uppdraget att aktivt delta i genomförandet av fredsavtalet för Darfur. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar att AMIS mandat förlängts till slutet av 2006. Parlamentet understryker det brådskande behovet av att stärka uppdragets mandat och styrkor och att bevilja tillräckligt med ekonomiska medel för logistiskt och materiellt stöd och göra det möjligt för uppdraget att aktivt delta i genomförandet av fredsavtalet för Darfur.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar EU och andra internationella aktörer att särskilt samarbeta med FN och Afrikanska unionen för att se till att de fredsbevarande styrkorna i Darfur kan reagera snabbt om någon part bryter mot vapenvilan eller är provocerande. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar EU och andra internationella aktörer att särskilt samarbeta med FN och Afrikanska unionen för att se till att de fredsbevarande styrkorna i Darfur kan reagera snabbt om någon part bryter mot vapenvilan eller är provocerande.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar EU, Förenta staterna och andra internationella aktörer att införa sanktioner mot samtliga parter, inklusive regeringen, som bryter mot vapenvilan eller som attackerar civila, fredsbevarare eller människor som arbetar med humanitära operationer samt att vidta samtliga nödvändiga åtgärder för att få ett slut på straffriheten genom att genomföra säkerhetsrådets sanktionsåtgärder. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar EU, Förenta staterna och andra internationella aktörer att införa sanktioner mot samtliga parter, inklusive regeringen, som bryter mot vapenvilan eller som attackerar civila, fredsbevarare eller människor som arbetar med humanitära operationer samt att vidta samtliga nödvändiga åtgärder för att få ett slut på straffriheten genom att genomföra säkerhetsrådets sanktionsåtgärder.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar Sudans regering och det internationella samfundet att till fullo samarbeta med Internationella brottmålsdomstolen för att få ett slut på straffriheten. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar Sudans regering och det internationella samfundet att till fullo samarbeta med Internationella brottmålsdomstolen för att få ett slut på straffriheten.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar samtliga permanenta medlemmar i FN:s säkerhetsråd att ta sitt globala ansvar och att inte hindra åtgärder som syftar till att införa fred, säkerhet och stabilitet i Darfurområdet i Sudan, utan snarare att stödja och främja samtliga lämpliga åtgärder för att finna en hållbar lösning på konflikten. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar samtliga permanenta medlemmar i FN:s säkerhetsråd att ta sitt globala ansvar och att inte hindra åtgärder som syftar till att införa fred, säkerhet och stabilitet i Darfurområdet i Sudan, utan snarare att stödja och främja samtliga lämpliga åtgärder för att finna en hållbar lösning på konflikten.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar samtliga parter, särskilt Sudans regering att bereda full, säker och obehindrad tillgång för hjälppersonal till alla hjälpbehövande i Darfur och för humanitära hjälpinsatser, särskilt internt fördrivna personer och flyktingar. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar samtliga parter, särskilt Sudans regering att bereda full, säker och obehindrad tillgång för hjälppersonal till alla hjälpbehövande i Darfur och för humanitära hjälpinsatser, särskilt internt fördrivna personer och flyktingar.

| 20. | Europaparlamentet efterlyser en kraftig ökning av det internationella samfundets humanitära bistånd för de nästan tre miljoner människor som är helt beroende av internationellt bistånd för att få mat för dagen, husrum och vård. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet efterlyser en kraftig ökning av det internationella samfundets humanitära bistånd för de nästan tre miljoner människor som är helt beroende av internationellt bistånd för att få mat för dagen, husrum och vård.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, AVS-EU:s ministerråd, Sudans regering, Afrikanska unionen och FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, AVS-EU:s ministerråd, Sudans regering, Afrikanska unionen och FN:s generalsekreterare.

P6_TA(2006)0388

EU:s ekonomiska och kommersiella förbindelser med Indien

Europaparlamentets resolution om EU:s ekonomiska och kommersiella förbindelser med Indien (2006/2034(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den gemensamma handlingsplanen för det strategiska partnerskapet mellan EU och Indien av den 7 september 2005, och i synnerhet avsnittet om att utveckla handel och investeringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma handlingsplanen för det strategiska partnerskapet mellan EU och Indien av den 7 september 2005, och i synnerhet avsnittet om att utveckla handel och investeringar,

| — | med beaktande av slutsatserna från det nionde rundabordssamtalet mellan Indien och EU som hölls i Hyderabad den 18-20 september 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från det nionde rundabordssamtalet mellan Indien och EU som hölls i Hyderabad den 18-20 september 2005,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 oktober 2005 om möjligheterna till handelsförbindelser mellan EU och Kina (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 oktober 2005 om möjligheterna till handelsförbindelser mellan EU och Kina (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 september 2005 om ett strategiskt partnerskap mellan EU och Indien (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 september 2005 om ett strategiskt partnerskap mellan EU och Indien (2),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 1 december 2005 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tvångslicensiering av patent för tillverkning av läkemedelsprodukter för export till länder med folkhälsoproblem (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 1 december 2005 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tvångslicensiering av patent för tillverkning av läkemedelsprodukter för export till länder med folkhälsoproblem (3),

| — | med beaktande av WTO:s beslut om TRIPS och folkhälsa av den 29 november 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WTO:s beslut om TRIPS och folkhälsa av den 29 november 2005,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2006 om klausulen om mänskliga rättigheter och demokrati i Europeiska unionens avtal (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2006 om klausulen om mänskliga rättigheter och demokrati i Europeiska unionens avtal (4),

| — | med beaktande av den överenskommelse om ”The Next Step Towards a Strategic Partnership” som Indien och Förenta staterna ingick 2004 samt det avtal om civil kärnverksamhet som förhandlades fram under president George W. Bushs statsbesök i Indien den 2 mars 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den överenskommelse om ”The Next Step Towards a Strategic Partnership” som Indien och Förenta staterna ingick 2004 samt det avtal om civil kärnverksamhet som förhandlades fram under president George W. Bushs statsbesök i Indien den 2 mars 2006,

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 april 2006 om bedömningen av Doharundan efter WTO:s ministerkonferens i Hongkong (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 april 2006 om bedömningen av Doharundan efter WTO:s ministerkonferens i Hongkong (5),

| — | med beaktande av det toppmöte mellan EU och Indien som hölls i New Delhi den 6 april 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det toppmöte mellan EU och Indien som hölls i New Delhi den 6 april 2006,

| — | med beaktande av det besök i New Delhi och Punjab som Europaparlamentets delegation för förbindelserna med länderna i Sydasien och Sydasiatiska sammanslutningen för regionalt samarbete (SAARC) genomförde i april 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det besök i New Delhi och Punjab som Europaparlamentets delegation för förbindelserna med länderna i Sydasien och Sydasiatiska sammanslutningen för regionalt samarbete (SAARC) genomförde i april 2006,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utveckling (A6-0256/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utveckling (A6-0256/2006), och av följande skäl:

| A. | EU och Indien utgör de största demokratierna i världen, och deras konstitutionella engagemang för att främja pluralismen och rättsstatsprincipen utgör en garanti för stabila handelsförbindelser och ekonomiskt utbyte, samtidigt som det skapar rättssäkerhet för investeringar och bidrar till stabiliteten regionalt och i världen. |
| --- | --- |

A.

EU och Indien utgör de största demokratierna i världen, och deras konstitutionella engagemang för att främja pluralismen och rättsstatsprincipen utgör en garanti för stabila handelsförbindelser och ekonomiskt utbyte, samtidigt som det skapar rättssäkerhet för investeringar och bidrar till stabiliteten regionalt och i världen.

| B. | Den gemensamma handlingsplanen anger en rad olika verksamheter som skall bedrivas inom ramen för en dialog och samarbete i fråga om handel och ekonomisk politik men underlåter att fastställa prioriteringar eller frister för dessa. |
| --- | --- |

B.

Den gemensamma handlingsplanen anger en rad olika verksamheter som skall bedrivas inom ramen för en dialog och samarbete i fråga om handel och ekonomisk politik men underlåter att fastställa prioriteringar eller frister för dessa.

| C. | EU står för den största andelen utländska direktinvesteringar i Indien, med ett utflöde motsvarande 1 100 miljoner euro under 2004, medan Indiens direktinvesteringar i EU ökade från 140 miljoner euro under 2002 till 600 miljoner euro under 2003. |
| --- | --- |

C.

EU står för den största andelen utländska direktinvesteringar i Indien, med ett utflöde motsvarande 1 100 miljoner euro under 2004, medan Indiens direktinvesteringar i EU ökade från 140 miljoner euro under 2002 till 600 miljoner euro under 2003.

| D. | EU:s medlemsstater står för 22,4 procent av Indiens export och 20,8 procent av dess import, och EU:s handel med Indien ökade från 4 400 miljoner euro till 33 200 miljoner euro under perioden 1980- 2004, med en ökning på 16,9 procent under perioden 2003-2004. |
| --- | --- |

D.

EU:s medlemsstater står för 22,4 procent av Indiens export och 20,8 procent av dess import, och EU:s handel med Indien ökade från 4 400 miljoner euro till 33 200 miljoner euro under perioden 1980- 2004, med en ökning på 16,9 procent under perioden 2003-2004.

| E. | Det råder en stor obalans i fråga om inbördes handel mellan EU och Indien. EU står för 21 procent av Indiens utrikeshandel men Indiens andel av EU:s utrikeshandel utgör mindre än 1 procent. EU är Indiens viktigaste handelspartner men på en motsvarande lista över EU:s handelspartner rankas Indien endast på tionde plats. |
| --- | --- |

E.

Det råder en stor obalans i fråga om inbördes handel mellan EU och Indien. EU står för 21 procent av Indiens utrikeshandel men Indiens andel av EU:s utrikeshandel utgör mindre än 1 procent. EU är Indiens viktigaste handelspartner men på en motsvarande lista över EU:s handelspartner rankas Indien endast på tionde plats.

| F. | Indiens ekonomi har haft en genomsnittlig årlig tillväxttakt på 6 procent under den senaste tioårsperioden och denna kan komma att växa till 7-8 procent under kommande tioårsperiod. |
| --- | --- |

F.

Indiens ekonomi har haft en genomsnittlig årlig tillväxttakt på 6 procent under den senaste tioårsperioden och denna kan komma att växa till 7-8 procent under kommande tioårsperiod.

| G. | En ineffektiv finansiell sektor hindrar Indien från att ligga på en ekonomisk tillväxttakt på 8 procent. |
| --- | --- |

G.

En ineffektiv finansiell sektor hindrar Indien från att ligga på en ekonomisk tillväxttakt på 8 procent.

| H. | På grund av sin storlek, befolkning och dynamiska ekonomiska tillväxt under de senaste två tioårsperioderna, är Indien en framväxande regional stormakt och en av världens kärnvapenmakter kapabel att påverka den ekonomiska och säkerhetsmässiga utvecklingen i världen, omständigheter som ger landet ett större ansvar i multilaterala sammanhang, såsom Förenta nationerna, Världshandelsorganisationen eller IAEA och inom regionala organisationer i Asien, i synnerhet SAARC och Asean. |
| --- | --- |

H.

På grund av sin storlek, befolkning och dynamiska ekonomiska tillväxt under de senaste två tioårsperioderna, är Indien en framväxande regional stormakt och en av världens kärnvapenmakter kapabel att påverka den ekonomiska och säkerhetsmässiga utvecklingen i världen, omständigheter som ger landet ett större ansvar i multilaterala sammanhang, såsom Förenta nationerna, Världshandelsorganisationen eller IAEA och inom regionala organisationer i Asien, i synnerhet SAARC och Asean.

| I. | Utvidgningen av den indiska ekonomin öppnar för nya möjligheter men reser samtidigt legitima farhågor för vissa sektorer inom EU:s industri som kräver politisk styrning och samarbete för ekonomisk och kommersiell förvaltning av landets export på EU-nivå. |
| --- | --- |

I.

Utvidgningen av den indiska ekonomin öppnar för nya möjligheter men reser samtidigt legitima farhågor för vissa sektorer inom EU:s industri som kräver politisk styrning och samarbete för ekonomisk och kommersiell förvaltning av landets export på EU-nivå.

| J. | Om befolkningens nuvarande tillväxttakt på 2 procent fortsätter kommer Indien 2025 att ha en befolkning på 1,4 miljarder och därmed utmana Kina som världens folkrikaste land. |
| --- | --- |

J.

Om befolkningens nuvarande tillväxttakt på 2 procent fortsätter kommer Indien 2025 att ha en befolkning på 1,4 miljarder och därmed utmana Kina som världens folkrikaste land.

| K. | År 2020 kommer genomsnittsåldern att vara 45 för västeuropéer men bara 29 för indier. Som ett resultat av de senaste demografiska trenderna kommer EU:s potentiella tillväxt att sjunka fram till 2020. Indiens stora fördel jämfört med EU är däremot en stor pool av unga, utbildade, engelsktalande och billiga arbetstagare. |
| --- | --- |

K.

År 2020 kommer genomsnittsåldern att vara 45 för västeuropéer men bara 29 för indier. Som ett resultat av de senaste demografiska trenderna kommer EU:s potentiella tillväxt att sjunka fram till 2020. Indiens stora fördel jämfört med EU är däremot en stor pool av unga, utbildade, engelsktalande och billiga arbetstagare.

| L. | Det är utomordentligt viktigt för såväl EU som Indien att utvecklingsagendan från Doha (DDA) ger positiva resultat. Det skall i detta sammanhang påpekas att denna överenskommelse inte utesluter bilaterala WTO- + -överenskommelser. |
| --- | --- |

L.

Det är utomordentligt viktigt för såväl EU som Indien att utvecklingsagendan från Doha (DDA) ger positiva resultat. Det skall i detta sammanhang påpekas att denna överenskommelse inte utesluter bilaterala WTO- + -överenskommelser.

| M. | Indien är ett av de länder som gör mest bruk av antidumpningsinstrumentet, både som initiativtagare och måltavla för sådana förfaranden. Under det senaste årtiondet har Indien inlett 412 undersökningar, följt av Förenta staterna med 358 och Europeiska unionen med 318. |
| --- | --- |

M.

Indien är ett av de länder som gör mest bruk av antidumpningsinstrumentet, både som initiativtagare och måltavla för sådana förfaranden. Under det senaste årtiondet har Indien inlett 412 undersökningar, följt av Förenta staterna med 358 och Europeiska unionen med 318.

| N. | Det är endast nyligen som Indien har infört en ordning för geografiska beteckningar. Dock har redan 27 sådana beteckningar registrerats och ansökningar har inlämnats om ytterligare 40. |
| --- | --- |

N.

Det är endast nyligen som Indien har infört en ordning för geografiska beteckningar. Dock har redan 27 sådana beteckningar registrerats och ansökningar har inlämnats om ytterligare 40.

| O. | För såväl EU som Indien är det viktigt att de skyldigheter som tillkommer inom ramen för WTO:s regelverk för immateriella rättigheter upprätthålls. |
| --- | --- |

O.

För såväl EU som Indien är det viktigt att de skyldigheter som tillkommer inom ramen för WTO:s regelverk för immateriella rättigheter upprätthålls.

| P. | Mer än 20 miljoner indier bor i utlandet, varav omkring 3 miljoner bosatta i EU, och de överför i genomsnitt 6 000 miljoner US-dollar om året i penningförsändelser till Indien. |
| --- | --- |

P.

Mer än 20 miljoner indier bor i utlandet, varav omkring 3 miljoner bosatta i EU, och de överför i genomsnitt 6 000 miljoner US-dollar om året i penningförsändelser till Indien.

| Q. | Det fortsatt spända läget sedan 1947 mellan de två kärnvapenländerna Indien och Pakistan, som förde världen nära ett kärnvapenkrig, hindrar flödet av investeringar och åtaganden till de båda länderna. |
| --- | --- |

Q.

Det fortsatt spända läget sedan 1947 mellan de två kärnvapenländerna Indien och Pakistan, som förde världen nära ett kärnvapenkrig, hindrar flödet av investeringar och åtaganden till de båda länderna.

| R. | Den globala efterfrågan på olja har vuxit med sju miljoner fat varje dag sedan 2000. En miljon fat av den ökningen har gått till Indien, vars oljeförbrukning ökar snabbt. Indien har den fjärde största etanolindustrin i världen med en årlig produktion på 1 751 miljoner liter. Indien importerar 70 procent av den energi som landet förbrukar, vilket skall ses i ljuset av att dess fortsatta ekonomiska tillväxt kommer att vara beroende av att det skapas nya kanaler för energileveranser. Den ökade globala efterfrågan på olja är en möjlig källa till ekonomisk instabilitet och politiska spänningar. |
| --- | --- |

R.

Den globala efterfrågan på olja har vuxit med sju miljoner fat varje dag sedan 2000. En miljon fat av den ökningen har gått till Indien, vars oljeförbrukning ökar snabbt. Indien har den fjärde största etanolindustrin i världen med en årlig produktion på 1 751 miljoner liter. Indien importerar 70 procent av den energi som landet förbrukar, vilket skall ses i ljuset av att dess fortsatta ekonomiska tillväxt kommer att vara beroende av att det skapas nya kanaler för energileveranser. Den ökade globala efterfrågan på olja är en möjlig källa till ekonomisk instabilitet och politiska spänningar.

| S. | Indien kommer dock att vara det första landet i Sydasien som upprättar strategiska oljereserver. |
| --- | --- |

S.

Indien kommer dock att vara det första landet i Sydasien som upprättar strategiska oljereserver.

| T. | Omkring 390 miljoner indier lever på mindre än en US-dollar om dagen. Effekterna av Indiens tillväxt har slagit ojämnt bland landets olika samhällslager och kommer egentligen endast en mycket liten del av befolkningen tillgodo. |
| --- | --- |

T.

Omkring 390 miljoner indier lever på mindre än en US-dollar om dagen. Effekterna av Indiens tillväxt har slagit ojämnt bland landets olika samhällslager och kommer egentligen endast en mycket liten del av befolkningen tillgodo.

| U. | I Gujarat, som är Indiens snabbast växande delstat, fördubblades bruttonationalprodukten mellan 1993 och 2003 och produktionen per capita ökade med 73 procent, medan produktionen per capita i den fattigaste staten Bihar endast ökade med 22 procent under samma period. |
| --- | --- |

U.

I Gujarat, som är Indiens snabbast växande delstat, fördubblades bruttonationalprodukten mellan 1993 och 2003 och produktionen per capita ökade med 73 procent, medan produktionen per capita i den fattigaste staten Bihar endast ökade med 22 procent under samma period.

| V. | Initiativet Rural Employment Guarantee Scheme som introducerades den 2 februari 2006 i Anantapurdistriktet (Andhra Pradesh) kommer att säkra 100 arbetsdagar om året till minimilön i offentliga projekt för en medlem i familjer med låg inkomst. Detta program är den mest ambitiösa planen för att tackla fattigdomen på den indiska landsbygden. |
| --- | --- |

V.

Initiativet Rural Employment Guarantee Scheme som introducerades den 2 februari 2006 i Anantapurdistriktet (Andhra Pradesh) kommer att säkra 100 arbetsdagar om året till minimilön i offentliga projekt för en medlem i familjer med låg inkomst. Detta program är den mest ambitiösa planen för att tackla fattigdomen på den indiska landsbygden.

| W. | Indien är det allmänna preferenssystemets (GSP) största enskilda förmånstagare med exporter till ett värde av 7 700 miljoner euro med rätt till särskilt förmånligt tillträde till EU:s marknad, antingen utan tull eller med reducerade tullsatser under 2005. Detta innebär att nästan hälften av Indiens export till EU, värderad till strax över 17 000 miljoner euro, gynnades av GSP-systemet. Indiens tullsatser för tekoprodukter sänktes till exempel som en följd av detta i genomsnitt från 12 procent till 9,5 procent. |
| --- | --- |

W.

Indien är det allmänna preferenssystemets (GSP) största enskilda förmånstagare med exporter till ett värde av 7 700 miljoner euro med rätt till särskilt förmånligt tillträde till EU:s marknad, antingen utan tull eller med reducerade tullsatser under 2005. Detta innebär att nästan hälften av Indiens export till EU, värderad till strax över 17 000 miljoner euro, gynnades av GSP-systemet. Indiens tullsatser för tekoprodukter sänktes till exempel som en följd av detta i genomsnitt från 12 procent till 9,5 procent.

| X. | De största vinsterna från avskaffandet av kvoterna för textil- och konfektionsindustrin den 1 januari 2005 gick till både Kina och Indien. Deras export ökade förra året med 42 procent respekteive 18 procent. Däremot förlorade de flesta andra leverantörer i utvecklingsländerna på avskaffandet, även om EU:s återinförande av kvoter för Kinas export i mitten av 2005 fick positiv effekt för deras export under andra halvåret. |
| --- | --- |

X.

De största vinsterna från avskaffandet av kvoterna för textil- och konfektionsindustrin den 1 januari 2005 gick till både Kina och Indien. Deras export ökade förra året med 42 procent respekteive 18 procent. Däremot förlorade de flesta andra leverantörer i utvecklingsländerna på avskaffandet, även om EU:s återinförande av kvoter för Kinas export i mitten av 2005 fick positiv effekt för deras export under andra halvåret.

| Y. | Indien är bland de länder med flest barnarbetare i världen. |
| --- | --- |

Y.

Indien är bland de länder med flest barnarbetare i världen.

| Z. | Enligt Förenta nationernas rapport 2006 om den globala aidsepidemin finns det 5,7 miljoner aidsinfekterade personer i Indien. Mindre än 1 procent av den vuxna befolkningen i Indien beräknas för närvarande vara infekterade, men Indien ligger fortfarande före Sydafrika som det land som har flest antal aidsinfekterade personer, vilket understryker hur sjukdomen påverkar den sydasiatiska subkontinenten. Delstater med hög smittfrekvens kännetecknas av livliga ekonomier med hög efterfrågan på tillfällig arbetskraft och lastbilstransporter, bägge viktiga smittvägar. |
| --- | --- |

Z.

Enligt Förenta nationernas rapport 2006 om den globala aidsepidemin finns det 5,7 miljoner aidsinfekterade personer i Indien. Mindre än 1 procent av den vuxna befolkningen i Indien beräknas för närvarande vara infekterade, men Indien ligger fortfarande före Sydafrika som det land som har flest antal aidsinfekterade personer, vilket understryker hur sjukdomen påverkar den sydasiatiska subkontinenten. Delstater med hög smittfrekvens kännetecknas av livliga ekonomier med hög efterfrågan på tillfällig arbetskraft och lastbilstransporter, bägge viktiga smittvägar.

| AA. | Ungefär 80 procent av Indiens geografiska område är utsatt för cykloner, översvämningar, jordskred, torka, jordbävningar och lokala risker. Kombinationen av dåliga socioekonomiska förhållanden och katastrofer har skapat en ond cirkel av fattigdom och utsatthet. |
| --- | --- |

AA.

Ungefär 80 procent av Indiens geografiska område är utsatt för cykloner, översvämningar, jordskred, torka, jordbävningar och lokala risker. Kombinationen av dåliga socioekonomiska förhållanden och katastrofer har skapat en ond cirkel av fattigdom och utsatthet.

| AB. | Förekomsten av malaria och kolera ger fortfarande anledning till allvarlig oro i Indien, och särskilda åtgärder måste vidtas. |
| --- | --- |

AB.

Förekomsten av malaria och kolera ger fortfarande anledning till allvarlig oro i Indien, och särskilda åtgärder måste vidtas.

| AC. | Den fortsatta endemiska diskrimineringen i kastsystemet innebär att Indien fortfarande inte kan få ut det bästa av sin befolkning i fråga om potential och kunskaper. |
| --- | --- |

AC.

Den fortsatta endemiska diskrimineringen i kastsystemet innebär att Indien fortfarande inte kan få ut det bästa av sin befolkning i fråga om potential och kunskaper.

Handel

| 1. | Europaparlamentet välkomnar Indiens och EU:s engagemang för att utvecklingsagendan från Doha skall ge positiva och ambitiösa resultat. Parlamentet uppmanar med anledning av detta Indien att utnyttja sin position som ledare för G20 för att före slutet av 2006 uppnå en balanserad överenskommelse som gynnar utveckling mellan industriländerna, tillväxtekonomierna och utvecklingsländerna. Parlamentet konstaterar att förhandlingarna om utvecklingsagendan från Doha inte är oförenliga med bilaterala WTO + -förhandlingar. Parlamentet konstaterar att resultatet av den avslutade utvecklingsrundan från Doha kommer att minska värdet på system som exempelvis GSP till utvecklingsländer som Indien, genom att ytterligare minska den preferensmarginal de har för tillfället. Parlamentet uppmanar EU att erbjuda att träffa ett frihandelsavtal med Indien, liknande avtalet med Chile, som ger en tullfri export för båda parter på ömsesidig basis, samt uppmanar högnivågruppen för handel att undersöka vilka möjligheter som står bägge parterna till buds i detta hänseende. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar Indiens och EU:s engagemang för att utvecklingsagendan från Doha skall ge positiva och ambitiösa resultat. Parlamentet uppmanar med anledning av detta Indien att utnyttja sin position som ledare för G20 för att före slutet av 2006 uppnå en balanserad överenskommelse som gynnar utveckling mellan industriländerna, tillväxtekonomierna och utvecklingsländerna. Parlamentet konstaterar att förhandlingarna om utvecklingsagendan från Doha inte är oförenliga med bilaterala WTO + -förhandlingar. Parlamentet konstaterar att resultatet av den avslutade utvecklingsrundan från Doha kommer att minska värdet på system som exempelvis GSP till utvecklingsländer som Indien, genom att ytterligare minska den preferensmarginal de har för tillfället. Parlamentet uppmanar EU att erbjuda att träffa ett frihandelsavtal med Indien, liknande avtalet med Chile, som ger en tullfri export för båda parter på ömsesidig basis, samt uppmanar högnivågruppen för handel att undersöka vilka möjligheter som står bägge parterna till buds i detta hänseende.

