# Úřední věstník C 290/2006

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 290 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 4929. listopadu 2006 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 290

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 4929. listopadu 2006

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informace |
| | Komise |
| 2006/C 290/1 | Směnné kurzy vůči euru | 1 |
| 2006/C 290/2 | Informační procedura – Technické předpisy (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 290/3 | Státní podpora – Itálie — Podpora č. C 42/2006 (ex NN 52/2006) — Poste Italiane – BancoPosta — Úročení běžných účtů uložených u státní pokladny — Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 8 |
| 2006/C 290/4 | Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin | 20 |
| 2006/C 290/5 | Souhrnné informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh (
  1
  ) | 23 |
| 2006/C 290/6 | Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (
  1
  ) | 26 |
| 2006/C 290/7 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.4376 – Dresdner Bank/Gazprombank/JV) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 27 |
| 2006/C 290/8 | Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 12. prosince 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti (
  1
  ) | 28 |
| 2006/C 290/9 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.4474 – BC Partners/Techem) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 31 |
| 2006/C 290/0 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4398 – Veolia Cargo/RAIL LINK/JV) (
  1
  ) | 32 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Informace

Komise

2006/C 290/1

Směnné kurzy vůči euru

1

2006/C 290/2

Informační procedura – Technické předpisy (
  1
  )

1

2

2006/C 290/3

Státní podpora – Itálie — Podpora č. C 42/2006 (ex NN 52/2006) — Poste Italiane – BancoPosta — Úročení běžných účtů uložených u státní pokladny — Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  )

1

8

2006/C 290/4

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

20

2006/C 290/5

Souhrnné informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh (
  1
  )

1

23

2006/C 290/6

Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (
  1
  )

1

26

2006/C 290/7

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.4376 – Dresdner Bank/Gazprombank/JV) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

27

2006/C 290/8

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 12. prosince 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti (
  1
  )

1

28

2006/C 290/9

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.4474 – BC Partners/Techem) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

31

2006/C 290/0

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.4398 – Veolia Cargo/RAIL LINK/JV) (
  1
  )

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Informace

Komise

| 29.11.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 290/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 290/1

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

28. listopadu 2006

(2006/C 290/01)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,3147 |
| JPY | japonský jen | 152,99 |
| DKK | dánská koruna | 7,4545 |
| GBP | britská libra | 0,67625 |
| SEK | švédská koruna | 9,0683 |
| CHF | švýcarský frank | 1,5866 |
| ISK | islandská koruna | 91,71 |
| NOK | norská koruna | 8,2810 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CYP | kyperská libra | 0,5780 |
| CZK | česká koruna | 28,060 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 258,59 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,6978 |
| MTL | maltská lira | 0,4293 |
| PLN | polský zlotý | 3,8368 |
| RON | rumunský lei | 3,4695 |
| SIT | slovinský tolar | 239,67 |
| SKK | slovenská koruna | 35,641 |
| TRY | turecká lira | 1,9470 |
| AUD | australský dolar | 1,6861 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4863 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,2217 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,9525 |
| SGD | singapurský dolar | 2,0385 |
| KRW | jihokorejský won | 1 223,79 |
| ZAR | jihoafrický rand | 9,4510 |
| CNY | čínský juan | 10,3072 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,3435 |
| IDR | indonéská rupie | 12 076,18 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,7855 |
| PHP | filipínské peso | 65,623 |
| RUB | ruský rubl | 34,6370 |
| THB | thajský baht | 47,772 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,3147

JPY

japonský jen

152,99

DKK

dánská koruna

7,4545

GBP

britská libra

0,67625

SEK

švédská koruna

9,0683

CHF

švýcarský frank

1,5866

ISK

islandská koruna

91,71

NOK

norská koruna

8,2810

BGN

bulharský lev

1,9558

CYP

kyperská libra

0,5780

CZK

česká koruna

28,060

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

258,59

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,6978

MTL

maltská lira

0,4293

PLN

polský zlotý

3,8368

RON

rumunský lei

3,4695

SIT

slovinský tolar

239,67

SKK

slovenská koruna

35,641

TRY

turecká lira

1,9470

AUD

australský dolar

1,6861

CAD

kanadský dolar

1,4863

HKD

hongkongský dolar

10,2217

NZD

novozélandský dolar

1,9525

SGD

singapurský dolar

2,0385

KRW

jihokorejský won

1 223,79

ZAR

jihoafrický rand

9,4510

CNY

čínský juan

10,3072

HRK

chorvatská kuna

7,3435

IDR

indonéská rupie

12 076,18

MYR

malajsijský ringgit

4,7855

PHP

filipínské peso

65,623

RUB

ruský rubl

34,6370

THB

thajský baht

47,772

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 29.11.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 290/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 290/2

---

Informační procedura – Technické předpisy

(2006/C 290/02)

(Text s významem pro EHP)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů a pravidel pro služby informační společnosti. (Úř. věst. L 204, 21.7.1998, s. 37; Úř. věst. L 217, 5.8.1998, s. 18).

Oznámení o návrzích národních technických předpisů, které obdržela Komise

| Reference (1) | Název | Konec tříměsíčního období pozastavení prací (2) |
| --- | --- | --- |
| 2006/0568/P | Návrh nařízení, vztahujícího se k postupu při monitorování a měření úrovně intenzity elektromagnetických polí vznikajících v radiokomunikačních stanicích | 26. 1. 2007 |
| 2006/0569/D | Návrh zákona k zavádění kvóty biologických pohonných hmot na základě změny Spolkového zákona o ochraně před imisemi a ke změně energetických a daňově právních předpisů v oblasti el. energie (zákon o kvótách biologických pohonných hmot – něm. zkr. BioKraftQuG) | (4) |
| 2006/0570/E | Radioelektrické rozhraní IR-68 vysílačů pro rozhlasové vysílání s modulovanou frekvencí ve frekvenčním pásmu 87,5 – 108 MHz | 29. 1. 2007 |
| 2006/0571/E | Návrh nařízení, kterým se částečně mění nařízení ze dne 27. července 1999, kterým se stanoví podmínky, jež musí splňovat hasicí přístroje umístěné v osobních nebo v nákladních vozidlech | 29. 1. 2007 |
| 2006/0572/E | Radioelektrické rozhraní IR-69 pro pozemní digitální rozhlasové vysílání (T-DAB) | 29. 1. 2007 |
| 2006/0573/E | Radioelektrické rozhraní IR 70 pro vysílací stanice analogové televize | 29. 1. 2007 |
| 2006/0574/E | Návrh královského dekretu, kterým se stanoví normy pro bezpečnost a prevenci znečištění rybářskými loděmi o délce menší než 24 metrů | 29. 1. 2007 |
| 2006/0575/E | Radioelektrické rozhraní IR-71 pro vysílací stanice pozemní digitální televize v UHF (TDT) | 29. 1. 2007 |
| 2006/0576/E | Návrh královského dekretu, kterým se mění technicko-sanitární předpis o potravinářských rostlinných olejích, schválený královským dekretem 308/1983 ze dne 25. ledna, pokud jde o fyzikálně-chemické vlastnosti slunečnicového oleje | 29. 1. 2007 |
| 2006/0577/E | Radioelektrické rozhraní IR-95 pro radiofrekvenční identifikační zařízení (RFID) v pásmu 2,4 GHz | 29. 1. 2007 |
| 2006/0578/CZ | Vyhláška ze dne ... 2006, kterou se stanoví podrobnosti značkování některých dalších minerálních olejů | 29. 1. 2007 |
| 2006/0579/PL | Návrh nařízení ministra zemědělství a rozvoje vesnic ve věci podmínek, procedury a způsobu vydávání povolení k zavedení technologie chovu zvířat, která se až dosud na území Polské republiky nepoužívala | 29. 1. 2007 |

Reference (1)

Název

Konec tříměsíčního období pozastavení prací (2)

2006/0568/P

Návrh nařízení, vztahujícího se k postupu při monitorování a měření úrovně intenzity elektromagnetických polí vznikajících v radiokomunikačních stanicích

26. 1. 2007

2006/0569/D

Návrh zákona k zavádění kvóty biologických pohonných hmot na základě změny Spolkového zákona o ochraně před imisemi a ke změně energetických a daňově právních předpisů v oblasti el. energie (zákon o kvótách biologických pohonných hmot – něm. zkr. BioKraftQuG)

(4)

2006/0570/E

Radioelektrické rozhraní IR-68 vysílačů pro rozhlasové vysílání s modulovanou frekvencí ve frekvenčním pásmu 87,5 – 108 MHz

29. 1. 2007

2006/0571/E

Návrh nařízení, kterým se částečně mění nařízení ze dne 27. července 1999, kterým se stanoví podmínky, jež musí splňovat hasicí přístroje umístěné v osobních nebo v nákladních vozidlech

29. 1. 2007

2006/0572/E

Radioelektrické rozhraní IR-69 pro pozemní digitální rozhlasové vysílání (T-DAB)

29. 1. 2007

2006/0573/E

Radioelektrické rozhraní IR 70 pro vysílací stanice analogové televize

29. 1. 2007

2006/0574/E

Návrh královského dekretu, kterým se stanoví normy pro bezpečnost a prevenci znečištění rybářskými loděmi o délce menší než 24 metrů

29. 1. 2007

2006/0575/E

Radioelektrické rozhraní IR-71 pro vysílací stanice pozemní digitální televize v UHF (TDT)

29. 1. 2007

2006/0576/E

Návrh královského dekretu, kterým se mění technicko-sanitární předpis o potravinářských rostlinných olejích, schválený královským dekretem 308/1983 ze dne 25. ledna, pokud jde o fyzikálně-chemické vlastnosti slunečnicového oleje

29. 1. 2007

2006/0577/E

Radioelektrické rozhraní IR-95 pro radiofrekvenční identifikační zařízení (RFID) v pásmu 2,4 GHz

29. 1. 2007

2006/0578/CZ

Vyhláška ze dne ... 2006, kterou se stanoví podrobnosti značkování některých dalších minerálních olejů

29. 1. 2007

2006/0579/PL

Návrh nařízení ministra zemědělství a rozvoje vesnic ve věci podmínek, procedury a způsobu vydávání povolení k zavedení technologie chovu zvířat, která se až dosud na území Polské republiky nepoužívala

29. 1. 2007

Komise upozorňuje na rozsudek vydaný dne 30. dubna 1996 v právní věci „CIA Security“ (C-194/94 – Sb. rozh. 1996 I, s. 2201), v němž Soudní dvůr rozhodl, že články 8 a 9 směrnice 98/34/ES (dříve 83/189/EHS) mají být interpretovány tak, že na ně osoby mohou spoléhat před národními soudy, které se musí zdržet aplikace technického předpisu, který nebyl oznámen v souladu s touto směrnicí.

Tento rozsudek potvrzuje sdělení Komise ze dne 1. října 1986 (Úř. věst. C 245, 1.10.1986, s. 4).

Z toho vyplývá, že porušení oznamovací povinnosti způsobuje neplatnost dotyčných technických předpisů, a tudíž i jejich nevynutitelnost ve vztahu k jednotlivým osobám.

Pro více informací o proceduře oznamování si můžete napsat na adresu:

| European Commission |
| --- |
| DG Enterprise and Industry, Unit C3 |
| B-1049 Brussels |
| E-mail: Dir83-189-central@ec.europa.eu |

European Commission

DG Enterprise and Industry, Unit C3

B-1049 Brussels

E-mail: Dir83-189-central@ec.europa.eu

Můžete též navštívit webové stránky: http://ec.europa.eu./enterprise/tris/

Pokud potřebujete další informace o těchto oznámeních, kontaktujte laskavě níže uvedené národní instituce:

SOUPIS NÁRODNÍCH INSTITUCÍ ZODPOVĚDNÝCH ZA SPRÁVU SMĚRNICE 98/34/ES

BELGIE

| BELNotif |
| --- |
| Qualité et Sécurité |
| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie |
| NG III – 4ème étage |
| boulevard du Roi Albert II/16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Paní Pascaline Descamps |
| Tel.: (32-2) 277 80 03 |
| Fax: (32-2) 277 54 01 |
| E-mail: pascaline.descamps@mineco.fgov.be |
| paolo.caruso@mineco.fgov.be |
| Obecný e-mail: belnotif@mineco.fgov.be |
| Webové stránky: http://www.mineco.fgov.be |

BELNotif

Qualité et Sécurité

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie

NG III – 4ème étage

boulevard du Roi Albert II/16

B-1000 Bruxelles

Paní Pascaline Descamps

Tel.: (32-2) 277 80 03

Fax: (32-2) 277 54 01

E-mail: pascaline.descamps@mineco.fgov.be

paolo.caruso@mineco.fgov.be

Obecný e-mail: belnotif@mineco.fgov.be

Webové stránky: http://www.mineco.fgov.be

ČESKÁ REPUBLIKA

| Czech Office for Standards, Metrology and Testing |
| --- |
| Gorazdova 24 |
| P. O. BOX 49 |
| CZ-128 01 Praha 2 |
| Pan Miroslav Chloupek |
| Director of International Relations Department |
| Tel.: (420) 224 90 71 23 |
| Fax: (420) 224 91 49 90 |
| E-mail: chloupek@unmz.cz |
| Paní Lucie Růžičková |
| Tel.: (420) 224 90 71 39 |
| Fax: (420) 224 90 71 22 |
| E-mail: ruzickova@unmz.cz |
| Obecný e-mail: eu9834@unmz.cz |
| Webové stránky: http://www.unmz.cz |

Czech Office for Standards, Metrology and Testing

Gorazdova 24

P. O. BOX 49

CZ-128 01 Praha 2

Pan Miroslav Chloupek

Director of International Relations Department

Tel.: (420) 224 90 71 23

Fax: (420) 224 91 49 90

E-mail: chloupek@unmz.cz

Paní Lucie Růžičková

Tel.: (420) 224 90 71 39

Fax: (420) 224 90 71 22

E-mail: ruzickova@unmz.cz

Obecný e-mail: eu9834@unmz.cz

Webové stránky: http://www.unmz.cz

DÁNSKO

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| (National Agency for Enterprise and Construction) |
| Dahlerups Pakhus |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø (nebo DK-2100 Copenhagen OE) |
| Pan Bjarne Bang Christensen |
| Legal adviser |
| Tel.: (45) 35 46 63 66 (přímý) |
| E-mail: bbc@ebst.dk |
| Paní Birgit Jensen |
| Principal Executive Officer |
| Tel.: (45) 35 46 62 87 (přímý) |
| Fax: (45) 35 46 62 03 |
| E-mail: bij@ebst.dk |
| Paní Pernille Hjort Engstrøm |
| Head of Section |
| Tel.: (45) 35 46 63 35 (přímý) |
| E-mail: phe@ebst.dk |
| Společná schránka pro oznamovací zprávy – noti@ebst.dk |
| Webové stránky: http://www.ebst.dk/Notifikationer |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

(National Agency for Enterprise and Construction)

Dahlerups Pakhus

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø (nebo DK-2100 Copenhagen OE)

Pan Bjarne Bang Christensen

Legal adviser

Tel.: (45) 35 46 63 66 (přímý)

E-mail: bbc@ebst.dk

Paní Birgit Jensen

Principal Executive Officer

Tel.: (45) 35 46 62 87 (přímý)

Fax: (45) 35 46 62 03

E-mail: bij@ebst.dk

Paní Pernille Hjort Engstrøm

Head of Section

Tel.: (45) 35 46 63 35 (přímý)

E-mail: phe@ebst.dk

Společná schránka pro oznamovací zprávy – noti@ebst.dk

Webové stránky: http://www.ebst.dk/Notifikationer

NĚMECKO

| Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| --- |
| Referat EA3 |
| Scharnhorststr. 34-37 |
| D-10115 Berlin |
| Paní Christina Jäckel |
| Tel.: (49-30) 20 14 63 53 |
| Fax: (49-30) 20 14 53 79 |
| E-mail: infonorm@bmwa.bund.de |
| Webové stránky: http://www.bmwa.bund.de |

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Referat EA3

Scharnhorststr. 34-37

D-10115 Berlin

Paní Christina Jäckel

Tel.: (49-30) 20 14 63 53

Fax: (49-30) 20 14 53 79

E-mail: infonorm@bmwa.bund.de

Webové stránky: http://www.bmwa.bund.de

ESTONSKO

| Ministry of Economic Affairs and Communications |
| --- |
| Harju str. 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Pan Karl Stern |
| Executive Officer of Trade Policy Division |
| EU and International Co-operation Department |
| Tel.: (372-6) 25 64 05 |
| Fax: (372-6) 31 30 29 |
| E-mail: karl.stern@mkm.ee |
| Obecný e-mail: el.teavitamine@mkm.ee |
| Webové stránky: http://www.mkm.ee |

Ministry of Economic Affairs and Communications

Harju str. 11

EE-15072 Tallinn

Pan Karl Stern

Executive Officer of Trade Policy Division

EU and International Co-operation Department

Tel.: (372-6) 25 64 05

Fax: (372-6) 31 30 29

E-mail: karl.stern@mkm.ee

Obecný e-mail: el.teavitamine@mkm.ee

Webové stránky: http://www.mkm.ee

ŘECKO

| Ministry of Development |
| --- |
| General Secretariat of Industry |
| Mesogeion 119 |
| GR-101 92 Athens |
| Tel.: (30-210) 696 98 63 |
| Fax: (30-210) 696 91 06 |

Ministry of Development

General Secretariat of Industry

Mesogeion 119

GR-101 92 Athens

Tel.: (30-210) 696 98 63

Fax: (30-210) 696 91 06

| ELOT |
| --- |
| Acharnon 313 |
| GR-111 45 Athens |
| Paní Evangelia Alexandri |
| Tel.: (30-210) 212 03 01 |
| Fax: (30-210) 228 62 19 |
| E-mail: alex@elot.gr |
| Obecný e-mail: 83189in@elot.gr |
| Webové stránky: http://www.elot.gr |

ELOT

Acharnon 313

GR-111 45 Athens

Paní Evangelia Alexandri

Tel.: (30-210) 212 03 01

Fax: (30-210) 228 62 19

E-mail: alex@elot.gr

Obecný e-mail: 83189in@elot.gr

Webové stránky: http://www.elot.gr

ŠPANĚLSKO

| S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente |
| --- |
| D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC |
| Secretaría de Estado para la Unión Europea |
| Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación |
| Torres „Ágora“ |
| C/ Serrano Galvache, 26-4a |
| E-20033 Madrid |
| Pan Angel Silván Torregrosa |
| Tel.: (34) 91 379 83 32 |
| Paní Esther Pérez Peláez |
| Technical Advisor |
| E-mail: esther.perez@ue.mae.es |
| Tel.: (34) 91 379 84 64 |
| Fax: (34) 91 379 84 01 |
| Obecný e-mail: d83-189@ue.mae.es |

S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente

D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC

Secretaría de Estado para la Unión Europea

Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación

Torres „Ágora“

C/ Serrano Galvache, 26-4a

E-20033 Madrid

Pan Angel Silván Torregrosa

Tel.: (34) 91 379 83 32

Paní Esther Pérez Peláez

Technical Advisor

E-mail: esther.perez@ue.mae.es

Tel.: (34) 91 379 84 64

Fax: (34) 91 379 84 01

Obecný e-mail: d83-189@ue.mae.es

FRANCIE

| Délégation interministérielle aux normes |
| --- |
| Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP) |
| Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC) |
| Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI) |
| DiGITIP 5 |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Paní Suzanne Piau |
| Tel.: (33) 1 53 44 97 04 |
| Fax: (33) 1 53 44 98 88 |
| E-mail: suzanne.piau@industrie.gouv.fr |
| Paní Françoise Ouvrard |
| Tel.: (33) 1 53 44 97 05 |
| Fax: (33) 1 53 44 98 88 |
| E-mail: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr |
| Obecný e-mail: d9834.france@industrie.gouv.fr |

Délégation interministérielle aux normes

Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP)

Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC)

Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI)

DiGITIP 5

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

Paní Suzanne Piau

Tel.: (33) 1 53 44 97 04

Fax: (33) 1 53 44 98 88

E-mail: suzanne.piau@industrie.gouv.fr

Paní Françoise Ouvrard

Tel.: (33) 1 53 44 97 05

Fax: (33) 1 53 44 98 88

E-mail: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr

Obecný e-mail: d9834.france@industrie.gouv.fr

IRSKO

| NSAI |
| --- |
| Glasnevin |
| Dublin 9 |
| Ireland |
| Pan Tony Losty |
| Tel.: (353-1) 807 38 80 |
| Fax: (353-1) 807 38 38 |
| E-mail: tony.losty@nsai.ie |
| Webové stránky: http://www.nsai.ie |

NSAI

Glasnevin

Dublin 9

Ireland

Pan Tony Losty

Tel.: (353-1) 807 38 80

Fax: (353-1) 807 38 38

E-mail: tony.losty@nsai.ie

Webové stránky: http://www.nsai.ie

ITÁLIE

| Ministero dello sviluppo economico |
| --- |
| Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività |
| Ufficio F1 – Ispettorato tecnico dell'industria |
| Via Molise 2 |
| I-00187 Roma |
| Pan Vincenzo Correggia |
| Tel.: (39) 06 47 05 22 05 |
| Fax: (39) 06 47 88 78 05 |
| E-mail: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it |
| Pan Enrico Castiglioni |
| Tel.: (39) 06 47 05 26 69 |
| Fax: (39) 06 47 88 78 05 |
| E-mail: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it |
| Obecný e-mail: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it |
| Webové stránky: http://attivitaproduttive.gov.it |

