# Eiropas Savienības C 290/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 290 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 29. novembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 290

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 29. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Komisija |
| 2006/C 290/1 | Euro maiņas kurss | 1 |
| 2006/C 290/2 | Informācijas procedūra — Tehniskie noteikumi (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 290/3 | Valsts atbalsts — Itālija — Valsts atbalsts Nr. C 42/2006 (ex NN 52/2006) — Poste Italiane — BancoPosta — Ienākums no norēķinu kontu līdzekļiem valsts kasē — Uzaicinājums iesniegt apsvērumus saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu (
  1
  ) | 8 |
| 2006/C 290/4 | Reģistrācijas pieteikuma publikācija atbilstīgi 6. panta 2. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 20 |
| 2006/C 290/5 | Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2003. gada 23. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2004 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, pārstrādi un tirdzniecību (
  1
  ) | 23 |
| 2006/C 290/6 | Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (
  1
  ) | 26 |
| 2006/C 290/7 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4376 — Dresdner Bank/Gazprombank/JV) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 27 |
| 2006/C 290/8 | Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2002. gada 12. decembra Regulu (EK) Nr. 2204/2002 par Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu nodarbinātībai (
  1
  ) | 28 |
| 2006/C 290/9 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4474 — BC Partners/Techem) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 31 |
| 2006/C 290/0 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4398 — Veolia Cargo/RAIL LINK/JV) (
  1
  ) | 32 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Komisija

2006/C 290/1

Euro maiņas kurss

1

2006/C 290/2

Informācijas procedūra — Tehniskie noteikumi (
  1
  )

1

2

2006/C 290/3

Valsts atbalsts — Itālija — Valsts atbalsts Nr. C 42/2006 (ex NN 52/2006) — Poste Italiane — BancoPosta — Ienākums no norēķinu kontu līdzekļiem valsts kasē — Uzaicinājums iesniegt apsvērumus saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu (
  1
  )

1

8

2006/C 290/4

Reģistrācijas pieteikuma publikācija atbilstīgi 6. panta 2. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

20

2006/C 290/5

Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2003. gada 23. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2004 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, pārstrādi un tirdzniecību (
  1
  )

1

23

2006/C 290/6

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (
  1
  )

1

26

2006/C 290/7

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4376 — Dresdner Bank/Gazprombank/JV) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

27

2006/C 290/8

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2002. gada 12. decembra Regulu (EK) Nr. 2204/2002 par Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu nodarbinātībai (
  1
  )

1

28

2006/C 290/9

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4474 — BC Partners/Techem) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

31

2006/C 290/0

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.4398 — Veolia Cargo/RAIL LINK/JV) (
  1
  )

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Komisija

| 29.11.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2006. gada 28. novembris

(2006/C 290/01)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3147 |
| JPY | Japānas jēna | 152,99 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4545 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,67625 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,0683 |
| CHF | Šveices franks | 1,5866 |
| ISK | Islandes krona | 91,71 |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,2810 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CYP | Kipras mārciņa | 0,5780 |
| CZK | Čehijas krona | 28,060 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 258,59 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6978 |
| MTL | Maltas lira | 0,4293 |
| PLN | Polijas zlots | 3,8368 |
| RON | Rumānijas leja | 3,4695 |
| SIT | Slovēnijas tolērs | 239,67 |
| SKK | Slovākijas krona | 35,641 |
| TRY | Turcijas lira | 1,9470 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6861 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4863 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,2217 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,9525 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0385 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 223,79 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,4510 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 10,3072 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3435 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 076,18 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,7855 |
| PHP | Filipīnu peso | 65,623 |
| RUB | Krievijas rublis | 34,6370 |
| THB | Taizemes bats | 47,772 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3147

JPY

Japānas jēna

152,99

DKK

Dānijas krona

7,4545

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,67625

SEK

Zviedrijas krona

9,0683

CHF

Šveices franks

1,5866

ISK

Islandes krona

91,71

NOK

Norvēģijas krona

8,2810

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CYP

Kipras mārciņa

0,5780

CZK

Čehijas krona

28,060

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

258,59

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6978

MTL

Maltas lira

0,4293

PLN

Polijas zlots

3,8368

RON

Rumānijas leja

3,4695

SIT

Slovēnijas tolērs

239,67

SKK

Slovākijas krona

35,641

TRY

Turcijas lira

1,9470

AUD

Austrālijas dolārs

1,6861

CAD

Kanādas dolārs

1,4863

HKD

Hongkongas dolārs

10,2217

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,9525

SGD

Singapūras dolārs

2,0385

KRW

Dienvidkorejas vons

1 223,79

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,4510

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

10,3072

HRK

Horvātijas kuna

7,3435

IDR

Indonēzijas rūpija

12 076,18

MYR

Malaizijas ringits

4,7855

PHP

Filipīnu peso

65,623

RUB

Krievijas rublis

34,6370

THB

Taizemes bats

47,772

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 29.11.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/2

---

Informācijas procedūra — Tehniskie noteikumi

(2006/C 290/02)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/34/EC (1998. gada 22. jūnijs), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā, kā arī informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā. (OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp.; OV L 217, 5.8.1998., 18. lpp.).