| 2. | Europaparlamentet noterar att även om förbindelserna mellan Indien och Förenta staterna har varit bättre än någonsin tidigare, och länderna undertecknat ett avtal om civil kärnverksamhet för mer än ett år sedan, har det nuvarande dödläget för utvecklingsagendan från Doha negativt påverkat förbindelserna mellan de båda länderna och handelsförbindelserna har i stadig takt försämrats. Parlamentet noterar vidare att Indien klandrat Förenta staterna för att landet vägrat minska jordbruksstöden om inte utvecklingsländerna öppnar sina marknader för icke-jordbruksprodukter, och att Förenta staterna hotar att dra tillbaka förmånerna inom ramen för GSP som funnits i 30 år och som möjliggjort skattefri import av vissa indiska varor. Parlamentet betonar att ett positivt resultat från utvecklingsagendan från Doha kräver ett fullständigt stöd från både EU och Indien. Parlamentet uppmanar Indien och G20 att inse att EU:s erbjudande om jordbruket måste åtföljas av ett motsvarande erbjudande från Förenta staternas sida och följas av ett rimligt erbjudande från G20 om marknadstillträde för icke-jordbruksprodukter och tjänster. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att även om förbindelserna mellan Indien och Förenta staterna har varit bättre än någonsin tidigare, och länderna undertecknat ett avtal om civil kärnverksamhet för mer än ett år sedan, har det nuvarande dödläget för utvecklingsagendan från Doha negativt påverkat förbindelserna mellan de båda länderna och handelsförbindelserna har i stadig takt försämrats. Parlamentet noterar vidare att Indien klandrat Förenta staterna för att landet vägrat minska jordbruksstöden om inte utvecklingsländerna öppnar sina marknader för icke-jordbruksprodukter, och att Förenta staterna hotar att dra tillbaka förmånerna inom ramen för GSP som funnits i 30 år och som möjliggjort skattefri import av vissa indiska varor. Parlamentet betonar att ett positivt resultat från utvecklingsagendan från Doha kräver ett fullständigt stöd från både EU och Indien. Parlamentet uppmanar Indien och G20 att inse att EU:s erbjudande om jordbruket måste åtföljas av ett motsvarande erbjudande från Förenta staternas sida och följas av ett rimligt erbjudande från G20 om marknadstillträde för icke-jordbruksprodukter och tjänster.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som högnivågruppen för handel bedriver för att förbättra samarbetet och stegvis genomföra handlingsplanen, vilket har lett till att Indien gradvis engagerats i stora och gemensamma internationella projekt, såsom Iter- och Galileoprogrammen. Parlamentet konstaterar dock att fastän den gemensamma handlingsplanen endast talar om en fortsatt dialog på många områden, ger den ingen vägledning om prioriteringar och tidsfrister. Parlamentet uppmanar bägge parter att visa den politiska vilja som krävs för att konsolidera sina förbindelser för ett effektivt strategiskt partnerskap. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar det arbete som högnivågruppen för handel bedriver för att förbättra samarbetet och stegvis genomföra handlingsplanen, vilket har lett till att Indien gradvis engagerats i stora och gemensamma internationella projekt, såsom Iter- och Galileoprogrammen. Parlamentet konstaterar dock att fastän den gemensamma handlingsplanen endast talar om en fortsatt dialog på många områden, ger den ingen vägledning om prioriteringar och tidsfrister. Parlamentet uppmanar bägge parter att visa den politiska vilja som krävs för att konsolidera sina förbindelser för ett effektivt strategiskt partnerskap.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att det kvarstår flera områden av outnyttjad handelspotential för båda ekonomierna, trots hoppfull statistik. Parlamentet uppmanar högnivågrupperna för handel att behandla handels- och investeringsfrågor som en del av en mer omfattande, generell politisk dialog samt att utforska möjligheterna till samarbete inom områden såsom migration, utbildning och kulturellt utbyte. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över att det kvarstår flera områden av outnyttjad handelspotential för båda ekonomierna, trots hoppfull statistik. Parlamentet uppmanar högnivågrupperna för handel att behandla handels- och investeringsfrågor som en del av en mer omfattande, generell politisk dialog samt att utforska möjligheterna till samarbete inom områden såsom migration, utbildning och kulturellt utbyte.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att Indiens höga tullavgifter och icke tariffära handelshinder, trots betydande framsteg på senare tid, fortfarande ger EU:s industrier anledning till oro. Parlamentet anser att en sådan protektionistisk politik efter en ekonomisk liberalisering ger upphov till störningar och styrning av marknaden. Parlamentet uttrycker sin oro över att WTO-förhandlingarna om tullavgifter inte har lett till några förbättringar (det förekom inga bundna tullsatser eller åtaganden om att införa maximala ”bindande” tullsatser, som också var höga) och att följaktligen ansträngningarna som gjordes av kommissionen för att inleda en bilateral dialog med Indien om särskilda störningar än så länge inte har varit framgångsrika. Parlamentet konstaterar att en sänkning av handelshindren kan ge progressiva förbättringar av handelsvillkoren med målet att främja tillväxt, sysselsättning och hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar Indien att binda sina importavgifter till den kurs landet tillämpar inom ramen för utvecklingsagendan från Doha (DDA) och att göra ytterligare ansträngningar för att ta bort delar av de existerande icke tariffära handelshindren. Parlamentet uppmuntrar högnivågruppen för handel att arbeta för ett avskaffande av avgifterna mellan parterna på praktiskt taget all handel via ett bilateralt frihandelsavtal för att därigenom möjliggöra för existerande och potentiella exportörer att utveckla sin verksamhet och sprida sin exportbas. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att Indiens höga tullavgifter och icke tariffära handelshinder, trots betydande framsteg på senare tid, fortfarande ger EU:s industrier anledning till oro. Parlamentet anser att en sådan protektionistisk politik efter en ekonomisk liberalisering ger upphov till störningar och styrning av marknaden. Parlamentet uttrycker sin oro över att WTO-förhandlingarna om tullavgifter inte har lett till några förbättringar (det förekom inga bundna tullsatser eller åtaganden om att införa maximala ”bindande” tullsatser, som också var höga) och att följaktligen ansträngningarna som gjordes av kommissionen för att inleda en bilateral dialog med Indien om särskilda störningar än så länge inte har varit framgångsrika. Parlamentet konstaterar att en sänkning av handelshindren kan ge progressiva förbättringar av handelsvillkoren med målet att främja tillväxt, sysselsättning och hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar Indien att binda sina importavgifter till den kurs landet tillämpar inom ramen för utvecklingsagendan från Doha (DDA) och att göra ytterligare ansträngningar för att ta bort delar av de existerande icke tariffära handelshindren. Parlamentet uppmuntrar högnivågruppen för handel att arbeta för ett avskaffande av avgifterna mellan parterna på praktiskt taget all handel via ett bilateralt frihandelsavtal för att därigenom möjliggöra för existerande och potentiella exportörer att utveckla sin verksamhet och sprida sin exportbas.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar EU att stödja Indiens internationella handelspotential och insatserna för att attrahera utländska direktinvesteringar, i synnerhet genom att utöka det handelsrelaterade biståndet till att omfatta åtgärder mot infrastrukturella och administrativa flaskhalsar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar EU att stödja Indiens internationella handelspotential och insatserna för att attrahera utländska direktinvesteringar, i synnerhet genom att utöka det handelsrelaterade biståndet till att omfatta åtgärder mot infrastrukturella och administrativa flaskhalsar.

| 7. | Europaparlamentet anser att konkurrensreglerna och det faktum att man faktiskt följer dem är en garanti för ett förverkligande av samtliga liberaliseringens vinster och därmed sammanhängande reformer av regelverket och bidrar till ekonomisk utveckling och goda styrelseformer. Parlamentet anser också att en effektiv konkurrenspolitik attraherar utländska investerare genom att skapa en öppen och icke-diskriminerande rättslig ram för ekonomiska operatörer. Parlamentet konstaterar att det inte finns någon enhetlig modell för konkurrensbestämmelserna i frihandelsavtalen som EU ingått under det senaste årtiondet som passar alla, eftersom konkurrensbestämmelsernas innehåll varierar beroende på förekomsten av och utvecklingsnivån för konkurrensregler och tillsynsmyndigheter i partnerlandet. Parlamentet uppmanar högnivågruppen för handel att beakta ambitionsnivån som skall uppnås för konkurrensbestämmelserna i samtliga bilaterala handelsavtal mellan EU och Indien. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att konkurrensreglerna och det faktum att man faktiskt följer dem är en garanti för ett förverkligande av samtliga liberaliseringens vinster och därmed sammanhängande reformer av regelverket och bidrar till ekonomisk utveckling och goda styrelseformer. Parlamentet anser också att en effektiv konkurrenspolitik attraherar utländska investerare genom att skapa en öppen och icke-diskriminerande rättslig ram för ekonomiska operatörer. Parlamentet konstaterar att det inte finns någon enhetlig modell för konkurrensbestämmelserna i frihandelsavtalen som EU ingått under det senaste årtiondet som passar alla, eftersom konkurrensbestämmelsernas innehåll varierar beroende på förekomsten av och utvecklingsnivån för konkurrensregler och tillsynsmyndigheter i partnerlandet. Parlamentet uppmanar högnivågruppen för handel att beakta ambitionsnivån som skall uppnås för konkurrensbestämmelserna i samtliga bilaterala handelsavtal mellan EU och Indien.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att Indien förhandlar på antidumpningsområdet både som användare och som subjekt i sammanhanget. Parlamentet välkomnar det goda samarbete som EU och Indien har på detta område, och uppmanar båda att arbeta tillsammans för att korrigera missbruk av antidumpningsinstrument och stoppa dumpning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att Indien förhandlar på antidumpningsområdet både som användare och som subjekt i sammanhanget. Parlamentet välkomnar det goda samarbete som EU och Indien har på detta område, och uppmanar båda att arbeta tillsammans för att korrigera missbruk av antidumpningsinstrument och stoppa dumpning.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att både EU och Indien betraktar skydd av geografiska beteckningar som ett användbart hjälpmedel för såväl producenter som konsumenter och regeringar. Parlamentet noterar dock att få indier känner till möjligheten att få sådant skydd, och uppmanar därför Indiens regering att främja denna ordning och uppmuntra till fler ansökningar om skydd av geografiska beteckningar. Parlamentet konstaterar att enligt TRIPS är WTO-medlemmar fria att införa egen lagstiftning om ett mer utbrett skydd än vad som krävs i själva avtalet. Parlamentet anser att en bilateral uppgörelse skulle kunna erbjuda skydd av geografiska beteckningar i EU och Indien utöver TRIPS-avtalet och därmed erbjuda ett användbart kompletterande verktyg till gemensamma multilaterala ansträngningar. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att både EU och Indien betraktar skydd av geografiska beteckningar som ett användbart hjälpmedel för såväl producenter som konsumenter och regeringar. Parlamentet noterar dock att få indier känner till möjligheten att få sådant skydd, och uppmanar därför Indiens regering att främja denna ordning och uppmuntra till fler ansökningar om skydd av geografiska beteckningar. Parlamentet konstaterar att enligt TRIPS är WTO-medlemmar fria att införa egen lagstiftning om ett mer utbrett skydd än vad som krävs i själva avtalet. Parlamentet anser att en bilateral uppgörelse skulle kunna erbjuda skydd av geografiska beteckningar i EU och Indien utöver TRIPS-avtalet och därmed erbjuda ett användbart kompletterande verktyg till gemensamma multilaterala ansträngningar.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att den framväxande betydelsen av immateriella rättigheter i Indien märks tydligt i ett ökat antal registreringar vid Indiens immaterialrättsbyråer och konstaterar att Indiens industri har besvarat de globala utmaningarna samt håller på att införa en forskningsbaserad utveckling som en integrerad del av sin affärsstrategi. Parlamentet noterar de reformer av Indiens regelverk för immateriella rättigheter som nyligen genomförts, inklusive Indiens patentlag från 2005. Parlamentet konstaterar att ansträngningar även har gjorts för att effektivisera och rationalisera förfarandena för att göra systemet mer användarvänligt. Parlamentet konstaterar också att Indien startat stora moderniseringsprogram för alla immaterialrättsbyråer och avsatt betydande summor för skapande och uppgradering av infrastrukturen i enlighet med nya lagstiftningsinitiativ. Parlamentet uppmanar Indien att se till att upprätthållandet av detta system överensstämmer med Riokonventionen om biologisk mångfald och gällande skyldigheter gentemot WTO. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att den framväxande betydelsen av immateriella rättigheter i Indien märks tydligt i ett ökat antal registreringar vid Indiens immaterialrättsbyråer och konstaterar att Indiens industri har besvarat de globala utmaningarna samt håller på att införa en forskningsbaserad utveckling som en integrerad del av sin affärsstrategi. Parlamentet noterar de reformer av Indiens regelverk för immateriella rättigheter som nyligen genomförts, inklusive Indiens patentlag från 2005. Parlamentet konstaterar att ansträngningar även har gjorts för att effektivisera och rationalisera förfarandena för att göra systemet mer användarvänligt. Parlamentet konstaterar också att Indien startat stora moderniseringsprogram för alla immaterialrättsbyråer och avsatt betydande summor för skapande och uppgradering av infrastrukturen i enlighet med nya lagstiftningsinitiativ. Parlamentet uppmanar Indien att se till att upprätthållandet av detta system överensstämmer med Riokonventionen om biologisk mångfald och gällande skyldigheter gentemot WTO.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att även EU har infört ett omfattande system för skydd av immaterialrätten under de senaste tio åren genom att harmonisera de flesta nationella immaterialrättsliga system och genomföra gemenskapens immateriella rättigheter i hela EU. Parlamentet anser att denna lagstiftning gynnar immaterialrättsinnehavare såväl inom som utom EU, tack vare principerna om mest gynnade nation och inhemsk behandling. Parlamentet betraktar verkställighet som en integrerad del av skyddet av immaterialrätten och uppmuntrar EU och Indien att komma överens om gemensamma principer för kontroll av verkställigheten som skall vara effektiva, proportionella och avskräckande och inte skapa några hinder för en rättvis handel. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att även EU har infört ett omfattande system för skydd av immaterialrätten under de senaste tio åren genom att harmonisera de flesta nationella immaterialrättsliga system och genomföra gemenskapens immateriella rättigheter i hela EU. Parlamentet anser att denna lagstiftning gynnar immaterialrättsinnehavare såväl inom som utom EU, tack vare principerna om mest gynnade nation och inhemsk behandling. Parlamentet betraktar verkställighet som en integrerad del av skyddet av immaterialrätten och uppmuntrar EU och Indien att komma överens om gemensamma principer för kontroll av verkställigheten som skall vara effektiva, proportionella och avskräckande och inte skapa några hinder för en rättvis handel.

| 12. | Europaparlamentet anser att piratkopieringen fortsätter att hota den framtida förnyelsen av mjukvara eftersom mer än en av tre kopior av mjukvara över hela världen har införskaffats olagligt, vilket leder till förlorade arbetstillfällen och skatteintäkter för både Indien och EU. Parlamentet konstaterar att med stöd av en regeringspolitik som omfattar kraftåtgärder mot personer som piratkopierar mjukvara och flera medvetandehöjande kampanjer har piratverksamheten i Indien gått ned med 2 procent under 2005. Parlamentet inser dock att det fortfarande finns mycket kvar att göra för att se till att indiska företag inte vinner orättvisa konkurrensfördelar genom att använda piratkopierad ”mjukvara” och ”hårdvara” inom produktion och tillverkning. Parlamentet uppmanar Indiens statliga och federala regeringar att fortsätta bekämpa piratverksamheten. Parlamentet konstaterar att medan EU:s och Förenta staternas pågående ansträngningar att bekämpa piratkopiering inledningsvis kommer att koncentreras till Kina och Ryssland, kommer resten av Asien att följa därefter. Parlamentet anser att det ligger i Indiens intresse att samarbeta konstruktivt med EU i denna kraftansträngning i ljuset av faktauppgifterna från IDC:s konsekvensbedömning 2005, som anger att om Indien kan minska den nuvarande piratverksamheten från dagens 72 procent till 64 procent 2009, kommer Indien att skapa 115 000 nya IT-arbeten. Dessutom kommer ytterligare 5 900 miljoner US-dollar och ökade skatteintäkter till ett värde av 86 miljoner US-dollar att tillföras landets ekonomi. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att piratkopieringen fortsätter att hota den framtida förnyelsen av mjukvara eftersom mer än en av tre kopior av mjukvara över hela världen har införskaffats olagligt, vilket leder till förlorade arbetstillfällen och skatteintäkter för både Indien och EU. Parlamentet konstaterar att med stöd av en regeringspolitik som omfattar kraftåtgärder mot personer som piratkopierar mjukvara och flera medvetandehöjande kampanjer har piratverksamheten i Indien gått ned med 2 procent under 2005. Parlamentet inser dock att det fortfarande finns mycket kvar att göra för att se till att indiska företag inte vinner orättvisa konkurrensfördelar genom att använda piratkopierad ”mjukvara” och ”hårdvara” inom produktion och tillverkning. Parlamentet uppmanar Indiens statliga och federala regeringar att fortsätta bekämpa piratverksamheten. Parlamentet konstaterar att medan EU:s och Förenta staternas pågående ansträngningar att bekämpa piratkopiering inledningsvis kommer att koncentreras till Kina och Ryssland, kommer resten av Asien att följa därefter. Parlamentet anser att det ligger i Indiens intresse att samarbeta konstruktivt med EU i denna kraftansträngning i ljuset av faktauppgifterna från IDC:s konsekvensbedömning 2005, som anger att om Indien kan minska den nuvarande piratverksamheten från dagens 72 procent till 64 procent 2009, kommer Indien att skapa 115 000 nya IT-arbeten. Dessutom kommer ytterligare 5 900 miljoner US-dollar och ökade skatteintäkter till ett värde av 86 miljoner US-dollar att tillföras landets ekonomi.

| 13. | Europaparlamentet erkänner läkemedelsindustrins betydelse för Indiens ekonomi och samhälle och uppmanar de indiska myndigheterna att se till att internationella normer tillämpas vid användning av levande djur i vetenskapliga experiment och att dessa experiment är så få som möjligt samt att alternativ till försöksdjur tas fram. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet erkänner läkemedelsindustrins betydelse för Indiens ekonomi och samhälle och uppmanar de indiska myndigheterna att se till att internationella normer tillämpas vid användning av levande djur i vetenskapliga experiment och att dessa experiment är så få som möjligt samt att alternativ till försöksdjur tas fram.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar EU och Indien att visa vägen mot en snabb och permanent lösning om TRIPS och folkhälsa för att på så sätt underlätta tillgången till nödvändiga läkemedel inom ramen för utvecklingsrundan från Doha. Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som den indiska regeringen har vidtagit med avseende på immateriella rättigheter i fråga om läkemedel. Parlamentet uppmuntrar den indiska regeringen att genomföra lagstiftningen snabbare, särskilt vad gäller export av generiska läkemedel. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar EU och Indien att visa vägen mot en snabb och permanent lösning om TRIPS och folkhälsa för att på så sätt underlätta tillgången till nödvändiga läkemedel inom ramen för utvecklingsrundan från Doha. Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som den indiska regeringen har vidtagit med avseende på immateriella rättigheter i fråga om läkemedel. Parlamentet uppmuntrar den indiska regeringen att genomföra lagstiftningen snabbare, särskilt vad gäller export av generiska läkemedel.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att traditionell kunskap i allt högre grad betraktas som en värdefull tillgång för både utvecklade länder och utvecklingsländer. Upp till 80 procent av världens befolkning är beroende av produkter och tjänster som härrör från innovationer framtagna genom traditionell kunskap och traditionella metoder för att klara sina dagliga behov av mat och sjukvård. Bland dem finns upp till 441 etniska grupper i Indien. Parlamentet noterar de komplicerade rättsliga, politiska och sociala banden mellan immateriella rättigheter och bevarandet av biologisk mångfald och genetiska resurser. Parlamentet uppmanar EU och Indien att samarbeta för att hitta en rimlig lösning för att harmonisera TRIPS med målen för Riokonventionen om biologisk mångfald. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet konstaterar att traditionell kunskap i allt högre grad betraktas som en värdefull tillgång för både utvecklade länder och utvecklingsländer. Upp till 80 procent av världens befolkning är beroende av produkter och tjänster som härrör från innovationer framtagna genom traditionell kunskap och traditionella metoder för att klara sina dagliga behov av mat och sjukvård. Bland dem finns upp till 441 etniska grupper i Indien. Parlamentet noterar de komplicerade rättsliga, politiska och sociala banden mellan immateriella rättigheter och bevarandet av biologisk mångfald och genetiska resurser. Parlamentet uppmanar EU och Indien att samarbeta för att hitta en rimlig lösning för att harmonisera TRIPS med målen för Riokonventionen om biologisk mångfald.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar Indiens insatser för att reformera sin finanssektor genom att i stort sett avreglera räntorna, sänka kraven på bankernas statliga lån och sänka kraven att bankerna skall prioritera områden som jordbruk och småföretag. Parlamentet anser att vikten av reformer inom finanssektorn har ökat i takt med att Indien blir allt mer integrerat i det globala finansiella systemet. Det är särskilt viktigt att avreglera finanssektorn så att den bättre kan absorbera både inhemska och yttre stötar och därmed gynna tillväxten av insatt kapital, stimulera utvecklingen av en kreditvänlig miljö och införandet av privata och utländska krafter. Parlamentet anser att överföringen av teknisk sakkunskap och ledningskunskap kan fylla en viktig funktion vid utvecklingen av Indiens finansmarknader och uppmanar därför EU att erbjuda stöd i detta hänseende. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar Indiens insatser för att reformera sin finanssektor genom att i stort sett avreglera räntorna, sänka kraven på bankernas statliga lån och sänka kraven att bankerna skall prioritera områden som jordbruk och småföretag. Parlamentet anser att vikten av reformer inom finanssektorn har ökat i takt med att Indien blir allt mer integrerat i det globala finansiella systemet. Det är särskilt viktigt att avreglera finanssektorn så att den bättre kan absorbera både inhemska och yttre stötar och därmed gynna tillväxten av insatt kapital, stimulera utvecklingen av en kreditvänlig miljö och införandet av privata och utländska krafter. Parlamentet anser att överföringen av teknisk sakkunskap och ledningskunskap kan fylla en viktig funktion vid utvecklingen av Indiens finansmarknader och uppmanar därför EU att erbjuda stöd i detta hänseende.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar Indiens planer på att avskaffa kontrollen av rupien genom att avskaffa alla kvarvarande kapitalkontroller av den delvis konvertibla rupien. Parlamentet anser att detta kommer att undanröja ett viktigt hinder för Indiens integration i världsekonomin, vilket kommer att ge enskilda indier och företag möjlighet att fritt investera i utlandet och göra det lättare och billigare för större företag att låna utomlands, vilket för närvarande är begränsat till 500 miljoner US-dollar per företag och år. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar Indiens planer på att avskaffa kontrollen av rupien genom att avskaffa alla kvarvarande kapitalkontroller av den delvis konvertibla rupien. Parlamentet anser att detta kommer att undanröja ett viktigt hinder för Indiens integration i världsekonomin, vilket kommer att ge enskilda indier och företag möjlighet att fritt investera i utlandet och göra det lättare och billigare för större företag att låna utomlands, vilket för närvarande är begränsat till 500 miljoner US-dollar per företag och år.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar Indiens regering att ansluta sig till fördraget om icke-spridning av kärnvapen som är ett oundgängligt multilateralt instrument för att upprätthålla och stärka internationell fred, säkerhet och stabilitet. Parlamentet uttrycker sin oro över Indiens förstärkta kärnkraftssamarbete med Förenta staterna och Frankrike med tanke på Indiens brist på avtalsmässiga åtaganden för kärnsäkerhet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar Indiens regering att ansluta sig till fördraget om icke-spridning av kärnvapen som är ett oundgängligt multilateralt instrument för att upprätthålla och stärka internationell fred, säkerhet och stabilitet. Parlamentet uttrycker sin oro över Indiens förstärkta kärnkraftssamarbete med Förenta staterna och Frankrike med tanke på Indiens brist på avtalsmässiga åtaganden för kärnsäkerhet.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att Indien har accepterat att för att förverkliga sina ambitioner måste det uppfylla sina åtaganden i södra och sydöstra Asien. Parlamentet välkomnar användningen av handel som ett verktyg för att bygga upp förtroendet mellan Indien och Pakistan och välkomnar i synnerhet det viktiga avtalet av den 2 maj 2006 om att gjuta nytt liv i handeln och affärerna över kontrollgränsen mellan de delade regionerna Jammu och Kashmir genom att införa en lastbilsrutt på leden Srinagar-Muzaffarabad och en andra busslinje genom Kashmir som binder samman Poonch i Jammu och Kashmir med Rawalakot i Azad Jammu Kashmir. Parlamentet välkomnar premiärminister Manmohan Singhs löfte den 23 maj 2006 om att inrätta en miljö för friare handel och ökad rörlighet med ”mjuka gränser” för att nå en lösning på konflikten i Kashmir. Parlamentet uppmanar både Indien och Pakistan att ytterligare minska de administrativa hindren och genomdriva förtroendeskapande handelsåtgärder och uppmanar EU att om nödvändigt ge tekniskt stöd i detta hänseende. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet konstaterar att Indien har accepterat att för att förverkliga sina ambitioner måste det uppfylla sina åtaganden i södra och sydöstra Asien. Parlamentet välkomnar användningen av handel som ett verktyg för att bygga upp förtroendet mellan Indien och Pakistan och välkomnar i synnerhet det viktiga avtalet av den 2 maj 2006 om att gjuta nytt liv i handeln och affärerna över kontrollgränsen mellan de delade regionerna Jammu och Kashmir genom att införa en lastbilsrutt på leden Srinagar-Muzaffarabad och en andra busslinje genom Kashmir som binder samman Poonch i Jammu och Kashmir med Rawalakot i Azad Jammu Kashmir. Parlamentet välkomnar premiärminister Manmohan Singhs löfte den 23 maj 2006 om att inrätta en miljö för friare handel och ökad rörlighet med ”mjuka gränser” för att nå en lösning på konflikten i Kashmir. Parlamentet uppmanar både Indien och Pakistan att ytterligare minska de administrativa hindren och genomdriva förtroendeskapande handelsåtgärder och uppmanar EU att om nödvändigt ge tekniskt stöd i detta hänseende.

| 20. | Europaparlamentet noterar att Asean-länderna fortfarande har fördelar framför Indien i form av högre arbetsproduktivitet, kvalificerad arbetskraft och låga markpriser. Parlamentet noterar också att Aseanländerna har som mål att skapa en inre marknad senast 2020, även om vissa medlemsländer, såsom Singapore, Malaysia och Thailand, yrkar på att måldatumet skall tidigareläggas till 2015. Parlamentet är därför bekymrat över att den interregionala handeln inom ramen för SAARC fortfarande är begränsad. Parlamentet anser att det finns allt för många undantag inskrivna i det sydasiatiska frihandelsavtalet för att det skall kunna betraktas som ett normenligt frihandelsavtal. Parlamentet noterar att Asean-ländernas ministrar nyligen diskuterade förslag till ett större handelsområde med andra asiatiska länder, inklusive Indien, Kina, Japan och Sydkorea. Parlamentet uppmanar SAARC att kontinuerligt se över möjligheterna att utveckla handeln och investeringarna i regionen. Parlamentet anser att EU bör ha ett integrerat perspektiv på regionerna i sina förbindelser med Indien och uppmanar EU att tillsätta en ”visionsgrupp” liknande den som skapats för Asean-länderna för att utforska de framtida möjligheterna för förbindelserna mellan EU och SAARC. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet noterar att Asean-länderna fortfarande har fördelar framför Indien i form av högre arbetsproduktivitet, kvalificerad arbetskraft och låga markpriser. Parlamentet noterar också att Aseanländerna har som mål att skapa en inre marknad senast 2020, även om vissa medlemsländer, såsom Singapore, Malaysia och Thailand, yrkar på att måldatumet skall tidigareläggas till 2015. Parlamentet är därför bekymrat över att den interregionala handeln inom ramen för SAARC fortfarande är begränsad. Parlamentet anser att det finns allt för många undantag inskrivna i det sydasiatiska frihandelsavtalet för att det skall kunna betraktas som ett normenligt frihandelsavtal. Parlamentet noterar att Asean-ländernas ministrar nyligen diskuterade förslag till ett större handelsområde med andra asiatiska länder, inklusive Indien, Kina, Japan och Sydkorea. Parlamentet uppmanar SAARC att kontinuerligt se över möjligheterna att utveckla handeln och investeringarna i regionen. Parlamentet anser att EU bör ha ett integrerat perspektiv på regionerna i sina förbindelser med Indien och uppmanar EU att tillsätta en ”visionsgrupp” liknande den som skapats för Asean-länderna för att utforska de framtida möjligheterna för förbindelserna mellan EU och SAARC.

| 21. | Europaparlamentet noterar att SAARC:s ministerråd i augusti 2006 enhälligt enades om att handelstvisten mellan Indien och Pakistan inom ramen för det sydasiatiska frihandelsavtalet (SAFTA) skulle behandlas av SAARC:s handelsministrar före det 14:e SAARC-toppmötet i Indien den 3-4 april 2007. Parlamentet noterar också att EU har anhållit om och beviljats observatörsstatus och kommer att delta i toppmötet. Parlamentet noterar vidare att argumentet enligt vilket handel skall kopplas till framsteg i försöken att hitta en lösning på den mångåriga konflikten mellan Indien och Pakistan är orsaken till förseningarna i genomförandet av SAFTA. Parlamentet uppmanar båda parterna att fortsätta den politiska dialogen samtidigt som handelsförhandlingar. Parlamentet noterar att punkter på de positiva och negativa listorna för närvarande behandlas av SAFTA:s råd. Parlamentet uppmanar EU att erbjuda allt det stöd som är nödvändigt för att underlätta denna process och garantera att verkliga framsteg görs vid det 14:e SAARC-toppmötet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet noterar att SAARC:s ministerråd i augusti 2006 enhälligt enades om att handelstvisten mellan Indien och Pakistan inom ramen för det sydasiatiska frihandelsavtalet (SAFTA) skulle behandlas av SAARC:s handelsministrar före det 14:e SAARC-toppmötet i Indien den 3-4 april 2007. Parlamentet noterar också att EU har anhållit om och beviljats observatörsstatus och kommer att delta i toppmötet. Parlamentet noterar vidare att argumentet enligt vilket handel skall kopplas till framsteg i försöken att hitta en lösning på den mångåriga konflikten mellan Indien och Pakistan är orsaken till förseningarna i genomförandet av SAFTA. Parlamentet uppmanar båda parterna att fortsätta den politiska dialogen samtidigt som handelsförhandlingar. Parlamentet noterar att punkter på de positiva och negativa listorna för närvarande behandlas av SAFTA:s råd. Parlamentet uppmanar EU att erbjuda allt det stöd som är nödvändigt för att underlätta denna process och garantera att verkliga framsteg görs vid det 14:e SAARC-toppmötet.

| 22. | Europaparlamentet uppmuntrar Indien att i egenskap av medlem i SAARC och BIMST-EC utnyttja sitt positiva inflytande för att bidra till att underlätta demokratiska förändringar och respekten för de mänskliga rättigheterna i Burma och att fortsätta stödja fredsprocessen i Sri Lanka och hjälpa de uppskattningsvis 6 000 flyktingarna som flytt till Indien sedan april 2006. Parlamentet noterar i detta avseende FN:s särskilde rapportör, Philip Alstons, rekommendationer om att sända en oberoende internationell grupp till Sri Lanka för att övervaka de mänskliga rättigheterna och offentligt rapportera om samtliga parters kränkningar av internationell rätt. Parlamentet uppmanar både EU och Indien att stödja denna rekommendation i relevanta internationella fora. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmuntrar Indien att i egenskap av medlem i SAARC och BIMST-EC utnyttja sitt positiva inflytande för att bidra till att underlätta demokratiska förändringar och respekten för de mänskliga rättigheterna i Burma och att fortsätta stödja fredsprocessen i Sri Lanka och hjälpa de uppskattningsvis 6 000 flyktingarna som flytt till Indien sedan april 2006. Parlamentet noterar i detta avseende FN:s särskilde rapportör, Philip Alstons, rekommendationer om att sända en oberoende internationell grupp till Sri Lanka för att övervaka de mänskliga rättigheterna och offentligt rapportera om samtliga parters kränkningar av internationell rätt. Parlamentet uppmanar både EU och Indien att stödja denna rekommendation i relevanta internationella fora.