Ministero dello sviluppo economico

Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività

Ufficio F1 – Ispettorato tecnico dell'industria

Via Molise 2

I-00187 Roma

Pan Vincenzo Correggia

Tel.: (39) 06 47 05 22 05

Fax: (39) 06 47 88 78 05

E-mail: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it

Pan Enrico Castiglioni

Tel.: (39) 06 47 05 26 69

Fax: (39) 06 47 88 78 05

E-mail: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it

Obecný e-mail: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it

Webové stránky: http://attivitaproduttive.gov.it

KYPR

| Cyprus Organization for the Promotion of Quality |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 13-15, A. Araouzou street |
| CY-1421 Nicosia |
| Tel.: (357-22) 40 93 10 |
| Fax: (357-22) 75 41 03 |
| Pan Antonis Ioannou |
| Tel.: (357-22) 40 94 09 |
| Fax: (357-22) 75 41 03 |
| E-mail: aioannou@cys.mcit.gov.cy |
| Obecný e-mail: dir9834@cys.mcit.gov.cy |
| Webové stránky: http://www.cys.mcit.gov.cy |

Cyprus Organization for the Promotion of Quality

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

13-15, A. Araouzou street

CY-1421 Nicosia

Tel.: (357-22) 40 93 10

Fax: (357-22) 75 41 03

Pan Antonis Ioannou

Tel.: (357-22) 40 94 09

Fax: (357-22) 75 41 03

E-mail: aioannou@cys.mcit.gov.cy

Obecný e-mail: dir9834@cys.mcit.gov.cy

Webové stránky: http://www.cys.mcit.gov.cy

LOTYŠSKO

| Ministry of Economics of Republic of Latvia |
| --- |
| Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| SOLVIT Coordination Centre |
| 55, Brīvības Street |
| LV-1519 Riga |
| Reinis Berzins |
| Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| Tel.: (371) 701 32 30 |
| Fax: (371) 728 08 82 |
| Zanda Liekna |
| Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination |
| Tel.: (371) 701 32 36 |
| Tel.: (371) 701 30 67 |
| Fax: (371) 728 08 82 |
| E-mail: zanda.liekna@em.gov.lv |
| Obecný e-mail: notification@em.gov.lv |

Ministry of Economics of Republic of Latvia

Trade Normative and SOLVIT Notification Division

SOLVIT Coordination Centre

55, Brīvības Street

LV-1519 Riga

Reinis Berzins

Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division

Tel.: (371) 701 32 30

Fax: (371) 728 08 82

Zanda Liekna

Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination

Tel.: (371) 701 32 36

Tel.: (371) 701 30 67

Fax: (371) 728 08 82

E-mail: zanda.liekna@em.gov.lv

Obecný e-mail: notification@em.gov.lv

LITVA

| Lithuanian Standards Board |
| --- |
| T. Kosciuskos g. 30 |
| LT-01100 Vilnius |
| Paní Daiva Lesickiene |
| Tel.: (370-5) 270 93 47 |
| Fax: (370-5) 270 93 67 |
| E-mail: dir9834@lsd.lt |
| Webové stránky: http://www.lsd.lt |

Lithuanian Standards Board

T. Kosciuskos g. 30

LT-01100 Vilnius

Paní Daiva Lesickiene

Tel.: (370-5) 270 93 47

Fax: (370-5) 270 93 67

E-mail: dir9834@lsd.lt

Webové stránky: http://www.lsd.lt

LUCEMBURSKO

| SEE – Service de l'Energie de l'Etat |
| --- |
| 34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| Pan J.P. Hoffmann |
| Tel.: (352) 46 97 46 1 |
| Fax: (352) 22 25 24 |
| E-mail: see.direction@eg.etat.lu |
| Webové stránky: http://www.see.lu |

SEE – Service de l'Energie de l'Etat

34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10

L-2010 Luxembourg

Pan J.P. Hoffmann

Tel.: (352) 46 97 46 1

Fax: (352) 22 25 24

E-mail: see.direction@eg.etat.lu

Webové stránky: http://www.see.lu

MAĎARSKO

| Hungarian Notification Centre – |
| --- |
| Ministry of Economy and Transport |
| Industrial Department |
| Budapest |
| Honvéd u. 13-15. |
| H-1880 |
| Pan Zsolt Fazekas |
| Leading Councillor |
| E-mail: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu |
| Tel.: (36-1) 374 28 73 |
| Fax: (36-1) 473 16 22 |
| E-mail: notification@gkm.gov.hu |
| Webové stránky: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm |

Hungarian Notification Centre –

Ministry of Economy and Transport

Industrial Department

Budapest

Honvéd u. 13-15.

H-1880

Pan Zsolt Fazekas

Leading Councillor

E-mail: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu

Tel.: (36-1) 374 28 73

Fax: (36-1) 473 16 22

E-mail: notification@gkm.gov.hu

Webové stránky: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm

MALTA

| Malta Standards Authority |
| --- |
| Level 2 |
| Evans Building |
| Merchants Street |
| VLT 03 |
| MT-Valletta |
| Tel.: (356) 21 24 24 20 |
| Tel.: (356) 21 24 32 82 |
| Fax: (356) 21 24 24 06 |
| Paní Lorna Cachia |
| E-mail: lorna.cachia@msa.org.mt |
| Obecný e-mail: notification@msa.org.mt |
| Webové stránky: http://www.msa.org.mt |

Malta Standards Authority

Level 2

Evans Building

Merchants Street

VLT 03

MT-Valletta

Tel.: (356) 21 24 24 20

Tel.: (356) 21 24 32 82

Fax: (356) 21 24 24 06

Paní Lorna Cachia

E-mail: lorna.cachia@msa.org.mt

Obecný e-mail: notification@msa.org.mt

Webové stránky: http://www.msa.org.mt

NIZOZEMÍ

| Ministerie van Financiën |
| --- |
| Belastingsdienst/Douane Noord |
| Team bijzondere klantbehandeling |
| Centrale Dienst voor In-en uitvoer |
| Engelse Kamp 2 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| Nederland |
| Pan Ebel van der Heide |
| Tel.: (31-50) 523 21 34 |
| Paní Hennie Boekema |
| Tel.: (31-50) 523 21 35 |
| Paní Tineke Elzer |
| Tel.: (31-50) 523 21 33 |
| Fax: (31-50) 523 21 59 |
| Obecný e-mail: |
| Enquiry.Point@tiscali-business.nl |
| Enquiry.Point2@tiscali-business.nl |

Ministerie van Financiën

Belastingsdienst/Douane Noord

Team bijzondere klantbehandeling

Centrale Dienst voor In-en uitvoer

Engelse Kamp 2

Postbus 30003

9700 RD Groningen

Nederland

Pan Ebel van der Heide

Tel.: (31-50) 523 21 34

Paní Hennie Boekema

Tel.: (31-50) 523 21 35

Paní Tineke Elzer

Tel.: (31-50) 523 21 33

Fax: (31-50) 523 21 59

Obecný e-mail:

Enquiry.Point@tiscali-business.nl

Enquiry.Point2@tiscali-business.nl

RAKOUSKO

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/1 |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Paní Brigitte Wikgolm |
| Tel.: (43-1) 711 00 58 96 |
| Fax: (43-1) 715 96 51 or (43-1) 712 06 80 |
| E-mail: not9834@bmwa.gv.at |
| Webové stránky: http://www.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/1

Stubenring 1

A-1010 Wien

Paní Brigitte Wikgolm

Tel.: (43-1) 711 00 58 96

Fax: (43-1) 715 96 51 or (43-1) 712 06 80

E-mail: not9834@bmwa.gv.at

Webové stránky: http://www.bmwa.gv.at

POLSKO

| Ministry of Economy |
| --- |
| Department for Economic Regulations |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-570 Warszawa |
| Paní Barbara H. Kozłowska |
| Tel.: (48-22) 693 54 07 |
| Fax: (48-22) 693 40 25 |
| E-mail: barbara.kozlowska@mg.gov.pl |
| Paní Agata Gągor |
| Tel.: (48-22) 693 56 90 |
| Obecný e-mail: notyfikacja@mg.gov.pl |

Ministry of Economy

Department for Economic Regulations

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-570 Warszawa

Paní Barbara H. Kozłowska

Tel.: (48-22) 693 54 07

Fax: (48-22) 693 40 25

E-mail: barbara.kozlowska@mg.gov.pl

Paní Agata Gągor

Tel.: (48-22) 693 56 90

Obecný e-mail: notyfikacja@mg.gov.pl

PORTUGALSKO

| Instituto Portugês da Qualidade |
| --- |
| Rua Antonio Gião, 2 |
| P-2829-513 Caparica |
| Paní Cândida Pires |
| Tel.: (351) 21 294 82 36 or 81 00 |
| Fax: (351) 21 294 82 23 |
| E-mail: c.pires@mail.ipq.pt |
| Obecný e-mail: not9834@mail.ipq.pt |
| Webové stránky: http://www.ipq.pt |

Instituto Portugês da Qualidade

Rua Antonio Gião, 2

P-2829-513 Caparica

Paní Cândida Pires

Tel.: (351) 21 294 82 36 or 81 00

Fax: (351) 21 294 82 23

E-mail: c.pires@mail.ipq.pt

Obecný e-mail: not9834@mail.ipq.pt

Webové stránky: http://www.ipq.pt

SLOVINSKO

| SIST – Slovenian Institute for Standardization |
| --- |
| Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point |
| Šmartinska 140 |
| SLO-1000 Ljubljana |
| Paní Vesna Stražišar |
| Tel.: (386-1) 478 30 41 |
| Fax: (386-1) 478 30 98 |
| E-mail: contact@sist.si |

SIST – Slovenian Institute for Standardization

Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point

Šmartinska 140

SLO-1000 Ljubljana

Paní Vesna Stražišar

Tel.: (386-1) 478 30 41

Fax: (386-1) 478 30 98

E-mail: contact@sist.si

SLOVENSKO

| Paní Kvetoslava Steinlova |
| --- |
| Director of the Department of European Integration, |
| Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic |
| Štefanovičova 3 |
| SK-814 39 Bratislava |
| Tel.: (421-2) 52 49 35 21 |
| Fax: (421-2) 52 49 10 50 |
| E-mail: steinlova@normoff.gov.sk |

Paní Kvetoslava Steinlova

Director of the Department of European Integration,

Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic

Štefanovičova 3

SK-814 39 Bratislava

Tel.: (421-2) 52 49 35 21

Fax: (421-2) 52 49 10 50

E-mail: steinlova@normoff.gov.sk

FINSKO

| Kauppa-ja teollisuusministeriö |
| --- |
| (Ministry of Trade and Industry) |
| Visitor address: |
| Aleksanterinkatu 4 |
| FIN-00171 Helsinki |
| and |
| Katakatu 3 |
| FIN-00120 Helsinki |
| Poštovní adresa: |
| PO Box 32 |
| FIN-00023 Government |
| Paní Leila Orava |
| Tel.: (358-9) 16 06 46 86 |
| Fax: (358-9) 16 06 46 22 |
| E-mail: leila.orava@ktm.fi |
| Paní Katri Amper |
| Tel.: (358-9)16 06 46 48 |
| Obecný e-mail: maaraykset.tekniset@ktm.fi |
| Webové stránky: http://www.ktm.fi |

Kauppa-ja teollisuusministeriö

(Ministry of Trade and Industry)

Visitor address:

Aleksanterinkatu 4

FIN-00171 Helsinki

and

Katakatu 3

FIN-00120 Helsinki

Poštovní adresa:

PO Box 32

FIN-00023 Government

Paní Leila Orava

Tel.: (358-9) 16 06 46 86

Fax: (358-9) 16 06 46 22

E-mail: leila.orava@ktm.fi

Paní Katri Amper

Tel.: (358-9)16 06 46 48

Obecný e-mail: maaraykset.tekniset@ktm.fi

Webové stránky: http://www.ktm.fi

ŠVÉDSKO

| Kommerskollegium |
| --- |
| (National Board of Trade) |
| Box 6803 |
| Drottninggatan 89 |
| S-113 86 Stockholm |
| Paní Kerstin Carlsson |
| Tel.: (46-8) 690 48 82 or (46-8) 690 48 00 |
| Fax: (46-8) 690 48 40 or (46-8) 30 67 59 |
| E-mail: kerstin.carlsson@kommers.se |
| Obecný e-mail: 9834@kommers.se |
| Webové stránky: http://www.kommers.se |

Kommerskollegium

(National Board of Trade)

Box 6803

Drottninggatan 89

S-113 86 Stockholm

Paní Kerstin Carlsson

Tel.: (46-8) 690 48 82 or (46-8) 690 48 00

Fax: (46-8) 690 48 40 or (46-8) 30 67 59

E-mail: kerstin.carlsson@kommers.se

Obecný e-mail: 9834@kommers.se

Webové stránky: http://www.kommers.se

SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Standards and Technical Regulations Directorate 2 |
| 151 Buckingham Palace Road |
| London SW1 W 9SS |
| United Kingdom |
| Pan Philip Plumb |
| Tel.: (44-20) 72 15 14 88 |
| Fax: (44-20) 72 15 13 40 |
| E-mail: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk |
| Obecný e-mail: 9834@dti.gsi.gov.uk |
| Webové stránky: http://www.dti.gov.uk/strd |

Department of Trade and Industry

Standards and Technical Regulations Directorate 2

151 Buckingham Palace Road

London SW1 W 9SS

United Kingdom

Pan Philip Plumb

Tel.: (44-20) 72 15 14 88

Fax: (44-20) 72 15 13 40

E-mail: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk

Obecný e-mail: 9834@dti.gsi.gov.uk

Webové stránky: http://www.dti.gov.uk/strd

ESVO – Kontrolní úřad ESVO

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles |
| Paní Adinda Batsleer |
| Tel.: (32-2) 286 18 61 |
| Fax: (32-2) 286 18 00 |
| E-mail: aba@eftasurv.int |
| Paní Tuija Ristiluoma |
| Tel.: (32-2) 286 18 71 |
| Fax: (32-2) 286 18 00 |
| E-mail: tri@eftasurv.int |
| Obecný e-mail: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int |
| Webové stránky: http://www.eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles

Paní Adinda Batsleer

Tel.: (32-2) 286 18 61

Fax: (32-2) 286 18 00

E-mail: aba@eftasurv.int

Paní Tuija Ristiluoma

Tel.: (32-2) 286 18 71

Fax: (32-2) 286 18 00

E-mail: tri@eftasurv.int

Obecný e-mail: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int

Webové stránky: http://www.eftasurv.int

| EFTA |
| --- |
| Goods Unit |
| EFTA Secretariat |
| Rue Joseph II 12-16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Paní Kathleen Byrne |
| Tel.: (32-2) 286 17 49 |
| Fax: (32-2) 286 17 42 |
| E-mail: kathleen.byrne@efta.int |
| Obecný e-mail: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int |
| Webové stránky: http://www.efta.int |

EFTA

Goods Unit

EFTA Secretariat

Rue Joseph II 12-16

B-1000 Bruxelles

Paní Kathleen Byrne

Tel.: (32-2) 286 17 49

Fax: (32-2) 286 17 42

E-mail: kathleen.byrne@efta.int

Obecný e-mail: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int

Webové stránky: http://www.efta.int

TURECKO

| Undersecretariat of Foreign Trade |
| --- |
| General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
| Inönü Bulvari no 36 |
| TR-06510 |
| Emek – Ankara |
| Pan Mehmet Comert |
| Tel.: (90-312) 212 58 98 |
| Fax: (90-312) 212 87 68 |
| E-mail: comertm@dtm.gov.tr |
| Webové stránky: http://www.dtm.gov.tr |

Undersecretariat of Foreign Trade

General Directorate of Standardisation for Foreign Trade

Inönü Bulvari no 36

TR-06510

Emek – Ankara

Pan Mehmet Comert

Tel.: (90-312) 212 58 98

Fax: (90-312) 212 87 68

E-mail: comertm@dtm.gov.tr

Webové stránky: http://www.dtm.gov.tr

---

(1)  Rok – registrační číslo – členský stát, z něhož návrh pochází.

(2)  Období, během kterého nemůže být návrh přijat.

(3)  Bez období pozastavení prací, protože Komise přijímá naléhavé důvody, na které se členský stát odvolává.

(4)  Bez období pozastavení prací, protože opatření se v souladu s třetí odrážkou druhého odstavce čl. 1 odst. 11 směrnice 98/34/ES týká technických specifikací nebo pravidel pro služby či jiných požadavků souvisejících s daňovými nebo finančními opatřeními.

(5)  Informační procedura byla uzavřena.

---

| 29.11.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 290/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 290/8

---

STÁTNÍ PODPORA – ITÁLIE

Podpora č. C 42/2006 (ex NN 52/2006)

Poste Italiane – BancoPosta

Úročení běžných účtů uložených u státní pokladny

Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(2006/C 290/03)

(Text s významem pro EHP)

Dopisem ze dne 26. září 2006, který je v závazném znění uveden za tímto shrnutím, sdělila Komise Itálii rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše uvedeného opatření.

Komise rozhodla, že nevznese námitky vůči některé jiné podpoře/některému jinému opatření, jak je popsáno v dopise následujícím po tomto shrnutí.

Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k opatření, ohledně něhož Komise zahajuje řízení, ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a přiloženého dopisu na adresu generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž:

| European Commission |
| --- |
| Director-General for Competition |
| Ředitelství pro státní podpory II |
| State Aid Greffe |
| B-1049 Brussels |
| Fax č.: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Director-General for Competition

Ředitelství pro státní podpory II

State Aid Greffe

B-1049 Brussels

Fax č.: (32-2) 296 12 42

Připomínky budou sděleny Itálii. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

SHRNUTÍ

| (1) | Dne 30. prosince 2005 poslala společnost Associazione Bancaria Italiana (ABI) Komisi informace o různých opatřeních, která společnost Poste Italiane SpA (PI) (1) používá pro svou bankovní činnost, kterou vykonává plně integrovanou sekce společnosti PI, jež se nazývá BancoPosta. |
| --- | --- |

(1)

Dne 30. prosince 2005 poslala společnost Associazione Bancaria Italiana (ABI) Komisi informace o různých opatřeních, která společnost Poste Italiane SpA (PI) (1) používá pro svou bankovní činnost, kterou vykonává plně integrovanou sekce společnosti PI, jež se nazývá BancoPosta.

| (2) | Společnost ABI tvrdí, že prostředky shromážděné z běžných účtů zákazníků společnosti BancoPosta jsou uloženy u italského ministerstva hospodářství a financí. Tento vklad prý společnosti PI vynáší úrok ve výši zhruba 4 %, zatímco běžné účty jsou společností BancoPosta úrokovány sazbou ve výši zrhuba 1 %. Rozpětí mezi úrokovou sazbou z vkladů a půjček (2) je tak vyšší než příslušné „tržní“ ziskové rozpětí, což by tvořilo státní podporu. |
| --- | --- |

(2)

Společnost ABI tvrdí, že prostředky shromážděné z běžných účtů zákazníků společnosti BancoPosta jsou uloženy u italského ministerstva hospodářství a financí. Tento vklad prý společnosti PI vynáší úrok ve výši zhruba 4 %, zatímco běžné účty jsou společností BancoPosta úrokovány sazbou ve výši zrhuba 1 %. Rozpětí mezi úrokovou sazbou z vkladů a půjček (2) je tak vyšší než příslušné „tržní“ ziskové rozpětí, což by tvořilo státní podporu.