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att asiatiska länder som Indien och Kina trots flera år med ekonomisk tillväxt fortfarande är underrepresenterade och orimligt marginaliserade i multilaterala organ, däribland Internationella valutafonden. Parlamentet uppmanar EU och Indien att tillsammans arbeta för att avhjälpa denna obalans och se till att röstandelar och högre poster fördelas enligt reell betydelse i det internationella ekonomiska systemet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet konstaterar att asiatiska länder som Indien och Kina trots flera år med ekonomisk tillväxt fortfarande är underrepresenterade och orimligt marginaliserade i multilaterala organ, däribland Internationella valutafonden. Parlamentet uppmanar EU och Indien att tillsammans arbeta för att avhjälpa denna obalans och se till att röstandelar och högre poster fördelas enligt reell betydelse i det internationella ekonomiska systemet.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar den indiska regeringens reform av sin strategi för utländska direktinvesteringar liksom de framsteg som investeringskommissionen har gjort. Parlamentet är bekymrat över att utländska investerare fortfarande brottas med en frustrerande byråkrati på lokal nivå och andra icketariffära handelshinder. Parlamentet uppmanar de indiska myndigheterna att fortsätta sin kamp mot byråkrati och korruption samt uppmanar såväl delstatsmyndigheter som lokala myndigheter att förenkla och samordna sina ansökningsförfaranden och efterlyser insatser för större rättslig öppenhet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet välkomnar den indiska regeringens reform av sin strategi för utländska direktinvesteringar liksom de framsteg som investeringskommissionen har gjort. Parlamentet är bekymrat över att utländska investerare fortfarande brottas med en frustrerande byråkrati på lokal nivå och andra icketariffära handelshinder. Parlamentet uppmanar de indiska myndigheterna att fortsätta sin kamp mot byråkrati och korruption samt uppmanar såväl delstatsmyndigheter som lokala myndigheter att förenkla och samordna sina ansökningsförfaranden och efterlyser insatser för större rättslig öppenhet.

| 25. | Parlamentet är oroat över att ansökningssystemet för godkännande av utländska investeringar utgör ett stort hinder, eftersom det antal ansökningar som kan godkännas automatiskt hålls på lägsta möjliga nivå, medan huvuddelen av de allmänna ansökningarna godkänns efter individuell bedömning. Parlamentet är oroat över att många tjänstemän fortsätter sin diskriminering till förmån för lokala intressen och konstaterar att godkännandet och tillståndsprocedurerna har kritiserats i vissa regioner för att vara orättvisa och brista i insyn samt att bestämmelserna ändras så frustrerande ofta att det kan vara svårt att hänga med i förändringarna i systemet. Parlamentet uppmanar delstatliga och lokala myndigheter att förenkla och samordna sina ansökningsförfaranden. |
| --- | --- |

25.

Parlamentet är oroat över att ansökningssystemet för godkännande av utländska investeringar utgör ett stort hinder, eftersom det antal ansökningar som kan godkännas automatiskt hålls på lägsta möjliga nivå, medan huvuddelen av de allmänna ansökningarna godkänns efter individuell bedömning. Parlamentet är oroat över att många tjänstemän fortsätter sin diskriminering till förmån för lokala intressen och konstaterar att godkännandet och tillståndsprocedurerna har kritiserats i vissa regioner för att vara orättvisa och brista i insyn samt att bestämmelserna ändras så frustrerande ofta att det kan vara svårt att hänga med i förändringarna i systemet. Parlamentet uppmanar delstatliga och lokala myndigheter att förenkla och samordna sina ansökningsförfaranden.

| 26. | Europaparlamentet noterar den stora betydelse som utlandsboende indier har för landets tillväxt. Samtidigt konstaterar parlamentet att utlandsboende indier endast står för 10 procent av de utländska direktinvesteringarna i Indien. Parlamentet anser att landets långsiktiga utveckling kräver såväl privata överföringar till släkt och familj som finansiella överföringar, och uppmanar Indien att fortsätta utveckla metoder för att bättre ta tillvara de resurser som utlandsboende indier kan erbjuda, med dubbla medborgarskap som ett konkret exempel. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet noterar den stora betydelse som utlandsboende indier har för landets tillväxt. Samtidigt konstaterar parlamentet att utlandsboende indier endast står för 10 procent av de utländska direktinvesteringarna i Indien. Parlamentet anser att landets långsiktiga utveckling kräver såväl privata överföringar till släkt och familj som finansiella överföringar, och uppmanar Indien att fortsätta utveckla metoder för att bättre ta tillvara de resurser som utlandsboende indier kan erbjuda, med dubbla medborgarskap som ett konkret exempel.

Samarbete EU-Indien

| 27. | Europaparlamentet välkomnar att EU och Indien åtog sig att stärka dialogen och engagemanget, också i människorättsfrågor, som strategiska partner vid det sjätte toppmötet mellan Indien och EU den 7 september 2005 i enlighet med den gemensamma handlingsplanen, som även omfattar utvecklingssamarbete, med tonvikten lagd på en hållbar miljö samt social och ekonomisk sammanhållning. Parlamentet uppmanar att det strategiska partnerskapet bör innefatta en kontinuerlig dialog på området för mänskliga rättigheter och välkomnar i detta sammanhang den nationella indiska människorättskommissionens självständiga och principfasta arbete i dessa frågor. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar att EU och Indien åtog sig att stärka dialogen och engagemanget, också i människorättsfrågor, som strategiska partner vid det sjätte toppmötet mellan Indien och EU den 7 september 2005 i enlighet med den gemensamma handlingsplanen, som även omfattar utvecklingssamarbete, med tonvikten lagd på en hållbar miljö samt social och ekonomisk sammanhållning. Parlamentet uppmanar att det strategiska partnerskapet bör innefatta en kontinuerlig dialog på området för mänskliga rättigheter och välkomnar i detta sammanhang den nationella indiska människorättskommissionens självständiga och principfasta arbete i dessa frågor.

| 28. | Europaparlamentet betonar att uppfyllandet av millennieutvecklingsmålen och kampen mot fattigdomen bör kvarstå som en central beståndsdel i det strategiska partnerskapet mellan EU och Indien. Parlamentet välkomnar att nästa toppmöte mellan EU och Indien, som hålls den 13 oktober 2006, kommer att behandla frågan om millennieutvecklingsmålen, och efterlyser särskilda brådskande åtgärder för att säkra att minoriteter, medräknat daliter och adivasi och andra marginaliserade grupper, stammar och kaster, kan överbrygga den stora klyftan mellan dem och resten av befolkningen i syfte att uppfylla dessa mål. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att uppfyllandet av millennieutvecklingsmålen och kampen mot fattigdomen bör kvarstå som en central beståndsdel i det strategiska partnerskapet mellan EU och Indien. Parlamentet välkomnar att nästa toppmöte mellan EU och Indien, som hålls den 13 oktober 2006, kommer att behandla frågan om millennieutvecklingsmålen, och efterlyser särskilda brådskande åtgärder för att säkra att minoriteter, medräknat daliter och adivasi och andra marginaliserade grupper, stammar och kaster, kan överbrygga den stora klyftan mellan dem och resten av befolkningen i syfte att uppfylla dessa mål.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar fokuseringen på hälsa, utbildning, vatten och miljö i EG:s utvecklingssamarbete med Indien 2002-2006 och åtagandet i den gemensamma handlingsplanen att fördjupa utvecklingssamarbetet inom hälso- och utbildningsområdet i syfte att förbättra utvecklingssamarbetet som ett komplement till viktiga indiska program inom den sociala sektorn, medräknat konkreta åtgärder för att effektivt stoppa diskrimineringen av mindre gynnade sociala grupper, särskilt kvinnor. Parlamentet framhåller även att handlingsplanen bör påskynda åtgärder för att främja utbildning av flickor och därmed uppfylla millennieutvecklingsmål 2 och 3. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar fokuseringen på hälsa, utbildning, vatten och miljö i EG:s utvecklingssamarbete med Indien 2002-2006 och åtagandet i den gemensamma handlingsplanen att fördjupa utvecklingssamarbetet inom hälso- och utbildningsområdet i syfte att förbättra utvecklingssamarbetet som ett komplement till viktiga indiska program inom den sociala sektorn, medräknat konkreta åtgärder för att effektivt stoppa diskrimineringen av mindre gynnade sociala grupper, särskilt kvinnor. Parlamentet framhåller även att handlingsplanen bör påskynda åtgärder för att främja utbildning av flickor och därmed uppfylla millennieutvecklingsmål 2 och 3.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionens kallat till offentligt samråd för att förbereda en större strategisk översyn av EU:s handelsrelaterade och ekonomiska förbindelser med Kina. Parlamentet anser att Indien utgör en jämförbar men specifik utmaning för EU:s industri, och uppmanar kommissionen att anordna ett liknande samråd beträffande Indien för att säkra den politiska, ekonomiska och handelsrelaterade styrningen av dessa förbindelser på EU-nivå. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionens kallat till offentligt samråd för att förbereda en större strategisk översyn av EU:s handelsrelaterade och ekonomiska förbindelser med Kina. Parlamentet anser att Indien utgör en jämförbar men specifik utmaning för EU:s industri, och uppmanar kommissionen att anordna ett liknande samråd beträffande Indien för att säkra den politiska, ekonomiska och handelsrelaterade styrningen av dessa förbindelser på EU-nivå.

| 31. | Europaparlamentet anser att EU bör ägna de små och medelstora företagen i Indien särskild uppmärksamhet och att små och medelstora företag skulle kunna stärkas genom åtgärder för att delfinansiera marknadsdrivna lokala projekt som medborgarna föreslår. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att EU bör ägna de små och medelstora företagen i Indien särskild uppmärksamhet och att små och medelstora företag skulle kunna stärkas genom åtgärder för att delfinansiera marknadsdrivna lokala projekt som medborgarna föreslår.

| 32. | Europaparlamentet understryker att EU i sitt utvecklingssamarbete bör se Indien som en framtida internationell givare genom att man utbyter erfarenheter och samarbetar i fråga om konkreta projekt i utvecklingsländerna. Att dra lärdom av indiska erfarenheter skulle enligt parlamentets mening bidra till att göra EU:s utvecklingsstöd effektivare och produktivare. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet understryker att EU i sitt utvecklingssamarbete bör se Indien som en framtida internationell givare genom att man utbyter erfarenheter och samarbetar i fråga om konkreta projekt i utvecklingsländerna. Att dra lärdom av indiska erfarenheter skulle enligt parlamentets mening bidra till att göra EU:s utvecklingsstöd effektivare och produktivare.

| 33. | Europaparlamentet konstaterar att många indier hyser vissa betänkligheter gentemot EU och vill lära sig mer om och förstå unionen bättre. Parlamentet välkomnar Erasmus Mundusprogrammet, som erbjuder stipendier till ett värde av 33 miljoner euro, och som lägger särskild tonvikt på samarbete inom naturvetenskap och teknik där erfarenheterna från Indiens framgångar kan förbättra EU:s resultat i den pyramid som ligger till grund för informationssamhället, nämligen utbildning, forskning och utveckling och innovation. Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en Jean Monnet-professur i europeiska studier vid Delhiuniversitetet såsom ett mycket viktigt initiativ för att stärka förbindelserna mellan EU och Indien. Parlamentet anser att institutioner för högre utbildning i Europa bör utvidga detta initiativ genom att i högre grad fokusera på indiska studier och marknadsföra dessa kurser effektivt. Parlamentet föreslår att relevanta institutioner för högre utbildning i Europa överväger att öppna forskningskontor i Indien, såsom Harvard Business School nyligen gjort i Bombay. Parlamentet uppmanar kommissionens delegation liksom medlemsstaternas ambassader att arbeta tillsammans med de indiska myndigheterna för att stärka EU:s roll vid främjandet av utbildning och kulturellt och vetenskapligt utbyte och föreslår att kulturella utbyten skulle bidra till att skapa ett brett allmänt stöd för konstruktivt samarbete och att även utbyten mellan yrkesgrupper och företag kunde vara gynnsamt, både för att skapa kulturell förståelse över gränserna och för att främja ett informationsflöde i båda riktningarna. Parlamentet betonar framgångarna för chefsutbildningsprogrammet People to People Exchange i Japan och Korea och uppmanar kommissionen att utvidga programmet till Indien och bevilja tillräckliga anslag för detta. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet konstaterar att många indier hyser vissa betänkligheter gentemot EU och vill lära sig mer om och förstå unionen bättre. Parlamentet välkomnar Erasmus Mundusprogrammet, som erbjuder stipendier till ett värde av 33 miljoner euro, och som lägger särskild tonvikt på samarbete inom naturvetenskap och teknik där erfarenheterna från Indiens framgångar kan förbättra EU:s resultat i den pyramid som ligger till grund för informationssamhället, nämligen utbildning, forskning och utveckling och innovation. Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en Jean Monnet-professur i europeiska studier vid Delhiuniversitetet såsom ett mycket viktigt initiativ för att stärka förbindelserna mellan EU och Indien. Parlamentet anser att institutioner för högre utbildning i Europa bör utvidga detta initiativ genom att i högre grad fokusera på indiska studier och marknadsföra dessa kurser effektivt. Parlamentet föreslår att relevanta institutioner för högre utbildning i Europa överväger att öppna forskningskontor i Indien, såsom Harvard Business School nyligen gjort i Bombay. Parlamentet uppmanar kommissionens delegation liksom medlemsstaternas ambassader att arbeta tillsammans med de indiska myndigheterna för att stärka EU:s roll vid främjandet av utbildning och kulturellt och vetenskapligt utbyte och föreslår att kulturella utbyten skulle bidra till att skapa ett brett allmänt stöd för konstruktivt samarbete och att även utbyten mellan yrkesgrupper och företag kunde vara gynnsamt, både för att skapa kulturell förståelse över gränserna och för att främja ett informationsflöde i båda riktningarna. Parlamentet betonar framgångarna för chefsutbildningsprogrammet People to People Exchange i Japan och Korea och uppmanar kommissionen att utvidga programmet till Indien och bevilja tillräckliga anslag för detta.

| 34. | Europaparlamentet noterar att kunskaperna om den indiska marknaden är oroväckande dåliga inom vissa sektorer av affärsvärlden inom EU. Parlamentet uppmanar EU att på ett mera systematiskt sätt samarbete med väletablerade företag inom affärsvärlden inom EU, särskilt små och medelstora företag, för att gradvis förändra deras uppfattning om Indien genom att betona de mycket betydande affärsmöjligheter som landet erbjuder. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet noterar att kunskaperna om den indiska marknaden är oroväckande dåliga inom vissa sektorer av affärsvärlden inom EU. Parlamentet uppmanar EU att på ett mera systematiskt sätt samarbete med väletablerade företag inom affärsvärlden inom EU, särskilt små och medelstora företag, för att gradvis förändra deras uppfattning om Indien genom att betona de mycket betydande affärsmöjligheter som landet erbjuder.

| 35. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen utforskar eller fördjupar de särskilda EUIndien-programmen inom områden som högre utbildning och yrkesutbildning samt program som stimulerar utbyte av studenter, lärare och forskare. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen utforskar eller fördjupar de särskilda EUIndien-programmen inom områden som högre utbildning och yrkesutbildning samt program som stimulerar utbyte av studenter, lärare och forskare.

| 36. | Europaparlamentet konstaterar att den indiska mjukvaru- och tjänstesektorn har tredubblats i storlek de senaste fem åren och nu uppgår till ett värde av 20 miljarder euro. Europaparlamentet noterar att en stor del av denna tillväxt härrör från västerländska företag som förlagt sitt utvecklingsarbete till Indien. Europaparlamentet anser att EU kan utnyttja fördelarna med ökad rörlighet bland högkvalificerad och kompetent indisk arbetskraft, men bör förhindra en utarmning av utvecklingskapaciteten i Indien. Parlamentet uppmanar högnivågruppen för handel att undersöka utrymmet för ett avtal om rörelse för kompetenta arbetare (GATS leveranssätt 4) i syfte att ge indiska IT-experter möjlighet arbete i EU efter sina studier. Detta skulle ge EU tillgång till kvalificerad arbetskraft och motivera investeringar i EU system för högre utbildning. Parlamentet konstaterar att mjukvaruföretag har stor dragkraft på kringliggande företag och att den service och de krav på infrastruktur som följer med kan stimulera de regionala ekonomierna och ge lokalbefolkningen andra sysselsättningsmöjligheter. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet konstaterar att den indiska mjukvaru- och tjänstesektorn har tredubblats i storlek de senaste fem åren och nu uppgår till ett värde av 20 miljarder euro. Europaparlamentet noterar att en stor del av denna tillväxt härrör från västerländska företag som förlagt sitt utvecklingsarbete till Indien. Europaparlamentet anser att EU kan utnyttja fördelarna med ökad rörlighet bland högkvalificerad och kompetent indisk arbetskraft, men bör förhindra en utarmning av utvecklingskapaciteten i Indien. Parlamentet uppmanar högnivågruppen för handel att undersöka utrymmet för ett avtal om rörelse för kompetenta arbetare (GATS leveranssätt 4) i syfte att ge indiska IT-experter möjlighet arbete i EU efter sina studier. Detta skulle ge EU tillgång till kvalificerad arbetskraft och motivera investeringar i EU system för högre utbildning. Parlamentet konstaterar att mjukvaruföretag har stor dragkraft på kringliggande företag och att den service och de krav på infrastruktur som följer med kan stimulera de regionala ekonomierna och ge lokalbefolkningen andra sysselsättningsmöjligheter.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar att 200 000 arbetstillfällen kan komma att utkontrakteras från EU mellan 2003 och 2008, huvudsakligen till Indien. Parlamentet konstaterar även att det 2010 kommer att finnas en efterfrågan på 160 000 människor med utbildning i främmande språk i Indien och att endast 40 000 indier kommer att vara kvalificerade för dessa arbeten. Parlamentet anser att det med beaktande av att det redan finns 30 000 utlandsstationerade européer som arbetar i Indien finns goda möjligheter för utbildade européer som är beredda att flytta och att en sådan trend kan leda till ett ”kunskapsutbyte” snarare än till en ”kunskapsflykt” mellan EU och Indien. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet konstaterar att 200 000 arbetstillfällen kan komma att utkontrakteras från EU mellan 2003 och 2008, huvudsakligen till Indien. Parlamentet konstaterar även att det 2010 kommer att finnas en efterfrågan på 160 000 människor med utbildning i främmande språk i Indien och att endast 40 000 indier kommer att vara kvalificerade för dessa arbeten. Parlamentet anser att det med beaktande av att det redan finns 30 000 utlandsstationerade européer som arbetar i Indien finns goda möjligheter för utbildade européer som är beredda att flytta och att en sådan trend kan leda till ett ”kunskapsutbyte” snarare än till en ”kunskapsflykt” mellan EU och Indien.

| 38. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna och kommissionen att skapa en lämplig miljö som gör det möjligt för företag och universitet att dra nytta av Indiens snabba ekonomiska utveckling inom vissa områden såsom mjukvarusektorn och filmsektorn. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna och kommissionen att skapa en lämplig miljö som gör det möjligt för företag och universitet att dra nytta av Indiens snabba ekonomiska utveckling inom vissa områden såsom mjukvarusektorn och filmsektorn.

| 39. | Europaparlamentet konstaterar att den indiska tillväxtens inverkan på den globala efterfrågan på energi reser vissa farhågor i fråga om energisäkerheten. Parlamentet konstaterar att Indien fortfarande lider allvarlig brist på energi och i alltför stor utsträckning är beroende av olja och kol, vilka båda är dyra och förorenande fossila bränslen. Parlamentet konstaterar att Indiens ansträngningar att säkra tillgång på gas och utveckla kärnenergi är två konkreta resultat av denna situation. Parlamentet konstaterar att även om Indien skulle utveckla kärnenergi så skulle denna svara för mindre än 5 procent av landets elförsörjning och bara 2 procent av dess totala energikrav. Parlamentet anser att ansträngningarna att utveckla kärnenergi dessutom skulle vara ett steg tillbaka från löftena vid G8-mötet i Gleneagles om att sätta stopp för klimatförändringar och främja bevarande av energiresurser. Parlamentet anser att den försämrade miljön hotar att bli ett avgörande hinder för Indiens framtida ekonomiska utveckling, om inga ändringar sker. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet konstaterar att den indiska tillväxtens inverkan på den globala efterfrågan på energi reser vissa farhågor i fråga om energisäkerheten. Parlamentet konstaterar att Indien fortfarande lider allvarlig brist på energi och i alltför stor utsträckning är beroende av olja och kol, vilka båda är dyra och förorenande fossila bränslen. Parlamentet konstaterar att Indiens ansträngningar att säkra tillgång på gas och utveckla kärnenergi är två konkreta resultat av denna situation. Parlamentet konstaterar att även om Indien skulle utveckla kärnenergi så skulle denna svara för mindre än 5 procent av landets elförsörjning och bara 2 procent av dess totala energikrav. Parlamentet anser att ansträngningarna att utveckla kärnenergi dessutom skulle vara ett steg tillbaka från löftena vid G8-mötet i Gleneagles om att sätta stopp för klimatförändringar och främja bevarande av energiresurser. Parlamentet anser att den försämrade miljön hotar att bli ett avgörande hinder för Indiens framtida ekonomiska utveckling, om inga ändringar sker.

| 40. | Europaparlamentet konstaterar att både Indien och EU har en lång tradition av att främja användningen av förnybar energi och anser att förnybar energi såsom solenergi, vindkraft och biomassa är praktiskt genomförbara energialternativ vilka, tillsammans med stora investeringar i effektiv energianvändning, skulle kunna tillfredsställa energibehoven på lång sikt. Europaparlamentet välkomnar Indiens ansträngningar i detta avseende, inklusive dess satsningar på biogasanläggningar och solceller på landsbygden (som används som kraftkälla för hem och verkstäder i byar), och på senare tid dess framgångar med att bygga världens fjärde största vindkraftsindustri. Parlamentet anser att Indien med hänsyn till att världens fattigaste länder påverkas negativt av den ökade efterfrågan på olja, vilket visas av de upplopp på grund av stigande oljepriser som nyligen ägt rum i Indonesien, bör fortsätta att stödja utvecklingen av regional förnybar energi mera brett över hela Asien såsom Indien redan gör i Bhutan. Parlamentet välkomnar inrättandet av en gemensam energipanel för Indien och EU, och uppmanar till ytterligare samarbete kring energisäkerheten och marknadsreformen, förnybar energi och energieffektivitet. Parlamentet anser att Indien och EU bör fortsätta att utveckla en global energiarkitektur genom innovativ utveckling av förnybar energi samtidigt som man uppfyller riktmärkena för klimatförändring. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet konstaterar att både Indien och EU har en lång tradition av att främja användningen av förnybar energi och anser att förnybar energi såsom solenergi, vindkraft och biomassa är praktiskt genomförbara energialternativ vilka, tillsammans med stora investeringar i effektiv energianvändning, skulle kunna tillfredsställa energibehoven på lång sikt. Europaparlamentet välkomnar Indiens ansträngningar i detta avseende, inklusive dess satsningar på biogasanläggningar och solceller på landsbygden (som används som kraftkälla för hem och verkstäder i byar), och på senare tid dess framgångar med att bygga världens fjärde största vindkraftsindustri. Parlamentet anser att Indien med hänsyn till att världens fattigaste länder påverkas negativt av den ökade efterfrågan på olja, vilket visas av de upplopp på grund av stigande oljepriser som nyligen ägt rum i Indonesien, bör fortsätta att stödja utvecklingen av regional förnybar energi mera brett över hela Asien såsom Indien redan gör i Bhutan. Parlamentet välkomnar inrättandet av en gemensam energipanel för Indien och EU, och uppmanar till ytterligare samarbete kring energisäkerheten och marknadsreformen, förnybar energi och energieffektivitet. Parlamentet anser att Indien och EU bör fortsätta att utveckla en global energiarkitektur genom innovativ utveckling av förnybar energi samtidigt som man uppfyller riktmärkena för klimatförändring.

| 41. | Europaparlamentet konstaterar att Indien i geografiskt avseende är ett mångskiftande land och en fruktbar miljö för olja och gas, men att den prospektering som letts av den offentliga sektorn hittills har varit mycket försiktig. Parlamentet konstaterar dock att europeiska energibolags inträde har lett till att detta förhållande redan håller på att förändras och det brittiska företaget Cairn Energy 2004 rapporterade flera oljefynd i Rajasthan (det största beräknas innehålla utvinningsbara reserver på 500 miljoner fat). Parlamentet uppmanar Indien att stödja ett mera energiskt sökande efter olja och gas genom att erbjuda kraftfulla incitament som kan dra till sig den effektivitet och det kunnande som finns hos europeiska prospekteringsföretag. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet konstaterar att Indien i geografiskt avseende är ett mångskiftande land och en fruktbar miljö för olja och gas, men att den prospektering som letts av den offentliga sektorn hittills har varit mycket försiktig. Parlamentet konstaterar dock att europeiska energibolags inträde har lett till att detta förhållande redan håller på att förändras och det brittiska företaget Cairn Energy 2004 rapporterade flera oljefynd i Rajasthan (det största beräknas innehålla utvinningsbara reserver på 500 miljoner fat). Parlamentet uppmanar Indien att stödja ett mera energiskt sökande efter olja och gas genom att erbjuda kraftfulla incitament som kan dra till sig den effektivitet och det kunnande som finns hos europeiska prospekteringsföretag.

| 42. | Europaparlamentet konstaterar att kostnaderna för att tillverka biodiesel i Indien är ungefär en tredjedel av vad de är i Europa och att Indien nyligen har beslutat att utvidga sitt biodieselprogram. Parlamentet konstaterar att Indien håller på att bygga ut sin etanolindustri och att den indiska regeringen har infört flera slags ekonomiska incitament, inklusive nedsatt omsättningsskatt och minskade avgifter på etanol och bränslen som innehåller etanol. Parlamentet anser att icke-ätlig jatropha utgör ett realistiskt alternativ som biobränsle för Indien, eftersom det kan växa i halvtorra och torra jordar och endast kräver ett minimum av investeringar, och parlamentet uppmuntrar därför till samarbete mellan EU och Indien för detta ändamål. Parlamentet anser att sådana program, utöver att skapa ca 17 miljoner nya arbetstillfällen och inkomster för krisdrabbade landsbygdssamhällen, kommer att bidra till att reducera Indiens beroende av utländsk olja, men endast om de genomförs på ett hållbart sätt. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet konstaterar att kostnaderna för att tillverka biodiesel i Indien är ungefär en tredjedel av vad de är i Europa och att Indien nyligen har beslutat att utvidga sitt biodieselprogram. Parlamentet konstaterar att Indien håller på att bygga ut sin etanolindustri och att den indiska regeringen har infört flera slags ekonomiska incitament, inklusive nedsatt omsättningsskatt och minskade avgifter på etanol och bränslen som innehåller etanol. Parlamentet anser att icke-ätlig jatropha utgör ett realistiskt alternativ som biobränsle för Indien, eftersom det kan växa i halvtorra och torra jordar och endast kräver ett minimum av investeringar, och parlamentet uppmuntrar därför till samarbete mellan EU och Indien för detta ändamål. Parlamentet anser att sådana program, utöver att skapa ca 17 miljoner nya arbetstillfällen och inkomster för krisdrabbade landsbygdssamhällen, kommer att bidra till att reducera Indiens beroende av utländsk olja, men endast om de genomförs på ett hållbart sätt.