1.   HODNOCENÍ

| (3) | Prostředky shromážděné z běžných účtů zákazníků společnosti BancoPosta byly uloženy u ministerstva hospodářství a financí (státní pokladna) a u Cassa depositi e Prestiti (CDP). |
| --- | --- |

(3)

Prostředky shromážděné z běžných účtů zákazníků společnosti BancoPosta byly uloženy u ministerstva hospodářství a financí (státní pokladna) a u Cassa depositi e Prestiti (CDP).

| (4) | Až do konce roku 2004 spadalo poskytování služeb poštovních běžných účtů především do působnosti zákona z roku 1917, pozměněného vyhláškou č. 822 ze dne 22. listopadu 1945. Tento zákon stanovil, že prostředky shromážděné z běžných účtů zákazníků společnosti PI/BancoPosta budou uloženy na účtě, jehož úroková sazba odpovídá sazbě finančních aktivit CDP menší o 15 setin procentního bodu. |
| --- | --- |

(4)

Až do konce roku 2004 spadalo poskytování služeb poštovních běžných účtů především do působnosti zákona z roku 1917, pozměněného vyhláškou č. 822 ze dne 22. listopadu 1945. Tento zákon stanovil, že prostředky shromážděné z běžných účtů zákazníků společnosti PI/BancoPosta budou uloženy na účtě, jehož úroková sazba odpovídá sazbě finančních aktivit CDP menší o 15 setin procentního bodu.

| (5) | Od roku 2005 se úročení řídí zákonem č. 266 ze dne 23. prosince 2005. Podle něj jsou úroky vyplácené společnosti PI/BancoPosta určovány podle tržních parametrů ministerstvem hospodářství a financí a společností PI/BancoPosta. Následně byla dne 23. února 2005 uzavřena úmluva mezi ministerstvem a společností PI/BancoPosta, která určuje konkrétní mechanismy stanovování úrokových sazeb po dobu tří let počínaje rokem 2005. |
| --- | --- |

(5)

Od roku 2005 se úročení řídí zákonem č. 266 ze dne 23. prosince 2005. Podle něj jsou úroky vyplácené společnosti PI/BancoPosta určovány podle tržních parametrů ministerstvem hospodářství a financí a společností PI/BancoPosta. Následně byla dne 23. února 2005 uzavřena úmluva mezi ministerstvem a společností PI/BancoPosta, která určuje konkrétní mechanismy stanovování úrokových sazeb po dobu tří let počínaje rokem 2005.

| (6) | Sazba na rok 2005 činí zhruba 3,9 %. |
| --- | --- |

(6)

Sazba na rok 2005 činí zhruba 3,9 %.

| (7) | Úroky vyplácené společnosti PI/BancoPosta pochází ze státních zdrojů. Úroková sazba půjček nabízených společnosti PI/BancoPosta je selektivní. Kromě toho společnost PI konkuruje ostatním bankovním a finančním subjektům, které nabízejí produkty, jež mohou být do značné míry nahrazeny produkty společnosti PI. V oblasti poštovních a finančních služeb se obchoduje mezi členskými státy. Úroková sazba půjček posiluje postavení společnosti PI vůči podnikům v oblasti poštovních a bankovních služeb, které si konkurují v rámci Společenství. Opatření tedy může ovlivnit tuto obchodní výměnu a narušit hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(7)

Úroky vyplácené společnosti PI/BancoPosta pochází ze státních zdrojů. Úroková sazba půjček nabízených společnosti PI/BancoPosta je selektivní. Kromě toho společnost PI konkuruje ostatním bankovním a finančním subjektům, které nabízejí produkty, jež mohou být do značné míry nahrazeny produkty společnosti PI. V oblasti poštovních a finančních služeb se obchoduje mezi členskými státy. Úroková sazba půjček posiluje postavení společnosti PI vůči podnikům v oblasti poštovních a bankovních služeb, které si konkurují v rámci Společenství. Opatření tedy může ovlivnit tuto obchodní výměnu a narušit hospodářskou soutěž.

| (8) | Aby opatření představovalo státní podporu, musí přinášet výhodu i příjemcům. V tomto případě může výhoda vyplývat pouze z úrokové sazby půjček. |
| --- | --- |

(8)

Aby opatření představovalo státní podporu, musí přinášet výhodu i příjemcům. V tomto případě může výhoda vyplývat pouze z úrokové sazby půjček.

| (9) | Úroková sazba půjček vyplácená státem poskytuje ekonomickou výhodu, pokud je vyšší než úroková sazba, jež by společnosti PI/BancoPosta v rámci tržních podmínek platil za uložené prostředky uložených prostředků podle jejich povahy a výše soukromý dlužník. |
| --- | --- |

(9)

Úroková sazba půjček vyplácená státem poskytuje ekonomickou výhodu, pokud je vyšší než úroková sazba, jež by společnosti PI/BancoPosta v rámci tržních podmínek platil za uložené prostředky uložených prostředků podle jejich povahy a výše soukromý dlužník.

| (10) | V tomto případě je nutné rozdělit hodnocení do dvou částí: opatření uplatňovaná do roku 2004 a opatření uplatňovaná od roku 2005. |
| --- | --- |

(10)

V tomto případě je nutné rozdělit hodnocení do dvou částí: opatření uplatňovaná do roku 2004 a opatření uplatňovaná od roku 2005.

Od roku 2005

| (11) | Od roku 2005 jsou peníze shromážděné z běžných účtů zákazníků společnosti PI/BancoPosta uloženy pouze u státní pokladny. Kromě toho je, podle tvrzení Itálie, úroková sazba půjček nyní stanovena podle tržních parametrů a odpovídá váženému průměru výnosu státních dluhopisů s dobou trvání 30 let (80 %) a 10 let (10 %), a dluhopisů státní pokladny s dobou trvání 12 měsíců (10 %). Výše úrokové sazby státních dluhopisů a dluhopisů státní pokladny používáná pro výpočet, se mění jednou za čtrnáct dní. V případě významných změn v křivce sazeb (například v případě změn ve vztahu mezi dlouhodobou a krátkodobou sazbou) může společnost PI změnit i mechanismus výpočtu. |
| --- | --- |

(11)

Od roku 2005 jsou peníze shromážděné z běžných účtů zákazníků společnosti PI/BancoPosta uloženy pouze u státní pokladny. Kromě toho je, podle tvrzení Itálie, úroková sazba půjček nyní stanovena podle tržních parametrů a odpovídá váženému průměru výnosu státních dluhopisů s dobou trvání 30 let (80 %) a 10 let (10 %), a dluhopisů státní pokladny s dobou trvání 12 měsíců (10 %). Výše úrokové sazby státních dluhopisů a dluhopisů státní pokladny používáná pro výpočet, se mění jednou za čtrnáct dní. V případě významných změn v křivce sazeb (například v případě změn ve vztahu mezi dlouhodobou a krátkodobou sazbou) může společnost PI změnit i mechanismus výpočtu.

| (12) | Převaha dlouhodobých nástrojů je podle Itálie opodstatněná, neboť shromážděné prostředky pocházejí většinou z dlouhodobých vkladů. Itálie se tedy domnívá, že v případě úrokových sazeb z půjček není společnost PI/BancoPosta nijak zvýhodněna. |
| --- | --- |

(12)

Převaha dlouhodobých nástrojů je podle Itálie opodstatněná, neboť shromážděné prostředky pocházejí většinou z dlouhodobých vkladů. Itálie se tedy domnívá, že v případě úrokových sazeb z půjček není společnost PI/BancoPosta nijak zvýhodněna.

| (13) | Komise se domnívá, že tržní úroková sazba by měla být běžně určována podle sazby, kterou by byl ochoten platit společnosti PI soukromý dlužník jako úrok za uložené prostředky podle jejich povahy a výše. |
| --- | --- |

(13)

Komise se domnívá, že tržní úroková sazba by měla být běžně určována podle sazby, kterou by byl ochoten platit společnosti PI soukromý dlužník jako úrok za uložené prostředky podle jejich povahy a výše.

| (14) | V této fázi se musí brát v úvahu to, že prostředky, které společnost PI/BancoPosta uložila u státní pokladny, jsou uloženy na běžném účtě. Riziko likvidity spojené s uloženými fondy je kryto státní pokladnou a ne společností PI. Kromě toho peníze shromážděné na běžném účtu u státní pokladny se nyní používají na financování běžných rozpočtových potřeb. |
| --- | --- |

(14)

V této fázi se musí brát v úvahu to, že prostředky, které společnost PI/BancoPosta uložila u státní pokladny, jsou uloženy na běžném účtě. Riziko likvidity spojené s uloženými fondy je kryto státní pokladnou a ne společností PI. Kromě toho peníze shromážděné na běžném účtu u státní pokladny se nyní používají na financování běžných rozpočtových potřeb.

| (15) | Není dostatečně jasné, zda by Itálie, kdyby si měla opatřit prostředky poskytnuté společností PI/BancoPosta pomocí jiných finančních nástrojů, volila především dlouhodobé dluhopisy. Ačkoliv Itálie zdůrazňuje nedávné navýšení prostředků shromážděných z běžných účtů zákazníků společnosti PI/BancoPosta, které podle ní svědčí o stabilitě zdrojů státní pokladny, výše prostředků, které jsou CDP a státní pokladně k dispozici, však ve skutečnosti v průběhu let velmi významně kolísala. |
| --- | --- |

(15)

Není dostatečně jasné, zda by Itálie, kdyby si měla opatřit prostředky poskytnuté společností PI/BancoPosta pomocí jiných finančních nástrojů, volila především dlouhodobé dluhopisy. Ačkoliv Itálie zdůrazňuje nedávné navýšení prostředků shromážděných z běžných účtů zákazníků společnosti PI/BancoPosta, které podle ní svědčí o stabilitě zdrojů státní pokladny, výše prostředků, které jsou CDP a státní pokladně k dispozici, však ve skutečnosti v průběhu let velmi významně kolísala.

| (16) | Zároveň nelze vyloučit, že z důvodu specifičnosti společnosti PI/BancoPosta, která podle zákona musí peníze shromážděné z běžných účtů svých zákazníků uložit u státní pokladny, nemohla být zjištěna žádná srovnatelná data běžná na trhu. Za těchto okolností by Komise měla určit, jaké náklady společnosti PI/BancoPosta vznikají na provoz tohoto účtu (což by mělo být pomocí účinného systému analytického účetnictví možné) a přidat k nim přiměřené ziskové rozpětí. Tato částka by pak odpovídala „tržní“ úrokové sazbě ad hoc. |
| --- | --- |

(16)

Zároveň nelze vyloučit, že z důvodu specifičnosti společnosti PI/BancoPosta, která podle zákona musí peníze shromážděné z běžných účtů svých zákazníků uložit u státní pokladny, nemohla být zjištěna žádná srovnatelná data běžná na trhu. Za těchto okolností by Komise měla určit, jaké náklady společnosti PI/BancoPosta vznikají na provoz tohoto účtu (což by mělo být pomocí účinného systému analytického účetnictví možné) a přidat k nim přiměřené ziskové rozpětí. Tato částka by pak odpovídala „tržní“ úrokové sazbě ad hoc.

| (17) | Závěrem lze říci, že existují pochybnosti o způsobu určování vhodné tržní referenční úrokové sazby, kterou má státní pokladna vyplácet společnosti PI/BancoPosta. |
| --- | --- |

(17)

Závěrem lze říci, že existují pochybnosti o způsobu určování vhodné tržní referenční úrokové sazby, kterou má státní pokladna vyplácet společnosti PI/BancoPosta.

| (18) | Pokud by byla státní podpora udělená na základě systému stanovování úroků používaného od roku 2005, tato podpora by pravděpodobně:






  — | měla být posouzena jako nová podpora, |
| --- | --- | --- |

(18)

Pokud by byla státní podpora udělená na základě systému stanovování úroků používaného od roku 2005, tato podpora by pravděpodobně:

—

měla být posouzena jako nová podpora,

| — | byla protiprávní v případě, že příslušný zákon a úmluva jsou uplatňovány ministerskou vyhláškou v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy, |
| --- | --- |

—

byla protiprávní v případě, že příslušný zákon a úmluva jsou uplatňovány ministerskou vyhláškou v rozporu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy,

| — | nebyla slučitelná se Smlouvou o ES. |
| --- | --- |

—

nebyla slučitelná se Smlouvou o ES.

Období před rokem 2005

| (19) | Systém stanovování úroků používaný do roku 2004 včetně lze považovat za existující podporu, případně státní podporu. |
| --- | --- |

(19)

Systém stanovování úroků používaný do roku 2004 včetně lze považovat za existující podporu, případně státní podporu.

| (20) | Úrokové sazby, které stát poskytl na prostředky převedené z běžných účtů zákazníků společnosti PI/BancoPosta, byly do konce roku 2004 určovány podle zákona z roku 1917, pozměněného v roce 1945. |
| --- | --- |

(20)

Úrokové sazby, které stát poskytl na prostředky převedené z běžných účtů zákazníků společnosti PI/BancoPosta, byly do konce roku 2004 určovány podle zákona z roku 1917, pozměněného v roce 1945.

| (21) | V důslekdu toho lze opatření používané do roku 2004, v případě, že se jednalo o podporu, označit za existující podporu v souladu s čl. 1 písm. b) body i), iv) a v) procesního nařízení (3). |
| --- | --- |

(21)

V důslekdu toho lze opatření používané do roku 2004, v případě, že se jednalo o podporu, označit za existující podporu v souladu s čl. 1 písm. b) body i), iv) a v) procesního nařízení (3).

| (22) | Důsledkem zákona č. 266 ze dne 23. prosince 2005 (se zpětným účinkem) se toto opatření uplatňovalo nejpozději do 31. prosince 2004. Není tudíž důvod k návrhům vhodných opatření podle článku 18 procesního nařízení. |
| --- | --- |

(22)

Důsledkem zákona č. 266 ze dne 23. prosince 2005 (se zpětným účinkem) se toto opatření uplatňovalo nejpozději do 31. prosince 2004. Není tudíž důvod k návrhům vhodných opatření podle článku 18 procesního nařízení.

2.   ZÁVĚR

| (23) | Komise rozhodla, že úroky, které stát vyplácel společnosti PI/BancoPosta do roku 2004, bude považovat za podporu, v případě, že se o podporu jedná. Vzhledem k tomu, že se toho opatření přestalo používat koncem roku 2004, není důvod k návrhům vhodných opatření podle článku 18 procesního nařízení. |
| --- | --- |

(23)

Komise rozhodla, že úroky, které stát vyplácel společnosti PI/BancoPosta do roku 2004, bude považovat za podporu, v případě, že se o podporu jedná. Vzhledem k tomu, že se toho opatření přestalo používat koncem roku 2004, není důvod k návrhům vhodných opatření podle článku 18 procesního nařízení.

| (24) | Ohledně metody, která se od roku 2005 používá ke stanovení úrokové sazby na prostředky uložené u státu, žádá Komise Itálii, aby v rámci řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES předložila své připomínky a poskytla veškeré informace, jež by usnadnily posouzení této podpory/tohoto opatření. Pro posouzení, zejména pro stanovení příslušné tržní úrokové sazby (pokud nějaká existuje), která by se používala na výše uvedené vklady, jsou nutné tyto informace:






  — | určení srovnatelného finančího nástroje státu, který by bral v úvahu dobu trvání, výši ručení a likviditu vkladu a použití uložených prostředků, |
| --- | --- | --- |

(24)

Ohledně metody, která se od roku 2005 používá ke stanovení úrokové sazby na prostředky uložené u státu, žádá Komise Itálii, aby v rámci řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES předložila své připomínky a poskytla veškeré informace, jež by usnadnily posouzení této podpory/tohoto opatření. Pro posouzení, zejména pro stanovení příslušné tržní úrokové sazby (pokud nějaká existuje), která by se používala na výše uvedené vklady, jsou nutné tyto informace:

—

určení srovnatelného finančího nástroje státu, který by bral v úvahu dobu trvání, výši ručení a likviditu vkladu a použití uložených prostředků,

| — | určení úrokové sazby srovnatelného nástroje, kterou by nabízel soukromý investor a jež by byla přijatelná pro soukromého věřitele, |
| --- | --- |

—

určení úrokové sazby srovnatelného nástroje, kterou by nabízel soukromý investor a jež by byla přijatelná pro soukromého věřitele,

| — | alternativní finanční nástroj/nástroje, který by Itálie používala v případě, kdy by musela uhradit peníze (prostředky) převedené od společnosti PI/BancoPosta, |
| --- | --- |

—

alternativní finanční nástroj/nástroje, který by Itálie používala v případě, kdy by musela uhradit peníze (prostředky) převedené od společnosti PI/BancoPosta,

| — | hodnoty tržních úrokových sazeb na rok 2005 a rok 2006. Je třeba určit specifické sazby možných jednotlivých složek (krátkodobé, střednědobé, dlouhodobé atd.) celkové tržní sazby. |
| --- | --- |

—

hodnoty tržních úrokových sazeb na rok 2005 a rok 2006. Je třeba určit specifické sazby možných jednotlivých složek (krátkodobé, střednědobé, dlouhodobé atd.) celkové tržní sazby.

| — | popis ročních nákladů na shromažďování a vklad prostředků pocházejících z běžných účtů zákazníků společnosti PI/BancoPosta. Mělo by se použít údajů systému analytického účetnictví pro rok 2005 (reálné údaje) a pro rok 2006 (rozpočtový výhled). |
| --- | --- |

—

popis ročních nákladů na shromažďování a vklad prostředků pocházejících z běžných účtů zákazníků společnosti PI/BancoPosta. Mělo by se použít údajů systému analytického účetnictví pro rok 2005 (reálné údaje) a pro rok 2006 (rozpočtový výhled).

| — | odhad přiměřeného ziskového rozpětí pro výše zmiňované činnosti. |
| --- | --- |

—

odhad přiměřeného ziskového rozpětí pro výše zmiňované činnosti.

Podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 může být od příjemce požadováno navrácení všech protiprávních podpor.

ZNĚNÍ DOPISU

„La Commissione desidera informare l'Italia che, avendo esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane in merito alle misure indicate in appresso, ha deciso da un lato che alcune misure vanno considerate compatibili con il trattato CE e dall'altro di avviare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE in merito alle misure applicabili dal 2005.

1.   PROCEDIMENTO

| (1) | Il 30 dicembre 2005 l'Associazione Bancaria Italiana (ABI) si è rivolta alla Commissione denunciando alcune misure che favoriscono le attività bancarie di Poste Italiane SpA (PI) (4). Tali attività sono svolte da una divisione completamente integrata di PI, denominata BancoPosta. |
| --- | --- |

(1)

Il 30 dicembre 2005 l'Associazione Bancaria Italiana (ABI) si è rivolta alla Commissione denunciando alcune misure che favoriscono le attività bancarie di Poste Italiane SpA (PI) (4). Tali attività sono svolte da una divisione completamente integrata di PI, denominata BancoPosta.

| (2) | Sotto il profilo della disciplina relativa agli aiuti di Stato, ABI solleva tre punti principali:






  — | i risparmi raccolti nei c/c dei clienti di BancoPosta sono depositati presso il ministero dell'Economia e delle Finanze italiano. Tale deposito frutterebbe a PI un interesse del 4 % circa, mentre i conti correnti sono remunerati intorno all'1 % da BancoPosta. Il margine positivo di PI sull'impiego della raccolta diretta, considerato il tasso di interesse riconosciuto alla clientela postale sui depositi in c/c ed il tasso al quale raccolta è stata impiegata, sarebbe superiore al margine di interesse “di mercato”, rappresentando pertanto un aiuto di Stato; |
| --- | --- | --- |

(2)

Sotto il profilo della disciplina relativa agli aiuti di Stato, ABI solleva tre punti principali:

—

i risparmi raccolti nei c/c dei clienti di BancoPosta sono depositati presso il ministero dell'Economia e delle Finanze italiano. Tale deposito frutterebbe a PI un interesse del 4 % circa, mentre i conti correnti sono remunerati intorno all'1 % da BancoPosta. Il margine positivo di PI sull'impiego della raccolta diretta, considerato il tasso di interesse riconosciuto alla clientela postale sui depositi in c/c ed il tasso al quale raccolta è stata impiegata, sarebbe superiore al margine di interesse “di mercato”, rappresentando pertanto un aiuto di Stato;

| — | a PI sarebbe affidata la distribuzione, in presunto monopolio, di due prodotti finanziari (i Buoni fruttiferi postali e i Libretti postali), per conto della Cassa Depositi e Prestiti (CDP). La remunerazione versata da CDP per la distribuzione compenserebbe PI in misura eccessiva. Il secondo vantaggio risulterebbe dalla distribuzione dei due prodotti in regime di monopolio, che allontanerebbe i clienti da prodotti finanziari simili distribuiti da banche private; |
| --- | --- |

—

a PI sarebbe affidata la distribuzione, in presunto monopolio, di due prodotti finanziari (i Buoni fruttiferi postali e i Libretti postali), per conto della Cassa Depositi e Prestiti (CDP). La remunerazione versata da CDP per la distribuzione compenserebbe PI in misura eccessiva. Il secondo vantaggio risulterebbe dalla distribuzione dei due prodotti in regime di monopolio, che allontanerebbe i clienti da prodotti finanziari simili distribuiti da banche private;

| — | BancoPosta beneficerebbe di sussidi incrociati, grazie all'eccesso di compensazione dei costi sostenuti per l'adempimento degli obblighi del servizio postale pubblico. La sovvenzione incrociata deriverebbe in particolare da una inadeguata separazione contabile tra le attività commerciali e le attività svolte da PI nell'ambito degli obblighi di servizio pubblico. |
| --- | --- |

—

BancoPosta beneficerebbe di sussidi incrociati, grazie all'eccesso di compensazione dei costi sostenuti per l'adempimento degli obblighi del servizio postale pubblico. La sovvenzione incrociata deriverebbe in particolare da una inadeguata separazione contabile tra le attività commerciali e le attività svolte da PI nell'ambito degli obblighi di servizio pubblico.

| (3) | La presente decisione riguarda esclusivamente il problema della remunerazione per i risparmi raccolti nei conti correnti e giacenti presso la Tesoreria dello Stato. Ciò lascia impregiudicata la valutazione degli altri due punti sollevati da ABI, che vengono trattati separatamente dalla Commissione. |
| --- | --- |

(3)

La presente decisione riguarda esclusivamente il problema della remunerazione per i risparmi raccolti nei conti correnti e giacenti presso la Tesoreria dello Stato. Ciò lascia impregiudicata la valutazione degli altri due punti sollevati da ABI, che vengono trattati separatamente dalla Commissione.

| (4) | Con lettera del 7 febbraio 2006 i servizi della Commissione hanno trasmesso alle autorità italiane alcuni quesiti, riguardanti in particolare la remunerazione dei conti correnti postali. Dopo una richiesta di proroga del termine per la risposta, l'Italia ha risposto ai quesiti con lettera del 21 aprile 2006, protocollata il 24 aprile 2006. |
| --- | --- |

(4)

Con lettera del 7 febbraio 2006 i servizi della Commissione hanno trasmesso alle autorità italiane alcuni quesiti, riguardanti in particolare la remunerazione dei conti correnti postali. Dopo una richiesta di proroga del termine per la risposta, l'Italia ha risposto ai quesiti con lettera del 21 aprile 2006, protocollata il 24 aprile 2006.

| (5) | Il 30 marzo 2006 si è svolta una riunione con le autorità italiane e i rappresentanti di PI. |
| --- | --- |

(5)

Il 30 marzo 2006 si è svolta una riunione con le autorità italiane e i rappresentanti di PI.