Indiens ekonomiska och sociala situation

| 43. | Europaparlamentet konstaterar att internationell handel kan vara en stark pådrivande kraft för ekonomisk tillväxt och fattigdomsminskning, men att det inte är någon mirakelmedicin och att handelsreformer är ett komplement till utvecklingspolitik. Parlamentet anser att det är avgörande för Indien att fokusera på att skapa en företagsmiljö som fördjupar integrationen med världsekonomin inom ett växande urval av varor och tjänster för att det skall var möjligt för människor att lyfta sig ur fattigdomen och fortsätta att klättra på den ekonomiska utvecklingens stege. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet konstaterar att internationell handel kan vara en stark pådrivande kraft för ekonomisk tillväxt och fattigdomsminskning, men att det inte är någon mirakelmedicin och att handelsreformer är ett komplement till utvecklingspolitik. Parlamentet anser att det är avgörande för Indien att fokusera på att skapa en företagsmiljö som fördjupar integrationen med världsekonomin inom ett växande urval av varor och tjänster för att det skall var möjligt för människor att lyfta sig ur fattigdomen och fortsätta att klättra på den ekonomiska utvecklingens stege.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar att Indien i sin senaste femårsplan för mänsklig utveckling (2002-2007) i allt högre grad har börjat erkänna betydelsen av den externa ekonomiska miljön, handel och investeringar. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet välkomnar att Indien i sin senaste femårsplan för mänsklig utveckling (2002-2007) i allt högre grad har börjat erkänna betydelsen av den externa ekonomiska miljön, handel och investeringar.

| 45. | Europaparlamentet konstaterar att de skillnader som råder mellan Indiens olika delstater förvärras av att beslutsbefogenheter i fråga om utgifter överlåtits åt delstater med olika standard i fråga om politiskt ledarskap och skatteförvaltning. Parlamentet anser att fattigdomsminskning är beroende av överföring av resurser från delstater till landsbygdsområden och utveckling av en infrastruktur som kan stödja utbyggnaden av verksamheter inom tillverknings- och tjänstesektorn. Parlamentet uppmanar Indien att se till att det råder enhetlighet på detta område och hantera avregleringen bättre genom att anta sunda ekonomiska handlingsprogram som kompletterar varandra, härunder program för harmonisering av skatter, och koncentrera insatser för att främja kapacitetsutvecklingen till de fattigaste delstaterna för att de skall kunna utnyttja dessa resurser på ett bättre sätt. Europaparlamentet noterar de utvecklingseffekter som den ekonomiska tillväxten haft i vissa regioner i Indien. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja Indien att ta lärdom av de delstater som blomstrat under den ekonomiska boomen och införa bästa metoder för att se till att avgörande investeringar kanaliseras till regioner som har hamnat på efterkälken och till underrepresenterade sociala grupper. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet konstaterar att de skillnader som råder mellan Indiens olika delstater förvärras av att beslutsbefogenheter i fråga om utgifter överlåtits åt delstater med olika standard i fråga om politiskt ledarskap och skatteförvaltning. Parlamentet anser att fattigdomsminskning är beroende av överföring av resurser från delstater till landsbygdsområden och utveckling av en infrastruktur som kan stödja utbyggnaden av verksamheter inom tillverknings- och tjänstesektorn. Parlamentet uppmanar Indien att se till att det råder enhetlighet på detta område och hantera avregleringen bättre genom att anta sunda ekonomiska handlingsprogram som kompletterar varandra, härunder program för harmonisering av skatter, och koncentrera insatser för att främja kapacitetsutvecklingen till de fattigaste delstaterna för att de skall kunna utnyttja dessa resurser på ett bättre sätt. Europaparlamentet noterar de utvecklingseffekter som den ekonomiska tillväxten haft i vissa regioner i Indien. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja Indien att ta lärdom av de delstater som blomstrat under den ekonomiska boomen och införa bästa metoder för att se till att avgörande investeringar kanaliseras till regioner som har hamnat på efterkälken och till underrepresenterade sociala grupper.

| 46. | Europaparlamentet är bekymrat över växande inkomstklyftor mellan stad och land i Indien. Parlamentet uppmanar de indiska myndigheterna att tillstå jordbrukets stagnation på landsbygden och utarbeta program för att öka jordbrukets avkastning i dessa områden för att mera ändamålsenligt bekämpa fattigdomen på landsbygden. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet är bekymrat över växande inkomstklyftor mellan stad och land i Indien. Parlamentet uppmanar de indiska myndigheterna att tillstå jordbrukets stagnation på landsbygden och utarbeta program för att öka jordbrukets avkastning i dessa områden för att mera ändamålsenligt bekämpa fattigdomen på landsbygden.

| 47. | Europaparlamentet konstaterar att trots landets dramatiska tillväxt har Indien fortfarande en infrastruktur som delvis är typisk för ett utvecklingsland, med usla transportnät och regelbundna strömavbrott. Parlamentet noterar att samväldesspelen (Commonwealth Games) 2010 innebär en möjlighet för europeiska företag att tävla om centrala infrastrukturprojekt. Parlamentet uppmanar Indien och EU att utforska möjligheten att inom ramen för sitt handelssamarbete utveckla landets infrastruktur genom partnerskap av offentliga och privata investerare, som kan garantera insyn, en trovärdig lagstiftningsmiljö och lika villkor för privata investerare och staten. Parlamentet manar därför att man använder lån från EIB vars uppdrag i fråga om Asien och Latinamerika är att göra produktiva investeringar. Parlamentet uppmanar Indien och EU att fokusera på investeringar i landsbygdsområden, genom att erbjuda bättre vattenförsörjning och sanitär utrustning, förbättrade transportnätverk, särskilt allvädersvägar, och förbättrad kvalitet i elnätet. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet konstaterar att trots landets dramatiska tillväxt har Indien fortfarande en infrastruktur som delvis är typisk för ett utvecklingsland, med usla transportnät och regelbundna strömavbrott. Parlamentet noterar att samväldesspelen (Commonwealth Games) 2010 innebär en möjlighet för europeiska företag att tävla om centrala infrastrukturprojekt. Parlamentet uppmanar Indien och EU att utforska möjligheten att inom ramen för sitt handelssamarbete utveckla landets infrastruktur genom partnerskap av offentliga och privata investerare, som kan garantera insyn, en trovärdig lagstiftningsmiljö och lika villkor för privata investerare och staten. Parlamentet manar därför att man använder lån från EIB vars uppdrag i fråga om Asien och Latinamerika är att göra produktiva investeringar. Parlamentet uppmanar Indien och EU att fokusera på investeringar i landsbygdsområden, genom att erbjuda bättre vattenförsörjning och sanitär utrustning, förbättrade transportnätverk, särskilt allvädersvägar, och förbättrad kvalitet i elnätet.

Utveckling och miljö

| 48. | Europaparlamentet välkomnar de viktiga framsteg som den indiska regeringen gjort för att utrota fattigdomen, men noterar att det fortfarande förekommer mycket stor ojämlikhet trots den ihållande ekonomiska tillväxten och att omkring 30 procent av Indiens befolkning fortfarande lever under fattigdomströskeln. Parlamentet är särskilt oroat över situationen för de underprivilegierade befolkningsgrupperna, i synnerhet kvinnor, barn, mindre gynnade personer och landsbygdsbefolkning, t.ex. daliter och adivasi (stammar och ursprungsbefolkningar). Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att samarbeta med den indiska regeringen för att förbättra situationen för dessa grupper och undersöka möjligheterna till ett framtida samarbete för att stoppa könsdiskrimineringen och den kastrelaterade diskrimineringen. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet välkomnar de viktiga framsteg som den indiska regeringen gjort för att utrota fattigdomen, men noterar att det fortfarande förekommer mycket stor ojämlikhet trots den ihållande ekonomiska tillväxten och att omkring 30 procent av Indiens befolkning fortfarande lever under fattigdomströskeln. Parlamentet är särskilt oroat över situationen för de underprivilegierade befolkningsgrupperna, i synnerhet kvinnor, barn, mindre gynnade personer och landsbygdsbefolkning, t.ex. daliter och adivasi (stammar och ursprungsbefolkningar). Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att samarbeta med den indiska regeringen för att förbättra situationen för dessa grupper och undersöka möjligheterna till ett framtida samarbete för att stoppa könsdiskrimineringen och den kastrelaterade diskrimineringen.

| 49. | Europaparlamentet betonar att på varandra följande indiska regeringar har gjort stora ansträngningar för att ta itu med frågan om kastdiskriminering, men anser att mycket mer måste göras. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet betonar att på varandra följande indiska regeringar har gjort stora ansträngningar för att ta itu med frågan om kastdiskriminering, men anser att mycket mer måste göras.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att stödja och genomföra åtgärder för att säkra den socioekonomiska utvecklingen bland minoriteter, som i hög grad har uteslutits ur den nya indiska ekonomin och som diskrimineras i samband med utvecklingsprogram och katastrofbistånd. Parlamentet konstaterar att detta bland annat kan ske genom att man främjar lika möjligheter för anställda hos EU-baserade privata företag och investerare, uppmuntrar utvecklingsprogram som omfattar daliterna och tillämpar indikatorer för att mäta daliternas deltagande i den nya ekonomin. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att stödja och genomföra åtgärder för att säkra den socioekonomiska utvecklingen bland minoriteter, som i hög grad har uteslutits ur den nya indiska ekonomin och som diskrimineras i samband med utvecklingsprogram och katastrofbistånd. Parlamentet konstaterar att detta bland annat kan ske genom att man främjar lika möjligheter för anställda hos EU-baserade privata företag och investerare, uppmuntrar utvecklingsprogram som omfattar daliterna och tillämpar indikatorer för att mäta daliternas deltagande i den nya ekonomin.

| 51. | Europaparlamentet påpekar att det är viktigt att den indiska regeringen kommer ihåg frågor som social sammanhållning, miljö och konsumenternas rättigheter i utvecklingsprocessen. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet påpekar att det är viktigt att den indiska regeringen kommer ihåg frågor som social sammanhållning, miljö och konsumenternas rättigheter i utvecklingsprocessen.

| 52. | Europaparlamentet välkomnar EU:s samarbete med Indien på miljöpolitikens område och att miljöpolitiken betraktas som ett av områdena för samarbete i den gemensamma handlingsplanen. Parlamentet konstaterar att EU och Indien som viktiga globala aktörer har en viktig roll att spela inom internationella ansträngningar för en bättre global miljöstyrning. Parlamentet anser att miljöaspekter även framdeles måste betonas i ekonomiskt utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet välkomnar EU:s samarbete med Indien på miljöpolitikens område och att miljöpolitiken betraktas som ett av områdena för samarbete i den gemensamma handlingsplanen. Parlamentet konstaterar att EU och Indien som viktiga globala aktörer har en viktig roll att spela inom internationella ansträngningar för en bättre global miljöstyrning. Parlamentet anser att miljöaspekter även framdeles måste betonas i ekonomiskt utvecklingssamarbete.

| 53. | Europaparlamentet betonar att den ökande miljöförstörelsen i Indien är ett ständigt tilltagande problem som får ofattbara ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser i synnerhet för den stora andelen av indier som lever i fattigdom, och understryker att det är särskilt angeläget att driva på samarbetet mellan EU och Indien i detta sammanhang. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet betonar att den ökande miljöförstörelsen i Indien är ett ständigt tilltagande problem som får ofattbara ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser i synnerhet för den stora andelen av indier som lever i fattigdom, och understryker att det är särskilt angeläget att driva på samarbetet mellan EU och Indien i detta sammanhang.

| 54. | Europaparlamentet välkomnar Indiens åtagande att uppfylla millennieutvecklingsmålen. Parlamentet konstaterar att Indiens mål för mänsklig utveckling och riktmärken för de kommande fem till tio åren anges i Indiens tionde femårsplan och att de flesta är ambitiösare än millennieutvecklingsmålen, men är fortsatt bekymrat över Indiens förmåga att uppfylla dem till 2015, eftersom FN:s millennieprojekt gör gällande att Indien troligen inte kommer att kunna nå åtminstone 4 av de 8 millennieutvecklingsmålen. Parlamentet anser att handelsrelaterat stöd skulle hjälpa Indien att uppfylla dessa mål i tid, och uppmanar EU att samarbete med Indien i fråga om dess prioriterade program för utbildning åt alla och landsbygdshälsovård, och att uppmuntra en politik som underlättar integreringen av ungdomar i arbetslivet. Parlamentet anser att EU skulle kunna bidra till lösningar på jämställdhetsområdet genom att stödja handeln med produkter som ger försörjning åt kvinnor och främja handeln med tjänster inom sektorer som anställer kvinnor. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet välkomnar Indiens åtagande att uppfylla millennieutvecklingsmålen. Parlamentet konstaterar att Indiens mål för mänsklig utveckling och riktmärken för de kommande fem till tio åren anges i Indiens tionde femårsplan och att de flesta är ambitiösare än millennieutvecklingsmålen, men är fortsatt bekymrat över Indiens förmåga att uppfylla dem till 2015, eftersom FN:s millennieprojekt gör gällande att Indien troligen inte kommer att kunna nå åtminstone 4 av de 8 millennieutvecklingsmålen. Parlamentet anser att handelsrelaterat stöd skulle hjälpa Indien att uppfylla dessa mål i tid, och uppmanar EU att samarbete med Indien i fråga om dess prioriterade program för utbildning åt alla och landsbygdshälsovård, och att uppmuntra en politik som underlättar integreringen av ungdomar i arbetslivet. Parlamentet anser att EU skulle kunna bidra till lösningar på jämställdhetsområdet genom att stödja handeln med produkter som ger försörjning åt kvinnor och främja handeln med tjänster inom sektorer som anställer kvinnor.

| 55. | Europaparlamentet konstaterar att uppkoppling är ett av FN:s millennieutvecklingsmål och att FN:s generalsekreterare, Kofi Annan, har sagt att varje by i utvecklingsländerna bör vara uppkopplad senast 2015 för att eliminera skillnader i frihet, rikedom och makt. Parlamentet välkomnar initiativ som ”Hole-in-the-Wall Internet Education Experiment”, varigenom mer än 150 snabba datorer med tangentbord, pekplatta och webbkamera har placerats ut på 50 platser från slummen i Delhi till ställen på Indiens landsbygd och gör det möjligt för tusentals pojkar och flickor som tidigare var analfabeter att själva skaffa sig inte bara ITfärdigheter och delar av en grundläggande utbildning utan också att höja sina ambitioner. Parlamentet anser att sådana projekt, även om de inte utgör en tillfredsställande ersättning för ett klassrum med lärare, ändå kan vara ett viktigt komplement för barn som för närvarande inte har tillgång till traditionell undervisning. Parlamentet uppmanar Indien att dela fördelarna av sin IT-boom med de 98 procent av befolkningen som för närvarande inte berörs av den och kanalisera investeringar och bistånd till sådana projekt, vilket bedöms kosta mindre än 2 cent per barn och dag. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet konstaterar att uppkoppling är ett av FN:s millennieutvecklingsmål och att FN:s generalsekreterare, Kofi Annan, har sagt att varje by i utvecklingsländerna bör vara uppkopplad senast 2015 för att eliminera skillnader i frihet, rikedom och makt. Parlamentet välkomnar initiativ som ”Hole-in-the-Wall Internet Education Experiment”, varigenom mer än 150 snabba datorer med tangentbord, pekplatta och webbkamera har placerats ut på 50 platser från slummen i Delhi till ställen på Indiens landsbygd och gör det möjligt för tusentals pojkar och flickor som tidigare var analfabeter att själva skaffa sig inte bara ITfärdigheter och delar av en grundläggande utbildning utan också att höja sina ambitioner. Parlamentet anser att sådana projekt, även om de inte utgör en tillfredsställande ersättning för ett klassrum med lärare, ändå kan vara ett viktigt komplement för barn som för närvarande inte har tillgång till traditionell undervisning. Parlamentet uppmanar Indien att dela fördelarna av sin IT-boom med de 98 procent av befolkningen som för närvarande inte berörs av den och kanalisera investeringar och bistånd till sådana projekt, vilket bedöms kosta mindre än 2 cent per barn och dag.

| 56. | Europaparlamentet konstaterar att Indien är ett av de länder som dragit störst fördel av det allmänna preferenssystemet, med en genomsnittlig utnyttjandegrad på 80 procent för en lång rad sektorer, inklusive animaliska produkter (88 procent), ädelstenar och juveler (85 procent), transportutrustning och vanliga metaller (83 procent). Parlamentet konstaterar att 40 procent av Indiens export av kläder, med ett värde på något mer än 3 miljarder euro av en total export med ett värde på 4,8 miljarder euro, och nio tiondelar av Indiens export av skodon, med ett värde på 600 miljoner euro av ett totalt exportvärde på 675 miljoner euro dragit fördel av det allmänna preferenssystemet. Parlamentet konstaterar att länder med egen väveriindustri, som Indien, kunnat använda sig av det allmänna preferenssystemet i långt större utsträckning än länder som Bangladesh, vilka använder importerade tyger för klädtillverkning och har råkat ut för svårigheter vid tillämpningen av det allmänna preferenssystemet på grund av EU:s ursprungsregler. Parlamentet välkomnar EU:s praxis att granska dessa regler och system och uppmuntrar EU att förenkla och rationalisera dessa regler. Parlamentet välkomnar förslaget att produktspecifika ursprungsregler skall ersättas med ett enda övergripande kriterium som gäller för alla så att det blir enklare för stödberättigade länder att använda systemet. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet konstaterar att Indien är ett av de länder som dragit störst fördel av det allmänna preferenssystemet, med en genomsnittlig utnyttjandegrad på 80 procent för en lång rad sektorer, inklusive animaliska produkter (88 procent), ädelstenar och juveler (85 procent), transportutrustning och vanliga metaller (83 procent). Parlamentet konstaterar att 40 procent av Indiens export av kläder, med ett värde på något mer än 3 miljarder euro av en total export med ett värde på 4,8 miljarder euro, och nio tiondelar av Indiens export av skodon, med ett värde på 600 miljoner euro av ett totalt exportvärde på 675 miljoner euro dragit fördel av det allmänna preferenssystemet. Parlamentet konstaterar att länder med egen väveriindustri, som Indien, kunnat använda sig av det allmänna preferenssystemet i långt större utsträckning än länder som Bangladesh, vilka använder importerade tyger för klädtillverkning och har råkat ut för svårigheter vid tillämpningen av det allmänna preferenssystemet på grund av EU:s ursprungsregler. Parlamentet välkomnar EU:s praxis att granska dessa regler och system och uppmuntrar EU att förenkla och rationalisera dessa regler. Parlamentet välkomnar förslaget att produktspecifika ursprungsregler skall ersättas med ett enda övergripande kriterium som gäller för alla så att det blir enklare för stödberättigade länder att använda systemet.

| 57. | Europaparlamentet är bekymrat över att den planerade men försenade räkningen av samtliga tigrar i Indien, som har 60 procent av samtliga tigrar i hela världen, skall visa att antalet tigrar i landet har sjunkit till en kritiskt låg nivå på 1 500 tigrar. Parlamentet erkänner att den illegala handeln med vilda djurarter beräknas uppgå till ett värde som bara överträffas av den internationella handeln med narkotika och att exploateringen och handeln för vissa arter, såsom tigern, är så hög att dessa populationer åderlåts på ett allvarligt sätt. Parlamentet kräver förbättrad övervakning av importen av vilda djur och produkter av vilda djur så att konventionen om handel med utrotningshotade arter (CITES) följs och att dess tillämpning förbättras så att utrotningshotade djur kan räddas från att dö ut. Parlamentet uppmanar EU att erbjuda Indien samarbete och tekniskt bistånd för att bidra till att landet kan bevara sin biologiska mångfald och ta itu med den illegala handeln med vilda djur. Parlamentet kräver att frågan om skydd för tigrar i allmänhet och kampen mot handeln med hudar, ben och kroppsdelar från tigrar i synnerhet, inbegripen genom tullsamarbete, skall föras upp på dagordningen för nästa möte i miljöforumet EU-Indien. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet är bekymrat över att den planerade men försenade räkningen av samtliga tigrar i Indien, som har 60 procent av samtliga tigrar i hela världen, skall visa att antalet tigrar i landet har sjunkit till en kritiskt låg nivå på 1 500 tigrar. Parlamentet erkänner att den illegala handeln med vilda djurarter beräknas uppgå till ett värde som bara överträffas av den internationella handeln med narkotika och att exploateringen och handeln för vissa arter, såsom tigern, är så hög att dessa populationer åderlåts på ett allvarligt sätt. Parlamentet kräver förbättrad övervakning av importen av vilda djur och produkter av vilda djur så att konventionen om handel med utrotningshotade arter (CITES) följs och att dess tillämpning förbättras så att utrotningshotade djur kan räddas från att dö ut. Parlamentet uppmanar EU att erbjuda Indien samarbete och tekniskt bistånd för att bidra till att landet kan bevara sin biologiska mångfald och ta itu med den illegala handeln med vilda djur. Parlamentet kräver att frågan om skydd för tigrar i allmänhet och kampen mot handeln med hudar, ben och kroppsdelar från tigrar i synnerhet, inbegripen genom tullsamarbete, skall föras upp på dagordningen för nästa möte i miljöforumet EU-Indien.

| 58. | Europaparlamentet konstaterar att avregleringen av handeln genom att pressa ned priserna har resulterat i att småbrukare i både EU och Indien ställs inför en global konkurrens medan minskat statligt stöd har gjort jordbruket dyrare för dem. Parlamentet är bekymrat över att jordbrukare i Indien övergår till kontraktsodling för export i stället för att leverera inhemska produkter, vilket leder till undernäring i fattiga landsbygdsområden. Parlamentet är också bekymrat över att mer än hälften av Indiens jordbruksproduktion går till spillo på grund av bristen på kyllagrings- och distributionsmöjligheter. Parlamentet noterar att även om utländska investeringar inte är möjliga inom jordbrukssektorn erbjuder icke-odlingsrelaterade sektorer med en anknytning till jordbrukssektorn möjligheter för EU-företag, eftersom dessa är öppna för utländska investeringar och kunde lösa flera förvaringsproblem. Parlamentet uppmuntrar Indien att allokera medel för handelsrelaterad infrastruktur till jordbruksområden på landsbygden för att hjälpa jordbrukare att klara utmaningarna från globaliseringen och för att utforska partnerskap inom sektorer för bearbetning av jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet konstaterar att avregleringen av handeln genom att pressa ned priserna har resulterat i att småbrukare i både EU och Indien ställs inför en global konkurrens medan minskat statligt stöd har gjort jordbruket dyrare för dem. Parlamentet är bekymrat över att jordbrukare i Indien övergår till kontraktsodling för export i stället för att leverera inhemska produkter, vilket leder till undernäring i fattiga landsbygdsområden. Parlamentet är också bekymrat över att mer än hälften av Indiens jordbruksproduktion går till spillo på grund av bristen på kyllagrings- och distributionsmöjligheter. Parlamentet noterar att även om utländska investeringar inte är möjliga inom jordbrukssektorn erbjuder icke-odlingsrelaterade sektorer med en anknytning till jordbrukssektorn möjligheter för EU-företag, eftersom dessa är öppna för utländska investeringar och kunde lösa flera förvaringsproblem. Parlamentet uppmuntrar Indien att allokera medel för handelsrelaterad infrastruktur till jordbruksområden på landsbygden för att hjälpa jordbrukare att klara utmaningarna från globaliseringen och för att utforska partnerskap inom sektorer för bearbetning av jordbruksprodukter.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att i internationella fora främja ett mer omfattande företagaransvar bland utländska företag etablerade i Indien och samtidigt ingå ett avtal med den indiska regeringen i syfte att inrätta ett effektivt system för att övervaka arbetstagarnas rättigheter i inhemska och utländska företag som är baserade i Indien. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att i internationella fora främja ett mer omfattande företagaransvar bland utländska företag etablerade i Indien och samtidigt ingå ett avtal med den indiska regeringen i syfte att inrätta ett effektivt system för att övervaka arbetstagarnas rättigheter i inhemska och utländska företag som är baserade i Indien.

| 60. | Europaparlamentet begär att man i den dialog om investeringar som förs mellan EU och Indien tar hänsyn till de utländska investerarnas samhällspolitiska ansvar. Parlamentet understryker att man i utbyte mot företagens rättigheter bör utkräva vissa åtaganden och att investerarna åtminstone tillämpar Internationella arbetsorganisationens grundläggande arbetsnormer. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet begär att man i den dialog om investeringar som förs mellan EU och Indien tar hänsyn till de utländska investerarnas samhällspolitiska ansvar. Parlamentet understryker att man i utbyte mot företagens rättigheter bör utkräva vissa åtaganden och att investerarna åtminstone tillämpar Internationella arbetsorganisationens grundläggande arbetsnormer.

| 61. | Europaparlamentet välkomnar Indiens åtagande att beivra barnarbete och delta i det internationella programmet för att avskaffa barnarbete samt i INDUS-projektet om barnarbete. Parlamentet oroas av det omfattande bruket av barnarbete i Indien, och uppmanar Indien att samarbeta med ILO och ratificera dess konvention 138 om minimiålder samt dess konvention 182 om de värsta formerna av barnarbete. Parlamentet uppmanar Indien att vidta åtgärder för att effektivt bekämpa alla former av modernt slaveri, barnarbete och utnyttjande av kvinnlig arbetskraft i syfte att säkerställa respekt för arbetstagares grundläggande rättigheter och förhindra social dumpning och att anta ILO:s princip om ”anständigt arbete”. Parlamentet erinrar om vikten av att olika handelsöverenskommelser uppfyller kraven i internationella konventioner om mänskliga rättigheter och arbetsnormer. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet välkomnar Indiens åtagande att beivra barnarbete och delta i det internationella programmet för att avskaffa barnarbete samt i INDUS-projektet om barnarbete. Parlamentet oroas av det omfattande bruket av barnarbete i Indien, och uppmanar Indien att samarbeta med ILO och ratificera dess konvention 138 om minimiålder samt dess konvention 182 om de värsta formerna av barnarbete. Parlamentet uppmanar Indien att vidta åtgärder för att effektivt bekämpa alla former av modernt slaveri, barnarbete och utnyttjande av kvinnlig arbetskraft i syfte att säkerställa respekt för arbetstagares grundläggande rättigheter och förhindra social dumpning och att anta ILO:s princip om ”anständigt arbete”. Parlamentet erinrar om vikten av att olika handelsöverenskommelser uppfyller kraven i internationella konventioner om mänskliga rättigheter och arbetsnormer.

| 62. | Europaparlamentet betonar att EU bör pressa den indiska regeringen att med största skyndsamhet ta itu med frågan om det tvångsarbete som berör miljontals människor i Indien. Parlamentet uppmanar Indien att ratificera konvention 98 om organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet betonar att EU bör pressa den indiska regeringen att med största skyndsamhet ta itu med frågan om det tvångsarbete som berör miljontals människor i Indien. Parlamentet uppmanar Indien att ratificera konvention 98 om organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten.

| 63. | Europaparlamentet anser att Indien bör ratificera och tillämpa de återstående ILO-konventionerna så snart som möjligt för att stärka utvecklingen på lång sikt och förbättra livskvaliteten för de fattigaste grupperna i samhället. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet anser att Indien bör ratificera och tillämpa de återstående ILO-konventionerna så snart som möjligt för att stärka utvecklingen på lång sikt och förbättra livskvaliteten för de fattigaste grupperna i samhället.

| 64. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att de handelsförbindelser som håller på att utvecklas mellan EU och Indien inte skiljs från reformer vad gäller mänskliga rättigheter i Indien. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet understryker betydelsen av att de handelsförbindelser som håller på att utvecklas mellan EU och Indien inte skiljs från reformer vad gäller mänskliga rättigheter i Indien.

| 65. | Europaparlamentet konstaterar att Indiens nuvarande regering har vidgått de problem som hiv/aids utgör på ett öppnare sätt. Parlamentet anser att spridningen av hiv/aids kan komma att skada Indiens fortsatta tillväxt och utveckling. Parlamentet konstaterar att brister i såväl tillgång till hälsovård som medvetande om sjukdomen är bidragande orsaker till dess omfattning. Parlamentet välkomnar att EU har ökat sin finansiering och sina program för att möta de problem som skapas av hiv/aids och uppmanar EU att hjälpa Indien att bygga ut vårdresurser och -program för särskilt utsatta individer och grupper. Parlamentet välkomnar därför det arbete som bedrivs av den nationella aidsövervakningsorganisationen (NACO) för att öka kunskapen hos både landsbygds- och stadsbefolkning. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet konstaterar att Indiens nuvarande regering har vidgått de problem som hiv/aids utgör på ett öppnare sätt. Parlamentet anser att spridningen av hiv/aids kan komma att skada Indiens fortsatta tillväxt och utveckling. Parlamentet konstaterar att brister i såväl tillgång till hälsovård som medvetande om sjukdomen är bidragande orsaker till dess omfattning. Parlamentet välkomnar att EU har ökat sin finansiering och sina program för att möta de problem som skapas av hiv/aids och uppmanar EU att hjälpa Indien att bygga ut vårdresurser och -program för särskilt utsatta individer och grupper. Parlamentet välkomnar därför det arbete som bedrivs av den nationella aidsövervakningsorganisationen (NACO) för att öka kunskapen hos både landsbygds- och stadsbefolkning.

| 66. | Europaparlamentet anser att de naturkatastrofer som inträffat på senare tid, särskilt tsunamin i Indiska oceanen och jordbävningen i Sydasien, har visat på att det finns behov av ett mera kreativt och idérikt samarbete mellan den stora mängd organ och organisationer som agerar när en katastrof inträffar. Parlamentet konstaterar att Unesco, genom sin Oceanografiska kommission, har varit aktivt i inrättandet av ett system för varning och effektlindring för tsunamier i Indiska oceanen och att FN samordnar genomförandet av Hyogo Framework of Action, en tioårsplan för att minska risken för naturkatastrofer. Parlamentet uppmanar Indien, EU och dess medlemsstater att stödja dessa initiativ så att den bestående effekten av biståndet efter en katastrof kan stärkas genom att naturkatastrofernas frekvens och svårighetsgrad kan förutses och genom synergieffekter mellan humanitära insatser och statliga hjälporganisationer. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet anser att de naturkatastrofer som inträffat på senare tid, särskilt tsunamin i Indiska oceanen och jordbävningen i Sydasien, har visat på att det finns behov av ett mera kreativt och idérikt samarbete mellan den stora mängd organ och organisationer som agerar när en katastrof inträffar. Parlamentet konstaterar att Unesco, genom sin Oceanografiska kommission, har varit aktivt i inrättandet av ett system för varning och effektlindring för tsunamier i Indiska oceanen och att FN samordnar genomförandet av Hyogo Framework of Action, en tioårsplan för att minska risken för naturkatastrofer. Parlamentet uppmanar Indien, EU och dess medlemsstater att stödja dessa initiativ så att den bestående effekten av biståndet efter en katastrof kan stärkas genom att naturkatastrofernas frekvens och svårighetsgrad kan förutses och genom synergieffekter mellan humanitära insatser och statliga hjälporganisationer.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar att ett parlamentariskt toppmöte hålls årligen samtidigt eller omedelbart före det årliga toppmötet mellan EU och Indien, som vanligen hålls utan Europaparlamentets officiella medverkan. Parlamentet anser att sådana toppmöten skulle bidra till att utveckla kontakterna mellan parlamentens organ, öka förståelsen för våra skillnader och föra båda sidors demokratiska system närmare varandra. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar att ett parlamentariskt toppmöte hålls årligen samtidigt eller omedelbart före det årliga toppmötet mellan EU och Indien, som vanligen hålls utan Europaparlamentets officiella medverkan. Parlamentet anser att sådana toppmöten skulle bidra till att utveckla kontakterna mellan parlamentens organ, öka förståelsen för våra skillnader och föra båda sidors demokratiska system närmare varandra.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera till Europaparlamentet om de framsteg som görs i genomförandet av den gemensamma handlingsplanen för EU och Indien. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera till Europaparlamentet om de framsteg som görs i genomförandet av den gemensamma handlingsplanen för EU och Indien.

*

- *

| 69. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Republiken Indiens regering och parlament. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Republiken Indiens regering och parlament.

---

(1)  EUT C 233 E, 28.9.2006, s. 103.

(2)  EUT C 227 E, 21.9.2006, s. 589.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2005)0454.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2006)0056.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2006)0123.

P6_TA(2006)0389

Kvinnor och internationell handel

Europaparlamentets resolution om kvinnors framtidsutsikter i den internationella handeln (2006/2009(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2836/98 av den 22 december 1998 om genusfrågornas integrering med utvecklingssamarbetet (1) |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2836/98 av den 22 december 1998 om genusfrågornas integrering med utvecklingssamarbetet (1)

| — | med beaktande av rådets beslut 2001/51/EG av den 20 december 2000 om inrättande av gemenskapens handlingsprogram avseende gemenskapens strategi för jämställdhet mellan kvinnor och män (2001-2005) (2), samt tillhörande arbetsprogram, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2001/51/EG av den 20 december 2000 om inrättande av gemenskapens handlingsprogram avseende gemenskapens strategi för jämställdhet mellan kvinnor och män (2001-2005) (2), samt tillhörande arbetsprogram,

| — | med beaktande av FN-konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW) från 1979 samt dess frivilliga protokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW) från 1979 samt dess frivilliga protokoll,

| — | med beaktande av den deklaration och handlingsplattform som antogs vid FN:s fjärde kvinnokonferens i Peking den 15 september 1995, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den deklaration och handlingsplattform som antogs vid FN:s fjärde kvinnokonferens i Peking den 15 september 1995,

| — | med beaktande av FN:s resolution av den 10 juni 2000 om uppföljningen av handlingsplattformen från Peking, översynen och utvärderingen av handlingsplattformen från Peking och slutdokumentet från generalförsamlingens 23:e särskilda session, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s resolution av den 10 juni 2000 om uppföljningen av handlingsplattformen från Peking, översynen och utvärderingen av handlingsplattformen från Peking och slutdokumentet från generalförsamlingens 23:e särskilda session,

| — | med beaktande av kommissionens grönbok av den 18 juli 2001 om främjandet av en europeisk ram för företagens sociala ansvar (KOM(2001)0366), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok av den 18 juli 2001 om främjandet av en europeisk ram för företagens sociala ansvar (KOM(2001)0366),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 mars 2006”Genomförande av partnerskapet för tillväxt och sysselsättning: Göra Europa till ett kompetenscentrum för företagens sociala ansvar” (KOM(2006)0136), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 mars 2006”Genomförande av partnerskapet för tillväxt och sysselsättning: Göra Europa till ett kompetenscentrum för företagens sociala ansvar” (KOM(2006)0136),

| — | med beaktande av FN:s normer för transnationella företags och andra affärsföretags ansvar i fråga om mänskliga rättigheter, som antogs den 13 augusti 2003 av FN:s underkommission för främjande och skydd av de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s normer för transnationella företags och andra affärsföretags ansvar i fråga om mänskliga rättigheter, som antogs den 13 augusti 2003 av FN:s underkommission för främjande och skydd av de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) trepartsförklaring från november 1977 om principerna för multinationella företag och socialpolitik samt OECD:s nuvarande riktlinjer för multinationella företag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) trepartsförklaring från november 1977 om principerna för multinationella företag och socialpolitik samt OECD:s nuvarande riktlinjer för multinationella företag,

| — | med beaktande av ILO:s förklaring om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet av den 18 juni 1998, ILO:s rekommendation R 100 om skydd av migrerande arbetstagare i utvecklingsländer och utvecklingsterritorier, ILO:s rekommendation R 111 om diskriminering vid anställning och yrkesutövning, ILO:s rekommendation R 156 om skydd för arbetstagare mot risker i arbetet på grund av luftföroreningar, oljud och vibrationer samt ILO:s rekommendation R 191 om översynen av rekommendationen om skydd vid havandeskap, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s förklaring om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet av den 18 juni 1998, ILO:s rekommendation R 100 om skydd av migrerande arbetstagare i utvecklingsländer och utvecklingsterritorier, ILO:s rekommendation R 111 om diskriminering vid anställning och yrkesutövning, ILO:s rekommendation R 156 om skydd för arbetstagare mot risker i arbetet på grund av luftföroreningar, oljud och vibrationer samt ILO:s rekommendation R 191 om översynen av rekommendationen om skydd vid havandeskap,

| — | med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000 och översynen och uppdateringen av den vid världstoppmötet den 14-16 september 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000 och översynen och uppdateringen av den vid världstoppmötet den 14-16 september 2005,

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från toppmötet i Bryssel den 16-17 december 2004, där EU:s fulla engagemang för millennieutvecklingsmålen och för politisk samstämmighet bekräftades, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från toppmötet i Bryssel den 16-17 december 2004, där EU:s fulla engagemang för millennieutvecklingsmålen och för politisk samstämmighet bekräftades,

| — | med beaktande av förklaringen ”Spirit of São Paulo” från FN:s handels- och utvecklingskonferens den 18 juni 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen ”Spirit of São Paulo” från FN:s handels- och utvecklingskonferens den 18 juni 2004,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2005 om globaliseringens sociala dimension (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2005 om globaliseringens sociala dimension (3),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0254/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0254/2006), och av följande skäl:

| A. | Den internationella handeln har potential att bidra till jämställdhet mellan könen och främja kvinnors ekonomiska, sociala och politiska egenmakt både i den produktiva och i den reproduktiva sfären. Handelns globaliseringsprocess har emellertid bidragit till att arbetsmarknadsförhållandena blivit mindre formella, till att de otrygga anställningarna ökat och till att arbetslösheten i flera näringslivssektorer blivit ett kvinnofenomen. |
| --- | --- |

A.

Den internationella handeln har potential att bidra till jämställdhet mellan könen och främja kvinnors ekonomiska, sociala och politiska egenmakt både i den produktiva och i den reproduktiva sfären. Handelns globaliseringsprocess har emellertid bidragit till att arbetsmarknadsförhållandena blivit mindre formella, till att de otrygga anställningarna ökat och till att arbetslösheten i flera näringslivssektorer blivit ett kvinnofenomen.

| B. | Av de 1,3 miljarder människor i världen som lever i fattigdom är 70 procent kvinnor. Kvinnor har i regel svårare att få tillgång till utbildning, egendom, krediter och andra produktionsresurser och produktionsfaktorer samt till politiska beslutsinstanser. |
| --- | --- |

B.

Av de 1,3 miljarder människor i världen som lever i fattigdom är 70 procent kvinnor. Kvinnor har i regel svårare att få tillgång till utbildning, egendom, krediter och andra produktionsresurser och produktionsfaktorer samt till politiska beslutsinstanser.

| C. | Ojämlikhet mellan könen, som innebär att kvinnor har sämre tillgång till produktionsmedel och till marknaden, hindrar tillväxten på lång sikt eftersom kvinnor relativt sett lägger en större andel av sin egen inkomst på utbildning, hälso- och sjukvård och mat och eftersom den ekonomiska potentialen hos hela befolkningen därmed inte utnyttjas fullt ut. |
| --- | --- |

C.

Ojämlikhet mellan könen, som innebär att kvinnor har sämre tillgång till produktionsmedel och till marknaden, hindrar tillväxten på lång sikt eftersom kvinnor relativt sett lägger en större andel av sin egen inkomst på utbildning, hälso- och sjukvård och mat och eftersom den ekonomiska potentialen hos hela befolkningen därmed inte utnyttjas fullt ut.

| D. | Handelsavtal måste vara förenliga med gällande internationell rätt om mänskliga, sociala och arbetsmässiga rättigheter och efterleva gällande internationella konventioner om hållbar utveckling. |
| --- | --- |

D.

Handelsavtal måste vara förenliga med gällande internationell rätt om mänskliga, sociala och arbetsmässiga rättigheter och efterleva gällande internationella konventioner om hållbar utveckling.

| E. | Reproduktiva plikter och arbete i hemmet anses, precis som skyldigheten att ta hand om familjen och att ge social omsorg, allmänt vara kvinnors huvuduppgift i nästan alla samhällen men får ofta inget erkännande och är i hög grad oavlönat. |
| --- | --- |

E.

Reproduktiva plikter och arbete i hemmet anses, precis som skyldigheten att ta hand om familjen och att ge social omsorg, allmänt vara kvinnors huvuduppgift i nästan alla samhällen men får ofta inget erkännande och är i hög grad oavlönat.

| F. | Om inte marknadsliberaliseringen sker med hänsynstagande till könsspecifika faktorer kommer detta att förstärka företeelser som att otrygga anställningsförhållanden är ett kvinnofenomen, exploatering av kvinnor och underminering av försörjningsstrategierna för fattiga kvinnor i hela världen, däribland invandrarkvinnor. |
| --- | --- |

F.

Om inte marknadsliberaliseringen sker med hänsynstagande till könsspecifika faktorer kommer detta att förstärka företeelser som att otrygga anställningsförhållanden är ett kvinnofenomen, exploatering av kvinnor och underminering av försörjningsstrategierna för fattiga kvinnor i hela världen, däribland invandrarkvinnor.

| G. | Handelns liberalisering har starkt bidragit till ett ökat kvinnligt deltagande i den informella ekonomin. |
| --- | --- |

G.

Handelns liberalisering har starkt bidragit till ett ökat kvinnligt deltagande i den informella ekonomin.

| H. | Enligt ILO:s definition bygger den informella ekonomin på kontraktslösa anställningar och på anställningar utan anställningsförmåner eller socialt skydd, såväl inom som utanför informella företag. |
| --- | --- |

H.

Enligt ILO:s definition bygger den informella ekonomin på kontraktslösa anställningar och på anställningar utan anställningsförmåner eller socialt skydd, såväl inom som utanför informella företag.

| I. | Det faktum att det i allt större utsträckning är kvinnor som står för den internationella migrationen får inte tillräcklig uppmärksamhet. Migrerande arbetstagare hindras ofta från att kräva rättvisa arbetsvillkor. |
| --- | --- |

I.

Det faktum att det i allt större utsträckning är kvinnor som står för den internationella migrationen får inte tillräcklig uppmärksamhet. Migrerande arbetstagare hindras ofta från att kräva rättvisa arbetsvillkor.

| J. | WTO-avtalet om handelsrelaterade immateriella rättigheter (TRIPS) från 1995 har begränsat tillgången till generiska mediciner så kraftigt att en överenskommelse om en anpassning av TRIPS nåddes i Hongkong i december 2005. |
| --- | --- |

J.

WTO-avtalet om handelsrelaterade immateriella rättigheter (TRIPS) från 1995 har begränsat tillgången till generiska mediciner så kraftigt att en överenskommelse om en anpassning av TRIPS nåddes i Hongkong i december 2005.

| 1. | Europaparlamentet understryker att konsekvenserna av handelns liberalisering är olika för kvinnor och män och framhåller behovet av verklig samstämmighet mellan målen inom å ena sidan den europeiska jämställdhetspolitiken och å andra sidan handels-, utvecklings- och biståndspolitiken, så att jämställdhet mellan kvinnor och män kan främjas inom dessa politikområden. Parlamentet poängterar att ekonomiskt deltagande är nyckeln till kvinnors egenmakt och till elimineringen av den strukturella diskrimineringen av kvinnor, vilket leder till förbättrade levnadsförhållanden för kvinnor och deras familjer och bidrar till ett mer aktivt kvinnligt deltagande i politiken och att främja av den sociala sammanhållningen. Ett av målen är rättvis fördelning av tillgångar, jämlikhet och ekonomiskt oberoende. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker att konsekvenserna av handelns liberalisering är olika för kvinnor och män och framhåller behovet av verklig samstämmighet mellan målen inom å ena sidan den europeiska jämställdhetspolitiken och å andra sidan handels-, utvecklings- och biståndspolitiken, så att jämställdhet mellan kvinnor och män kan främjas inom dessa politikområden. Parlamentet poängterar att ekonomiskt deltagande är nyckeln till kvinnors egenmakt och till elimineringen av den strukturella diskrimineringen av kvinnor, vilket leder till förbättrade levnadsförhållanden för kvinnor och deras familjer och bidrar till ett mer aktivt kvinnligt deltagande i politiken och att främja av den sociala sammanhållningen. Ett av målen är rättvis fördelning av tillgångar, jämlikhet och ekonomiskt oberoende.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att handelns liberalisering och utländska direktinvesteringar visserligen varit av godo för många kvinnor tack vare de anställningsmöjligheter som uppstått härigenom men att liberaliseringen även bidragit till att arbetsmarknadsförhållandena blivit mer informella, till att arbetsvillkoren försämrats och till att arbetslösheten i flera näringslivssektorer blivit ett kvinnofenomen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att handelns liberalisering och utländska direktinvesteringar visserligen varit av godo för många kvinnor tack vare de anställningsmöjligheter som uppstått härigenom men att liberaliseringen även bidragit till att arbetsmarknadsförhållandena blivit mer informella, till att arbetsvillkoren försämrats och till att arbetslösheten i flera näringslivssektorer blivit ett kvinnofenomen.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ha som prioritet att alla reservationer mot CEDAW skall hävas och att samtliga partnerstater skall ratificera dess frivilliga protokoll. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ha som prioritet att alla reservationer mot CEDAW skall hävas och att samtliga partnerstater skall ratificera dess frivilliga protokoll.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inför de behöriga parlamentsutskotten för kvinnors rättigheter och internationell handel lägga fram en rapport, undertecknad av administratörerna för givarrespektive mottagarorganisationen av ekonomiskt stöd till kvinnor för att visa att detta stöd verkligen når fram till sitt mål och inte använts till något annat än det från början fastställda ändamålet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inför de behöriga parlamentsutskotten för kvinnors rättigheter och internationell handel lägga fram en rapport, undertecknad av administratörerna för givarrespektive mottagarorganisationen av ekonomiskt stöd till kvinnor för att visa att detta stöd verkligen når fram till sitt mål och inte använts till något annat än det från början fastställda ändamålet.

| 5. | Europaparlamentet framhåller behovet av att det görs studier av hur kvinnor kan dra nytta av handelns liberalisering samt en systematisk insamling av könsspecifika data så att man kan avhjälpa genusblindheten i dagens handelspolitik och i de globala ekonomiska institutionernas politik. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en årlig framstegsrapport för parlamentet i denna fråga. Parlamentet erinrar om att en genusanalys måste ingå i de konsekvensbedömningar av handelspolitiken ur ett hållbarhetsperspektiv som kommissionen för närvarande utför. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet framhåller behovet av att det görs studier av hur kvinnor kan dra nytta av handelns liberalisering samt en systematisk insamling av könsspecifika data så att man kan avhjälpa genusblindheten i dagens handelspolitik och i de globala ekonomiska institutionernas politik. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en årlig framstegsrapport för parlamentet i denna fråga. Parlamentet erinrar om att en genusanalys måste ingå i de konsekvensbedömningar av handelspolitiken ur ett hållbarhetsperspektiv som kommissionen för närvarande utför.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en konsekvensbedömning ur ett jämställdhetsperspektiv innan den ingår några nya handelsavtal med tredjeländer och att införa effektiva villkorsklausuler med länder där de mänskliga rättigheterna, i synnerhet kvinnors rättigheter, är kraftigt åsidosatta. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en konsekvensbedömning ur ett jämställdhetsperspektiv innan den ingår några nya handelsavtal med tredjeländer och att införa effektiva villkorsklausuler med länder där de mänskliga rättigheterna, i synnerhet kvinnors rättigheter, är kraftigt åsidosatta.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att formellt inrätta en avdelning för handels- och genusfrågor inom GD Handel, vars uppgift bland annat skulle vara att kontrollera om stater med vilka EU upprätthåller handelsförbindelser efterlever de mänskliga rättigheterna, i synnerhet kvinnors rättigheter, och att aktivt reagera vid överträdelser av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att formellt inrätta en avdelning för handels- och genusfrågor inom GD Handel, vars uppgift bland annat skulle vara att kontrollera om stater med vilka EU upprätthåller handelsförbindelser efterlever de mänskliga rättigheterna, i synnerhet kvinnors rättigheter, och att aktivt reagera vid överträdelser av de mänskliga rättigheterna.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera de av WTO definierade processerna och produktionsmetoderna (PPM) ur ett genusperspektiv i syfte att kartlägga sådana processer och produktionsmetoder som innebär en särskild könsdiskriminering enligt CEDAW och konventionerna på människorättsområdet och att ta fram strategier för att främja efterlevnaden av internationella bestämmelser i exportländerna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera de av WTO definierade processerna och produktionsmetoderna (PPM) ur ett genusperspektiv i syfte att kartlägga sådana processer och produktionsmetoder som innebär en särskild könsdiskriminering enligt CEDAW och konventionerna på människorättsområdet och att ta fram strategier för att främja efterlevnaden av internationella bestämmelser i exportländerna.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att företag som drar fördel av EU-programmen för marknadstillträde inom ramen för EU:s samarbetspolitik inte medverkar till uppkomsten av sådana företeelser som omänsklig exploatering av arbetstagare, i synnerhet av kvinnor. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att företag som drar fördel av EU-programmen för marknadstillträde inom ramen för EU:s samarbetspolitik inte medverkar till uppkomsten av sådana företeelser som omänsklig exploatering av arbetstagare, i synnerhet av kvinnor.

| 10. | Europaparlamentet framhåller att fördelarna med ett arbete i den formella och informella ekonomin hänger samman med en rad faktorer som lön, arbetsvillkor och säkerhet på arbetsplatsen, och kvinnor blir alltjämt diskriminerade när det handlar om att dra nytta av dessa. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att inrätta en särskild fond inom ramen för kommande handels- och samarbetsavtal med tredjeländer som skall gynna kvinnorna i de berörda länderna genom att uppmuntra deras tillgång till krediter, utbildning och yrkesutbildning för att minska deras andel av de informella arbetstillfällena. Kommissionen uppmanas även att inför parlamentet lägga fram en rapport som undertecknats av biståndsgivarna respektive -mottagarna för att visa att den särskilda finansieringen inte har använts för andra syften än de som ursprungligen avsågs. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet framhåller att fördelarna med ett arbete i den formella och informella ekonomin hänger samman med en rad faktorer som lön, arbetsvillkor och säkerhet på arbetsplatsen, och kvinnor blir alltjämt diskriminerade när det handlar om att dra nytta av dessa. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att inrätta en särskild fond inom ramen för kommande handels- och samarbetsavtal med tredjeländer som skall gynna kvinnorna i de berörda länderna genom att uppmuntra deras tillgång till krediter, utbildning och yrkesutbildning för att minska deras andel av de informella arbetstillfällena. Kommissionen uppmanas även att inför parlamentet lägga fram en rapport som undertecknats av biståndsgivarna respektive -mottagarna för att visa att den särskilda finansieringen inte har använts för andra syften än de som ursprungligen avsågs.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att skyndsamt införa principerna om icke-diskriminering och jämställdhet i verksamheten inom ramen för Europeiska fonden för justering av globaliseringseffekter (EGF) och att se till att stöd från denna fond inte ersätter det sociala trygghetssystemet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att skyndsamt införa principerna om icke-diskriminering och jämställdhet i verksamheten inom ramen för Europeiska fonden för justering av globaliseringseffekter (EGF) och att se till att stöd från denna fond inte ersätter det sociala trygghetssystemet.

| 12. | Europaparlamentet framhåller att det stora antalet förlorade arbetstillfällen i Europa bekräftar trenden med en tilltagande industriell omstrukturering. De värst drabbade sektorerna är tillverkning, transport, telekommunikationer och finansiella tjänster. Parlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att ta stor hänsyn till icke-diskriminering och jämställdhet med avseende på Europeiska fonden för justering av globaliseringseffekter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet framhåller att det stora antalet förlorade arbetstillfällen i Europa bekräftar trenden med en tilltagande industriell omstrukturering. De värst drabbade sektorerna är tillverkning, transport, telekommunikationer och finansiella tjänster. Parlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att ta stor hänsyn till icke-diskriminering och jämställdhet med avseende på Europeiska fonden för justering av globaliseringseffekter.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att förse alla europeiska fonder med mål för jämställdhetsintegrering och lika möjligheter och framhåller behovet av indikationer på hur jämställdhetsarbetet och kampen mot alla former av diskriminering fortskrider. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att förse alla europeiska fonder med mål för jämställdhetsintegrering och lika möjligheter och framhåller behovet av indikationer på hur jämställdhetsarbetet och kampen mot alla former av diskriminering fortskrider.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar att arbetstillfällen, sysselsättning och anständigt arbete bör vara innehållet i ett nionde millennieutvecklingsmål som bör antas så snart som möjligt och kräver att grundläggande arbetsnormer skall inbegripas i multilaterala och bilaterala handelsavtal och att jämställdhetsprincipen skall inbegripas i alla millennieutvecklingsmål. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet konstaterar att arbetstillfällen, sysselsättning och anständigt arbete bör vara innehållet i ett nionde millennieutvecklingsmål som bör antas så snart som möjligt och kräver att grundläggande arbetsnormer skall inbegripas i multilaterala och bilaterala handelsavtal och att jämställdhetsprincipen skall inbegripas i alla millennieutvecklingsmål.

| 15. | Europaparlamentet påpekar att allmän och ekonomiskt överkomlig tillgång till grundläggande tjänster som vatten, utbildning, hälso- och sjukvård och energi är en förutsättning för kvinnors egenmakt. Parlamentet poängterar emellertid att liberaliseringen av tjänster inom ramen för det allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS) endast kan bidra positivt till detta mål om GATS-principerna om nationell flexibilitet och nationellt politiskt spelrum efterlevs fullt ut i de pågående bilaterala och multilaterala förhandlingarna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påpekar att allmän och ekonomiskt överkomlig tillgång till grundläggande tjänster som vatten, utbildning, hälso- och sjukvård och energi är en förutsättning för kvinnors egenmakt. Parlamentet poängterar emellertid att liberaliseringen av tjänster inom ramen för det allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS) endast kan bidra positivt till detta mål om GATS-principerna om nationell flexibilitet och nationellt politiskt spelrum efterlevs fullt ut i de pågående bilaterala och multilaterala förhandlingarna.

| 16. | Europaparlamentet understryker att det efter två års tillämpning av TRIPS skulle göras en översyn som ännu inte ägt rum och efterlyser därför en översyn som bygger på en konsekvensbedömning av utvecklingsländernas kostnader för tillämpningen av avtalet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker att det efter två års tillämpning av TRIPS skulle göras en översyn som ännu inte ägt rum och efterlyser därför en översyn som bygger på en konsekvensbedömning av utvecklingsländernas kostnader för tillämpningen av avtalet.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om genomförandet av den överenskommelse som nåddes vid WTO:s ministermöte i Hongkong i december 2005 angående obligatorisk licensiering av antivirusmediciner mot hiv/aids verkligen ger större tillgång till mediciner och att i denna undersökning utgå från ett jämställdhetsperspektiv. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om genomförandet av den överenskommelse som nåddes vid WTO:s ministermöte i Hongkong i december 2005 angående obligatorisk licensiering av antivirusmediciner mot hiv/aids verkligen ger större tillgång till mediciner och att i denna undersökning utgå från ett jämställdhetsperspektiv.

| 18. | Europaparlamentet efterlyser nationella politiska åtgärder som gagnar jämställdhet, skydd och främjande av sysselsättning, social trygghet och förbättrade hälso- och arbetsvillkor för kvinnor och män och som bidrar till hållbar utveckling. Parlamentet framhåller vikten av att respektera nationell flexibilitet och nationellt politiskt spelrum i alla handels- och utvecklingspolitiska förhandlingar och kräver att utvecklingsländer och sårbara ekonomier garanteras rätten att själva välja vilka tjänstesektorer de skall öppna för eller undanta från marknadsliberalisering. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet efterlyser nationella politiska åtgärder som gagnar jämställdhet, skydd och främjande av sysselsättning, social trygghet och förbättrade hälso- och arbetsvillkor för kvinnor och män och som bidrar till hållbar utveckling. Parlamentet framhåller vikten av att respektera nationell flexibilitet och nationellt politiskt spelrum i alla handels- och utvecklingspolitiska förhandlingar och kräver att utvecklingsländer och sårbara ekonomier garanteras rätten att själva välja vilka tjänstesektorer de skall öppna för eller undanta från marknadsliberalisering.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin dialog och sitt samarbete med tredjeländer lägga särskild vikt vid de juridiska hindren för kvinnors tillgång till produktionsmedel som krediter, markrättigheter och kapital. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin dialog och sitt samarbete med tredjeländer lägga särskild vikt vid de juridiska hindren för kvinnors tillgång till produktionsmedel som krediter, markrättigheter och kapital.

| 20. | Europaparlamentet betonar att det med tanke på kvinnors viktiga roll i familjejordbruk är nödvändigt att respektera och förstärka utvecklingsländernas rätt att utveckla och föra en jordbrukspolitik som garanterar deras självförsörjning med livsmedel, i synnerhet inom ramen för WTO-förhandlingarna. Parlamentet understryker betydelsen av mikrokrediter, som ett redskap för att lindra fattigdom. Parlamentet uppmanar kommissionen att två gånger per år lägga fram en rapport som undertecknats av givarmyndigheterna och av de stödmottagande organisationerna för att visa att det ekonomiska stödet når fram till sitt mål. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att det med tanke på kvinnors viktiga roll i familjejordbruk är nödvändigt att respektera och förstärka utvecklingsländernas rätt att utveckla och föra en jordbrukspolitik som garanterar deras självförsörjning med livsmedel, i synnerhet inom ramen för WTO-förhandlingarna. Parlamentet understryker betydelsen av mikrokrediter, som ett redskap för att lindra fattigdom. Parlamentet uppmanar kommissionen att två gånger per år lägga fram en rapport som undertecknats av givarmyndigheterna och av de stödmottagande organisationerna för att visa att det ekonomiska stödet når fram till sitt mål.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att bistå utvecklingsländerna med att utveckla kapaciteten att utforma, förhandla fram och genomföra handelspolitiken på ett sätt som är skräddarsytt efter varje lands behov och som främjar en hållbar, jämnt könsfördelad ekonomisk utveckling. Parlamentet kräver att allt bistånd skall vara jämnt könsfördelat. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att bistå utvecklingsländerna med att utveckla kapaciteten att utforma, förhandla fram och genomföra handelspolitiken på ett sätt som är skräddarsytt efter varje lands behov och som främjar en hållbar, jämnt könsfördelad ekonomisk utveckling. Parlamentet kräver att allt bistånd skall vara jämnt könsfördelat.

| 22. | Europaparlamentet anser att konsekvensbedömningar ur ett jämställdhetsperspektiv bör göras tidigt i planeringen och budgeteringen av bistånd till utvecklingsländer. På så sätt skulle beslutsfattarna mer exakt kunna bedöma hur en viss politik påverkar kvinnor och män och jämföra och utvärdera den aktuella situationen och tendensen i förhållande till de förväntade resultaten av den föreslagna politiken. Parlamentet anser att den årliga rapporten bör innehålla ett avsnitt om uppföljningen av konsekvensbedömningarna ur ett jämställdhetsperspektiv. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att konsekvensbedömningar ur ett jämställdhetsperspektiv bör göras tidigt i planeringen och budgeteringen av bistånd till utvecklingsländer. På så sätt skulle beslutsfattarna mer exakt kunna bedöma hur en viss politik påverkar kvinnor och män och jämföra och utvärdera den aktuella situationen och tendensen i förhållande till de förväntade resultaten av den föreslagna politiken. Parlamentet anser att den årliga rapporten bör innehålla ett avsnitt om uppföljningen av konsekvensbedömningarna ur ett jämställdhetsperspektiv.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar den norska regeringens beslut att lagstifta om att minst 40 % av styrelseledamöterna i aktiebolag skall vara kvinnor |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar den norska regeringens beslut att lagstifta om att minst 40 % av styrelseledamöterna i aktiebolag skall vara kvinnor

| 24. | Europaparlamentet kräver att handelsbiståndsprogrammen skall riktas in på att främja jämställdhet och hållbar utveckling och finansieras via tilläggsmedel. Parlamentet poängterar att handelsbiståndet bör bidra till att bygga upp den kapacitet på utbudssidan som krävs för att bedriva handel och att dessa medel inte får villkoras av att de stödmottagande regeringarna liberaliserar sina jordbruks-, industri- och tjänstemarknader. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet kräver att handelsbiståndsprogrammen skall riktas in på att främja jämställdhet och hållbar utveckling och finansieras via tilläggsmedel. Parlamentet poängterar att handelsbiståndet bör bidra till att bygga upp den kapacitet på utbudssidan som krävs för att bedriva handel och att dessa medel inte får villkoras av att de stödmottagande regeringarna liberaliserar sina jordbruks-, industri- och tjänstemarknader.

| 25. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av genusbudgetering i den europeiska handelspolitiken som en strategi för att bidra till jämställdhet och uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att snarast införa genusbudgetering som ett standardverktyg i sin budgetpolitik på alla nivåer. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av genusbudgetering i den europeiska handelspolitiken som en strategi för att bidra till jämställdhet och uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att snarast införa genusbudgetering som ett standardverktyg i sin budgetpolitik på alla nivåer.

| 26. | Europaparlamentet framhåller att ekonomiskt deltagande är av vital betydelse för att stärka kvinnors självförtroende och förbättra deras status i samhället. Tillgång till resurser ger kvinnor möjlighet att öka sina inkomster och tillgångar, vilket gör det möjligt att skapa en miljö där kvinnor som lever med låga inkomster och i fattigdom kan starta företag, förbättra levnadsvillkoren, hålla sina familjer välnärda och friska, uppfostra barnen, skapa respekt i hemmet och ute i samhället och bli delaktiga i politiken. Parlamentet understryker den stora potentialen hos ”mikrokrediter”, som är ett ovärderligt redskap för att lindra fattigdom, främja självförsörjning och stimulera ekonomisk verksamhet i vissa av världens allra fattigaste och minst gynnade länder. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet framhåller att ekonomiskt deltagande är av vital betydelse för att stärka kvinnors självförtroende och förbättra deras status i samhället. Tillgång till resurser ger kvinnor möjlighet att öka sina inkomster och tillgångar, vilket gör det möjligt att skapa en miljö där kvinnor som lever med låga inkomster och i fattigdom kan starta företag, förbättra levnadsvillkoren, hålla sina familjer välnärda och friska, uppfostra barnen, skapa respekt i hemmet och ute i samhället och bli delaktiga i politiken. Parlamentet understryker den stora potentialen hos ”mikrokrediter”, som är ett ovärderligt redskap för att lindra fattigdom, främja självförsörjning och stimulera ekonomisk verksamhet i vissa av världens allra fattigaste och minst gynnade länder.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att se till att jämställdhetsperspektivet beaktas i de globala handelsförhandlingarna. Parlamentet uppmanar även medlemsstaterna att uppmuntra kvinnor att ställa upp som kandidater till poster inom internationella organisationer som WTO, Världsbanken, IMF och ILO och att ge sitt stöd till kvinnor som gör detta. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att se till att jämställdhetsperspektivet beaktas i de globala handelsförhandlingarna. Parlamentet uppmanar även medlemsstaterna att uppmuntra kvinnor att ställa upp som kandidater till poster inom internationella organisationer som WTO, Världsbanken, IMF och ILO och att ge sitt stöd till kvinnor som gör detta.