2.   ATTIVITÀ DI POSTE ITALIANE E BANCOPOSTA — MERCATI INTERESSATI

| (6) | PI è il fornitore del servizio postale universale in Italia e adempie l'obbligo di servizio postale universale (5) ai sensi della normativa in materia (6) e dei regolamenti sul servizio postale universale. Attualmente i servizi finanziari non sono compresi nel mandato del servizio di interesse economico generale affidato a PI. |
| --- | --- |

(6)

PI è il fornitore del servizio postale universale in Italia e adempie l'obbligo di servizio postale universale (5) ai sensi della normativa in materia (6) e dei regolamenti sul servizio postale universale. Attualmente i servizi finanziari non sono compresi nel mandato del servizio di interesse economico generale affidato a PI.

| (7) | Il Gruppo Poste Italiane, oltre a garantire il servizio universale postale, è in grado di offrire prodotti e servizi integrati di comunicazione, logistici e finanziari su tutto il territorio nazionale. Le cifre principali sono le seguenti (2004) (7):






  Totale dipendenti (media annua) | 151 463 |
| --- | --- | --- |
| Uffici postali | 13 855 |
| Addetti alla consegna | 41 294 |
| Addetti sportelleria | 65 220 |

(7)

Il Gruppo Poste Italiane, oltre a garantire il servizio universale postale, è in grado di offrire prodotti e servizi integrati di comunicazione, logistici e finanziari su tutto il territorio nazionale. Le cifre principali sono le seguenti (2004) (7):

Totale dipendenti (media annua)

151 463

Uffici postali

13 855

Addetti alla consegna

41 294

Addetti sportelleria

65 220

| SETTORE POSTALE |
| --- |
| Prodotti e servizi | Quantità |
| Corrispondenza
  (Posta ordinaria, prioritaria, raccomandata, assicurata, atti giudiziari, altra posta raccomandata) | 3 683 589 000 |
| Posta commerciale
  (Postatarget, cataloghi, posta priva di indirizzo, ecc.) | 1 722 102 000 |
| Periodici
  (francobolli, gadget, libri, ecc.) | 1 252 531 000 |
| Posta da estero | 196 642 000 |
| Comunicazioni elettroniche (telegrammi, fax, telex) | 18 350 000 |
| Corriere espresso (Poste Italiane e SDA) | 41 429 000 |
| Pacchi | 22 883 000 |
| RISPARMIO POSTALE |
| Libretti di risparmio, buoni fruttiferi e conti correnti postali: totale | 251 167 milioni di euro |
| Polizze vita: importi sottoscritti | 4 698 milioni di euro |
| Conti BancoPosta: numero di conti attivi | 4 201 584 conti correnti |

SETTORE POSTALE

Prodotti e servizi

Quantità

Corrispondenza

(Posta ordinaria, prioritaria, raccomandata, assicurata, atti giudiziari, altra posta raccomandata)

3 683 589 000

Posta commerciale

(Postatarget, cataloghi, posta priva di indirizzo, ecc.)

1 722 102 000

Periodici

(francobolli, gadget, libri, ecc.)

1 252 531 000

Posta da estero

196 642 000

Comunicazioni elettroniche (telegrammi, fax, telex)

18 350 000

Corriere espresso (Poste Italiane e SDA)

41 429 000

Pacchi

22 883 000

RISPARMIO POSTALE

Libretti di risparmio, buoni fruttiferi e conti correnti postali: totale

251 167 milioni di euro

Polizze vita: importi sottoscritti

4 698 milioni di euro

Conti BancoPosta: numero di conti attivi

4 201 584 conti correnti

| (8) | Nel 2004 il settore dei servizi finanziari di PI ha rappresentato il 42 % dei ricavi totali (la percentuale più elevata in Europa) (8). |
| --- | --- |

(8)

Nel 2004 il settore dei servizi finanziari di PI ha rappresentato il 42 % dei ricavi totali (la percentuale più elevata in Europa) (8).

| (9) | Prima del dicembre 2003, la proprietà di PI era detenuta al 100 % dallo Stato italiano. Nel dicembre 2003, lo Stato italiano ha disposto il trasferimento del 35 % del capitale sociale di PI a CDP. |
| --- | --- |

(9)

Prima del dicembre 2003, la proprietà di PI era detenuta al 100 % dallo Stato italiano. Nel dicembre 2003, lo Stato italiano ha disposto il trasferimento del 35 % del capitale sociale di PI a CDP.

| (10) | A fine 2003 CDP è stata trasformata da amministrazione dello Stato in società per azioni. Da allora, nonostante il trasferimento di 30 % del suo capitale sociale a 65 fondazioni bancarie (9), CDP rimane sotto il controllo dello Stato. |
| --- | --- |

(10)

A fine 2003 CDP è stata trasformata da amministrazione dello Stato in società per azioni. Da allora, nonostante il trasferimento di 30 % del suo capitale sociale a 65 fondazioni bancarie (9), CDP rimane sotto il controllo dello Stato.

| (11) | PI è controllata dallo Stato. |
| --- | --- |

(11)

PI è controllata dallo Stato.

2.1.   Servizi postali

| (12) | Stando a uno studio recente (10), il mercato postale italiano era relativamente aperto alla concorrenza prima dell'attuazione della prima direttiva postale (11). Operatori diversi da PI potevano già distribuire corrispondenza pubblicitaria indirizzata e posta ibrida. Inoltre, alcuni operatori postali locali erano attivi nella distribuzione di corrispondenza, nell'ambito di un rapporto di subappalto con PI. Dopo l'attuazione della direttiva 97/67/CE sui servizi postali, le modalità di recapito della posta ibrida sono state fatte rientrare nell'area riservata, con la conseguente interruzione dei rapporti di subappalto. La posta transfrontaliera in uscita e in entrata fa integralmente parte dell'area riservata di PI. Dal 1o gennaio 2003 è stata recepita nella legislazione italiana la seconda direttiva postale (12), che prevede la piena apertura del mercato postale comunitario alla concorrenza entro il 1o gennaio 2009, con la limitazione dei prodotti riservati fino a 100 grammi per la corrispondenza e al triplo della tariffa base della posta prioritaria. Inoltre, restano nell'area riservata le prestazioni di backoffice e il recapito della posta all'ingrosso. Il mercato postale è ora relativamente aperto de jure, essendo ormai liberalizzata la consegna della pubblicità diretta per corrispondenza. Le regole di ingresso non sono considerate eccessivamente restrittive (13). |
| --- | --- |

(12)

Stando a uno studio recente (10), il mercato postale italiano era relativamente aperto alla concorrenza prima dell'attuazione della prima direttiva postale (11). Operatori diversi da PI potevano già distribuire corrispondenza pubblicitaria indirizzata e posta ibrida. Inoltre, alcuni operatori postali locali erano attivi nella distribuzione di corrispondenza, nell'ambito di un rapporto di subappalto con PI. Dopo l'attuazione della direttiva 97/67/CE sui servizi postali, le modalità di recapito della posta ibrida sono state fatte rientrare nell'area riservata, con la conseguente interruzione dei rapporti di subappalto. La posta transfrontaliera in uscita e in entrata fa integralmente parte dell'area riservata di PI. Dal 1o gennaio 2003 è stata recepita nella legislazione italiana la seconda direttiva postale (12), che prevede la piena apertura del mercato postale comunitario alla concorrenza entro il 1o gennaio 2009, con la limitazione dei prodotti riservati fino a 100 grammi per la corrispondenza e al triplo della tariffa base della posta prioritaria. Inoltre, restano nell'area riservata le prestazioni di backoffice e il recapito della posta all'ingrosso. Il mercato postale è ora relativamente aperto de jure, essendo ormai liberalizzata la consegna della pubblicità diretta per corrispondenza. Le regole di ingresso non sono considerate eccessivamente restrittive (13).

2.2.   Servizi finanziari

| (13) | Con decreto del Presidente della Repubblica 14 marzo 2001, n. 144 sono stati disciplinati i servizi di tipo bancario e finanziario esercitabili da PI, che costituiscono le attività di BancoPosta. Tali attività comprendono: la raccolta di risparmio tra il pubblico sotto ogni forma; la prestazione di servizi di pagamento; l'intermediazione in cambi; la promozione e il collocamento di finanziamenti concessi da banche e altri intermediari finanziari abilitati; la prestazione di alcuni servizi di investimento (negoziazione per conto di terzi e collocamento e raccolta di ordini, con l'esclusione pertanto della negoziazione in proprio e della gestione di patrimoni su base individuale). Viene espressamente escluso che PI possa esercitare l'attività di finanziamento. |
| --- | --- |

(13)

Con decreto del Presidente della Repubblica 14 marzo 2001, n. 144 sono stati disciplinati i servizi di tipo bancario e finanziario esercitabili da PI, che costituiscono le attività di BancoPosta. Tali attività comprendono: la raccolta di risparmio tra il pubblico sotto ogni forma; la prestazione di servizi di pagamento; l'intermediazione in cambi; la promozione e il collocamento di finanziamenti concessi da banche e altri intermediari finanziari abilitati; la prestazione di alcuni servizi di investimento (negoziazione per conto di terzi e collocamento e raccolta di ordini, con l'esclusione pertanto della negoziazione in proprio e della gestione di patrimoni su base individuale). Viene espressamente escluso che PI possa esercitare l'attività di finanziamento.

| (14) | BancoPosta, che è una divisione commerciale integrata di PI, può essere considerata un istituto di risparmio e un'intermediaria finanziaria. Pur non essendo una banca, si serve dei numerosi uffici postali di PI per il proprio funzionamento e per offrire prodotti bancari e finanziari. |
| --- | --- |

(14)

BancoPosta, che è una divisione commerciale integrata di PI, può essere considerata un istituto di risparmio e un'intermediaria finanziaria. Pur non essendo una banca, si serve dei numerosi uffici postali di PI per il proprio funzionamento e per offrire prodotti bancari e finanziari.

| (15) | I 13 855 sportelli, in media almeno uno per comune, che ne fanno la più grande rete bancaria in Italia, rappresentano più un vantaggio che un onere. Il loro costo è coperto in larga parte da tali servizi finanziari, e non costituisce un onere gravoso per il prestatore del servizio universale (14). |
| --- | --- |

(15)

I 13 855 sportelli, in media almeno uno per comune, che ne fanno la più grande rete bancaria in Italia, rappresentano più un vantaggio che un onere. Il loro costo è coperto in larga parte da tali servizi finanziari, e non costituisce un onere gravoso per il prestatore del servizio universale (14).

| (16) | L'agenzia di rating Fitch dichiara in un rapporto pubblicato nel 2004 che PI/BancoPosta possiede “una capacità di arrivare alla popolazione (italiana) nel suo complesso che non potrà essere eguagliata dalle banche nazionali nel prossimo futuro” (15). Fitch ritiene inoltre che PI abbia collocato “lo sviluppo dei servizi finanziari al centro della (sua) strategia”. |
| --- | --- |

(16)

L'agenzia di rating Fitch dichiara in un rapporto pubblicato nel 2004 che PI/BancoPosta possiede “una capacità di arrivare alla popolazione (italiana) nel suo complesso che non potrà essere eguagliata dalle banche nazionali nel prossimo futuro” (15). Fitch ritiene inoltre che PI abbia collocato “lo sviluppo dei servizi finanziari al centro della (sua) strategia”.

| (17) | BancoPosta offre una vasta gamma di prodotti, che possono essere considerati simili ai prodotti e ai servizi proposti in particolare dalle banche:






  — | servizi di raccolta diretta e indiretta di risparmio e prestiti; |
| --- | --- | --- |

(17)

BancoPosta offre una vasta gamma di prodotti, che possono essere considerati simili ai prodotti e ai servizi proposti in particolare dalle banche:

—

servizi di raccolta diretta e indiretta di risparmio e prestiti;

| — | servizi di pagamento; |
| --- | --- |

—

servizi di pagamento;

| — | collocamento di prodotti finanziari e di investimento. |
| --- | --- |

—

collocamento di prodotti finanziari e di investimento.

| (18) | Per la presente decisione, l'elemento più rilevante riguarda gli strumenti di raccolta dei fondi, e principalmente il prelievo “diretto” dei depositi tramite i conti correnti. |
| --- | --- |

(18)

Per la presente decisione, l'elemento più rilevante riguarda gli strumenti di raccolta dei fondi, e principalmente il prelievo “diretto” dei depositi tramite i conti correnti.

| (19) | Gli sportelli di PI raccolgono direttamente fondi, raccolti nei conti correnti postali. Al 31 dicembre 2004 il saldo di tali conti ammontava a 35 miliardi di EUR. Secondo ABI, tale importo è aumentato del 94 % rispetto al 1999. Per il solo segmento retail, alla fine del 2004 PI/BancoPosta contava 4,2 milioni di conti correnti. |
| --- | --- |

(19)

Gli sportelli di PI raccolgono direttamente fondi, raccolti nei conti correnti postali. Al 31 dicembre 2004 il saldo di tali conti ammontava a 35 miliardi di EUR. Secondo ABI, tale importo è aumentato del 94 % rispetto al 1999. Per il solo segmento retail, alla fine del 2004 PI/BancoPosta contava 4,2 milioni di conti correnti.

| (20) | ABI indica che la raccolta diretta di fondi di PI è cresciuta a ritmi superiori a quelli della raccolta bancaria concorrente. Nel periodo 1999/2004 il tasso di crescita della raccolta diretta bancaria è stato circa del 36 %, rispetto ad un incremento pari al 94 % dei c/c postali. ABI sostiene che la crescita della provvista diretta di PI/BancoPosta ha eroso in maniera significativa la raccolta del sistema bancario: nel 1999 i c/c postali rappresentavano il 2,2 % della provvista diretta bancaria e postale; nel 2004 tale percentuale è salita al 3,1 %. ABI ritiene che tale crescita sia dovuta principalmente alle condizioni più appetibili offerte da PI/BancoPosta rispetto alle banche, a parità di servizi. Ad esempio, il rendimento medio dei conti correnti bancari si attesta circa allo 0,6 %-0,7 %, contro l'1 % offerto da BancoPosta all'inizio del 2005 (16). |
| --- | --- |

(20)

ABI indica che la raccolta diretta di fondi di PI è cresciuta a ritmi superiori a quelli della raccolta bancaria concorrente. Nel periodo 1999/2004 il tasso di crescita della raccolta diretta bancaria è stato circa del 36 %, rispetto ad un incremento pari al 94 % dei c/c postali. ABI sostiene che la crescita della provvista diretta di PI/BancoPosta ha eroso in maniera significativa la raccolta del sistema bancario: nel 1999 i c/c postali rappresentavano il 2,2 % della provvista diretta bancaria e postale; nel 2004 tale percentuale è salita al 3,1 %. ABI ritiene che tale crescita sia dovuta principalmente alle condizioni più appetibili offerte da PI/BancoPosta rispetto alle banche, a parità di servizi. Ad esempio, il rendimento medio dei conti correnti bancari si attesta circa allo 0,6 %-0,7 %, contro l'1 % offerto da BancoPosta all'inizio del 2005 (16).

| (21) | Oltre alla raccolta diretta tramite i conti correnti, PI/BancoPosta svolge inoltre un'attività di raccolta indiretta mediante il collocamento dei buoni fruttiferi postali e di libretti postali per conto e in nome della CDP (cfr. paragrafo 2 precedente). |
| --- | --- |

(21)

Oltre alla raccolta diretta tramite i conti correnti, PI/BancoPosta svolge inoltre un'attività di raccolta indiretta mediante il collocamento dei buoni fruttiferi postali e di libretti postali per conto e in nome della CDP (cfr. paragrafo 2 precedente).

| (22) | Oltre a ciò, negli ultimi anni PI/BancoPosta ha notevolmente ampliato la gamma degli strumenti di pagamento offerti alla clientela, affiancando agli strumenti postali tradizionali, come bollettini postali e vaglia postali, anche gli strumenti un tempo tipicamente offerti dalle banche (carte di debito e di credito, bonifici, servizi di addebito in conto per il pagamento di bollette) (17). |
| --- | --- |

(22)

Oltre a ciò, negli ultimi anni PI/BancoPosta ha notevolmente ampliato la gamma degli strumenti di pagamento offerti alla clientela, affiancando agli strumenti postali tradizionali, come bollettini postali e vaglia postali, anche gli strumenti un tempo tipicamente offerti dalle banche (carte di debito e di credito, bonifici, servizi di addebito in conto per il pagamento di bollette) (17).

| (23) | Infine, PI/BancoPosta offre servizi di collocamento per:






  — | obbligazioni strutturate emesse da banche, |
| --- | --- | --- |

(23)

Infine, PI/BancoPosta offre servizi di collocamento per:

—

obbligazioni strutturate emesse da banche,

| — | polizze assicurative emesse da Poste Vita (18), |
| --- | --- |

—

polizze assicurative emesse da Poste Vita (18),

| — | gestione di fondi di investimento da parte di BancoPosta Fondi SGR, società di gestione patrimoniale (19), |
| --- | --- |

—

gestione di fondi di investimento da parte di BancoPosta Fondi SGR, società di gestione patrimoniale (19),

| — | finanziamenti per conto terzi. Vengono offerti prestiti personali e mutui per conto di banche. |
| --- | --- |

—

finanziamenti per conto terzi. Vengono offerti prestiti personali e mutui per conto di banche.

3.   LE MISURE SOTTOPOSTE A VALUTAZIONE

| (24) | La presente decisione sottopone a valutazione le misure relative alle remunerazioni annue per i fondi giacenti presso il ministero dell'Economia e delle Finanze (Tesoreria dello Stato) e la CDP e il margine tra i tassi di deposito e di prestito (20). |
| --- | --- |

(24)

La presente decisione sottopone a valutazione le misure relative alle remunerazioni annue per i fondi giacenti presso il ministero dell'Economia e delle Finanze (Tesoreria dello Stato) e la CDP e il margine tra i tassi di deposito e di prestito (20).

| (25) | I risparmi raccolti nei c/c dei clienti di BancoPosta sono depositati presso il ministero dell'Economia e delle Finanze e la CDP. |
| --- | --- |

(25)

I risparmi raccolti nei c/c dei clienti di BancoPosta sono depositati presso il ministero dell'Economia e delle Finanze e la CDP.

| (26) | La tabella seguente illustra i rapporti tra i vari organismi fino al dicembre 2003. |
| --- | --- |

(26)

La tabella seguente illustra i rapporti tra i vari organismi fino al dicembre 2003.

Image

| (27) | In seguito a un decreto del 5 dicembre 2003 (21), il Tesoro ha sostituito CDP nei rapporti derivanti dal servizio relativo ai conti correnti postali. La seguente tabella illustra i nuovi rapporti tra PI e il Tesoro: |
| --- | --- |

(27)

In seguito a un decreto del 5 dicembre 2003 (21), il Tesoro ha sostituito CDP nei rapporti derivanti dal servizio relativo ai conti correnti postali. La seguente tabella illustra i nuovi rapporti tra PI e il Tesoro:

Image

| (28) | Nella lettera del 21 aprile 2006 l'Italia ricorda che il servizio relativo ai conti correnti postali era essenzialmente disciplinato da una legge del 1917 (22), modificata dal decreto 22 novembre 1945, n. 822 (23), che prevedeva tra l'altro che i fondi raccolti nei conti correnti postali di PI/BancoPosta venissero versati su un conto corrente fruttifero a CDP a un tasso corrispondente al tasso che la Cassa riceveva dalla sua attività di finanziamento, diminuito di quindici centesimi di punto percentuale. |
| --- | --- |

(28)

Nella lettera del 21 aprile 2006 l'Italia ricorda che il servizio relativo ai conti correnti postali era essenzialmente disciplinato da una legge del 1917 (22), modificata dal decreto 22 novembre 1945, n. 822 (23), che prevedeva tra l'altro che i fondi raccolti nei conti correnti postali di PI/BancoPosta venissero versati su un conto corrente fruttifero a CDP a un tasso corrispondente al tasso che la Cassa riceveva dalla sua attività di finanziamento, diminuito di quindici centesimi di punto percentuale.

| (29) | Secondo l'Italia, in particolare per ragioni di contabilità, una parte dei fondi raccolti sui c/c postali dei clienti di PI/BancoPosta viene depositata su un conto del Tesoro (finanziamento del Tesoro — conto a vista) e la parte restante finisce su altri tre conti legati al finanziamento di enti pubblici da parte di CDP (conti vincolati). |
| --- | --- |

(29)

Secondo l'Italia, in particolare per ragioni di contabilità, una parte dei fondi raccolti sui c/c postali dei clienti di PI/BancoPosta viene depositata su un conto del Tesoro (finanziamento del Tesoro — conto a vista) e la parte restante finisce su altri tre conti legati al finanziamento di enti pubblici da parte di CDP (conti vincolati).

| (30) | I decreti ministeriali del 25 febbraio 1985, del 9 dicembre 1988 e del 14 dicembre 1993 hanno fissato i tassi di interesse applicabili al conto presso il Tesoro (conto libero). I tassi di interesse sui fondi depositati sui conti vincolati sono stati fissati a seconda della durata e del tipo di finanziamento di CDP. |
| --- | --- |

(30)

I decreti ministeriali del 25 febbraio 1985, del 9 dicembre 1988 e del 14 dicembre 1993 hanno fissato i tassi di interesse applicabili al conto presso il Tesoro (conto libero). I tassi di interesse sui fondi depositati sui conti vincolati sono stati fissati a seconda della durata e del tipo di finanziamento di CDP.

| (31) | Per il periodo 1999-2004 la remunerazione dei fondi raccolti sui c/c dei clienti di PI/BancoPosta è pertanto la seguente: | Conto del Tesoro
  (conto libero) | Conto CDP 1
  (conto vincolato) | Conto CDP 2
  (conto vincolato) | Conto CDP 3
  (conto vincolato) | Tasso medio di interesse ponderato | Interessi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tassi di interesse | 4,35 % | [...] (24) | [...] | [...] | | |
| giacenze medie 1999 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 554 |
| giacenze medie 2000 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 711 |
| giacenze medie 2001 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 653 |
| giacenze medie 2002 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1000 |
| giacenze medie 2003 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1113 |
| giacenze medie 2004 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1356 |

(31)

Per il periodo 1999-2004 la remunerazione dei fondi raccolti sui c/c dei clienti di PI/BancoPosta è pertanto la seguente:

Conto del Tesoro

(conto libero)

Conto CDP 1

(conto vincolato)

Conto CDP 2

(conto vincolato)

Conto CDP 3

(conto vincolato)

Tasso medio di interesse ponderato

Interessi

Tassi di interesse

4,35 %

[...] (24)

[...]