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas och anslutningsländernas regeringar och nationella och regionala parlament samt till Europarådet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas och anslutningsländernas regeringar och nationella och regionala parlament samt till Europarådet.

---

(1)  EGT L 354, 30.12.1998, s. 5.,

(2)  EGT L 17, 19.1.2001, s. 22.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2005)0427.

P6_TA(2006)0390

Förbättring av fiskerinäringens ekonomiska läge

Europaparlamentets resolution om förbättring av fiskerinäringens ekonomiska läge (2006/2110(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av reformen av den gemensamma fiskeripolitiken i december 2002, och särskilt av sin resolution av den 17 januari 2002 om kommissionens grönbok om den gemensamma fiskeripolitikens framtid (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av reformen av den gemensamma fiskeripolitiken i december 2002, och särskilt av sin resolution av den 17 januari 2002 om kommissionens grönbok om den gemensamma fiskeripolitikens framtid (1),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 6 juli 2005 om förslaget till rådets förordning om Europeiska fiskerifonden (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 6 juli 2005 om förslaget till rådets förordning om Europeiska fiskerifonden (2),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1198/2006 av den 27 juli 2006 om Europeiska fiskerifonden (3) |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1198/2006 av den 27 juli 2006 om Europeiska fiskerifonden (3)

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 9 mars 2006 om förbättring av fiskerinäringens ekonomiska läge (KOM(2006)0103), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 9 mars 2006 om förbättring av fiskerinäringens ekonomiska läge (KOM(2006)0103),

| — | med beaktande av den offentliga utfrågning som fiskeriutskottet anordnade den 3 maj 2006 om hur de höjda bränslepriserna påverkar den europeiska fiskeindustrin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den offentliga utfrågning som fiskeriutskottet anordnade den 3 maj 2006 om hur de höjda bränslepriserna påverkar den europeiska fiskeindustrin,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0266/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0266/2006), och av följande skäl:

| A. | Fiskerinäringen har strategisk betydelse för den socioekonomiska situationen, allmänhetens försörjning med fiskeriprodukter och en balanserad kost i de olika medlemsstaterna och i Europeiska unionen. Näringen ger också ett viktigt bidrag till kustsamhällenas socioekonomiska välstånd, den lokala utvecklingen, sysselsättningen, upprätthållandet och/eller skapandet av ekonomiska verksamheter och arbetstillfällen i tidigare och senare led i produktionskedjorna, försörjningen med färsk fisk samt bevarandet av lokala kulturella traditioner. |
| --- | --- |

A.

Fiskerinäringen har strategisk betydelse för den socioekonomiska situationen, allmänhetens försörjning med fiskeriprodukter och en balanserad kost i de olika medlemsstaterna och i Europeiska unionen. Näringen ger också ett viktigt bidrag till kustsamhällenas socioekonomiska välstånd, den lokala utvecklingen, sysselsättningen, upprätthållandet och/eller skapandet av ekonomiska verksamheter och arbetstillfällen i tidigare och senare led i produktionskedjorna, försörjningen med färsk fisk samt bevarandet av lokala kulturella traditioner.

| B. | Det finns en gemensam fiskeripolitik, som skall finansiera sina egna kostnader, framför allt när det gäller beslut och åtgärder som vidtas inom fiskeområdet. |
| --- | --- |

B.

Det finns en gemensam fiskeripolitik, som skall finansiera sina egna kostnader, framför allt när det gäller beslut och åtgärder som vidtas inom fiskeområdet.

| C. | Det är nödvändigt att respektera de finansiella tak som fastställts i budgetramen för 2007-2013 även om en större anslagstilldelning till fiskesektorn skulle ha varit önskvärd. |
| --- | --- |

C.

Det är nödvändigt att respektera de finansiella tak som fastställts i budgetramen för 2007-2013 även om en större anslagstilldelning till fiskesektorn skulle ha varit önskvärd.

| D. | EU-ländernas olika flottor stod under 2004 tillsammans för 90 000 landningar och sysselsatte direkt ca 190 000 fiskare. |
| --- | --- |

D.

EU-ländernas olika flottor stod under 2004 tillsammans för 90 000 landningar och sysselsatte direkt ca 190 000 fiskare.

| E. | Inom den gemensamma fiskeripolitiken bör hänsyn tas till de påtagliga skillnaderna mellan flottor, flottsegment, målarter, fiskeredskap, produktivitet, konsumenternas preferenser och mängden fisk som konsumeras per invånare i de olika medlemsstaterna, utöver de egenskaper som är utmärkande för fisket och som beror på näringens sociala struktur och de strukturella och naturliga ojämlikheterna mellan olika fiskeregioner. |
| --- | --- |

E.

Inom den gemensamma fiskeripolitiken bör hänsyn tas till de påtagliga skillnaderna mellan flottor, flottsegment, målarter, fiskeredskap, produktivitet, konsumenternas preferenser och mängden fisk som konsumeras per invånare i de olika medlemsstaterna, utöver de egenskaper som är utmärkande för fisket och som beror på näringens sociala struktur och de strukturella och naturliga ojämlikheterna mellan olika fiskeregioner.

| F. | Det krävs hållbara fiskeresurser om fisket och fiskerinäringens bärkraft skall kunna tryggas på lång sikt. |
| --- | --- |

F.

Det krävs hållbara fiskeresurser om fisket och fiskerinäringens bärkraft skall kunna tryggas på lång sikt.

| G. | Verksamheten inom fisket är framför allt koncentrerad till regioner med svag ekonomi - varav majoriteten omfattas av mål 1 - och krisen inom sektorn påverkar i hög grad nivån på den ekonomiska och sociala sammanhållningen i dessa regioner. |
| --- | --- |

G.

Verksamheten inom fisket är framför allt koncentrerad till regioner med svag ekonomi - varav majoriteten omfattas av mål 1 - och krisen inom sektorn påverkar i hög grad nivån på den ekonomiska och sociala sammanhållningen i dessa regioner.

| H. | Den gemensamma fiskeripolitiken bör stödja en hållbar utveckling av fiskeindustrin. |
| --- | --- |

H.

Den gemensamma fiskeripolitiken bör stödja en hållbar utveckling av fiskeindustrin.

| I. | Inom vissa fiskesektorer är inkomstnivån för den befolkning som lever av fisket betydligt lägre än för andra befolkningsgrupper. Denna ojämlikhet fördjupas av fiskets osäkerhet, fiskens växlande värde och kostnaden för vissa produktionsfaktorer. Gemenskapspolitiken bör därför garantera en skälig levnadsnivå för den befolkning som lever av fiske, framför allt genom att bidra till en bättre balans mellan företagens inkomster och utgifter. |
| --- | --- |

I.

Inom vissa fiskesektorer är inkomstnivån för den befolkning som lever av fisket betydligt lägre än för andra befolkningsgrupper. Denna ojämlikhet fördjupas av fiskets osäkerhet, fiskens växlande värde och kostnaden för vissa produktionsfaktorer. Gemenskapspolitiken bör därför garantera en skälig levnadsnivå för den befolkning som lever av fiske, framför allt genom att bidra till en bättre balans mellan företagens inkomster och utgifter.

| J. | De osäkra inkomsterna och lönerna för de yrkesverksamma inom fisket beror på hur saluföringen är organiserad inom näringen, prisbildningen vid första försäljningen och verksamhetens oregelbundna karaktär, vilket gör det nödvändigt att bibehålla vissa typer av offentligt stöd från medlemsstaterna och EU. |
| --- | --- |

J.

De osäkra inkomsterna och lönerna för de yrkesverksamma inom fisket beror på hur saluföringen är organiserad inom näringen, prisbildningen vid första försäljningen och verksamhetens oregelbundna karaktär, vilket gör det nödvändigt att bibehålla vissa typer av offentligt stöd från medlemsstaterna och EU.

| K. | Höjningen av bränslepriserna har en direkt negativ inverkan på besättningarnas inkomster eftersom lönerna är relaterade till inkomsterna från första försäljningen av fångsterna, och detta kan orsaka en inkomstminskning på upp till 25 procent. |
| --- | --- |

K.

Höjningen av bränslepriserna har en direkt negativ inverkan på besättningarnas inkomster eftersom lönerna är relaterade till inkomsterna från första försäljningen av fångsterna, och detta kan orsaka en inkomstminskning på upp till 25 procent.

| L. | Under de senaste åren har det ekonomiska läget för ett stort antal fiskeföretag försämrats, vilket har lett till att många av dem har försvunnit på grund av lägre ekonomiska intäkter, med alla de negativa sociala och ekonomiska konsekvenser som detta för med sig. |
| --- | --- |

L.

Under de senaste åren har det ekonomiska läget för ett stort antal fiskeföretag försämrats, vilket har lett till att många av dem har försvunnit på grund av lägre ekonomiska intäkter, med alla de negativa sociala och ekonomiska konsekvenser som detta för med sig.

| M. | Att intäkterna har blivit lägre kan förklaras dels med de begränsningar som införts för fisket (minskad fiskekapacitet, totala tillåtna fångstmängder, kvoter, zoner med fiskeförbud, återhämtningsplaner och minskning av antalet fiskedagar), dels med att priserna vid första försäljningen fortfarande är låga, vilket hänger samman med näringens struktur (svag koncentration av utbudet, högre koncentration av efterfrågan, dålig fördelning av mervärdet, gradvis ökad import av fiskeprodukter och utökad vattenbruksproduktion). |
| --- | --- |

M.

Att intäkterna har blivit lägre kan förklaras dels med de begränsningar som införts för fisket (minskad fiskekapacitet, totala tillåtna fångstmängder, kvoter, zoner med fiskeförbud, återhämtningsplaner och minskning av antalet fiskedagar), dels med att priserna vid första försäljningen fortfarande är låga, vilket hänger samman med näringens struktur (svag koncentration av utbudet, högre koncentration av efterfrågan, dålig fördelning av mervärdet, gradvis ökad import av fiskeprodukter och utökad vattenbruksproduktion).

| N. | Den ekonomiska och sociala kris som fiskerinäringen för närvarande brottas med påverkar alla fiskeflottor. |
| --- | --- |

N.

Den ekonomiska och sociala kris som fiskerinäringen för närvarande brottas med påverkar alla fiskeflottor.

| O. | Under det senaste årtiondet har antalet arbetstillfällen inom fiskerinäringen minskat med 35 procent, antalet landningar med 20 procent och fångstmängderna med 28 procent, trots de insatser som gjordes under reformen av den gemensamma fiskeripolitiken år 2002 i syfte att vända denna utveckling. |
| --- | --- |

O.

Under det senaste årtiondet har antalet arbetstillfällen inom fiskerinäringen minskat med 35 procent, antalet landningar med 20 procent och fångstmängderna med 28 procent, trots de insatser som gjordes under reformen av den gemensamma fiskeripolitiken år 2002 i syfte att vända denna utveckling.

| P. | För att garantera fiskesektorns ekonomiska lönsamhet bör anpassningsåtgärderna åtföljas av socioekonomiska åtgärder som särskilt syftar till att uppnå så höga säkerhetsnivåer som möjligt genom en modernisering av flottan och en högre utbildningsnivå hos de yrkesverksamma inom branschen samt till att förbättra sjöfolkets arbets- och levnadsvillkor. |
| --- | --- |

P.

För att garantera fiskesektorns ekonomiska lönsamhet bör anpassningsåtgärderna åtföljas av socioekonomiska åtgärder som särskilt syftar till att uppnå så höga säkerhetsnivåer som möjligt genom en modernisering av flottan och en högre utbildningsnivå hos de yrkesverksamma inom branschen samt till att förbättra sjöfolkets arbets- och levnadsvillkor.

| Q. | Underskottet i handelsbalansen för fiskeprodukter med tredjeländer har bara ökat under senare år. EU importerar redan nu mer än 40 procent av de fiskeprodukter som konsumeras inom unionen. |
| --- | --- |

Q.

Underskottet i handelsbalansen för fiskeprodukter med tredjeländer har bara ökat under senare år. EU importerar redan nu mer än 40 procent av de fiskeprodukter som konsumeras inom unionen.

| R. | Dynamiken inom försäljningen gör att växlingarna i kostnadsfaktorer inte kan tas igen på fiskpriset och att snittpriserna vid första försäljningen har stagnerat och till och med sjunkit sedan 2000, utan att detta har lett till sänkta priser på färsk fisk för slutkonsumenten. |
| --- | --- |

R.

Dynamiken inom försäljningen gör att växlingarna i kostnadsfaktorer inte kan tas igen på fiskpriset och att snittpriserna vid första försäljningen har stagnerat och till och med sjunkit sedan 2000, utan att detta har lett till sänkta priser på färsk fisk för slutkonsumenten.

| S. | I vissa fall har den nuvarande gemensamma organisationen av marknaden för fiskeriprodukter inte i tillräcklig utsträckning bidragit till att förbättra priserna vid första försäljningen eller till att förbättra fördelningen av mervärdet inom den kedja i sektorn som skapar detta värde. |
| --- | --- |

S.

I vissa fall har den nuvarande gemensamma organisationen av marknaden för fiskeriprodukter inte i tillräcklig utsträckning bidragit till att förbättra priserna vid första försäljningen eller till att förbättra fördelningen av mervärdet inom den kedja i sektorn som skapar detta värde.

| T. | Anpassningen av flottans storlek till de befintliga fiskeresurserna har skett genom att främja en odifferentierad skrotning av båtar utan hänsyn till de respektive flottornas särdrag, fiskeresurserna och fiskkonsumenternas behov i varje land, vilket har fått stora ekonomiska och sociala konsekvenser. |
| --- | --- |

T.

Anpassningen av flottans storlek till de befintliga fiskeresurserna har skett genom att främja en odifferentierad skrotning av båtar utan hänsyn till de respektive flottornas särdrag, fiskeresurserna och fiskkonsumenternas behov i varje land, vilket har fått stora ekonomiska och sociala konsekvenser.

| U. | Minskningen av fiskeansträngningen har drabbat vissa medlemsstater mer än andra. Inom flottorna i vissa medlemsstater har den totala minskningen överstigit genomsnittet i gemenskapen, medan andra flottor tvärtom ökat fiskeansträngningen. |
| --- | --- |

U.

Minskningen av fiskeansträngningen har drabbat vissa medlemsstater mer än andra. Inom flottorna i vissa medlemsstater har den totala minskningen överstigit genomsnittet i gemenskapen, medan andra flottor tvärtom ökat fiskeansträngningen.

| V. | Till följd av att vissa fisketekniker avskaffas kommer det småskaliga fisket automatiskt att försvinna på många håll, vilket får omfattande socioekonomiska konsekvenser. |
| --- | --- |

V.

Till följd av att vissa fisketekniker avskaffas kommer det småskaliga fisket automatiskt att försvinna på många håll, vilket får omfattande socioekonomiska konsekvenser.

| W. | De senaste tre årens höjningar av bränslepriserna har fått särskilt negativa följder för fiskerinäringen och har påtagligt förvärrat den nuvarande krisen, näringens driftsmarginaler och dess ekonomiska bärkraft, vilket har lett till mycket påtagliga inkomstsänkningar för yrkesfiskarna. |
| --- | --- |

W.

De senaste tre årens höjningar av bränslepriserna har fått särskilt negativa följder för fiskerinäringen och har påtagligt förvärrat den nuvarande krisen, näringens driftsmarginaler och dess ekonomiska bärkraft, vilket har lett till mycket påtagliga inkomstsänkningar för yrkesfiskarna.

| X. | Mellan 2004 och 2006 har bränslepriserna ökat med nästan 100 procent och inom vissa delar av näringen utgör bränslepriset nästan hälften av fiskeföretagens totala driftskostnader. |
| --- | --- |

X.

Mellan 2004 och 2006 har bränslepriserna ökat med nästan 100 procent och inom vissa delar av näringen utgör bränslepriset nästan hälften av fiskeföretagens totala driftskostnader.

| Y. | Enligt vissa studier skulle de höjda bränslepriserna kunna leda till att tusentals fiskeföretag läggs ned och eventuellt att tusentals arbetstillfällen försvinner. |
| --- | --- |

Y.

Enligt vissa studier skulle de höjda bränslepriserna kunna leda till att tusentals fiskeföretag läggs ned och eventuellt att tusentals arbetstillfällen försvinner.

| Z. | Vissa medlemsstater har vidtagit särskilda åtgärder för att gottgöra sina flottor för de höjda bränslepriserna, bland annat genom att inrätta garantifonder och förbättra kreditmöjligheterna. |
| --- | --- |

Z.

Vissa medlemsstater har vidtagit särskilda åtgärder för att gottgöra sina flottor för de höjda bränslepriserna, bland annat genom att inrätta garantifonder och förbättra kreditmöjligheterna.

| AA. | Utvecklingen mot höjda bränslepriser har strukturell karaktär. |
| --- | --- |

AA.

Utvecklingen mot höjda bränslepriser har strukturell karaktär.

| AB. | När det gäller undantag från skyldigheten att anmäla statligt stöd föreslår kommissionen att beloppen enligt ”de minimis”-regeln inom fiskerinäringen höjs med upp till ungefär 30 000 euro per stödmottagare under en period på tre år, vilket är ett lägre belopp än det som tillämpas på övriga industrier. |
| --- | --- |

AB.

När det gäller undantag från skyldigheten att anmäla statligt stöd föreslår kommissionen att beloppen enligt ”de minimis”-regeln inom fiskerinäringen höjs med upp till ungefär 30 000 euro per stödmottagare under en period på tre år, vilket är ett lägre belopp än det som tillämpas på övriga industrier.

| AC. | Mot bakgrund av kommissionens förslag beslutade Europeiska rådet vid sitt möte den 15 och 16 december 2005 att minska Europeiska fiskerifondens medel för perioden 2007-2013 från omkring 4 900 000 000 euro till omkring 3 800 000 000 euro, vilket ytterligare förvärrade bristen på finansiella gemenskapsbidrag för fiskesektorn. |
| --- | --- |

AC.

Mot bakgrund av kommissionens förslag beslutade Europeiska rådet vid sitt möte den 15 och 16 december 2005 att minska Europeiska fiskerifondens medel för perioden 2007-2013 från omkring 4 900 000 000 euro till omkring 3 800 000 000 euro, vilket ytterligare förvärrade bristen på finansiella gemenskapsbidrag för fiskesektorn.

| AD. | I den politiska överenskommelse om Europeiska fiskerifonden som ingicks av rådet (jordbruk och fiske) den 19 juni 2006 i Luxemburg tas ingen hänsyn till de viktiga frågor som behandlas i parlamentets ovannämnda ståndpunkt av den 6 juli 2005. I överenskommelsen kompletteras förslag från kommissionens ovannämnda meddelande. |
| --- | --- |

AD.

I den politiska överenskommelse om Europeiska fiskerifonden som ingicks av rådet (jordbruk och fiske) den 19 juni 2006 i Luxemburg tas ingen hänsyn till de viktiga frågor som behandlas i parlamentets ovannämnda ståndpunkt av den 6 juli 2005. I överenskommelsen kompletteras förslag från kommissionens ovannämnda meddelande.

Kommissionens meddelande

| 1. | Europaparlamentet beklagar att kommissionens meddelande försenats samt att det uppenbart saknar ambitioner. Parlamentet anser att de formulerade förslagen i själva verket är otillräckliga och i vissa fall till och med olämpliga, med hänsyn till vidden av och allvaret i den kris som näringen nu går igenom, en kris som kommissionen för övrigt bekräftar och beskriver. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar att kommissionens meddelande försenats samt att det uppenbart saknar ambitioner. Parlamentet anser att de formulerade förslagen i själva verket är otillräckliga och i vissa fall till och med olämpliga, med hänsyn till vidden av och allvaret i den kris som näringen nu går igenom, en kris som kommissionen för övrigt bekräftar och beskriver.

| 2. | Europaparlamentet beklagar att man i den politik som förordas hänvisar till den försämring av näringens socioekonomiska läge som beror på de svindlande bränsleprishöjningarna i syfte att främja skrotning och definitivt upphörande med fiskebåtarnas verksamhet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar att man i den politik som förordas hänvisar till den försämring av näringens socioekonomiska läge som beror på de svindlande bränsleprishöjningarna i syfte att främja skrotning och definitivt upphörande med fiskebåtarnas verksamhet.

| 3. | Europaparlamentet beklagar att de åtgärder som läggs fram inte har någon verklig socioekonomisk dimension, och att sålunda ingen hänsyn tas till vilka konsekvenser införandet av dessa åtgärder får för fartygsbesättningarna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar att de åtgärder som läggs fram inte har någon verklig socioekonomisk dimension, och att sålunda ingen hänsyn tas till vilka konsekvenser införandet av dessa åtgärder får för fartygsbesättningarna.

| 4. | Europaparlamentet uppmärksammar att kommissionens meddelande saknar en konsekvent analys av det aktuella tillståndet i fiskenäringen, i synnerhet med avseende på fiskeansträngning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmärksammar att kommissionens meddelande saknar en konsekvent analys av det aktuella tillståndet i fiskenäringen, i synnerhet med avseende på fiskeansträngning.

| 5. | Europaparlamentet understryker att många av de framlagda förslagen i bästa fall kommer att få obetydliga följder för fiskerinäringens ekonomiska läge på medellång och lång sikt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att många av de framlagda förslagen i bästa fall kommer att få obetydliga följder för fiskerinäringens ekonomiska läge på medellång och lång sikt.

Omedelbara åtgärder

| 6. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inom ramen för räddnings- och omstruktureringsstödet envisas med att motsätta sig möjligheten att bevilja kompensationsersättning och stöd till själva verksamheten. Parlamentet hävdar därför än en gång att det krävs konkreta och omedelbara åtgärder för att komma till rätta med den stora instabiliteten i fråga om bränslepriser för sektorn i fråga, framför allt genom att införa kostnadsstödjande åtgärder. Parlamentet kräver i det här sammanhanget att det inrättas en garantifond som medfinansieras på gemenskapsnivå, vilken kan garantera stabila bränslepriser, samt att de berörda fiskeföretagen beviljas en tillfällig kompensationsersättning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen inom ramen för räddnings- och omstruktureringsstödet envisas med att motsätta sig möjligheten att bevilja kompensationsersättning och stöd till själva verksamheten. Parlamentet hävdar därför än en gång att det krävs konkreta och omedelbara åtgärder för att komma till rätta med den stora instabiliteten i fråga om bränslepriser för sektorn i fråga, framför allt genom att införa kostnadsstödjande åtgärder. Parlamentet kräver i det här sammanhanget att det inrättas en garantifond som medfinansieras på gemenskapsnivå, vilken kan garantera stabila bränslepriser, samt att de berörda fiskeföretagen beviljas en tillfällig kompensationsersättning.

| 7. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att utnyttja alla möjligheter och finansiella marginaler som erbjuds i EU:s budget för budgetåret 2006 för att finansiera exceptionella stödåtgärder för näringen, så att den kan klara svårigheterna med de höjda bränslepriserna, så länge som andra former av åtgärder inte vidtas. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att utnyttja alla möjligheter och finansiella marginaler som erbjuds i EU:s budget för budgetåret 2006 för att finansiera exceptionella stödåtgärder för näringen, så att den kan klara svårigheterna med de höjda bränslepriserna, så länge som andra former av åtgärder inte vidtas.

| 8. | För att garantera konkurrenskraften hos den EU-flotta som fiskar utanför gemenskapens fiskevatten, där den är tvungen att konkurrera på samma marknad som tredje länders flottor, trots att kostnaderna för ett gemenskapsfartyg kan vara mer än 300 procent högre än andra flottor, uppmanar Europaparlamentet kommissionen att undersöka förslagen från sektorn om att inrätta en ram för beviljande av skattelättnader. |
| --- | --- |

8.

För att garantera konkurrenskraften hos den EU-flotta som fiskar utanför gemenskapens fiskevatten, där den är tvungen att konkurrera på samma marknad som tredje länders flottor, trots att kostnaderna för ett gemenskapsfartyg kan vara mer än 300 procent högre än andra flottor, uppmanar Europaparlamentet kommissionen att undersöka förslagen från sektorn om att inrätta en ram för beviljande av skattelättnader.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att betrakta den aktuella krisen kring bränslepriserna som en oförutsedd händelse, i enlighet med bestämmelserna i artikel 16 i rådets förordning (EG) nr 2792/1999 av den 17 december 1999 om föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn (4), i vilken Fonden för fiskets utveckling (FFU) regleras, så att samma kortsiktiga stöd som vid tillfälliga verksamhetsstopp kan beviljas, utan kriterier för minskad kapacitet eller biologiska kriterier. Parlamentet erinrar om de åtaganden som sedan lång tid tillbaka har gjorts på det här området. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att betrakta den aktuella krisen kring bränslepriserna som en oförutsedd händelse, i enlighet med bestämmelserna i artikel 16 i rådets förordning (EG) nr 2792/1999 av den 17 december 1999 om föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskerisektorn (4), i vilken Fonden för fiskets utveckling (FFU) regleras, så att samma kortsiktiga stöd som vid tillfälliga verksamhetsstopp kan beviljas, utan kriterier för minskad kapacitet eller biologiska kriterier. Parlamentet erinrar om de åtaganden som sedan lång tid tillbaka har gjorts på det här området.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förlänga räddningsstödens giltighetstid till tolv månader. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förlänga räddningsstödens giltighetstid till tolv månader.

| 11. | Europaparlamentet understryker att syftet med de offentliga stöden även måste vara att skydda fartygsbesättningarnas intressen, uppfylla deras behov och lösa de problem som de brottas med. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker att syftet med de offentliga stöden även måste vara att skydda fartygsbesättningarnas intressen, uppfylla deras behov och lösa de problem som de brottas med.

| 12. | Europaparlamentet uttrycker sin besvikelse över de bestämmelser som kommissionen nyligen aviserat enligt vilka taket för ”de minimis”-stöden inom fiskerinäringen höjs till endast 30 000 euro under tre år. Parlamentet påminner om att fiskesektorn och förvaltningarna i många medlemsstater insisterat på att dessa stöd skall höjas till ett belopp på 100 000 euro, och jämför detta belopp med det tak på upp till 200 000 euro som man nyligen kommit överens om för andra produktionssektorer. Parlamentet understryker åtagandena om att höja det belopp som åsyftas med ”de minimis”-regeln och uppmanar kommissionen att brådskande se över den tidigare överenskommelsen och göra en justering uppåt. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uttrycker sin besvikelse över de bestämmelser som kommissionen nyligen aviserat enligt vilka taket för ”de minimis”-stöden inom fiskerinäringen höjs till endast 30 000 euro under tre år. Parlamentet påminner om att fiskesektorn och förvaltningarna i många medlemsstater insisterat på att dessa stöd skall höjas till ett belopp på 100 000 euro, och jämför detta belopp med det tak på upp till 200 000 euro som man nyligen kommit överens om för andra produktionssektorer. Parlamentet understryker åtagandena om att höja det belopp som åsyftas med ”de minimis”-regeln och uppmanar kommissionen att brådskande se över den tidigare överenskommelsen och göra en justering uppåt.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillåta att stödet från FFU och från Europeiska fiskerifonden betalas ut i förtid, för att skapa finansieringsalternativ som kan minska de ökade driftskostnaderna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillåta att stödet från FFU och från Europeiska fiskerifonden betalas ut i förtid, för att skapa finansieringsalternativ som kan minska de ökade driftskostnaderna.