[...]

giacenze medie 1999

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

554

giacenze medie 2000

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

711

giacenze medie 2001

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

653

giacenze medie 2002

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1000

giacenze medie 2003

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1113

giacenze medie 2004

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1356

| (32) | L'Italia ritiene che i tassi di interesse pagati sui conti correnti siano stati, in media, inferiori ai tassi di mercato. Le autorità italiane affermano inoltre che negli ultimi dieci anni i tassi medi dei buoni del Tesoro trentennali e decennali sono stati rispettivamente del 6 % e del 5,5 %, mentre i buoni ordinari del Tesoro a dodici mesi avrebbero fruttato un tasso di interesse medio del 4,10 %. |
| --- | --- |

(32)

L'Italia ritiene che i tassi di interesse pagati sui conti correnti siano stati, in media, inferiori ai tassi di mercato. Le autorità italiane affermano inoltre che negli ultimi dieci anni i tassi medi dei buoni del Tesoro trentennali e decennali sono stati rispettivamente del 6 % e del 5,5 %, mentre i buoni ordinari del Tesoro a dodici mesi avrebbero fruttato un tasso di interesse medio del 4,10 %.

| (33) | L'Italia ritiene che tali elementi dimostrino che la misura considerata non rappresenta un aiuto di Stato, che avrebbe dovuto essere notificato. |
| --- | --- |

(33)

L'Italia ritiene che tali elementi dimostrino che la misura considerata non rappresenta un aiuto di Stato, che avrebbe dovuto essere notificato.

| (34) | Dal 2005 la remunerazione del conto (25) è disciplinata dalla legge 23 dicembre 2005, n. 266 (26). La legge prevede che gli interessi finanziari pagati da PI/BancoPosta siano definiti di concerto dal ministero dell'Economia e delle Finanze e da PI/BancoPosta secondo parametri di mercato. La legge stabiliva inoltre che per il 2005 il costo degli interessi per il ministero avrebbe dovuto essere ridotto di almeno 150 milioni di EUR rispetto all'anno precedente. |
| --- | --- |

(34)

Dal 2005 la remunerazione del conto (25) è disciplinata dalla legge 23 dicembre 2005, n. 266 (26). La legge prevede che gli interessi finanziari pagati da PI/BancoPosta siano definiti di concerto dal ministero dell'Economia e delle Finanze e da PI/BancoPosta secondo parametri di mercato. La legge stabiliva inoltre che per il 2005 il costo degli interessi per il ministero avrebbe dovuto essere ridotto di almeno 150 milioni di EUR rispetto all'anno precedente.

| (35) | Di conseguenza, il 23 febbraio 2006 è stata conclusa una convenzione tra il ministero e PI/BancoPosta, la quale definisce i meccanismi concreti per fissare i tassi di interesse per un periodo triennale a decorrere dal 2005. Attualmente il tasso è essenzialmente calcolato come la media ponderata del rendimento dei titoli di Stato a 30 anni (80 %), a 10 anni (10 %) e dei buoni del Tesoro a 12 mesi (10 %). Il rendimento dei titoli di Stato e dei buoni del Tesoro utilizzati per il calcolo viene rilevato con frequenza quindicinale. Inoltre, nel caso di spostamenti significativi della curva dei tassi (ad esempio un cambiamento della relazione tra tassi a breve e a lungo termine), PI ha la possibilità di richiedere la revisione del paniere. |
| --- | --- |

(35)

Di conseguenza, il 23 febbraio 2006 è stata conclusa una convenzione tra il ministero e PI/BancoPosta, la quale definisce i meccanismi concreti per fissare i tassi di interesse per un periodo triennale a decorrere dal 2005. Attualmente il tasso è essenzialmente calcolato come la media ponderata del rendimento dei titoli di Stato a 30 anni (80 %), a 10 anni (10 %) e dei buoni del Tesoro a 12 mesi (10 %). Il rendimento dei titoli di Stato e dei buoni del Tesoro utilizzati per il calcolo viene rilevato con frequenza quindicinale. Inoltre, nel caso di spostamenti significativi della curva dei tassi (ad esempio un cambiamento della relazione tra tassi a breve e a lungo termine), PI ha la possibilità di richiedere la revisione del paniere.

| (36) | Il tasso del 2005 si aggira intorno al 3,9 %. Gli interessi pagati ammontano a 1,3 miliardi di EUR. |
| --- | --- |

(36)

Il tasso del 2005 si aggira intorno al 3,9 %. Gli interessi pagati ammontano a 1,3 miliardi di EUR.

| (37) | Un decreto ministeriale del 3 aprile 2006 ha approvato l'attuazione della convenzione. |
| --- | --- |

(37)

Un decreto ministeriale del 3 aprile 2006 ha approvato l'attuazione della convenzione.

| (38) | Secondo l'Italia, la struttura del computo dei tassi mira a riflettere il fatto che la natura dell'uso dei fondi raccolti è essenzialmente di lungo termine. Se lo Stato dovesse rinunciare a tale strumento di finanziamento, dovrebbe ricorrere a titoli di debito di lungo termine. Inoltre, poiché PI ha un obbligo legale a tempo indeterminato di depositare i fondi raccolti nei conti correnti postali del Tesoro, la situazione può essere paragonata a un prestito al Tesoro a tempo indeterminato, cioè a lungo termine. L'Italia ricorda inoltre che PI non ha altre possibilità (eventualmente più redditizie) rispetto al conto corrente del Tesoro per l'impiego dei fondi raccolti nei conti dei propri correntisti. |
| --- | --- |

(38)

Secondo l'Italia, la struttura del computo dei tassi mira a riflettere il fatto che la natura dell'uso dei fondi raccolti è essenzialmente di lungo termine. Se lo Stato dovesse rinunciare a tale strumento di finanziamento, dovrebbe ricorrere a titoli di debito di lungo termine. Inoltre, poiché PI ha un obbligo legale a tempo indeterminato di depositare i fondi raccolti nei conti correnti postali del Tesoro, la situazione può essere paragonata a un prestito al Tesoro a tempo indeterminato, cioè a lungo termine. L'Italia ricorda inoltre che PI non ha altre possibilità (eventualmente più redditizie) rispetto al conto corrente del Tesoro per l'impiego dei fondi raccolti nei conti dei propri correntisti.

| (39) | L'Italia ritiene che l'aumento nel tempo dei fondi raccolti nei conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sia un fattore di stabilità per le risorse del Tesoro. L'Italia osserva inoltre che il sistema del deposito non solo è legato alle esigenze del Tesoro, ma rappresenta anche un meccanismo prudenziale. |
| --- | --- |

(39)

L'Italia ritiene che l'aumento nel tempo dei fondi raccolti nei conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sia un fattore di stabilità per le risorse del Tesoro. L'Italia osserva inoltre che il sistema del deposito non solo è legato alle esigenze del Tesoro, ma rappresenta anche un meccanismo prudenziale.

| (40) | L'Italia aggiunge che, se il Tesoro dovesse servirsi di una fonte alternativa di finanziamento in sostituzione dei fondi trasferiti da PI/BancoPosta lo strumento più probabile sarebbe costituito da emissione di debito a lungo termine. |
| --- | --- |

(40)

L'Italia aggiunge che, se il Tesoro dovesse servirsi di una fonte alternativa di finanziamento in sostituzione dei fondi trasferiti da PI/BancoPosta lo strumento più probabile sarebbe costituito da emissione di debito a lungo termine.

| (41) | Infine, l'Italia ha trasmesso due lettere indirizzate a PI, una da un consulente e un'altra da una banca, destinate a confermare che la metodologia usata per fissare i tassi è orientata al mercato:






  — | nella prima, in particolare sulla base della crescita a lungo termine dei depositi presso il Tesoro da parte di PI/BancoPosta, il consulente afferma che tali depositi sono assimilabili a risorse a lungo termine. Il consulente aggiunge che, se il Tesoro dovesse rinunciare ai depositi, ricorrerebbe a strumenti a lungo termine, a causa dei costi della sostituzione; |
| --- | --- | --- |

(41)

Infine, l'Italia ha trasmesso due lettere indirizzate a PI, una da un consulente e un'altra da una banca, destinate a confermare che la metodologia usata per fissare i tassi è orientata al mercato:

—

nella prima, in particolare sulla base della crescita a lungo termine dei depositi presso il Tesoro da parte di PI/BancoPosta, il consulente afferma che tali depositi sono assimilabili a risorse a lungo termine. Il consulente aggiunge che, se il Tesoro dovesse rinunciare ai depositi, ricorrerebbe a strumenti a lungo termine, a causa dei costi della sostituzione;

| — | nella seconda lettera, la banca ritiene che per le liquidità depositate presso il Tesoro PI/BancoPosta avrebbe potuto ottenere un rendimento del 4 % nel 2005, comparabile al risultato raggiunto da Ramo I, una sussidiaria di Poste Vita, per fondi di 6 miliardi di EUR (27). Il risultato del 4 % è simile al tasso del 3,9 % applicabile a PI/BancoPosta a norma della convenzione con il ministero dell'Economia e delle Finanze. |
| --- | --- |

—

nella seconda lettera, la banca ritiene che per le liquidità depositate presso il Tesoro PI/BancoPosta avrebbe potuto ottenere un rendimento del 4 % nel 2005, comparabile al risultato raggiunto da Ramo I, una sussidiaria di Poste Vita, per fondi di 6 miliardi di EUR (27). Il risultato del 4 % è simile al tasso del 3,9 % applicabile a PI/BancoPosta a norma della convenzione con il ministero dell'Economia e delle Finanze.

| (42) | Gli interessi pagati da PI/BancoPosta ai correntisti sono stati i seguenti:






  Periodo (da) | Tasso di interesse (in %) |
| --- | --- | --- |
| 08/1998 | 2,00 |
| 07/2003 | 1,50 |
| 01/2004 | 1,25 |
| 01/2005 | 1,00 |
| 09/2005 | 0,75 |
| 01/2006 | 0,50 |

(42)

Gli interessi pagati da PI/BancoPosta ai correntisti sono stati i seguenti:

Periodo (da)

Tasso di interesse (in %)

08/1998

2,00

07/2003

1,50

01/2004

1,25

01/2005

1,00

09/2005

0,75

01/2006

0,50

| (43) | L'Italia osserva che, mentre il tasso di remunerazione per i correntisti era stato fissato all'1,5 % da una legge del 1934, la legge di razionalizzazione della finanza pubblica del 1997 (28) ha concesso per la prima volta a PI/BancoPosta la possibilità di fissare in maniera autonoma i tassi. La possibilità è stata pienamente sfruttata fin dal 1997. |
| --- | --- |

(43)

L'Italia osserva che, mentre il tasso di remunerazione per i correntisti era stato fissato all'1,5 % da una legge del 1934, la legge di razionalizzazione della finanza pubblica del 1997 (28) ha concesso per la prima volta a PI/BancoPosta la possibilità di fissare in maniera autonoma i tassi. La possibilità è stata pienamente sfruttata fin dal 1997.

| (44) | Le entrate degli interessi rappresentano circa un terzo delle entrate totali di PI/BancoPosta derivanti dai servizi. |
| --- | --- |

(44)

Le entrate degli interessi rappresentano circa un terzo delle entrate totali di PI/BancoPosta derivanti dai servizi.

4.   VALUTAZIONE DELLE MISURE

| (45) | Perché una misura statale configuri un aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE devono ricorrere le seguenti condizioni:






  — | il regime è concesso dallo Stato o mediante risorse statali, |
| --- | --- | --- |

(45)

Perché una misura statale configuri un aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE devono ricorrere le seguenti condizioni:

—

il regime è concesso dallo Stato o mediante risorse statali,

| — | conferisce un vantaggio economico, |
| --- | --- |

—

conferisce un vantaggio economico,

| — | può falsare la concorrenza favorendo talune imprese o talune produzioni, |
| --- | --- |

—

può falsare la concorrenza favorendo talune imprese o talune produzioni,

| — | incide sugli scambi fra Stati membri. |
| --- | --- |

—

incide sugli scambi fra Stati membri.

| (46) | Il caso rende necessario dividere la valutazione in due parti: le misure applicabili fino al 2004 e le misure applicabili dal 2005. La suddivisione riflette le mutate modalità del vantaggio economico a PI/BancoPosta, e le relative conseguenze. Tuttavia, le analisi dei rimanenti tre criteri possono essere svolte congiuntamente per entrambi i periodi di tempo. |
| --- | --- |

(46)

Il caso rende necessario dividere la valutazione in due parti: le misure applicabili fino al 2004 e le misure applicabili dal 2005. La suddivisione riflette le mutate modalità del vantaggio economico a PI/BancoPosta, e le relative conseguenze. Tuttavia, le analisi dei rimanenti tre criteri possono essere svolte congiuntamente per entrambi i periodi di tempo.

4.1.   Uso di risorse dello Stato

| (47) | Per poter essere considerati aiuti di Stato, i vantaggi devono essere imputabili allo Stato e concessi direttamente o indirettamente mediante risorse statali. |
| --- | --- |

(47)

Per poter essere considerati aiuti di Stato, i vantaggi devono essere imputabili allo Stato e concessi direttamente o indirettamente mediante risorse statali.

| (48) | Gli interessi sono stati pagati dal ministero dell'Economia e delle Finanze/Tesoro, e da CDP, che è controllata dallo Stato. La concessione di detti interessi si è basata su specifiche leggi e decreti, applicabili a PI. |
| --- | --- |

(48)

Gli interessi sono stati pagati dal ministero dell'Economia e delle Finanze/Tesoro, e da CDP, che è controllata dallo Stato. La concessione di detti interessi si è basata su specifiche leggi e decreti, applicabili a PI.

| (49) | Pertanto, nel presente caso sono soddisfatte le due condizioni cumulative citate. Gli interessi pagati a PI/BancoPosta sono risorse statali. |
| --- | --- |

(49)

Pertanto, nel presente caso sono soddisfatte le due condizioni cumulative citate. Gli interessi pagati a PI/BancoPosta sono risorse statali.

4.2.   Selettività

| (50) | L'articolo 87, paragrafo 1, vieta gli aiuti che “favoriscano talune imprese o talune produzioni”, cioè gli aiuti selettivi. |
| --- | --- |

(50)

L'articolo 87, paragrafo 1, vieta gli aiuti che “favoriscano talune imprese o talune produzioni”, cioè gli aiuti selettivi.

| (51) | La possibilità di beneficiare di conti correnti remunerati depositati presso il Tesoro e CDP non si applica a tutte le imprese che potrebbero teoricamente trarne vantaggio, considerate la natura e l'economia del sistema. In ogni caso, l'Italia non ha dimostrato che la restrizione di tali vantaggi a un numero molto limitato di operatori è giustificata dalla natura e dall'economia del sistema. |
| --- | --- |

(51)

La possibilità di beneficiare di conti correnti remunerati depositati presso il Tesoro e CDP non si applica a tutte le imprese che potrebbero teoricamente trarne vantaggio, considerate la natura e l'economia del sistema. In ogni caso, l'Italia non ha dimostrato che la restrizione di tali vantaggi a un numero molto limitato di operatori è giustificata dalla natura e dall'economia del sistema.

| (52) | Di conseguenza, i tassi di prestito offerti a PI/BancoPosta sono selettivi. |
| --- | --- |

(52)

Di conseguenza, i tassi di prestito offerti a PI/BancoPosta sono selettivi.

4.3.   Effetti sugli scambi tra gli Stati membri e distorsione della concorrenza

| (53) | L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE vieta gli aiuti che incidono sugli scambi tra Stati membri e falsano o minacciano di falsare la concorrenza. |
| --- | --- |

(53)

L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE vieta gli aiuti che incidono sugli scambi tra Stati membri e falsano o minacciano di falsare la concorrenza.

| (54) | Nel valutare le due condizioni, la Commissione non è tenuta a dimostrare un'incidenza effettiva degli aiuti sugli scambi tra gli Stati membri o un'effettiva distorsione della concorrenza, ma deve solamente esaminare se gli aiuti siano idonei a incidere su tali scambi e a falsare la concorrenza (29). Allorché un aiuto finanziario concesso da uno Stato membro rafforza la posizione di un'impresa nei confronti di altre imprese concorrenti negli scambi intracomunitari, questi sono da considerarsi influenzati dall'aiuto. |
| --- | --- |

(54)

Nel valutare le due condizioni, la Commissione non è tenuta a dimostrare un'incidenza effettiva degli aiuti sugli scambi tra gli Stati membri o un'effettiva distorsione della concorrenza, ma deve solamente esaminare se gli aiuti siano idonei a incidere su tali scambi e a falsare la concorrenza (29). Allorché un aiuto finanziario concesso da uno Stato membro rafforza la posizione di un'impresa nei confronti di altre imprese concorrenti negli scambi intracomunitari, questi sono da considerarsi influenzati dall'aiuto.

| (55) | Non è necessario che PI partecipi essa stessa agli scambi intracomunitari. Infatti, quando uno Stato membro concede un aiuto a un'impresa, l'attività sul mercato nazionale può essere mantenuta o incrementata, con la conseguente diminuzione delle possibilità per le imprese con sede in altri Stati membri di penetrare nel mercato di tale Stato membro. Inoltre, il rafforzamento di un'impresa che fino a quel momento non era coinvolta in scambi intracomunitari può metterla nella condizione di penetrare nel mercato di un altro Stato membro. |
| --- | --- |

(55)

Non è necessario che PI partecipi essa stessa agli scambi intracomunitari. Infatti, quando uno Stato membro concede un aiuto a un'impresa, l'attività sul mercato nazionale può essere mantenuta o incrementata, con la conseguente diminuzione delle possibilità per le imprese con sede in altri Stati membri di penetrare nel mercato di tale Stato membro. Inoltre, il rafforzamento di un'impresa che fino a quel momento non era coinvolta in scambi intracomunitari può metterla nella condizione di penetrare nel mercato di un altro Stato membro.

| (56) | Come indicato nella sezione 2 “Attività di Poste Italiane e BancoPosta — Mercati interessati” della presente decisione, nel settore postale italiano esisteva una certa concorrenza anche prima della graduale liberalizzazione promossa dalla normativa comunitaria. |
| --- | --- |

(56)

Come indicato nella sezione 2 “Attività di Poste Italiane e BancoPosta — Mercati interessati” della presente decisione, nel settore postale italiano esisteva una certa concorrenza anche prima della graduale liberalizzazione promossa dalla normativa comunitaria.

| (57) | È noto che la principale sfida degli operatori del settore postale pubblico europeo è l'incremento della pressione della concorrenza in tutti i segmenti di mercato — corrispondenza, pacchi e corriere espresso. Mentre i mercati dei pacchi e del corriere espresso sono aperti alla concorrenza da decenni, nel segmento della corrispondenza i monopoli legali hanno fortemente ostacolato lo sviluppo della concorrenza. Secondo le autorità nazionali di regolamentazione e gli operatori postali pubblici la concorrenza nei segmenti pacchi e corriere espresso è notevole tanto sul piano nazionale che internazionale, mentre nel segmento della corrispondenza è appena emergente (30). |
| --- | --- |

(57)

È noto che la principale sfida degli operatori del settore postale pubblico europeo è l'incremento della pressione della concorrenza in tutti i segmenti di mercato — corrispondenza, pacchi e corriere espresso. Mentre i mercati dei pacchi e del corriere espresso sono aperti alla concorrenza da decenni, nel segmento della corrispondenza i monopoli legali hanno fortemente ostacolato lo sviluppo della concorrenza. Secondo le autorità nazionali di regolamentazione e gli operatori postali pubblici la concorrenza nei segmenti pacchi e corriere espresso è notevole tanto sul piano nazionale che internazionale, mentre nel segmento della corrispondenza è appena emergente (30).

| (58) | In particolare, i servizi di corriere espresso, i servizi di inoltro pacchi per l'utenza commerciale e i servizi logistici sono stati sviluppati in Italia da imprese private, alcune delle quali, come TNT e DHL, con sede in altri Stati membri. Da un rapporto pubblicato nel 2004 dalla Commissione (31) emerge che alcuni operatori postali (Royal Mail nel Regno Unito, TPG nei Paesi Bassi, Deutsche Post in Germania e La Poste in Francia) hanno acquisito imprese basate in Italia, attive nei servizi postali. |
| --- | --- |

(58)

In particolare, i servizi di corriere espresso, i servizi di inoltro pacchi per l'utenza commerciale e i servizi logistici sono stati sviluppati in Italia da imprese private, alcune delle quali, come TNT e DHL, con sede in altri Stati membri. Da un rapporto pubblicato nel 2004 dalla Commissione (31) emerge che alcuni operatori postali (Royal Mail nel Regno Unito, TPG nei Paesi Bassi, Deutsche Post in Germania e La Poste in Francia) hanno acquisito imprese basate in Italia, attive nei servizi postali.

| (59) | Per quanto riguarda i servizi finanziari, la Commissione ricorda che il settore bancario è aperto alla concorrenza da molti anni. La progressiva liberalizzazione ha sviluppato la concorrenza cui aveva già dato il via la libera circolazione dei capitali prevista dal trattato CE. |
| --- | --- |

(59)

Per quanto riguarda i servizi finanziari, la Commissione ricorda che il settore bancario è aperto alla concorrenza da molti anni. La progressiva liberalizzazione ha sviluppato la concorrenza cui aveva già dato il via la libera circolazione dei capitali prevista dal trattato CE.

| (60) | Inoltre, come si è già visto nel precedente caso di aiuti di Stato relativo all'Ente Poste Italiane/PI (32), PI compete con banche e operatori finanziari, che offrono prodotti in gran parte sostituibili ai suoi prodotti. Innanzitutto, i conti correnti postali sono in concorrenza con i conti correnti bancari, nelle località in cui esistono sia agenzie bancarie che uffici postali. Oltre a ciò, negli ultimi anni PI/BancoPosta ha sensibilmente ampliato la gamma degli strumenti di pagamento offerti alla propria clientela, affiancando a quelli tradizionali della sua operatività, come bollettini postali e vaglia postali, anche gli strumenti un tempo tipicamente offerti dalle banche (carte di debito e di credito, bonifici, servizi di addebito in conto per il pagamento di bollette). In alcuni casi (carte di debito e servizi di addebito in conto) il servizio è fornito direttamente da BancoPosta; in altri BancoPosta si pone quale distributore di servizi prodotti da terzi (operatori del settore bancario nel caso delle carte di credito). Questi sviluppi hanno aumentato la sostituibilità fra i servizi finanziari offerti da PI e quelli offerti dalle banche. |
| --- | --- |

(60)

Inoltre, come si è già visto nel precedente caso di aiuti di Stato relativo all'Ente Poste Italiane/PI (32), PI compete con banche e operatori finanziari, che offrono prodotti in gran parte sostituibili ai suoi prodotti. Innanzitutto, i conti correnti postali sono in concorrenza con i conti correnti bancari, nelle località in cui esistono sia agenzie bancarie che uffici postali. Oltre a ciò, negli ultimi anni PI/BancoPosta ha sensibilmente ampliato la gamma degli strumenti di pagamento offerti alla propria clientela, affiancando a quelli tradizionali della sua operatività, come bollettini postali e vaglia postali, anche gli strumenti un tempo tipicamente offerti dalle banche (carte di debito e di credito, bonifici, servizi di addebito in conto per il pagamento di bollette). In alcuni casi (carte di debito e servizi di addebito in conto) il servizio è fornito direttamente da BancoPosta; in altri BancoPosta si pone quale distributore di servizi prodotti da terzi (operatori del settore bancario nel caso delle carte di credito). Questi sviluppi hanno aumentato la sostituibilità fra i servizi finanziari offerti da PI e quelli offerti dalle banche.

| (61) | Diverse banche, di vari Stati membri, operano in Italia direttamente, attraverso filiali o uffici di rappresentanza, oppure indirettamente, controllando banche ed enti finanziari con sede in Italia. Le operazioni transfrontaliere di capitale che hanno di recente coinvolto banche italiane come Antonveneta e BNL confermano questa situazione. |
| --- | --- |

(61)

Diverse banche, di vari Stati membri, operano in Italia direttamente, attraverso filiali o uffici di rappresentanza, oppure indirettamente, controllando banche ed enti finanziari con sede in Italia. Le operazioni transfrontaliere di capitale che hanno di recente coinvolto banche italiane come Antonveneta e BNL confermano questa situazione.

| (62) | La Commissione ritiene pertanto che la misura ostacoli l'entrata nel mercato italiano per le imprese stabilite in altri Stati membri. |
| --- | --- |

(62)

La Commissione ritiene pertanto che la misura ostacoli l'entrata nel mercato italiano per le imprese stabilite in altri Stati membri.

| (63) | Per concludere, esistono scambi tra gli Stati membri nel settore dei servizi postali e finanziari. Il tasso di prestito rafforza la posizione di PI rispetto alle imprese postali e alle banche in concorrenza nel mercato interno. Pertanto, la misura è idonea a incidere sugli scambi commerciali e a falsare la concorrenza. |
| --- | --- |

(63)

Per concludere, esistono scambi tra gli Stati membri nel settore dei servizi postali e finanziari. Il tasso di prestito rafforza la posizione di PI rispetto alle imprese postali e alle banche in concorrenza nel mercato interno. Pertanto, la misura è idonea a incidere sugli scambi commerciali e a falsare la concorrenza.

4.4.   Esistenza di un vantaggio economico

| (64) | Per costituire aiuti di Stato, la misura deve conferire un vantaggio alle imprese beneficiarie. |
| --- | --- |

(64)

Per costituire aiuti di Stato, la misura deve conferire un vantaggio alle imprese beneficiarie.

| (65) | Nel valutare se esista un vantaggio a favore di PI/BancoPosta, è importante analizzare gli elementi che rappresentano il margine tra i tassi di prestito e di deposito. |
| --- | --- |

(65)

Nel valutare se esista un vantaggio a favore di PI/BancoPosta, è importante analizzare gli elementi che rappresentano il margine tra i tassi di prestito e di deposito.

| (66) | La Commissione osserva che un margine di mercato può contenere elementi di aiuti di Stato in determinate circostanze, in particolare quando i tassi di prestito e di deposito individualmente considerati non sono conformi al mercato (33). Ciò non si verifica nel presente caso. |
| --- | --- |

(66)

La Commissione osserva che un margine di mercato può contenere elementi di aiuti di Stato in determinate circostanze, in particolare quando i tassi di prestito e di deposito individualmente considerati non sono conformi al mercato (33). Ciò non si verifica nel presente caso.

| (67) | La Commissione ritiene che il tasso di deposito offerto per i conti correnti dei consumatori finali non rappresenti un aiuto di Stato a favore di PI/BancoPosta. In particolare, la fissazione del tasso non coinvolge un trasferimento di risorse statali a favore di PI/BancoPosta. I tassi offerti nel periodo interessato, inoltre, risultano conformi al tasso di mercato, se messi a confronto con i tassi di interesse offerti dalle banche per prodotti simili. Infine, i beneficiari del tasso di deposito sono individui. |
| --- | --- |

(67)

La Commissione ritiene che il tasso di deposito offerto per i conti correnti dei consumatori finali non rappresenti un aiuto di Stato a favore di PI/BancoPosta. In particolare, la fissazione del tasso non coinvolge un trasferimento di risorse statali a favore di PI/BancoPosta. I tassi offerti nel periodo interessato, inoltre, risultano conformi al tasso di mercato, se messi a confronto con i tassi di interesse offerti dalle banche per prodotti simili. Infine, i beneficiari del tasso di deposito sono individui.

| (68) | Pertanto, in questa fase, nell'analizzare il margine, la Commissione conclude che, nel presente caso, il vantaggio può derivare unicamente dai tassi di prestito. |
| --- | --- |

(68)

Pertanto, in questa fase, nell'analizzare il margine, la Commissione conclude che, nel presente caso, il vantaggio può derivare unicamente dai tassi di prestito.

| (69) | Il tasso di prestito pagato dallo Stato conferirebbe un interesse economico se fosse più elevato del tasso che sarebbe stato pagato a PI/BancoPosta dal beneficiario privato di un prestito in una situazione di mercato per i fondi depositati, secondo la loro natura ed importo. |
| --- | --- |

(69)

Il tasso di prestito pagato dallo Stato conferirebbe un interesse economico se fosse più elevato del tasso che sarebbe stato pagato a PI/BancoPosta dal beneficiario privato di un prestito in una situazione di mercato per i fondi depositati, secondo la loro natura ed importo.

4.4.1.   Dal 2005 in poi

| (70) | Dal 2005 le liquidità raccolte nei conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sono depositate solo presso il Tesoro. Inoltre, secondo l'Italia, attualmente il tasso è essenzialmente calcolato secondo parametri di mercato, con riferimento alla media ponderata del rendimento dei titoli di Stato a 30 anni (80 %), a 10 anni (10 %) e dei buoni del Tesoro a 12 mesi (10 %). |
| --- | --- |

(70)

Dal 2005 le liquidità raccolte nei conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sono depositate solo presso il Tesoro. Inoltre, secondo l'Italia, attualmente il tasso è essenzialmente calcolato secondo parametri di mercato, con riferimento alla media ponderata del rendimento dei titoli di Stato a 30 anni (80 %), a 10 anni (10 %) e dei buoni del Tesoro a 12 mesi (10 %).

| (71) | Il notevole peso degli strumenti a lungo termine si giustificherebbe secondo l'Italia perché i fondi raccolti hanno essenzialmente un carattere di lungo termine (cfr. sezione 3). Di conseguenza, l'Italia ritiene che il tasso di prestito non rappresenti un vantaggio a favore di PI/BancoPosta. Per il 2005, gli interessi pagati a PI/BancoPosta potrebbero persino essere meno favorevoli delle condizioni di mercato, perché il costo degli interessi per lo Stato dovrebbe essere diminuito di almeno 150 milioni di EUR. |
| --- | --- |

(71)

Il notevole peso degli strumenti a lungo termine si giustificherebbe secondo l'Italia perché i fondi raccolti hanno essenzialmente un carattere di lungo termine (cfr. sezione 3). Di conseguenza, l'Italia ritiene che il tasso di prestito non rappresenti un vantaggio a favore di PI/BancoPosta. Per il 2005, gli interessi pagati a PI/BancoPosta potrebbero persino essere meno favorevoli delle condizioni di mercato, perché il costo degli interessi per lo Stato dovrebbe essere diminuito di almeno 150 milioni di EUR.

| (72) | ABI, tuttavia, mette a confronto il tasso di prestito offerto a PI/BancoPosta con i tassi applicati ai buoni del Tesoro a breve termine. Questi ultimi risulterebbero inferiori al primo. |
| --- | --- |

(72)

ABI, tuttavia, mette a confronto il tasso di prestito offerto a PI/BancoPosta con i tassi applicati ai buoni del Tesoro a breve termine. Questi ultimi risulterebbero inferiori al primo.

| (73) | ABI indica come criterio di paragone che CDP dispone di un conto corrente fruttifero presso la Tesoreria dello Stato, sul quale deposita le sue liquidità. A norma del decreto del ministro dell'Economia e delle Finanze del 5 dicembre 2003, gli interessi sui fondi sono pagati semestralmente a un tasso semestrale variabile pari alla media aritmetica semplice dei buoni ordinari del Tesoro a sei mesi e dell'indice mensile Rendistato (34). |
| --- | --- |

(73)

ABI indica come criterio di paragone che CDP dispone di un conto corrente fruttifero presso la Tesoreria dello Stato, sul quale deposita le sue liquidità. A norma del decreto del ministro dell'Economia e delle Finanze del 5 dicembre 2003, gli interessi sui fondi sono pagati semestralmente a un tasso semestrale variabile pari alla media aritmetica semplice dei buoni ordinari del Tesoro a sei mesi e dell'indice mensile Rendistato (34).

| (74) | La Commissione osserva che per calcolare il tasso di mercato si deve normalmente fare riferimento al tasso di interesse che un privato sarebbe disposto a pagare a PI per i fondi depositati, secondo la loro natura ed importo. |
| --- | --- |

(74)

La Commissione osserva che per calcolare il tasso di mercato si deve normalmente fare riferimento al tasso di interesse che un privato sarebbe disposto a pagare a PI per i fondi depositati, secondo la loro natura ed importo.

| (75) | La Commissione ritiene in questa fase che il deposito di PI/BancoPosta presso il Tesoro sia effettuato su un conto corrente. Il Tesoro, e non PI, si assume il rischio di liquidità associato ai fondi depositati. Inoltre, durante la riunione del 30 marzo 2006, le autorità italiane hanno confermato che le liquidità raccolte sul conto corrente del Tesoro sono attualmente impiegate per finanziare ordinarie esigenze di bilancio. |
| --- | --- |

(75)

La Commissione ritiene in questa fase che il deposito di PI/BancoPosta presso il Tesoro sia effettuato su un conto corrente. Il Tesoro, e non PI, si assume il rischio di liquidità associato ai fondi depositati. Inoltre, durante la riunione del 30 marzo 2006, le autorità italiane hanno confermato che le liquidità raccolte sul conto corrente del Tesoro sono attualmente impiegate per finanziare ordinarie esigenze di bilancio.

| (76) | Resta da dimostrare che, nel caso l'Italia dovesse sostituire i fondi disponibili grazie a PI/BancoPosta, lo strumento finanziario alternativo sarebbe costituito da obbligazioni a lungo termine. |
| --- | --- |

(76)

Resta da dimostrare che, nel caso l'Italia dovesse sostituire i fondi disponibili grazie a PI/BancoPosta, lo strumento finanziario alternativo sarebbe costituito da obbligazioni a lungo termine.

| (77) | Inoltre, malgrado l'Italia indichi il recente aumento dei fondi raccolti sui conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta come una conferma della stabilità delle risorse per il Tesoro, la Commissione osserva che il livello dei fondi messi a disposizione di CDP e del Tesoro ha subito in realtà notevoli variazioni negli anni: | Conto presso il Tesoro
  (conto libero) | Conti presso la CDP (conti vincolati) | Totale |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Giacenze medie 1995 | [...] | [...] | [...] |
| Giacenze medie 1996 | [...] | [...] | [...] |
| Giacenze medie 1999 | [...] | [...] | [...] |
| Giacenze medie 2000 | [...] | [...] | [...] |
| Giacenze medie 2003 | [...] | [...] | [...] |
| Giacenze medie 2004 | [...] | [...] | [...] |
| Fonte: Allegato della lettera dell'Italia del 21.4.2006. |

(77)

Inoltre, malgrado l'Italia indichi il recente aumento dei fondi raccolti sui conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta come una conferma della stabilità delle risorse per il Tesoro, la Commissione osserva che il livello dei fondi messi a disposizione di CDP e del Tesoro ha subito in realtà notevoli variazioni negli anni:

Conto presso il Tesoro

(conto libero)

Conti presso la CDP (conti vincolati)

Totale

Giacenze medie 1995

[...]

[...]

[...]

Giacenze medie 1996

[...]

[...]

[...]

Giacenze medie 1999

[...]

[...]

[...]

Giacenze medie 2000

[...]

[...]

[...]

Giacenze medie 2003

[...]

[...]

[...]

Giacenze medie 2004

[...]

[...]

[...]

Fonte: Allegato della lettera dell'Italia del 21.4.2006.

| (78) | Inoltre, non si può escludere che, a causa delle specificità di PI/BancoPosta, che è tenuta per legge a depositare presso lo Stato i fondi raccolti nei conti correnti dei clienti, non sarebbe possibile stabilire un criterio di confronto con il mercato. In tali circostanze, la Commissione dovrebbe stabilire il costo del funzionamento del conto per PI/BancoPosta (cosa che dovrebbe risultare possibile con un efficiente sistema di analisi contabile) e aggiungere un margine ragionevole. L'importo risultante indicherebbe un tasso “di mercato” adeguato. Si tratterebbe di un approccio giustificato anche se la Commissione ritenesse che PI funge semplicemente da canale per raccogliere fondi per lo Stato tramite i numerosi uffici postali sul territorio. |
| --- | --- |

(78)

Inoltre, non si può escludere che, a causa delle specificità di PI/BancoPosta, che è tenuta per legge a depositare presso lo Stato i fondi raccolti nei conti correnti dei clienti, non sarebbe possibile stabilire un criterio di confronto con il mercato. In tali circostanze, la Commissione dovrebbe stabilire il costo del funzionamento del conto per PI/BancoPosta (cosa che dovrebbe risultare possibile con un efficiente sistema di analisi contabile) e aggiungere un margine ragionevole. L'importo risultante indicherebbe un tasso “di mercato” adeguato. Si tratterebbe di un approccio giustificato anche se la Commissione ritenesse che PI funge semplicemente da canale per raccogliere fondi per lo Stato tramite i numerosi uffici postali sul territorio.

| (79) | In conclusione, esistono dubbi sulla maniera pertinente di determinare un adeguato riferimento di mercato per il tasso di interesse che il Tesoro dovrebbe pagare a PI/BancoPosta. |
| --- | --- |

(79)

In conclusione, esistono dubbi sulla maniera pertinente di determinare un adeguato riferimento di mercato per il tasso di interesse che il Tesoro dovrebbe pagare a PI/BancoPosta.

| (80) | Se il regime di fissazione degli interessi dal 2005 generasse aiuti di Stato, detti aiuti:






  — | dovrebbero essere sottoposti a valutazione come nuovi aiuti. In effetti, la Commissione ritiene che il nuovo quadro normativo applicabile alla fissazione del tasso di prestito che risulta dalla legge 23 dicembre 2005, n. 266, abbia introdotto notevoli cambiamenti rispetto alla legislazione precedentemente applicabile, |
| --- | --- | --- |

(80)

Se il regime di fissazione degli interessi dal 2005 generasse aiuti di Stato, detti aiuti:

—

dovrebbero essere sottoposti a valutazione come nuovi aiuti. In effetti, la Commissione ritiene che il nuovo quadro normativo applicabile alla fissazione del tasso di prestito che risulta dalla legge 23 dicembre 2005, n. 266, abbia introdotto notevoli cambiamenti rispetto alla legislazione precedentemente applicabile,

| — | sarebbe illegale, in quanto la normativa e la convenzione relative sono state attuate da un decreto ministeriale in violazione dell'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE, |
| --- | --- |

—

sarebbe illegale, in quanto la normativa e la convenzione relative sono state attuate da un decreto ministeriale in violazione dell'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE,

| — | in questa fase non risulterebbero compatibili con il trattato CE. In primo luogo, la Commissione ritiene che non sarebbe applicabile alcuna delle eccezioni di cui all'articolo 87, paragrafo 2 e paragrafo 3. In secondo luogo, non sarebbe applicabile neppure l'articolo 86, paragrafo 2, poiché a PI non è stato affidato un servizio di interesse economico generale dalle autorità italiane per l'attività finanziaria in questione. |
| --- | --- |

—

in questa fase non risulterebbero compatibili con il trattato CE. In primo luogo, la Commissione ritiene che non sarebbe applicabile alcuna delle eccezioni di cui all'articolo 87, paragrafo 2 e paragrafo 3. In secondo luogo, non sarebbe applicabile neppure l'articolo 86, paragrafo 2, poiché a PI non è stato affidato un servizio di interesse economico generale dalle autorità italiane per l'attività finanziaria in questione.

4.4.2.   Il periodo che precede il 2005

| (81) | La Commissione dimostrerà che fino al 2004 compreso il regime applicabile, qualora si possa parlare di aiuto di Stato, sarebbe un aiuto esistente. |
| --- | --- |

(81)

La Commissione dimostrerà che fino al 2004 compreso il regime applicabile, qualora si possa parlare di aiuto di Stato, sarebbe un aiuto esistente.

| (82) | La Commissione osserva che i tassi di interesse concessi dallo Stato per i fondi trasferiti dai conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sono stati essenzialmente fissati fino alla fine del 2004 a norma di una legge del 1917, modificata nel 1945. |
| --- | --- |

(82)

La Commissione osserva che i tassi di interesse concessi dallo Stato per i fondi trasferiti dai conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sono stati essenzialmente fissati fino alla fine del 2004 a norma di una legge del 1917, modificata nel 1945.

| (83) | ABI condivide tale opinione. |
| --- | --- |

(83)

ABI condivide tale opinione.

| (84) | Le modifiche apportate a tale legge e i decreti ministeriali che adeguano il livello dei tassi di interesse e che sono legati alla legge modificata non hanno inciso sul contenuto della legge in questione. In particolar modo, la variazione del dato numerico del tasso di interesse non corrisponde a un cambiamento materiale del meccanismo che presiede alla fissazione del valore del tasso. In sostanza, fino al 2004, il tasso di prestito pagato a PI/BancoPosta era rimasto pari al tasso ricevuto da CDP per le sue attività di finanziamento, diminuito di quindici centesimi di punto percentuale. |
| --- | --- |

(84)

Le modifiche apportate a tale legge e i decreti ministeriali che adeguano il livello dei tassi di interesse e che sono legati alla legge modificata non hanno inciso sul contenuto della legge in questione. In particolar modo, la variazione del dato numerico del tasso di interesse non corrisponde a un cambiamento materiale del meccanismo che presiede alla fissazione del valore del tasso. In sostanza, fino al 2004, il tasso di prestito pagato a PI/BancoPosta era rimasto pari al tasso ricevuto da CDP per le sue attività di finanziamento, diminuito di quindici centesimi di punto percentuale.

| (85) | Il regime è stato introdotto prima dell'adesione dell'Italia. Inoltre, la graduale liberalizzazione delle attività finanziarie offerte da PI/BancoPosta è iniziata prima dell'entrata in vigore del Regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attualmente art. 88) del trattato CE (35). |
| --- | --- |

(85)

Il regime è stato introdotto prima dell'adesione dell'Italia. Inoltre, la graduale liberalizzazione delle attività finanziarie offerte da PI/BancoPosta è iniziata prima dell'entrata in vigore del Regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attualmente art. 88) del trattato CE (35).

| (86) | Di conseguenza, la Commissione conclude che la misura applicata sino alla fine del 2004, qualora si tratti di un aiuto, dovrebbe essere considerata un aiuto esistente a norma dell'articolo 1, lettera b), punti i), iv) e v), del Regolamento di cui sopra. |
| --- | --- |

(86)

Di conseguenza, la Commissione conclude che la misura applicata sino alla fine del 2004, qualora si tratti di un aiuto, dovrebbe essere considerata un aiuto esistente a norma dell'articolo 1, lettera b), punti i), iv) e v), del Regolamento di cui sopra.

| (87) | La misura è cessata entro il 31 dicembre 2004 come conseguenza (retroattiva) della legge 23 dicembre 2005, n. 266. Non vi è quindi ragione di proporre misure appropriate a norma dell'articolo 18 del Regolamento in questione. |
| --- | --- |

(87)

La misura è cessata entro il 31 dicembre 2004 come conseguenza (retroattiva) della legge 23 dicembre 2005, n. 266. Non vi è quindi ragione di proporre misure appropriate a norma dell'articolo 18 del Regolamento in questione.