Åtgärder med effekter på medellång och lång sikt

Förnyelse och modernisering av flottan

| 14. | Europaparlamentet tar del av kommissionens förslag att i de framtida omstruktureringsprogrammen inkludera investeringar för modifiering av fiskeredskap, införskaffande av utrustning och utbyte av motorer för att bidra till omställning samt till energieffektivitet och energibesparingar. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet tar del av kommissionens förslag att i de framtida omstruktureringsprogrammen inkludera investeringar för modifiering av fiskeredskap, införskaffande av utrustning och utbyte av motorer för att bidra till omställning samt till energieffektivitet och energibesparingar.

| 15. | Europaparlamentet anser att de omstruktureringsplanerna som fastställts för vissa medlemsstater bör utgöra en viktig del av omstruktureringen av fiskenäringen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att de omstruktureringsplanerna som fastställts för vissa medlemsstater bör utgöra en viktig del av omstruktureringen av fiskenäringen.

| 16. | Europaparlamentet anser att kommissionen och medlemsstaterna måste anta en omfattande plan för att minska energikonsumtionen inom flottorna, inbegripet utveckling av mer energisnåla fiskeredskap, miljövänligare motorer och på lång sikt en övergång från fossila bränslen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att kommissionen och medlemsstaterna måste anta en omfattande plan för att minska energikonsumtionen inom flottorna, inbegripet utveckling av mer energisnåla fiskeredskap, miljövänligare motorer och på lång sikt en övergång från fossila bränslen.

| 17. | Europaparlamentet beklagar att stöden för utbyte av motorer behandlas med en så bristande insikt och förståelse i Europeiska fiskerifonden. Parlamentet anser att åtgärder som att binda stödet för utbyte av motorer för över tolv meter långa fartyg till en skyldighet att minska maskinstyrkan med 20 procent gör det i praktiken omöjligt att tillämpa vissa fiskemetoder och kan påverka säkerheten. Samtidigt kan detta även främja ökade bedrägerier i form av för lågt deklarerad maskinstyrka. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet beklagar att stöden för utbyte av motorer behandlas med en så bristande insikt och förståelse i Europeiska fiskerifonden. Parlamentet anser att åtgärder som att binda stödet för utbyte av motorer för över tolv meter långa fartyg till en skyldighet att minska maskinstyrkan med 20 procent gör det i praktiken omöjligt att tillämpa vissa fiskemetoder och kan påverka säkerheten. Samtidigt kan detta även främja ökade bedrägerier i form av för lågt deklarerad maskinstyrka.

| 18. | Europaparlamentet insisterar på att Europeiska fiskerifonden även i fortsättningen skall bevilja stöd till förnyelse och modernisering av fiskeflottan - framför allt när det gäller utbyte av motorer av hänsyn till säkerhet, miljöskydd och bränslebesparing - och att detta stöd i första hand bör beviljas det småskaliga och hantverksbetonade kustfisket och för att ersätta båtar som är äldre än 20 år och för vilka säkra driftsförhållanden inte längre kan garanteras. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet insisterar på att Europeiska fiskerifonden även i fortsättningen skall bevilja stöd till förnyelse och modernisering av fiskeflottan - framför allt när det gäller utbyte av motorer av hänsyn till säkerhet, miljöskydd och bränslebesparing - och att detta stöd i första hand bör beviljas det småskaliga och hantverksbetonade kustfisket och för att ersätta båtar som är äldre än 20 år och för vilka säkra driftsförhållanden inte längre kan garanteras.

Kustfiske

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken erkänna det småskaliga kustfiskets och det hantverksbetonade fiskets särdrag, och att analysera i vilken utsträckning de aktuella instrumenten kan uppfylla näringens behov och vid behov anpassa dem. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken erkänna det småskaliga kustfiskets och det hantverksbetonade fiskets särdrag, och att analysera i vilken utsträckning de aktuella instrumenten kan uppfylla näringens behov och vid behov anpassa dem.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag som syftar till att skapa ett EU-program för stöd till det småskaliga kustfisket och det hantverksbetonade fisket, vilket skall medverka till att samordna åtgärderna och kanalisera finansiering från andra befintliga instrument, för att komma till rätta med de specifika problemen i det här segmentet av näringen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag som syftar till att skapa ett EU-program för stöd till det småskaliga kustfisket och det hantverksbetonade fisket, vilket skall medverka till att samordna åtgärderna och kanalisera finansiering från andra befintliga instrument, för att komma till rätta med de specifika problemen i det här segmentet av näringen.

Saluföring

| 21. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen planerar en fördjupad utvärdering av den nuvarande gemensamma organisationen av marknaden för fiskeriprodukter. Parlamentet framhåller att det krävs en omfattande översyn av denna marknadsorganisation, om man vill förbättra saluföringen av fisk och fiskeriprodukter samt höja mervärdet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen planerar en fördjupad utvärdering av den nuvarande gemensamma organisationen av marknaden för fiskeriprodukter. Parlamentet framhåller att det krävs en omfattande översyn av denna marknadsorganisation, om man vill förbättra saluföringen av fisk och fiskeriprodukter samt höja mervärdet.

| 22. | Europaparlamentet anser att yrkesfiskarna bör bli mer direkt inblandade i beredning och saluföring, så att deras inkomstbas vidgas och deras respektive levnadsnivåer förbättras. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förslag till ändring av den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeriprodukter, och framför allt införa mekanismer som kan förbättra priset vid första försäljningen och främja en skälig och lämplig fördelning av mervärdet inom värdekedjan. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att yrkesfiskarna bör bli mer direkt inblandade i beredning och saluföring, så att deras inkomstbas vidgas och deras respektive levnadsnivåer förbättras. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förslag till ändring av den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeriprodukter, och framför allt införa mekanismer som kan förbättra priset vid första försäljningen och främja en skälig och lämplig fördelning av mervärdet inom värdekedjan.

| 23. | Europaparlamentet uttrycker sin besvikelse över att man i många fall inom sektorn inte i tillräckligt hög grad utnyttjat de möjligheter till förbättring av konkurrenskraften som den nuvarande gemensamma organisationen av marknaden erbjuder. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med de nationella förvaltningarna i största möjliga utsträckning informera om dessa möjligheter och andra möjligheter som kan komma att ingå i en framtida översyn av den gemensamma organisationen av marknaden. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uttrycker sin besvikelse över att man i många fall inom sektorn inte i tillräckligt hög grad utnyttjat de möjligheter till förbättring av konkurrenskraften som den nuvarande gemensamma organisationen av marknaden erbjuder. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med de nationella förvaltningarna i största möjliga utsträckning informera om dessa möjligheter och andra möjligheter som kan komma att ingå i en framtida översyn av den gemensamma organisationen av marknaden.

| 24. | Europaparlamentet menar att det är viktigt att överväga andra interventionsformer, liknande garantipriser eller maximala vinstnivåer, för att garantera en bättre fördelning av mervärdet genom att minska mellanhändernas marginaler. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet menar att det är viktigt att överväga andra interventionsformer, liknande garantipriser eller maximala vinstnivåer, för att garantera en bättre fördelning av mervärdet genom att minska mellanhändernas marginaler.

| 25. | Europaparlamentet understryker att strukturfonderna bör bidra till modernisering och skapande av infrastruktur för saluföring inom fiskerinäringen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet understryker att strukturfonderna bör bidra till modernisering och skapande av infrastruktur för saluföring inom fiskerinäringen.

| 26. | Parlamentet stöder initiativet att utarbeta en uppförandekod för handel med fiskeprodukter från EU. |
| --- | --- |

26.

Parlamentet stöder initiativet att utarbeta en uppförandekod för handel med fiskeprodukter från EU.

| 27. | Europaparlamentet håller med om att en ekologisk märkning skulle kunna underlätta en särskiljning mellan produkter och stimulera en hållbar handel med fiskeprodukter. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet håller med om att en ekologisk märkning skulle kunna underlätta en särskiljning mellan produkter och stimulera en hållbar handel med fiskeprodukter.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att studera mekanismer - till exempel konsumentstöd - som kan främja saluföringen av beredda fiskeprodukter och produkter med ett högre mervärde (bland annat konserver), i likhet med vad som gäller för vissa jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att studera mekanismer - till exempel konsumentstöd - som kan främja saluföringen av beredda fiskeprodukter och produkter med ett högre mervärde (bland annat konserver), i likhet med vad som gäller för vissa jordbruksprodukter.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att fiskeriprodukter från EU, till exempel konserver, marknadsförs utanför unionen, genom att finansiera spridningen av dessa produkter i samband med internationella utställningar och mässor. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att fiskeriprodukter från EU, till exempel konserver, marknadsförs utanför unionen, genom att finansiera spridningen av dessa produkter i samband med internationella utställningar och mässor.

| 30. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att kommissionen lägger fram en undersökning av hur fiskpriserna påverkas av vattenbruksproduktionen inom EU och importerade vattenbruksprodukter, framför allt priserna vid första försäljningen. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att kommissionen lägger fram en undersökning av hur fiskpriserna påverkas av vattenbruksproduktionen inom EU och importerade vattenbruksprodukter, framför allt priserna vid första försäljningen.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta bestämmelser som innebär att importerade fiskeriprodukter som saluförs på den inre marknaden omfattas av samma regler som fiskeriprodukter från EU. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta bestämmelser som innebär att importerade fiskeriprodukter som saluförs på den inre marknaden omfattas av samma regler som fiskeriprodukter från EU.

| 32. | Europaparlamentet anser att investeringar som syftar till att förbättra beredningen av fisk ombord, i synnerhet stöd till investeringar i kylsystem, skulle kunna bidra till högre priser vid första försäljningen. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att investeringar som syftar till att förbättra beredningen av fisk ombord, i synnerhet stöd till investeringar i kylsystem, skulle kunna bidra till högre priser vid första försäljningen.

Finansiella frågor

| 33. | Europaparlamentet är bekymrat över de otillräckliga finansiella resurser som tilldelats fiskerinäringen i budgetplanen för 2007-2013, framför allt till Europeiska fiskerifonden. Parlamentet anser det vara nödvändigt att utöka dessa resurser om man vill kunna lösa den nuvarande krisen i näringen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet är bekymrat över de otillräckliga finansiella resurser som tilldelats fiskerinäringen i budgetplanen för 2007-2013, framför allt till Europeiska fiskerifonden. Parlamentet anser det vara nödvändigt att utöka dessa resurser om man vill kunna lösa den nuvarande krisen i näringen.

Resursernas hållbarhet

| 34. | Europaparlamentet uppmanar sin begäran till kommissionen att anta en mer övergripande strategi för de åtgärder som skall skydda havsmiljön och återställa fiskbestånd, bland annat genom att uppmärksamma och undersöka andra faktorer som har stor påverkan på havsmiljön och tillståndet för de marina resurserna (föroreningar av kuster och hav, avloppsvatten från industrier och jordbruk, muddring av havsbottnar eller sjötransporter), som komplement till nuvarande förvaltningsmetoder. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram ett EU-initiativ på detta område. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar sin begäran till kommissionen att anta en mer övergripande strategi för de åtgärder som skall skydda havsmiljön och återställa fiskbestånd, bland annat genom att uppmärksamma och undersöka andra faktorer som har stor påverkan på havsmiljön och tillståndet för de marina resurserna (föroreningar av kuster och hav, avloppsvatten från industrier och jordbruk, muddring av havsbottnar eller sjötransporter), som komplement till nuvarande förvaltningsmetoder. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram ett EU-initiativ på detta område.

| 35. | Europaparlamentet noterar att det är mycket viktigt att nå balans mellan det socioekonomiska läget och en hållbar miljö, och att det också är nödvändigt att aktivera en mekanism för stöd eller ersättning till fiskare som drabbas negativt av de ekonomiska och sociala konsekvenserna av återhämtningsplanerna för fiskbestånden eller andra åtgärder för bättre skydd av ekosystemen, framför allt i mindre utvecklade regioner. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet noterar att det är mycket viktigt att nå balans mellan det socioekonomiska läget och en hållbar miljö, och att det också är nödvändigt att aktivera en mekanism för stöd eller ersättning till fiskare som drabbas negativt av de ekonomiska och sociala konsekvenserna av återhämtningsplanerna för fiskbestånden eller andra åtgärder för bättre skydd av ekosystemen, framför allt i mindre utvecklade regioner.

| 36. | Europaparlamentet anser att det krävs en rättslig ram för åtgärder för att anpassa fiskeansträngningen till befintliga tillgångar, i synnerhet när det gäller problemet med stora fartyg utrustade med överdimensionerade fiskeredskap som fiskar i mindre vattenområden. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att det krävs en rättslig ram för åtgärder för att anpassa fiskeansträngningen till befintliga tillgångar, i synnerhet när det gäller problemet med stora fartyg utrustade med överdimensionerade fiskeredskap som fiskar i mindre vattenområden.

| 37. | Europaparlamentet understryker att minskningen av fiskeansträngningen och kapaciteten måste genomföras med siktet inställt på ett långsiktigt bevarande av industrin. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet understryker att minskningen av fiskeansträngningen och kapaciteten måste genomföras med siktet inställt på ett långsiktigt bevarande av industrin.

| 38. | Europaparlamentet är övertygat om att de sociala och ekonomiska problem som den europeiska fiskeindustrin brottas med inte kan lösas utan en bättre förvaltning av fiskeverksamheten som leder till återhämtning av bestånden. Utan fisk är naturligtvis inget fiske möjligt. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet är övertygat om att de sociala och ekonomiska problem som den europeiska fiskeindustrin brottas med inte kan lösas utan en bättre förvaltning av fiskeverksamheten som leder till återhämtning av bestånden. Utan fisk är naturligtvis inget fiske möjligt.

| 39. | Europaparlamentet betonar att de nationella flottornas anpassning till befintliga resurser bör ske så att hänsyn tas till den minskning av fiskeansträngningen som redan har genomförts. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar att de nationella flottornas anpassning till befintliga resurser bör ske så att hänsyn tas till den minskning av fiskeansträngningen som redan har genomförts.

| 40. | Europaparlamentet påminner om att alla återhämtningsåtgärder för fiskeresurser bör antas i samråd med yrkesfiskarna och grundas på vetenskaplig fiskeforskning. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet påminner om att alla återhämtningsåtgärder för fiskeresurser bör antas i samråd med yrkesfiskarna och grundas på vetenskaplig fiskeforskning.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en åtskillnad mellan fisketeknik och utnyttjandet av denna teknik. Parlamentet understryker att vissa fisketekniker som kan anses vara skadliga om de utövas i industriell skala kan uppfylla kraven på ett hållbart fiske om de utövas inom det småskaliga fisket. Dessa tekniker kan sålunda bidra till att bevara de fiskesamhällen som för närvarande håller på att försvinna. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en åtskillnad mellan fisketeknik och utnyttjandet av denna teknik. Parlamentet understryker att vissa fisketekniker som kan anses vara skadliga om de utövas i industriell skala kan uppfylla kraven på ett hållbart fiske om de utövas inom det småskaliga fisket. Dessa tekniker kan sålunda bidra till att bevara de fiskesamhällen som för närvarande håller på att försvinna.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inse att de olika fiskeverksamheterna inte är separata verksamheter utan att de ingår i ett övergripande system (i en bestämd geografisk region) för resursutnyttjande. Parlamentet understryker att de restriktiva åtgärder (förbud eller begränsning) som vidtas för en av dessa verksamheter skapar obalans och bidrar till att fiskeansträngningen överförs till andra arter, vilket får omfattande socioekonomiska konsekvenser för fiskesamhällena och ger upphov till överfiske av vissa arter som redan nu exploateras full ut. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inse att de olika fiskeverksamheterna inte är separata verksamheter utan att de ingår i ett övergripande system (i en bestämd geografisk region) för resursutnyttjande. Parlamentet understryker att de restriktiva åtgärder (förbud eller begränsning) som vidtas för en av dessa verksamheter skapar obalans och bidrar till att fiskeansträngningen överförs till andra arter, vilket får omfattande socioekonomiska konsekvenser för fiskesamhällena och ger upphov till överfiske av vissa arter som redan nu exploateras full ut.

Olagligt fiske

| 43. | Europaparlamentet anser att det är centralt att anta åtgärder för att stärka kampen mot det olagliga, orapporterade och oreglerade fisket. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka sina kontrollmekanismer på detta område. Parlamentet anser att bättre kontroller vid unionens gränser behövs för att hindra att fisk som fångats olagligt förs in i unionen. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att det är centralt att anta åtgärder för att stärka kampen mot det olagliga, orapporterade och oreglerade fisket. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka sina kontrollmekanismer på detta område. Parlamentet anser att bättre kontroller vid unionens gränser behövs för att hindra att fisk som fångats olagligt förs in i unionen.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över befintliga bestämmelser i den gemensamma fiskeripolitiken avseende olagligt, orapporterat och oreglerat fiske. Särskilt brådskande är det att införa bestämmelser för att undvika att en stor del av fångsten kastas överbord. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över befintliga bestämmelser i den gemensamma fiskeripolitiken avseende olagligt, orapporterat och oreglerat fiske. Särskilt brådskande är det att införa bestämmelser för att undvika att en stor del av fångsten kastas överbord.

Forskning

| 45. | Europaparlamentet understryker att det är viktigt att, genom Europeiska fiskerifonden och gemenskapens sjunde ramprogram för forskning, främja investeringar som kan bidra till minskad energiintensitet inom fiskerinäringen och ökad energieffektivitet. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet understryker att det är viktigt att, genom Europeiska fiskerifonden och gemenskapens sjunde ramprogram för forskning, främja investeringar som kan bidra till minskad energiintensitet inom fiskerinäringen och ökad energieffektivitet.

| 46. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att utvärdera möjligheterna att ändra bränsleslag liksom de synergieffekter som kan skapas med jordbrukssektorn när det gäller energi. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att utvärdera möjligheterna att ändra bränsleslag liksom de synergieffekter som kan skapas med jordbrukssektorn när det gäller energi.

| 47. | Europaparlamentet understryker vikten av att man i Gemenskapens sjunde ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration genom en tillräcklig anslagstilldelning klart och tydligt prioriterar de marina resurserna och fisket. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet understryker vikten av att man i Gemenskapens sjunde ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration genom en tillräcklig anslagstilldelning klart och tydligt prioriterar de marina resurserna och fisket.

Förvaltning av den gemensamma fiskeripolitiken

| 48. | Europaparlamentet tar del av kommissionens förslag om ekonomisk förvaltning av fisket, men erinrar om att fördelningen av kvoter och fiskerätter är medlemsstaternas exklusiva befogenhet. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet tar del av kommissionens förslag om ekonomisk förvaltning av fisket, men erinrar om att fördelningen av kvoter och fiskerätter är medlemsstaternas exklusiva befogenhet.

Deltagande i förvaltningen av den gemensamma fiskeripolitiken

| 49. | Europaparlamentet erinrar om att de regionala rådgivande nämnderna kan spela en viktig roll för yrkesfiskarnas deltagande i beslutsprocessen inom den gemensamma fiskeripolitiken. Parlamentet understryker att det är viktigt att EU ger dessa nämnder ett verksamhetsstöd, vilket bör ses över inom fem år. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet erinrar om att de regionala rådgivande nämnderna kan spela en viktig roll för yrkesfiskarnas deltagande i beslutsprocessen inom den gemensamma fiskeripolitiken. Parlamentet understryker att det är viktigt att EU ger dessa nämnder ett verksamhetsstöd, vilket bör ses över inom fem år.

| 50. | Europaparlamentet insisterar på att det krävs stöd till fiskargrupper och branschorganisationer som är beredda att dela på ansvaret för genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken (gemensam förvaltning). |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet insisterar på att det krävs stöd till fiskargrupper och branschorganisationer som är beredda att dela på ansvaret för genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken (gemensam förvaltning).

| 51. | Europaparlamentet kräver att den gemensamma fiskeripolitiken blir mer decentraliserad, så att yrkesfiskarna, de organisationer som företräder dem och fiskarsamhällena blir mer delaktiga i den gemensamma fiskeripolitiken och så att fiskeförvaltningen förbättras. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet kräver att den gemensamma fiskeripolitiken blir mer decentraliserad, så att yrkesfiskarna, de organisationer som företräder dem och fiskarsamhällena blir mer delaktiga i den gemensamma fiskeripolitiken och så att fiskeförvaltningen förbättras.

| 52. | Europaparlamentet påpekar att fiskemarknaderna måste organiseras genom effektiva kontrollsystem, ekomärkningsprogram och utformningen av rättsliga regler som är specifika för fiskenäringen. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet påpekar att fiskemarknaderna måste organiseras genom effektiva kontrollsystem, ekomärkningsprogram och utformningen av rättsliga regler som är specifika för fiskenäringen.

*

- *

| 53. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT C 271 E, 7.11.2002, s. 401.

(2)  EUT C 157 E, 6.7.2006, s. 324.

(3)  EUT L 223, 15.8.2006, s. 1.

(4)  EGT L 337, 30.12.1999, s. 10.

P6_TA(2006)0391

Avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg

Europaparlamentets resolution om tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 1185/2003 om avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg (2006/2054(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1185/2003 av den 26 juni 2003 om avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1185/2003 av den 26 juni 2003 om avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg (2),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 27 mars 2003 om förslaget till rådets förordning om avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 27 mars 2003 om förslaget till rådets förordning om avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg (3),

| — | med beaktande av rapporten från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 1185/2003 om avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg (KOM(2005)0700), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 1185/2003 om avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg (KOM(2005)0700),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0263/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0263/2006), och av följande skäl:

| A. | Ovannämnda kommissionsrapport innehåller intressanta uppgifter. |
| --- | --- |

A.

Ovannämnda kommissionsrapport innehåller intressanta uppgifter.

| B. | Medlemsstaterna har lämnat in uppgifter av mycket dålig kvalitet om sina flottors verksamhet ifråga om den så kallade finningmetoden (fenorna tas bort och behålls ombord medan resten av hajen kastas överbord). |
| --- | --- |

B.

Medlemsstaterna har lämnat in uppgifter av mycket dålig kvalitet om sina flottors verksamhet ifråga om den så kallade finningmetoden (fenorna tas bort och behålls ombord medan resten av hajen kastas överbord).

| C. | Hänsyn måste tas till de vetenskapliga rapporter som förelagts de arbetsgrupper som verkar inom ramen för Internationella havsforskningsrådet (ICES) och Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (ICCAT), vilka avseende vissa arter ifrågasätter förhållandet på 5% mellan fenornas och kroppens vikt. Även ovannämnda kommissionsrapport hänvisar till dessa rapporter. |
| --- | --- |

C.

Hänsyn måste tas till de vetenskapliga rapporter som förelagts de arbetsgrupper som verkar inom ramen för Internationella havsforskningsrådet (ICES) och Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (ICCAT), vilka avseende vissa arter ifrågasätter förhållandet på 5% mellan fenornas och kroppens vikt. Även ovannämnda kommissionsrapport hänvisar till dessa rapporter.

| D. | Uppgifter från de amerikanska och kanadensiska fiskeflottorna tyder emellertid på att när fenor av blåhaj (Prionace glauca) avlägsnas utan att kött eller ryggrad lämnas kvar, understiger förhållandet mellan fenvikt och rensad vikt 4 procent. Om överflödigt kött inte avlägsnas leder detta till att fenor importeras till Hongkong från Europa till ett lägre genomsnittligt kilopris än vad fenor från USA betingar. |
| --- | --- |

D.

Uppgifter från de amerikanska och kanadensiska fiskeflottorna tyder emellertid på att när fenor av blåhaj (Prionace glauca) avlägsnas utan att kött eller ryggrad lämnas kvar, understiger förhållandet mellan fenvikt och rensad vikt 4 procent. Om överflödigt kött inte avlägsnas leder detta till att fenor importeras till Hongkong från Europa till ett lägre genomsnittligt kilopris än vad fenor från USA betingar.

| E. | När det gäller Prionace glauca, är det högsta tillåtna förhållandet på 5% av den färska vikten mellan fenor och kropp inte anpassat till artens kroppsform, då det rör sig om en pelagisk haj. Detta gör det onödigt besvärligt för gemenskapens flotta av ytlångrevsfartyg att efterleva fiskelagstiftningen. |
| --- | --- |

E.

När det gäller Prionace glauca, är det högsta tillåtna förhållandet på 5% av den färska vikten mellan fenor och kropp inte anpassat till artens kroppsform, då det rör sig om en pelagisk haj. Detta gör det onödigt besvärligt för gemenskapens flotta av ytlångrevsfartyg att efterleva fiskelagstiftningen.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens tydliga och koncisa rapport. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens tydliga och koncisa rapport.

| 2. | Europaparlamentet håller med kommissionen om att förordning (EG) nr 1185/2003 uppnår sina mål, och uppmanar den att fortsätta att övervaka förordningens tillämpning, med utgångspunkt i medlemsstaternas årliga rapporter eller i andra relevanta uppgifter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet håller med kommissionen om att förordning (EG) nr 1185/2003 uppnår sina mål, och uppmanar den att fortsätta att övervaka förordningens tillämpning, med utgångspunkt i medlemsstaternas årliga rapporter eller i andra relevanta uppgifter.

| 3. | Europaparlamentet beklagar emellertid att inte alla medlemsstater strikt uppfyller de skyldigheter de har när det gäller kontrollen av deras fartyg och skyldigheten att översända de obligatoriska rapporterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillse att dessa skyldigheter uppfylls utan undantag. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar emellertid att inte alla medlemsstater strikt uppfyller de skyldigheter de har när det gäller kontrollen av deras fartyg och skyldigheten att översända de obligatoriska rapporterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillse att dessa skyldigheter uppfylls utan undantag.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att i internationella fora lägga fram förslag med liknande åtgärder, grundade på relevanta vetenskapliga rapporter, i syfte att få de regionala fiskeorganisationerna att anta särskilda bestämmelser som reglerar de långvandrande arterna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att i internationella fora lägga fram förslag med liknande åtgärder, grundade på relevanta vetenskapliga rapporter, i syfte att få de regionala fiskeorganisationerna att anta särskilda bestämmelser som reglerar de långvandrande arterna.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en omfattande genomgång av de vetenskapliga undersökningar som finns om förhållandet mellan hajars fenvikt och kroppsvikt, och som är representativa för de många olika hajarterna i Europa och hajfiskeflottorna, och därefter för Europaparlamentet och rådet lägga fram ett förslag om ändring av förordning (EG) nr 1185/2003. Parlamentet rekommenderar att ingen ökning av förhållandet mellan fenvikt och kroppsvikt föreslås förrän en sådan genomgång är slutförd. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en omfattande genomgång av de vetenskapliga undersökningar som finns om förhållandet mellan hajars fenvikt och kroppsvikt, och som är representativa för de många olika hajarterna i Europa och hajfiskeflottorna, och därefter för Europaparlamentet och rådet lägga fram ett förslag om ändring av förordning (EG) nr 1185/2003. Parlamentet rekommenderar att ingen ökning av förhållandet mellan fenvikt och kroppsvikt föreslås förrän en sådan genomgång är slutförd.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom sex månader för Europaparlamentet och rådet lägga fram ett förslag till ändring av förordning (EG) nr 1185/2003 som överensstämmer med slutsatserna från majoriteten av de vetenskapliga analyser som gjorts av förhållandet mellan fenvikt och kroppsvikt för atlantiska hajar, däribland blåhaj (Prionace glauca), enligt vilka ett förhållande mellan fenvikt och rensad vikt på 5% (motsvarande ca 2% färsk vikt) är en lämplig övre gräns för blandat hajfiske. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom sex månader för Europaparlamentet och rådet lägga fram ett förslag till ändring av förordning (EG) nr 1185/2003 som överensstämmer med slutsatserna från majoriteten av de vetenskapliga analyser som gjorts av förhållandet mellan fenvikt och kroppsvikt för atlantiska hajar, däribland blåhaj (Prionace glauca), enligt vilka ett förhållande mellan fenvikt och rensad vikt på 5% (motsvarande ca 2% färsk vikt) är en lämplig övre gräns för blandat hajfiske.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ändringar till förordning (EG) nr 1185/2003 för att ta upp de svårigheter att tillämpa denna rättsakt som uppstått till följd av bestämmelsen om att fenor och kroppar skall landas i separata hamnar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ändringar till förordning (EG) nr 1185/2003 för att ta upp de svårigheter att tillämpa denna rättsakt som uppstått till följd av bestämmelsen om att fenor och kroppar skall landas i separata hamnar.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast den 1 januari 2009 rapportera till Europaparlamentet och rådet om den fortsatta tillämpningen av denna förordning eller av en ändrad version av den, med hänsyn tagen till den internationella utvecklingen på detta område, och att i förekommande fall föreslå ändringar till denna förordning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast den 1 januari 2009 rapportera till Europaparlamentet och rådet om den fortsatta tillämpningen av denna förordning eller av en ändrad version av den, med hänsyn tagen till den internationella utvecklingen på detta område, och att i förekommande fall föreslå ändringar till denna förordning.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast den 30 juni 2007 för Europaparlamentet och rådet lägga fram en EU-handlingsplan för bevarande av hajar och sjöfåglar, vilket föreslås i kommissionens meddelande (KOM(2006)0216) ”Att stoppa förlusten av biologisk mångfald till 2010 - och därefter”. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast den 30 juni 2007 för Europaparlamentet och rådet lägga fram en EU-handlingsplan för bevarande av hajar och sjöfåglar, vilket föreslås i kommissionens meddelande (KOM(2006)0216) ”Att stoppa förlusten av biologisk mångfald till 2010 - och därefter”.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

(2)  EUT L 167, 4.7.2003, s. 1.