5.   CONCLUSIONI

Sulla base della valutazione che precede, la Commissione ha deciso di considerare gli interessi pagati dallo Stato a PI/BancoPosta aiuti esistenti, nell'ipotesi che si tratti di aiuti, fino al 2004. Poiché la misura è cessata nel 2004 non vi è ragione di proporre le misure opportune di cui all'articolo 18 del Regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attualmente art. 88) del trattato CE.

Per quanto riguarda il regime che fissa il tasso di interesse da applicare ai fondi depositati presso il Tesoro dal 2005, alla luce delle considerazioni precedenti, la Commissione, nel quadro della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, invita l'Italia a trasmetterle eventuali osservazioni e a fornirle qualsiasi informazione che possa essere utile ai fini della valutazione dell'aiuto o della misura entro un mese dalla data di ricezione della presente.

Ai fini della valutazione, in particolare per determinare, se possibile, i pertinenti tassi di mercato applicabili ai depositi citati, sono necessarie le seguenti informazioni:

| — | la definizione di un analogo strumento di finanziamento per lo Stato, tenuto conto della durata, del livello della garanzia e della liquidità del deposito, nonché dell'uso dei fondi depositati, |
| --- | --- |

—

la definizione di un analogo strumento di finanziamento per lo Stato, tenuto conto della durata, del livello della garanzia e della liquidità del deposito, nonché dell'uso dei fondi depositati,

| — | la definizione del tasso di interesse che offrirebbe un investitore privato e che sarebbe accettato da un finanziatore privato per tale strumento analogo, |
| --- | --- |

—

la definizione del tasso di interesse che offrirebbe un investitore privato e che sarebbe accettato da un finanziatore privato per tale strumento analogo,

| — | lo strumento di finanziamento alternativo cui ricorrerebbe l'Italia se dovesse sostituire i fondi trasferiti da PI/BancoPosta, |
| --- | --- |

—

lo strumento di finanziamento alternativo cui ricorrerebbe l'Italia se dovesse sostituire i fondi trasferiti da PI/BancoPosta,

| — | il valore dei tassi di mercato da usare nel 2005 e nel 2006. Sono necessari i tassi specifici dei possibili componenti singoli (a breve, medio e lungo termine...) del tasso aggregato di mercato, |
| --- | --- |

—

il valore dei tassi di mercato da usare nel 2005 e nel 2006. Sono necessari i tassi specifici dei possibili componenti singoli (a breve, medio e lungo termine...) del tasso aggregato di mercato,

| — | la descrizione dei costi annui relativi alla raccolta e al deposito di fondi provenienti dai conti correnti dei clienti PI/BancoPosta. Occorre usare dati precisi del sistema di contabilità analitica per il 2005 (reali) e 2006 (bilancio), |
| --- | --- |

—

la descrizione dei costi annui relativi alla raccolta e al deposito di fondi provenienti dai conti correnti dei clienti PI/BancoPosta. Occorre usare dati precisi del sistema di contabilità analitica per il 2005 (reali) e 2006 (bilancio),

| — | la stima di un ragionevole margine per lo svolgimento della citata attività. |
| --- | --- |

—

la stima di un ragionevole margine per lo svolgimento della citata attività.

La Commissione invita le autorità italiane a trasmettere immediatamente copia della presente lettera al beneficiario potenziale dell'aiuto.

La Commissione ricorda all'Italia che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e richiama l'attenzione del governo italiano sull'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, a norma del quale essa può imporre allo Stato membro il recupero dal beneficiario di ogni aiuto indebitamente versato.

La Commissione avverte l'Italia che informerà i terzi interessati mediante pubblicazione della presente, unitamente ad un riassunto della medesima, nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE, attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea e informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviando copia della presente. I summenzionati terzi interessati sono invitati a presentare le proprie osservazioni entro un mese dalla data della pubblicazione.“

---

(1)  V tomto rozhodnutí označuje zkratka PI společnost Poste Italiane SpA, případně jejího předchůdce (společnost Ente Posta Italiane, veřejné poštovní služby...).

1

(2)  Za půjčku se v tomto případě považují peníze převedené do státní poklady/CDP, za vklad peníze uložené na běžných účtech zákazníků společnosti BancoPosta.

2

(3)  Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 (nyní článek 88) Smlouvy o ES (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1).

3

(4)  Nella presente decisione per PI si intende Poste Italiane SpA e, ove applicabile, il predecessore (Ente Poste Italiane, il servizio postale pubblico).

4

(5)  Il servizio postale universale comprende gli invii di corrispondenza e stampati indirizzati di peso inferiore a 2 kg e pacchi postali fino a 20 kg; nonché un servizio di invii raccomandati e un servizio di invii assicurati.

5

(6)  Decreto legge 261/1999 pubblicato nella G.U. 182 del 5.8.1999 e decreto del ministero delle Comunicazioni del 17.4.2000, pubblicato nella G.U. 102 del 4.5.2000.

6

(7)  Fonte: sito web PI; luglio 2006.

7

(8)  Cfr. lo studio di PriceWaterhouseCoopers “The Impact on Universal Service of the Full Market Accomplishment of the Postal Internal Market in 2009, Final Report May 2006”.

8

(9)  A norma dell'articolo 5 del decreto legge 30 settembre 2003, n. 269, e della legge di conversione 24 novembre 2003, n. 326, le azioni di CDP SpA sono attribuite allo Stato. Inoltre, le fondazioni bancarie ed altri soggetti pubblici o privati possono solo detenere quote complessivamente di minoranza del capitale di CDP SpA.

9

(10)  Development of competition in the European postal sector, ECORYS-NEI, luglio 2005.

10

Development of competition in the European postal sector

(11)  Direttiva 97/67/CE del Parlamento Europeo e del Consiglio, del 15 dicembre 1997, concernente regole comuni per lo sviluppo del mercato interno dei servizi postali comunitari e il miglioramento della qualità del servizio (GU L 15 del 21.1.1998, pag. 14).

11

(12)  Direttiva 2002/39/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 10 giugno 2002, che modifica la direttiva 97/67/CE per quanto riguarda l'ulteriore apertura alla concorrenza dei servizi postali della Comunità (GU L 176 del 5.7.2002, pag. 21).

12

(13)  Development of competition in the European postal sector, ECORYS-NEI, luglio 2005.

13

Development of competition in the European postal sector

(14)  Cfr. lo studio di PriceWaterhouseCoopers “The Impact on Universal Service of the Full Market Accomplishment of the Postal Internal Market in 2009, Final Report May 2006”.

14

(15)  Fitchratings, rapporto speciale: “The European Regulated Mail Sector: Tomorrow's Deliveries” del 9.7.2004.

15

(16)  Nel 2004 il tasso era dell'1,25 %.

16

(17)  In alcuni casi (carte di debito e servizi di addebito in conto) il servizio è fornito direttamente da BancoPosta; in altri BancoPosta si pone quale distributore di prodotti di terzi (operatori del settore bancario nel caso delle carte di credito).

17

(18)  Poste Vita SpA è una controllata al 100 % di PI.

18

(19)  BancoPosta Fondi SpA SGR è una controllata al 99 % di PI.

19

(20)  Per prestito si intendono qui i fondi trasferiti al Tesoro/CDP; per deposito si intendono i fondi depositati sui conti correnti dai clienti di BancoPosta.

20

(21)  Pubblicato nella G.U. 288 del 12.12.2003.

21

(22)  Pubblicata nella G.U. 219 del 6.9.1917.

22

(23)  Pubblicato nella G.U. 12 del 15.1.1946, pag. 12.

23

(24)  L'informazione è coperta dal segreto d'ufficio

24

(25)  I conti accesi direttamente presso CDP sono stati chiusi.

25

(26)  Pubblicata nella GU 302 del 29.12.2005, “supplemento ordinario” 211. La legge ha effetto retroattivo dal 1o gennaio 2005.

26

o

(27)  I fondi sono stati investiti in un portafoglio di obbligazioni statali della zona euro (60 %) con un rating minimo pari a quello dell'Italia e di obbligazioni private (40 %) con un rating medio di AA-.

27

(28)  Legge 23 dicembre 1996, n. 662, pubblicata nella GU del 28.12.1996.

28

(29)  Si veda, ad esempio, la sentenza della Corte di giustizia nella causa C-372/97 Repubblica italiana contro Commissione, Racc. 2004 pagina I-0367, punto 44.

29

Repubblica italiana contro Commissione

(30)  Rapporto “The Evolution of the Regulatory Model for European Postal Services”, di WIK Consult, luglio 2005.

30

The Evolution of the Regulatory Model for European Postal Services

(31)  Rapporto “Main developments in the European Postal Sector” di WI Consult, luglio 2004. Cfr. tabella 5.1.6 “Distribuzione geografica e area commerciale dei „Big Four“ (1998 e precedenti, fino al giugno 2004)”.

31

(32)  Decisione del 12.3.2002 nel caso C 47/98 (GU C 282 del 19.10.2002, pag. 29).

32

(33)  Ad esempio, nell'ipotesi che il margine di mercato in un determinato periodo sia pari al 2 %, mentre il tasso di deposito del mercato è pari all'1 %, un margine risultante da un tasso di prestito del 10 % e un tasso di deposito dell'8 % potrebbe configurare alcuni elementi di aiuto di Stato.

33

(34)  Cfr. relazione e stati finanziari di CDP al 31.12.2004, pag. 85.

34

(35)  GU L 83 del 27.3.1999, pag. 1.

35

---

| 29.11.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 290/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 290/20

---

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

(2006/C 290/04)

Toto zveřejnění uděluje právo podat proti zápisu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006. Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.

PŘEHLED

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

ŽÁDOST O ZÁPIS PODLE ČLÁNKU 5 A ČL. 17 ODST. 2

„KARLOVARSKÝ SUCHAR“

č. ES: CZ/PGI/005/0404/20.10.2004

CHOP ( ) CHZO ( X )

Tento přehled byl vypracován pouze pro informační účely. Veškeré údaje naleznou zúčastněné strany v úplném znění specifikace produktu, které je možné získat od vnitrostátních orgánů uvedených v oddíle 1 nebo od Evropské komise (1).

1.   Příslušný orgán členského státu:

| Název: | Úřad průmyslového vlastnictví |
| --- | --- |
| Adresa: | Antonína Čermáka 2a |
| CZ-160 68 Praha 6 |

Název:

Úřad průmyslového vlastnictví

Adresa:

Antonína Čermáka 2a

CZ-160 68 Praha 6

Tel.:

(420) 220 38 31 11

Fax:

(420) 224 32 47 18

E-mail:

posta@upv.cz

2.   Skupina:

| Název: | CORNIA, spol. s r.o. |
| --- | --- |
| Adresa: | Vítězná 42, |
| CZ-360 09 Karlovy Vary |

Název:

CORNIA, spol. s r.o.

Adresa:

Vítězná 42,

CZ-360 09 Karlovy Vary

Tel.:

(420) 353 43 38 26

Fax:

(420) 353 22 35 65

E-mail:

cornia@iol.cz

Složení:

producenti / zpracovatelé ( X ) ostatní ( )

Jde o výjimku dle čl. 5 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 510/2006, protože v oblasti existuje jediný výrobce. Požadavky článku 1 nařízení Komise (EHS) č. 2037/93 jsou splněny.

3.   Druh produktu:

Třída 2.4.: Pečivo, cukrářské výrobky, cukrovinky a sušenky – suchary

4.   Specifikace (přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2)

4.1   Název: „Karlovarský suchar“

4.2   Popis: Karlovarský suchar je v současné době vyráběn ve dvou druzích, „Karlovarský suchar special“ a „Karlovarský suchar dietní“.

Tvar: krajíčky z veky, pravidelný tvar, odpovídající formě v níž byl výrobek upečen; popis tvaru je obsažen také v bodu 4.5 Způsob produkce.

Vzhled: stejnoměrně pórovitý, dobře propečený, čistý, křehký, dobře sušený, nesmí být připálený, nesmí obsahovat cizí předměty.

Barva: zlatohnědá, ne však tmavá.

Chuť: lahodná pečivová, nesmí být hořká, kyselá a nesmí mít jinou cizí příchuť.

Vůně: přirozená pečivová, nesmí být zatuchlá nebo s cizím pachem.

K výrobě se používají následující suroviny:

„Karlovarský suchar special“: mouka pšeničná, karlovarská vřídelní voda, pitná voda, zlepšující přípravek mouky, cukr, ztužený rostlinný tuk, droždí, sůl jedlá, vaječný sušený žloutek, karlovarská vřídelní sůl.

„Karlovarský suchar dietní“: mouka pšeničná, karlovarská vřídelní voda, pitná voda, zlepšující přípravek mouky, ztužený rostlinný tuk, droždí, sůl jedlá.

Na trh se dodávají v kartónových krabičkách po 200 g.

4.3   Zeměpisná oblast: Oblast Karlovarského regionu ohraničená obcemi Karlovy Vary – Šemnice – Kyselka – Velichov – Ostrov – Hroznětín – Mezirolí – Stará Role – Karlovy Vary, včetně těchto obcí.

4.4   Důkaz původu: Výrobce vede evidenci dodavatelů surovin. U všech surovin, zejména u klíčových (karlovarská vřídelní voda, karlovarská vřídelní sůl), jsou k dispozici i dodací listy a faktury. Výrobce dále vede evidenci odběratelů hotových výrobků. Každé balení výrobku nese označení výrobce včetně adresy, což mimo jiné umožňuje vysledovatelnost výrobku.

Interní kontrolu dodržování specifikace provádí technolog společnosti 1 × za 6 měsíců. Kontroluje se zejména technologický postup výroby. S každou šarží se kontrolují kritické body, to jest zejména teplota a doba příslušného kroku výroby. Kontroly se evidují na kontrolních listech.

Externí kontrolu dodržování specifikace provádí nadřízený kontrolní subjekt, Státní zemědělská a potravinářská inspekce, inspektorát v Plzni. Nadřízený kontrolní subjekt kontroluje mimo jiné dodržování hygienických předpisů, kritické body a specifické vlastnosti výrobku.

Celková kontrola: Průběžně se provádí kontrola celého výrobního procesu, a to zejména kontrola vstupních surovin, kontrola přípravy výroby, kontrola dodržování výrobního postupu, kontrola dodržování hygienických norem, kontrola dodržování mikrobiologických parametrů a kontrola hotových výrobků.

4.5   Způsob produkce: Karlovarský suchar se vyrábí z výše uvedených surovin, viz bod 4.2.

Klíčové suroviny (karlovarská vřídelní voda, karlovarská vřídelní sůl) jsou získávány ve vymezené oblasti. Zpracování surovin, všechny etapy výroby i balení se provádí ve vymezené oblasti.

Karlovarská vřídelní voda musí být čerstvá, to je další důvod, proč musí výroba probíhat ve vymezené oblasti.

Karlovarská vřídelní voda patří mezi hydrouhličitano-sírano-chlorido-sodné termální kyselky s celkovou mineralizací kolem 6,45 g/l a obsahem minerálů mezi 560 – 980 mg/l.

Karlovarská vřídelní sůl je směs síranu sodného, draselného a hydrogenuhličitanu sodného.

Postup výroby Karlovarského sucharu:

Těsto se připravuje přímým vedením. Po nadávkování surovin se jednotlivé vstupní suroviny smísí v díži s teplou vodou. Poté se vymísí na sloupovém šlehači středně tuhé těsto, které se nechá vyzrát. Vyzrálé těsto se dělí na dělícím stroji na řezy, které se vytvarují do tvaru veky a vkládají do vymazaných forem, kde se nechají řádně nakynout. Po vykynutí se veky sázejí v nezakrytých formách do zapáčené sázecí pece, kde se pečou. Po upečení se výrobky vyklápějí z forem, ukládají do vozíků a tam se ponechají vychladnout. Poté se krájejí na řezačce na krajíčky, ty jsou osazovány na pás pece a restují se. Orestované krajíčky se ukládají do přepravek a po řádném vychladnutí se balí do hliníkového obalu s papírovým prokladem. Takto zabalené suchary se vkládají do papírových krabiček s potiskem a tyto krabičky pak do velkých kartonů. Hmotnost výrobku je 200 g, povolená odchylka – 7 %. Uzavřené kartony se rozváží v čistém skříňovém autě.

Vlastní výroba musí probíhat na území, vymezeném v bodě 4.3. Výrobek musí být balen v místě výroby. Důvody jsou křehkost výrobku, snadné přijímání vlhkosti z okolí a lepší sledovatelnost výrobku.

4.6   Souvislosti: Karlovarský suchar je jedinečný výrobek, historicky spjatý s Karlovými Vary. Je to výrobek, který je vedle lázeňské péče a minerálních vod zmiňován jako součást koloritu Karlových Varů, je součástí světové pověsti těchto lázní.

To, že je výrobek Karlovarský suchar spjat pevně s Karlovými Vary, dosvědčuje i jeho jméno.

Výrobce používá tradiční neměnnou výrobní metodu již po desítky let. Na kvalitě výrobku se podílí jak místní suroviny (karlovarská voda, karlovarská vřídelní sůl), tak místní tradice a zkušenost lidí.

Výrobek obsahuje karlovarskou vřídelní vodu, v případě „Karlovarského sucharu special“ též karlovarskou vřídelní sůl. Karlovarská vřídelní voda musí být čerstvá. Tato voda pramení v karlovarské zřídelní struktuře, která patří mezi nejvýznamnější a nejznámější struktury minerálních vod v celém světě. Skutečnost, že prameny vyvěrají právě ve výše zmíněném prostoru, je dána zlomovým porušením zemské kůry a křížením významných zlomů v okolí Karlovarského Vřídla. Karlovarská vřídelní voda zlepšuje a usnadňuje trávení a vstřebávání ve střevě.

Zápis do rejstříku označení původu České republiky má číslo 4 a datum 1. 2. 1974, zápis do mezinárodního rejstříku dle Lisabonské dohody má číslo 4 a datum 22. 11. 1967.

Výrobek byl v roce 1974 oceněn Zlatou pečetí na výstavě EX PLZEŇ.

Současný výrobce má právní kontinuitu s předchozím výrobcem, kontinuita byla získána v privatizaci.

4.7   Kontrolní subjekt:

| Název: | Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Plzni |
| --- | --- |
| Adresa: | Jiráskovo náměstí 8 |
| CZ-308 58 Plzeň 8 |

Název:

Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Plzni

Adresa:

Jiráskovo náměstí 8

CZ-308 58 Plzeň 8

Tel.: (00420) 377 244 597

(420) 377 24 45 97

Fax: (00420) 377 455 229

(420) 377 45 52 29

E-mail:

plzen@szpi.gov.cz

4.8   Označování: Na obalu musí být uvedeno označení Karlovarský suchar. Specifické požadavky na značení, co se týče umístění, písma, barvy apod., nejsou stanoveny.

4.9   Vnitrostátní požadavky: —

---

(1)  Evropská komise, Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova, oddělení pro politiku jakosti zemědělských produktů – B-1049 Brusel.

---

| 29.11.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 290/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 290/23

---

Souhrnné informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh

(2006/C 290/05)

(Text s významem pro EHP)

XA číslo: XA 83/06

Členský stát: Francie

Region: Departement Loire-Atlantique

Název režimu podpory: Podpora družstvům pro společné užívání zemědělské techniky (CUMA)

Právní základ:

| — | Articles 4 et 6 du règlement (CE) no 1/2004 de la Commission |
| --- | --- |

—

Articles 4 et 6 du règlement (CE) no 1/2004 de la Commission

| — | L 1511-2 et L 1511-5 du code général des collectivités territoriales |
| --- | --- |

—

L 1511-2 et L 1511-5 du code général des collectivités territoriales

| — | Délibération du Conseil général de Loire-Atlantique du 19 juin 2006 |
| --- | --- |

—

Délibération du Conseil général de Loire-Atlantique du 19 juin 2006

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory: 290 000 EUR

Maximální míra podpor: Přemístění sídla družstva CUMA: podpora se sazbou ve výši 20 % omezená na 20 000 EUR se poskytuje družstvům CUMA, která jsou nucena přemístit své sídlo z důvodu urbanizace. Služby zahradního architekta jsou financovány ve výši 70 % s omezením na 1 400 EUR.

Uvedení stávajících budov družstev CUMA do souladu s environmentálními normami: podpora se sazbou ve výši 40 % je omezena na 20 000 EUR.