(3)  EUT C 62 E, 11.3.2004, s. 156.

P6_TA(2006)0392

Nanovetenskap och nanoteknik (2005-2009)

Europaparlamentets resolution om nanovetenskap och nanoteknik: En handlingsplan för Europa 2005-2009 (2006/2004(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 juni 2005 med titeln ”Nanovetenskap och nanoteknik: En handlingsplan för Europa 2005-2009” (KOM(2005)0243), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 juni 2005 med titeln ”Nanovetenskap och nanoteknik: En handlingsplan för Europa 2005-2009” (KOM(2005)0243),

| — | med beaktande av den gemensamma rapporten från Royal Society och Royal Academy of Engineering av den 29 juli 2004 med titeln ”Nanoscience and nanotechnologies: opportunities and uncertainties”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma rapporten från Royal Society och Royal Academy of Engineering av den 29 juli 2004 med titeln ”Nanoscience and nanotechnologies: opportunities and uncertainties”,

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets möte (konkurrenskraft) i Bryssel den 24 september 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets möte (konkurrenskraft) i Bryssel den 24 september 2004,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om meddelande från kommissionen: Mot en europeisk strategi för nanoteknik (1) och om det ovannämnda meddelandet från kommissionen av den 7 juni 2005 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om meddelande från kommissionen: Mot en europeisk strategi för nanoteknik (1) och om det ovannämnda meddelandet från kommissionen av den 7 juni 2005 (2),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för rättsliga frågor (A6-0216/ 2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för rättsliga frågor (A6-0216/ 2006), och av följande skäl:

| A. | Kommissionen har antagit en handlingsplan för omgående tillämpning av en säker, integrerad och ansvarsfull strategi för nanovetenskap och nanoteknik. |
| --- | --- |

A.

Kommissionen har antagit en handlingsplan för omgående tillämpning av en säker, integrerad och ansvarsfull strategi för nanovetenskap och nanoteknik.

| B. | Nanovetenskap och nanoteknik kan - som tvärvetenskapliga sektorer - ge samhället enorma fördelar genom att nya produkter, material, tillämpningar och tjänster utvecklas och därmed ökar produktiviteten och livskvaliteten i EU som helhet. |
| --- | --- |

B.

Nanovetenskap och nanoteknik kan - som tvärvetenskapliga sektorer - ge samhället enorma fördelar genom att nya produkter, material, tillämpningar och tjänster utvecklas och därmed ökar produktiviteten och livskvaliteten i EU som helhet.

| C. | Rådet erkänner nanoteknikens viktiga roll på många områden och betonar att det är viktigt att fortsätta att få fram ny vetenskaplig och teknisk kunskap om nanoteknik och att uppmuntra till användning av denna teknik industriellt. |
| --- | --- |

C.

Rådet erkänner nanoteknikens viktiga roll på många områden och betonar att det är viktigt att fortsätta att få fram ny vetenskaplig och teknisk kunskap om nanoteknik och att uppmuntra till användning av denna teknik industriellt.

| D. | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén anser att EU kan dra stor nytta av nanotekniken för att uppnå de mål som fastställs i Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

D.

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén anser att EU kan dra stor nytta av nanotekniken för att uppnå de mål som fastställs i Lissabonstrategin.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens ovannämnda handlingsplan, vari en serie konkreta och sammanlänkande åtgärder definieras för att man omgående kall kunna börja tillämpa nanovetenskap och nanoteknik utifrån prioriterade områden som fastställs efter kommande behov. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens ovannämnda handlingsplan, vari en serie konkreta och sammanlänkande åtgärder definieras för att man omgående kall kunna börja tillämpa nanovetenskap och nanoteknik utifrån prioriterade områden som fastställs efter kommande behov.

| 2. | Europaparlamentet erkänner den viktiga roll som nanovetenskap och nanoteknik kan spela genom att möjliggöra genombrottstekniker för att stimulera uppfyllandet av EU:s ekonomiska, sociala och miljömässiga mål. Parlamentet erkänner det förhållande att nanoteknik kan uppfylla medborgarnas behov (i fråga om folkhälsa, energi, hållbar utveckling osv.) och samtidigt bidra till att uppfylla EU:s mål för konkurrenskraft och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erkänner den viktiga roll som nanovetenskap och nanoteknik kan spela genom att möjliggöra genombrottstekniker för att stimulera uppfyllandet av EU:s ekonomiska, sociala och miljömässiga mål. Parlamentet erkänner det förhållande att nanoteknik kan uppfylla medborgarnas behov (i fråga om folkhälsa, energi, hållbar utveckling osv.) och samtidigt bidra till att uppfylla EU:s mål för konkurrenskraft och hållbar utveckling.

| 3. | Europaparlamentet noterar att teknikplattformar, rådgivande expertgrupper och handlingsplaner är användbara instrument för att utveckla gemensamma forskningsplaner och utvecklingsstrategier för nanoteknik och nanovetenskap och därigenom skapa nya arbetstillfällen och öka den ekonomiska tillväxten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att teknikplattformar, rådgivande expertgrupper och handlingsplaner är användbara instrument för att utveckla gemensamma forskningsplaner och utvecklingsstrategier för nanoteknik och nanovetenskap och därigenom skapa nya arbetstillfällen och öka den ekonomiska tillväxten.

| 4. | Europaparlamentet stöder de mål och initiativ som beskrivs i kommissionens ovannämnda meddelande av den 7 juni 2005. Parlamentet välkomnar den tydliga inriktningen i meddelandet och i den ovannämnda handlingsplanen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet stöder de mål och initiativ som beskrivs i kommissionens ovannämnda meddelande av den 7 juni 2005. Parlamentet välkomnar den tydliga inriktningen i meddelandet och i den ovannämnda handlingsplanen.

| 5. | Europaparlamentet betonar samtidigt behovet av att öka de offentligt finansierade investeringarna i forskning och utveckling (FoU). Parlamentet inser att den europeiska forskningens fragmentariska karaktär speglar den nanovetenskapliga forskningens lättillgänglighet och relativt låga kostnad. Parlamentet är emellertid samtidigt medvetet om att det måste reserveras medel för att upprätthålla och underhålla omfattande nödvändiga resurser som rengöringsrum, litografiprocesser och mycket dyra analysförfaranden. Parlamentet är därför bekymrat över den nuvarande nivån på de offentliga investeringarna i nanovetenskap och nanoteknik inom EU och rekommenderar att de ambitioner som beskrivs i den ovannämnda handlingsplanen åtföljs av lämpliga ekonomiska villkor. Parlamentet stöder kommissionens vilja att kraftigt öka forskningsanslagen på detta område, något som är oerhört viktigt för Europas utveckling. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar samtidigt behovet av att öka de offentligt finansierade investeringarna i forskning och utveckling (FoU). Parlamentet inser att den europeiska forskningens fragmentariska karaktär speglar den nanovetenskapliga forskningens lättillgänglighet och relativt låga kostnad. Parlamentet är emellertid samtidigt medvetet om att det måste reserveras medel för att upprätthålla och underhålla omfattande nödvändiga resurser som rengöringsrum, litografiprocesser och mycket dyra analysförfaranden. Parlamentet är därför bekymrat över den nuvarande nivån på de offentliga investeringarna i nanovetenskap och nanoteknik inom EU och rekommenderar att de ambitioner som beskrivs i den ovannämnda handlingsplanen åtföljs av lämpliga ekonomiska villkor. Parlamentet stöder kommissionens vilja att kraftigt öka forskningsanslagen på detta område, något som är oerhört viktigt för Europas utveckling.

| 6. | Europaparlamentet anser att Europa behöver ett sammanhängande system av en FoU-infrastruktur i världsklass för att kunna bibehålla sin konkurrenskraft inom nanovetenskap och nanoteknik. På grund av områdets tvärvetenskapliga och komplexa karaktär måste FoU-infrastrukturen för nanoteknik uppnå en kritisk massa av resurser som går utöver vad lokala myndigheter och näringsliv kan erbjuda för att kunna utnyttja eventuella ”stordriftsfördelar”. Parlamentet erkänner å andra sidan att en småskalig nationell FoUpolitik ofta har bättre möjligheter att reagera på ett lämpligt sätt på ändrade möjligheter och utvecklingen på marknaden. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att förstärka och samordna sina FoU-insatser inom detta område. För att nå detta mål rekommenderar parlamentet att varje medlemsstat, baserat på landets särdrag, bör skapa en minimal kritisk massa av infrastruktur och vetenskapsmän med särskild expertis inom nanovetenskap och nanoteknik. I slutändan skulle detta kunna leda till inrättandet av särskilda kompetenscenter i vissa länder som kunde samordnas på EU-nivå. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att Europa behöver ett sammanhängande system av en FoU-infrastruktur i världsklass för att kunna bibehålla sin konkurrenskraft inom nanovetenskap och nanoteknik. På grund av områdets tvärvetenskapliga och komplexa karaktär måste FoU-infrastrukturen för nanoteknik uppnå en kritisk massa av resurser som går utöver vad lokala myndigheter och näringsliv kan erbjuda för att kunna utnyttja eventuella ”stordriftsfördelar”. Parlamentet erkänner å andra sidan att en småskalig nationell FoUpolitik ofta har bättre möjligheter att reagera på ett lämpligt sätt på ändrade möjligheter och utvecklingen på marknaden. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att förstärka och samordna sina FoU-insatser inom detta område. För att nå detta mål rekommenderar parlamentet att varje medlemsstat, baserat på landets särdrag, bör skapa en minimal kritisk massa av infrastruktur och vetenskapsmän med särskild expertis inom nanovetenskap och nanoteknik. I slutändan skulle detta kunna leda till inrättandet av särskilda kompetenscenter i vissa länder som kunde samordnas på EU-nivå.

| 7. | Europaparlamentet lyfter särskilt fram nanomedicinen som ett lovande tvärvetenskapligt område med genombrottstekniker som molekylär avbildning och diagnostik, som kan få stor betydelse för tidig diagnos och intelligent och kostnadseffektiv behandling av sjukdomar som cancer, hjärt- och kärlproblem, diabetes, Alzheimers sjukdom och Parkinsons sjukdom. Parlamentet uppmanar kommissionen och nationella och regionala myndigheter att öka sina FoU-investeringar på detta område och att samordna sina insatser med hjälp av den europeiska teknikplattform för nanomedicin som föreslås i det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling samt med hjälp av andra instrument, inklusive de kunskapsregioner som föreslås i det sjunde ramprogrammet, så att en kritisk massa på detta område uppnås. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet lyfter särskilt fram nanomedicinen som ett lovande tvärvetenskapligt område med genombrottstekniker som molekylär avbildning och diagnostik, som kan få stor betydelse för tidig diagnos och intelligent och kostnadseffektiv behandling av sjukdomar som cancer, hjärt- och kärlproblem, diabetes, Alzheimers sjukdom och Parkinsons sjukdom. Parlamentet uppmanar kommissionen och nationella och regionala myndigheter att öka sina FoU-investeringar på detta område och att samordna sina insatser med hjälp av den europeiska teknikplattform för nanomedicin som föreslås i det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling samt med hjälp av andra instrument, inklusive de kunskapsregioner som föreslås i det sjunde ramprogrammet, så att en kritisk massa på detta område uppnås.

| 8. | Europaparlamentet betonar nanovetenskapens och nanoteknikens stora betydelse för molekylärbiologins utveckling. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar nanovetenskapens och nanoteknikens stora betydelse för molekylärbiologins utveckling.

| 9. | Europaparlamentet är övertygat om att sektorsövergripande nanovetenskap och nanoteknik bör styras mot utvecklandet av väteenergi, inklusive utvecklandet av nya och effektiva metoder för att lagra väte och effektiva bränsleceller, samt informationsbärande tekniker med mycket större kapacitet än dagens. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet är övertygat om att sektorsövergripande nanovetenskap och nanoteknik bör styras mot utvecklandet av väteenergi, inklusive utvecklandet av nya och effektiva metoder för att lagra väte och effektiva bränsleceller, samt informationsbärande tekniker med mycket större kapacitet än dagens.

| 10. | Europaparlamentet betonar de stora framsteg som har gjorts i EU när det gäller nanoteknik, baserat på ett uppifrånperspektiv, särskilt på områden som nanokompositer, slitage - och korrosion - korrekturbestrykning och skikt, tillverkning av katalysatorer och fotodioder, inklusive s.k. blå laser, samt på områdena nanomedicin, nanokosmetika och nanodiagnos av sjukdomar. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar de stora framsteg som har gjorts i EU när det gäller nanoteknik, baserat på ett uppifrånperspektiv, särskilt på områden som nanokompositer, slitage - och korrosion - korrekturbestrykning och skikt, tillverkning av katalysatorer och fotodioder, inklusive s.k. blå laser, samt på områdena nanomedicin, nanokosmetika och nanodiagnos av sjukdomar.

| 11. | Europaparlamentet anser att det tack vare grundforskningsnivån i EU går att hitta tekniska hjälpmedel som kan möjliggöra användandet av ett underifrånperspektiv, särskilt inom nanoelektronik. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att det tack vare grundforskningsnivån i EU går att hitta tekniska hjälpmedel som kan möjliggöra användandet av ett underifrånperspektiv, särskilt inom nanoelektronik.

| 12. | Europaparlamentet anser att åtgärder för att skynda på den tekniska utvecklingen måste kompletteras med politiska åtgärder för att se till att befintlig teknik förs ut på marknaden. Parlamentet noterar att standarder kan leda till rättvisa spelregler för marknader och internationell handel och att de är en förutsättning för rättvis konkurrens, jämförbara riskbedömningar och regleringsåtgärder. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och rådet att undanröja eventuella hinder i form av otillräckliga standarder och av otydlig lagstiftning som i onödan håller tillbaka införandet av nanoteknik och nanovetenskap i EU, och att göra detta utan att införa några nya byråkratiska hinder. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att åtgärder för att skynda på den tekniska utvecklingen måste kompletteras med politiska åtgärder för att se till att befintlig teknik förs ut på marknaden. Parlamentet noterar att standarder kan leda till rättvisa spelregler för marknader och internationell handel och att de är en förutsättning för rättvis konkurrens, jämförbara riskbedömningar och regleringsåtgärder. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och rådet att undanröja eventuella hinder i form av otillräckliga standarder och av otydlig lagstiftning som i onödan håller tillbaka införandet av nanoteknik och nanovetenskap i EU, och att göra detta utan att införa några nya byråkratiska hinder.

| 13. | Europaparlamentet betonar vikten av att skapa den ”kunskapstriangel” (dvs. utbildning, forskning och innovation) som behövs för att inrätta det europeiska området för forskningsverksamhet. Parlamentet anser att för att åstadkomma en nödvändig samverkan mellan forskning, utbildning och innovation krävs det en omfattande kunskapsöverföringsmetod samt personalutveckling över sektorsgränserna. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att utveckla metoder för att förbättra kunskapsöverföringen och att lösa problemet med kompetensbristen genom att större vikt läggs vid naturvetenskaplig utbildning och att fler studenter lockas till nanovetenskap och forskningsrelaterade, tvärvetenskapliga ämnesområden. Parlamentet välkomnar kommissionens ansträngningar för att stödja forskningsutbildningsnätverk inom nanoteknik och uppmanar medlemsstaterna att både enskilt och i nära samarbete med varandra skapa tvärvetenskapliga nätverk som kombinerar nanoteknik med ett brett spektrum av forskningsområden, i syfte att utveckla ny hybridteknik. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar vikten av att skapa den ”kunskapstriangel” (dvs. utbildning, forskning och innovation) som behövs för att inrätta det europeiska området för forskningsverksamhet. Parlamentet anser att för att åstadkomma en nödvändig samverkan mellan forskning, utbildning och innovation krävs det en omfattande kunskapsöverföringsmetod samt personalutveckling över sektorsgränserna. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att utveckla metoder för att förbättra kunskapsöverföringen och att lösa problemet med kompetensbristen genom att större vikt läggs vid naturvetenskaplig utbildning och att fler studenter lockas till nanovetenskap och forskningsrelaterade, tvärvetenskapliga ämnesområden. Parlamentet välkomnar kommissionens ansträngningar för att stödja forskningsutbildningsnätverk inom nanoteknik och uppmanar medlemsstaterna att både enskilt och i nära samarbete med varandra skapa tvärvetenskapliga nätverk som kombinerar nanoteknik med ett brett spektrum av forskningsområden, i syfte att utveckla ny hybridteknik.

| 14. | Europaparlamentet anser att företag, forskningsinstitut och finansinstitut bör arbeta tillsammans för att se till att högkvalitativ forskning och utveckling inom nanovetenskap och nanoteknik överförs till nya produkter och processer. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör påskynda och stimulera denna process genom att inrikta sig på att förbättra företagsklimatet inom nanoteknikområdet i sitt land, särskilt i fråga om nystartade företag, små och medelstora företag och innovationsföretag. Parlamentet anser i sammanhanget att skyddet av den immateriella äganderätten är nödvändig för innovationer, både för att locka investeringar initialt och för att trygga kommande intäkter. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta normer för att skydda immateriella rättigheter och modeller för licensavtal. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att företag, forskningsinstitut och finansinstitut bör arbeta tillsammans för att se till att högkvalitativ forskning och utveckling inom nanovetenskap och nanoteknik överförs till nya produkter och processer. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör påskynda och stimulera denna process genom att inrikta sig på att förbättra företagsklimatet inom nanoteknikområdet i sitt land, särskilt i fråga om nystartade företag, små och medelstora företag och innovationsföretag. Parlamentet anser i sammanhanget att skyddet av den immateriella äganderätten är nödvändig för innovationer, både för att locka investeringar initialt och för att trygga kommande intäkter. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta normer för att skydda immateriella rättigheter och modeller för licensavtal.

| 15. | Europaparlamentet beklagar att patenteringen av nanovetenskapliga och nanotekniska uppfinningar går så långsamt i Europa och uppmanar EU att inrätta ett patentövervakningssystem för nanovetenskap och nanoteknik som leds av Europeiska patentverket. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet beklagar att patenteringen av nanovetenskapliga och nanotekniska uppfinningar går så långsamt i Europa och uppmanar EU att inrätta ett patentövervakningssystem för nanovetenskap och nanoteknik som leds av Europeiska patentverket.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar till en allmän reform av det europeiska patentsystemet för att minska kostnaderna för patentering och förbättra tillgången till patent för små- och medelstora företag. Parlamentet understryker vikten av större öppenhet och klara gränser för patentskyddet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar till en allmän reform av det europeiska patentsystemet för att minska kostnaderna för patentering och förbättra tillgången till patent för små- och medelstora företag. Parlamentet understryker vikten av större öppenhet och klara gränser för patentskyddet.

| 17. | Europaparlamentet är övertygat om att EU:s möjligheter att befinna sig, nu och framöver, i framkanten på detta område bygger på dess samordningsförmåga. Parlamentet upprepar behovet av en enda gemenskapskontaktpunkt för samordning och hur viktigt det är att EU talar med en enda röst på den internationella arenan, framför allt mot bakgrund av utmaningarna från patentskyddet i Kina. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta mekanismer för att effektivt samordna åtgärderna inom detta område. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid utarbetandet av sin politik beakta all verksamhet inom OECD (exempelvis definitioner, nomenklatur och riskhantering) och Unesco (etik). |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet är övertygat om att EU:s möjligheter att befinna sig, nu och framöver, i framkanten på detta område bygger på dess samordningsförmåga. Parlamentet upprepar behovet av en enda gemenskapskontaktpunkt för samordning och hur viktigt det är att EU talar med en enda röst på den internationella arenan, framför allt mot bakgrund av utmaningarna från patentskyddet i Kina. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta mekanismer för att effektivt samordna åtgärderna inom detta område. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid utarbetandet av sin politik beakta all verksamhet inom OECD (exempelvis definitioner, nomenklatur och riskhantering) och Unesco (etik).

| 18. | Europaparlamentet medger att det är grundläggande för en ansvarsfull strategi att samhälls-, hälsooch säkerhetsaspekter integreras i den tekniska utvecklingen av nanovetenskap och nanoteknik. Parlamentet uppmanar därför kommissionen, medlemsstaterna och industrin i Europa att inleda en effektiv dialog med alla berörda parter för att styra utvecklingen på ett hållbart sätt. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet medger att det är grundläggande för en ansvarsfull strategi att samhälls-, hälsooch säkerhetsaspekter integreras i den tekniska utvecklingen av nanovetenskap och nanoteknik. Parlamentet uppmanar därför kommissionen, medlemsstaterna och industrin i Europa att inleda en effektiv dialog med alla berörda parter för att styra utvecklingen på ett hållbart sätt.

| 19. | Europaparlamentet insisterar på att de tekniska riskerna (från planeringsstadiet till bortskaffandet eller återvinningen) för folkhälsan, konsumenterna, arbetstagarna och miljön skall utvärderas under hela livscykeln för de nanobaserade produkterna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet insisterar på att de tekniska riskerna (från planeringsstadiet till bortskaffandet eller återvinningen) för folkhälsan, konsumenterna, arbetstagarna och miljön skall utvärderas under hela livscykeln för de nanobaserade produkterna.

| 20. | Europaparlamentet rekommenderar att det i förteckningen över vad konsumentprodukter består av skall anges om material av tillverkade nanopartiklar har tillsatts. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet rekommenderar att det i förteckningen över vad konsumentprodukter består av skall anges om material av tillverkade nanopartiklar har tillsatts.

| 21. | Europaparlamentet understryker vikten av att slå vakt om höga etiska principer och välkomnar de planerade utredningarna av frågor som rör bl.a. icke-terapeutisk behandling för att förbättra människan och kopplingar mellan nanovetenskap och nanoteknik samt skyddet av individens privatliv. Parlamentet förväntar sig att dessa utredningar offentliggörs och att de omfattar en ingående analys av nanomedicin. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet understryker vikten av att slå vakt om höga etiska principer och välkomnar de planerade utredningarna av frågor som rör bl.a. icke-terapeutisk behandling för att förbättra människan och kopplingar mellan nanovetenskap och nanoteknik samt skyddet av individens privatliv. Parlamentet förväntar sig att dessa utredningar offentliggörs och att de omfattar en ingående analys av nanomedicin.

| 22. | Europaparlamentet stöder inrättandet av etiska kommittéer, som genom att avge oberoende vetenskapliga yttranden skulle kunna bidra till god information till allmänheten och skapa förtroende för de eventuella riskerna och fördelarna med utnyttjandet av upptäckter på nanoteknikområdet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet stöder inrättandet av etiska kommittéer, som genom att avge oberoende vetenskapliga yttranden skulle kunna bidra till god information till allmänheten och skapa förtroende för de eventuella riskerna och fördelarna med utnyttjandet av upptäckter på nanoteknikområdet.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar de samråd som ägt rum i samband med detta förslag och uppmanar kommissionen att fortsätta sina ansträngningar för att tillmötesgå kraven på en förbättrad lagstiftning. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar de samråd som ägt rum i samband med detta förslag och uppmanar kommissionen att fortsätta sina ansträngningar för att tillmötesgå kraven på en förbättrad lagstiftning.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att ta fram ett lämpligt flerspråkigt informationsmaterial för olika åldersgrupper för att öka kunskapen om nanovetenskapens och nanoteknikens utveckling och dess förväntade fördelar. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att göra detta i nära samarbete med medlemsstaterna. För att göra människor mer medvetna om de enorma möjligheter som finns inom nanotekniken och stilla deras oro bör kommissionen utarbeta en kommunikationsstrategi. Som en del av denna kommunikationsstrategi bör kommissionen även använda sig av idéer som en turné (med en nanotekniklastbil) eller ett nanoteknikpris. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att ta fram ett lämpligt flerspråkigt informationsmaterial för olika åldersgrupper för att öka kunskapen om nanovetenskapens och nanoteknikens utveckling och dess förväntade fördelar. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att göra detta i nära samarbete med medlemsstaterna. För att göra människor mer medvetna om de enorma möjligheter som finns inom nanotekniken och stilla deras oro bör kommissionen utarbeta en kommunikationsstrategi. Som en del av denna kommunikationsstrategi bör kommissionen även använda sig av idéer som en turné (med en nanotekniklastbil) eller ett nanoteknikpris.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar näringslivet att vara delaktigt i de gemensamma ansträngningarna och uppmanar det att delta i utvecklandet av nanotekniker, med tanke på de mer övergripande ekonomiska, samhälleliga, hälso- och säkerhetsrelaterade och miljörelaterade effekterna och att agera i enlighet med principerna om företags sociala ansvar. Europaparlamentet vidhåller i detta avseende att företagen bör bidra till att sprida objektiv information om de vetenskapliga rönen på området för nanovetenskap och nanoteknik, vad de skall användas till samt deras risker och fördelar för samhället. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar näringslivet att vara delaktigt i de gemensamma ansträngningarna och uppmanar det att delta i utvecklandet av nanotekniker, med tanke på de mer övergripande ekonomiska, samhälleliga, hälso- och säkerhetsrelaterade och miljörelaterade effekterna och att agera i enlighet med principerna om företags sociala ansvar. Europaparlamentet vidhåller i detta avseende att företagen bör bidra till att sprida objektiv information om de vetenskapliga rönen på området för nanovetenskap och nanoteknik, vad de skall användas till samt deras risker och fördelar för samhället.

| 26. | Europaparlamentet påminner om att samtliga nanorelaterade tillämpningar och användningar måste uppfylla de höga skyddskrav för folkhälsan, konsumenterna, arbetstagarna och miljön som EU föreskrivit och framhåller att det behövs en kodifiering av nanomaterial. Detta kommer att leda till att det utarbetas standarder, vilket i sin tur skulle öka insatserna för att identifiera eventuella risker. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta de åtgärder som krävs för att genomföra detta. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet påminner om att samtliga nanorelaterade tillämpningar och användningar måste uppfylla de höga skyddskrav för folkhälsan, konsumenterna, arbetstagarna och miljön som EU föreskrivit och framhåller att det behövs en kodifiering av nanomaterial. Detta kommer att leda till att det utarbetas standarder, vilket i sin tur skulle öka insatserna för att identifiera eventuella risker. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta de åtgärder som krävs för att genomföra detta.

| 27. | Europaparlamentet understryker vikten av att miniatyrisera produkterna i syfte att bidra till en minskad avfallsmängd och bättre energianvändning. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet understryker vikten av att miniatyrisera produkterna i syfte att bidra till en minskad avfallsmängd och bättre energianvändning.

| 28. | Europaparlamentet betonar att kunskapen om de möjliga hälso- och miljöskadorna till följd av nya syntetiska nanopartiklar fortfarande är begränsad och att effekterna av nanopartiklar som är svårupplösliga eller föga biologiskt nedbrytbara därför bör undersökas i enlighet med försiktighetsprincipen innan sådana partiklar börjar tillverkas och släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att kunskapen om de möjliga hälso- och miljöskadorna till följd av nya syntetiska nanopartiklar fortfarande är begränsad och att effekterna av nanopartiklar som är svårupplösliga eller föga biologiskt nedbrytbara därför bör undersökas i enlighet med försiktighetsprincipen innan sådana partiklar börjar tillverkas och släpps ut på marknaden.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt utvecklingen av nanovetenskap och nanoteknik i de nya medlemsstaterna, genom att göra det möjligt för dem att definiera sina egna forskningsprofiler, och samtidigt ytterligare stärka de viktigaste europeiska forskningsplatsernas framkantsposition i syfte att ge Europa en ledande global roll. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt utvecklingen av nanovetenskap och nanoteknik i de nya medlemsstaterna, genom att göra det möjligt för dem att definiera sina egna forskningsprofiler, och samtidigt ytterligare stärka de viktigaste europeiska forskningsplatsernas framkantsposition i syfte att ge Europa en ledande global roll.

| 30. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är med internationellt samarbete inom nanovetenskap och nanoteknik. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare stärka de redan utmärkta förbindelserna med i synnerhet ryska vetenskapsmän och undersöka möjligheterna och gränserna för samarbete inom detta område med Förenta staterna, Japan, Kina och Indien. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utöka det internationella samarbetet för att harmonisera patentansökningsförfarandet inom de nanovetenskapliga och nanotekniska områdena mellan EU, Förenta staterna och Japan. Parlamentet understryker att dialogen bör intensifieras i enlighet de skyldigheter som föreskrivs av Världshandelsorganisationen. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är med internationellt samarbete inom nanovetenskap och nanoteknik. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare stärka de redan utmärkta förbindelserna med i synnerhet ryska vetenskapsmän och undersöka möjligheterna och gränserna för samarbete inom detta område med Förenta staterna, Japan, Kina och Indien. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utöka det internationella samarbetet för att harmonisera patentansökningsförfarandet inom de nanovetenskapliga och nanotekniska områdena mellan EU, Förenta staterna och Japan. Parlamentet understryker att dialogen bör intensifieras i enlighet de skyldigheter som föreskrivs av Världshandelsorganisationen.

| 31. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 157, 28.6.2005, s. 22.

(2)  INT/277 - CESE 1237/2005.

---