Nákup zařízení ve prospěch kolektivních dynamik udržitelného rozvoje (výroba biopaliv, odstraňování plevele šetrné k životnímu prostředí...): podpora se sazbou ve výši 40 % je omezena na 24 000 EUR

Datum uskutečnění:

Doba trvání režimu podpory: Jeden rok s možností prodloužení v závislosti na ročním vyhodnocení, které umožní stanovit žádaný vývoj a případný konec režimu

Cíl podpory: Posílit kolektivní dynamiky podporou investic vynaložených družstvy CUMA na budovy a zařízení ve prospěch udržitelného rozvoje

Dotčené hospodářské/dotčená hospodářská odvětví: Všechna odvětví zemědělské produkce

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Monsieur le Président du Conseil général de Loire-Atlantique |
| --- |
| 3 quai Ceineray |
| BP 94109 |
| F-44041 Nantes |
| Cedex 1 |

Monsieur le Président du Conseil général de Loire-Atlantique

3 quai Ceineray

BP 94109

F-44041 Nantes

Cedex 1

Internetové stránky: www.cg44.fr

Číslo XA: XA 79/06

Členský stát: Slovenská republika

Region: Západní Slovensko

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: GAZDA SLOVAKIA, spol. s r.o.

Právní základ:

| — | Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z. |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z.

| — | Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci

| — | Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005 |
| --- | --- |

—

Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005

| — | Nařízení Komise (ES) č. 1/2004, čl. 4, ods. 3. písm. a) a c) |
| --- | --- |

—

Nařízení Komise (ES) č. 1/2004, čl. 4, ods. 3. písm. a) a c)

Roční výdaje plánované v rámci programu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: 1 032 664,- SKK

Maximální intenzita podpory: 36,03 %

Datum uskutečnění: 2006

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: srpen 2006

Cíl podpory: MSP – zemědělství

Dotčené odvětví: Zemědělství – rostlinná výroba

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Sociálna poisťovňa |
| --- |
| pobočka Dunajská Streda |
| Galantská cesta 693/5 |
| SK-929 01 Dunajská Streda |

Sociálna poisťovňa

pobočka Dunajská Streda

Galantská cesta 693/5

SK-929 01 Dunajská Streda

Internetová adresa: www.socpoist.sk

Číslo XA: XA 80/06

Členský stát: Slovenská republika

Region: Západní Slovensko

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Poľnohospodárske družstvo Modrý Dunaj

Šamorín

Právní základ:

| — | Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z. |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z.

| — | Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci

| — | Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005 |
| --- | --- |

—

Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005

| — | Nařízení Komise (ES) č. 1/2004, čl. 4 ods. 3. písm. b) |
| --- | --- |

—

Nařízení Komise (ES) č. 1/2004, čl. 4 ods. 3. písm. b)

Roční výdaje plánované v rámci programu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: 583 912,- SKK

Maximální míra podpory: 23,2 %

Datum uskutečnění: 2006

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: srpen 2006

Cíl podpory: MSP – zemědělství

Dotčené odvětví: Zemědělství – živočišná výroba

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Sociálna poisťovňa |
| --- |
| pobočka Dunajská Streda |
| Galantská cesta 693/5 |
| SK-929 01 Dunajská Streda |

Sociálna poisťovňa

pobočka Dunajská Streda

Galantská cesta 693/5

SK-929 01 Dunajská Streda

Internetová adresa: www.socpoist.sk

Číslo XA: XA 81/06

Členský stát: Slovenská republika

Region: Západní Slovensko

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory:

| AGRA M, s.r.o. |
| --- |
| Kozia 2243 |
| SK-901 01 Malacky |

AGRA M, s.r.o.

Kozia 2243

SK-901 01 Malacky

Právní základ:

| — | Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z. |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z.

| — | Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci

| — | Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005 |
| --- | --- |

—

Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005

| — | Nařízení Komise (ES) č. 1/2004, článek 4 |
| --- | --- |

—

Nařízení Komise (ES) č. 1/2004, článek 4

Roční výdaje plánované v rámci programu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: 2 954 141,50 SKK

Maximální míra podpory: 45,68 %

Datum uskutečnění: 2006

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Září 2006

Cíl podpory: MSP – zemědělství

Dotčené odvětví: Zemědělský podnik, živočišná i rostlinná výroba

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Sociálna poisťovňa |
| --- |
| pobočka Bratislava-okolie |
| Lazaretská 25 |
| SK-814 99 Bratislava |

Sociálna poisťovňa

pobočka Bratislava-okolie

Lazaretská 25

SK-814 99 Bratislava

Internetová adresa: www.socpoist.sk

Číslo XA: XA 82/06

Členský stát: Slovenská republika

Region: Východní Slovensko

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Agrokondor s.r.o., SK-094 35 Čaklov

Právní základ:

| — | Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z. |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z.

| — | Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci

| — | Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005 |
| --- | --- |

—

Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005

| — | Nařízení Komise (ES) č. 1/2004, čl. 4 odst. 3 písm. c) |
| --- | --- |

—

Nařízení Komise (ES) č. 1/2004, čl. 4 odst. 3 písm. c)

Roční výdaje plánované v rámci programu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: 916 659,00 – SKK, tj. 24 128,319 EUR (kurz ze dne 19. 6. 2006)

Maximální míra podpory: 39 %

Datum uskutečnění: 2006

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: srpen 2006

Cíl podpory: Zemědělství

Dotčené odvětví: Zemědělství

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Sociálna poisťovňa |
| --- |
| pobočka Vranov nad Topľou |

Sociálna poisťovňa

pobočka Vranov nad Topľou

Internetová adresa: www.socpoist.sk

---

| 29.11.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 290/26 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 290/26

---

Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům

(2006/C 290/06)

(Text s významem pro EHP)

| Podpora č. | XS 61/05 |
| --- | --- |
| Členský stát | Španělsko |
| Region | La Rioja |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Pravidla pro poskytování podpory formou úrokových úlev z úvěrů určených k financování investic u malých a středních podniků |
| Právní základ | Resolución del Presidente de la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja por la que se aprueban las Bases Reguladoras de la concesión de subvenciones en forma de bonificación de intereses de préstamos destinadas a financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas. |
| Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku | Režim podpory | Celková roční částka | 869 000 EUR |
| Zajištěné půjčky | |
| Jednotlivá podpora | Celková výše podpory | |
| Zajištěné půjčky | |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení | Ano |
| Datum uskutečnění | 18. 2. 2005 |
| Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory | Do 31. 12. 2006 |
| Cíl podpory | Podpora malým a středním podnikům | Ano |
| Dotčená hospodářská odvětví | Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům | |
| Podpora omezená na určitá odvětví | Ano |
| Ostatní průmyslová odvětví (podporu lze poskytnout pouze těžebnímu a zpracovatelskému průmyslu, s výjimkou zemědělsko-potravinářského průmyslu) | Ano |
| Ostatní služby (podporu lze poskytnout pouze technickým službám souvisejícím s výrobními odvětvími a obchodem, s výjimkou zemědělsko-potravinářského průmyslu) | Ano |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja |
| C/Muro de la Mata 13-14 |
| E-26071 Logroño (La Rioja) |

Podpora č.

XS 61/05

Členský stát

Španělsko

Region

La Rioja

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Pravidla pro poskytování podpory formou úrokových úlev z úvěrů určených k financování investic u malých a středních podniků

Právní základ

Resolución del Presidente de la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja por la que se aprueban las Bases Reguladoras de la concesión de subvenciones en forma de bonificación de intereses de préstamos destinadas a financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas.

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku

Režim podpory

Celková roční částka

869 000 EUR

Zajištěné půjčky

Jednotlivá podpora

Celková výše podpory

Zajištěné půjčky

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Ano

Datum uskutečnění

18. 2. 2005

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory

Do 31. 12. 2006

Cíl podpory

Podpora malým a středním podnikům

Ano

Dotčená hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům

Podpora omezená na určitá odvětví

Ano

Ostatní průmyslová odvětví (podporu lze poskytnout pouze těžebnímu a zpracovatelskému průmyslu, s výjimkou zemědělsko-potravinářského průmyslu)

Ano

Ostatní služby (podporu lze poskytnout pouze technickým službám souvisejícím s výrobními odvětvími a obchodem, s výjimkou zemědělsko-potravinářského průmyslu)

Ano

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja

C/Muro de la Mata 13-14

E-26071 Logroño (La Rioja)

Jednotlivé podpory velké výše

V souladu s článkem 6 nařízení

Ano

---

| 29.11.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 290/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 290/27

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc č. COMP/M.4376 – Dresdner Bank/Gazprombank/JV)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(2006/C 290/07)

(Text s významem pro EHP)

| 1. | Komise dne 22. listopadu 2006 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Dresdner Bank AG („Dresdner Bank“, Německo), který je součástí skupiny Allianz („Allianz“, Německo) a podnik Joint-Stock Bank of the Gas Industry („Gazprombank“, Rusko), který je součástí skupiny Gazprom, („Gazprom“, Rusko), získávají nákupem akcií společnou kontrolu ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nad nově založeným společným podnikem Carbon Trade & Finance S.A („CTF“, Lucembursko). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 22. listopadu 2006 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Dresdner Bank AG („Dresdner Bank“, Německo), který je součástí skupiny Allianz („Allianz“, Německo) a podnik Joint-Stock Bank of the Gas Industry („Gazprombank“, Rusko), který je součástí skupiny Gazprom, („Gazprom“, Rusko), získávají nákupem akcií společnou kontrolu ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nad nově založeným společným podnikem Carbon Trade & Finance S.A („CTF“, Lucembursko).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Dresdner Bank: veškeré bankovní a finanční služby, včetně obchodování s povoleními na vypouštění emisí CO2; |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Dresdner Bank: veškeré bankovní a finanční služby, včetně obchodování s povoleními na vypouštění emisí CO2;

| — | podniku Gazprombank: veškeré bankovní a finanční služby; |
| --- | --- |

—

podniku Gazprombank: veškeré bankovní a finanční služby;

| — | podniku CTF: investování do primárních projektů na emisní povolení CO2 podle kjótského protokolu a jejich převod pro obchodování na sekundárním trhu. |
| --- | --- |

—

podniku CTF: investování do primárních projektů na emisní povolení CO2 podle kjótského protokolu a jejich převod pro obchodování na sekundárním trhu.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby Komisi předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.4376 – Dresdner Bank/Gazprombank/JV na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby Komisi předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.4376 – Dresdner Bank/Gazprombank/JV na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 29.11.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 290/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 290/28

---

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 12. prosince 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti

(2006/C 290/08)

(Text s významem pro EHP)

| Podpora č. | XE 3/05 |
| --- | --- |
| Členský stát | Polsko |
| Region | Celé území Polska |
| Název režimu podpory | Náhrada nákladů na změnu pracoviště, prostor a zařízení pro zdravotně postižené zaměstnance a nákladů na nábor pracovníků pomáhajícím zaměstnancům se zdravotním postižením |
| Právní základ | Ustawa z dnia 27 sierpnia 1997 r. o rehabilitacji zawodowej i społecznej oraz zatrudnianiu osób niepełnosprawnych (Dz.U. nr 123, poz. 776 z późn. zm.)
  Rozporządzenie Ministra Polityki Społecznej z dnia 15 września 2004 r. w sprawie zwrotu kosztów przystosowania stanowisk pracy, adaptacji pomieszczeń i urządzeń do potrzeb osób niepełnosprawnych oraz kosztów zatrudnienia pracownika pomagającego pracownikowi niepełnosprawnemu (Dz.U. nr 215, poz. 2186) |
| Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory | Celková roční částka: 3 miliony EUR |
| Zajištěné půjčky |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a článkem 5 a 6 nařízení | Ano |
| Datum uskutečnění | 16. 10. 2004 |
| Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory | Do 30. 6. 2007 |
| Cíl podpory | Článek 4: Vytváření pracovních míst | Ne |
| Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků | Ne |
| Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků | Ano |
| Dotčená hospodářská odvětví | Všechna odvětví Společenství (1) způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti | Ano |
| Všechna zpracovatelská odvětví (1) | Ne |
| Všechny služby (1) | Ne |
| Ostatní | Ne |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Starostowie powiatów |
| Další informace | Režim státní podpory je spolufinancován z Evropského sociálního fondu v rámci odvětvového operačního programu Rozvoj lidských zdrojů v letech 2004 – 2006 (SPO–RZL); Opatření 1.4: Profesní a společenská integrace zdravotně postižených osob |
| Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi | V souladu s článkem 9 nařízení | Ano |

Podpora č.

XE 3/05

Členský stát

Polsko

Region

Celé území Polska

Název režimu podpory

Náhrada nákladů na změnu pracoviště, prostor a zařízení pro zdravotně postižené zaměstnance a nákladů na nábor pracovníků pomáhajícím zaměstnancům se zdravotním postižením

Právní základ

Ustawa z dnia 27 sierpnia 1997 r. o rehabilitacji zawodowej i społecznej oraz zatrudnianiu osób niepełnosprawnych (Dz.U. nr 123, poz. 776 z późn. zm.)

Rozporządzenie Ministra Polityki Społecznej z dnia 15 września 2004 r. w sprawie zwrotu kosztów przystosowania stanowisk pracy, adaptacji pomieszczeń i urządzeń do potrzeb osób niepełnosprawnych oraz kosztów zatrudnienia pracownika pomagającego pracownikowi niepełnosprawnemu (Dz.U. nr 215, poz. 2186)

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory

Celková roční částka: 3 miliony EUR

Zajištěné půjčky

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a článkem 5 a 6 nařízení

Ano

Datum uskutečnění

16. 10. 2004

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory

Do 30. 6. 2007

Cíl podpory

Článek 4: Vytváření pracovních míst

Ne

Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků

Ne

Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků

Ano

Dotčená hospodářská odvětví

Všechna odvětví Společenství (1) způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti

Ano

Všechna zpracovatelská odvětví (1)

Ne

Všechny služby (1)

Ne

Ostatní

Ne

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Starostowie powiatów

Další informace

Režim státní podpory je spolufinancován z Evropského sociálního fondu v rámci odvětvového operačního programu Rozvoj lidských zdrojů v letech 2004 – 2006 (SPO–RZL); Opatření 1.4: Profesní a společenská integrace zdravotně postižených osob

Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi

V souladu s článkem 9 nařízení

Ano

| Podpora č. | XE 25/05 |
| --- | --- |
| Členský stát | Polsko |
| Region | Województwo Świetokrzyskie, Powiat Starachowicki, Gmina Starachowice |
| Název režimu podpory | Usnesení městské rady města Starachowice č. V/7/05 ze dne 25. dubna 2005 o schválení „Státní podpory zaměstnanosti pro podniky“ |
| Právní základ | Art. 18 ust. 2 pkt 8, art. 40 ust. 1, art. 41 ust. 1, art. 42 ustawy z dn. 8.3.1990 r. o samorządzie gminnym (tekst jednolity: Dz.U. z 2001 r. nr 142 poz. 1591 ze zm.) oraz art. 7 ust. 3 ustawy z dn. 12.1.1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (tekst jednolity: Dz.U. z 2002 r. nr 9 poz. 84 ze zm.) |
| Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory | Celková roční částka | 0,15 milionu EUR |
| Zajištěné půjčky | |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a článkem 5 a 6 nařízení | Ano |
| Datum uskutečnění | 5. 8. 2005 |
| Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory | Do 31. 12. 2006 |
| Cíl podpory | Článek 4: Vytváření pracovních míst | Ano |
| Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků | |
| Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků | |
| Dotčená hospodářská odvětví | Všechna odvětví Společenství způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti (2) | Ano |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Prezydenta Miasta Starachowice |
| PL-27-200 Starachowice |
| ul. Radomska 45 |

Podpora č.

XE 25/05

Členský stát

Polsko

Region

Województwo Świetokrzyskie, Powiat Starachowicki, Gmina Starachowice

Název režimu podpory

Usnesení městské rady města Starachowice č. V/7/05 ze dne 25. dubna 2005 o schválení „Státní podpory zaměstnanosti pro podniky“

Právní základ

Art. 18 ust. 2 pkt 8, art. 40 ust. 1, art. 41 ust. 1, art. 42 ustawy z dn. 8.3.1990 r. o samorządzie gminnym (tekst jednolity: Dz.U. z 2001 r. nr 142 poz. 1591 ze zm.) oraz art. 7 ust. 3 ustawy z dn. 12.1.1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (tekst jednolity: Dz.U. z 2002 r. nr 9 poz. 84 ze zm.)

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory

Celková roční částka

0,15 milionu EUR

Zajištěné půjčky

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a článkem 5 a 6 nařízení

Ano

Datum uskutečnění

5. 8. 2005

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory

Do 31. 12. 2006

Cíl podpory

Článek 4: Vytváření pracovních míst

Ano

Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků

Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků

Dotčená hospodářská odvětví

Všechna odvětví Společenství způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti (2)

Ano

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Prezydenta Miasta Starachowice

PL-27-200 Starachowice

ul. Radomska 45

Další informace

Je-li daný program spolufinancován také z finančních prostředků Společenství, doplňte prosím následující větu:

Tento režim je spolufinancován podle (odkaz)

Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi

V souladu s článkem 9 nařízení

Ano

| Podpora č. | XE 27/06 |
| --- | --- |
| Členský stát | Maďarsko |
| Region | Észak-Alföld |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Režim podpory na vytváření pracovních míst Mátészalka |
| Právní základ | Mátészalka Város Önkormányzat vagyonáról, a vagyontárgyak feletti tulajdonosi jogok gyakorlásáról szóló 20/2006. (VIII.8.) rendelet |
| Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku | Celková roční částka | 1 milion EUR |
| Zajištěné půjčky | |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a článkem 5 a 6 nařízení | Ano |
| Datum uskutečnění | 1. září 2006 |
| Doba trvání režimu podpory | Do 30. června 2007 |
| Cíl podpory | Článek 4: Vytváření pracovních míst | Ano |
| Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků | |
| Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků | |
| Dotčená hospodářská odvětví | Všechna odvětví Společenství způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti (3) | Ano |
| Všechna zpracovatelská odvětví (3) | |
| Všechny služby (3) | |
| Ostatní | |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Mátészalka Város Önkormányzata |
| Hősök tere 9. |
| H-4700 Mátészalka |

Podpora č.

XE 27/06

Členský stát

Maďarsko

Region

Észak-Alföld

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Režim podpory na vytváření pracovních míst Mátészalka

Právní základ

Mátészalka Város Önkormányzat vagyonáról, a vagyontárgyak feletti tulajdonosi jogok gyakorlásáról szóló 20/2006. (VIII.8.) rendelet

Roční výdaje plánované v rámci režimu podpory nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku

Celková roční částka

1 milion EUR

Zajištěné půjčky

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5 a článkem 5 a 6 nařízení

Ano

Datum uskutečnění

1. září 2006

Doba trvání režimu podpory

Do 30. června 2007

Cíl podpory

Článek 4: Vytváření pracovních míst

Ano

Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků

Článek 6: Zaměstnávání zdravotně postižených pracovníků

Dotčená hospodářská odvětví

Všechna odvětví Společenství způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti (3)

Ano

Všechna zpracovatelská odvětví (3)

Všechny služby (3)

Ostatní

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Mátészalka Város Önkormányzata

Hősök tere 9.

H-4700 Mátészalka

Další informace

Je-li daný režim spolufinancován z finančních prostředků Společenství, doplňte prosím následující větu:

Tento program je spolufinancován podle (odkaz)

Podpory podléhající předchozímu oznámení Komisi

V souladu s článkem 9 nařízení

Ano

---

(1)   S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.

(2)   S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.

(3)   S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.

---

| 29.11.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 290/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 290/31

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc č. COMP/M.4474 – BC Partners/Techem)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(2006/C 290/09)

(Text s významem pro EHP)

| 1. | Komise dne 22. listopadu 2006 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik CIE Management II Limited („CIEM“, Guenersey), generální partner a správce společnosti BC European Capital VIII („BC“, Guenersey), získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady kontrolu nad celým podnikem Techem AG („TECHEM“, Německo), německou veřejnou společností kótovanou na burze, a to prostřednictvím veřejné nabídky na převzetí určené akcionářům podniku Techem zveřejněné dne 22. listopadu 2006. |
| --- | --- |

1.

Komise dne 22. listopadu 2006 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik CIE Management II Limited („CIEM“, Guenersey), generální partner a správce společnosti BC European Capital VIII („BC“, Guenersey), získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady kontrolu nad celým podnikem Techem AG („TECHEM“, Německo), německou veřejnou společností kótovanou na burze, a to prostřednictvím veřejné nabídky na převzetí určené akcionářům podniku Techem zveřejněné dne 22. listopadu 2006.

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku CIEM: generální partner a správce společnosti BC; |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku CIEM: generální partner a správce společnosti BC;

| — | podniku BC: soukromý investiční fond; |
| --- | --- |

—

podniku BC: soukromý investiční fond;

| — | podniku TECHEM: měření a účtování spotřeby energie a vody a trh s elektrickou energií. |
| --- | --- |

—

podniku TECHEM: měření a účtování spotřeby energie a vody a trh s elektrickou energií.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby Komisi předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.4474 – BC Partners/Techem na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby Komisi předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.4474 – BC Partners/Techem na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 29.11.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 290/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 290/32

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.4398 – Veolia Cargo/RAIL LINK/JV)

(2006/C 290/10)

(Text s významem pro EHP)

Dne 9. listopadu 2006 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze ve francouzštině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství. |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství.

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32006M4398. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes Internet. (http://ec.europa.eu/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32006M4398. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes Internet. (http://ec.europa.eu/eur-lex/lex)

---