Nacionālo tehnisko noteikumu projekti, kas iesniegti Komisijā

| Atsauce (1) | Nosaukums | Triju mēnešu bezdarbības perioda notecējums (2) |
| --- | --- | --- |
| 2006/0568/P | Noteikumu projekts attiecībā uz uzraudzības un elektromagnētisko lauku līmeņa, kas rodas radiosakaru stacijās intensitātes mērīšanas procedūrām | 26.1.2007. |
| 2006/0569/D | Likumprojekts par biodegvielas kvotas ieviešanu, izdarot atbilstošus grozījumus Federālajā Emisijas likumā, un par grozījumiem tiesiskajos normatīvos enerģētikas un elektroenerģijas nodokļu jomā (Biodegvielas kvotu likums — BioKraftQuG) | (4) |
| 2006/0570/E | Radioelektroniskā frekvence IR-68 skaņas signāla pārraidei ar modulēto frekvenci 87,5-108 MHz uztveres joslā | 29.1.2007. |
| 2006/0571/E | Noteikumu projekts, ar kuru daļēji groza 1999. gada 27. jūlija noteikumus, kas paredz nosacījumus, kuriem jāatbilst ugunsdzēšamajiem aparātiem, kas uzstādīti pasažieru un kravas transportlīdzekļos | 29.1.2007. |
| 2006/0572/E | Radioelektroniskā frekvence IR-69 skaņas signāla zemes digitālajām pārraidēm (T-DAB) | 29.1.2007. |
| 2006/0573/E | Radioelektroniskā frekvence IR-70 rodiosignāla pārraidei analogajā televīzijā | 29.1.2007. |
| 2006/0574/E | Karaļa dekrēta projekts, kas ievieš prasības drošībai un aizsardzībai pret piesārņojumiem, ko jāievēro zvejas kuģiem, kas īsāki par 24 metriem | 29.1.2007. |
| 2006/0575/E | Radioelektroniskā frekvence IR-71 skaņas signāla pārraidei zemes digitālajā televīzijā UHF (TDT) | 29.1.2007. |
| 2006/0576/E | Karaļa dekrēta projekts, ar kuru groza sanitāri tehniskos noteikumus pārtikas augu eļļām, kas apstiprināti ar 25. janvāra karaļa dekrētu 308/1983 attiecībā uz attīrītās saulespuķu eļļas fiziski-ķīmiskām īpašībām | 29.1.2007. |
| 2006/0577/E | Radioelektroniskā frekvence IR-95 skaņas iekārtas, kas tiek izmantotas identifikācijai radiofrekvencē (RFID) 2,4 GHz joslā | 29.1.2007. |
| 2006/0578/CZ | Paziņojums no 2006.gada ..., kas nosaka sīkas prasības dažu citu minerāleļļu iezīmēšanai | 29.1.2007. |
| 2006/0579/PL | Lauksaimniecības un Lauku Attīstības Ministra rīkojuma projekts, kas nosaka atļauju izsniegšanas apstākļus, kārtību un veidu līdz šim Polijas Republikas teritorijā nepielietotas dzīvnieku audzēšanas tehnoloģijas ieviešanai | 29.1.2007. |

Atsauce (1)

Nosaukums

Triju mēnešu bezdarbības perioda notecējums (2)

2006/0568/P

Noteikumu projekts attiecībā uz uzraudzības un elektromagnētisko lauku līmeņa, kas rodas radiosakaru stacijās intensitātes mērīšanas procedūrām

26.1.2007.

2006/0569/D

Likumprojekts par biodegvielas kvotas ieviešanu, izdarot atbilstošus grozījumus Federālajā Emisijas likumā, un par grozījumiem tiesiskajos normatīvos enerģētikas un elektroenerģijas nodokļu jomā (Biodegvielas kvotu likums — BioKraftQuG)

(4)

2006/0570/E

Radioelektroniskā frekvence IR-68 skaņas signāla pārraidei ar modulēto frekvenci 87,5-108 MHz uztveres joslā

29.1.2007.

2006/0571/E

Noteikumu projekts, ar kuru daļēji groza 1999. gada 27. jūlija noteikumus, kas paredz nosacījumus, kuriem jāatbilst ugunsdzēšamajiem aparātiem, kas uzstādīti pasažieru un kravas transportlīdzekļos

29.1.2007.

2006/0572/E

Radioelektroniskā frekvence IR-69 skaņas signāla zemes digitālajām pārraidēm (T-DAB)

29.1.2007.

2006/0573/E

Radioelektroniskā frekvence IR-70 rodiosignāla pārraidei analogajā televīzijā

29.1.2007.

2006/0574/E

Karaļa dekrēta projekts, kas ievieš prasības drošībai un aizsardzībai pret piesārņojumiem, ko jāievēro zvejas kuģiem, kas īsāki par 24 metriem

29.1.2007.

2006/0575/E

Radioelektroniskā frekvence IR-71 skaņas signāla pārraidei zemes digitālajā televīzijā UHF (TDT)

29.1.2007.

2006/0576/E

Karaļa dekrēta projekts, ar kuru groza sanitāri tehniskos noteikumus pārtikas augu eļļām, kas apstiprināti ar 25. janvāra karaļa dekrētu 308/1983 attiecībā uz attīrītās saulespuķu eļļas fiziski-ķīmiskām īpašībām

29.1.2007.

2006/0577/E

Radioelektroniskā frekvence IR-95 skaņas iekārtas, kas tiek izmantotas identifikācijai radiofrekvencē (RFID) 2,4 GHz joslā

29.1.2007.

2006/0578/CZ

Paziņojums no 2006.gada ..., kas nosaka sīkas prasības dažu citu minerāleļļu iezīmēšanai

29.1.2007.

2006/0579/PL

Lauksaimniecības un Lauku Attīstības Ministra rīkojuma projekts, kas nosaka atļauju izsniegšanas apstākļus, kārtību un veidu līdz šim Polijas Republikas teritorijā nepielietotas dzīvnieku audzēšanas tehnoloģijas ieviešanai

29.1.2007.

Komisija pievērš uzmanību 1996. gada 30. aprīļa spriedumam “CIA Security” lietā (C-194/94 — ECR I, p. 2201), kur Eiropas Tiesa nolēma, ka direktīvas 98/34/EC (agrāk 83/189/EEC) 8. un 9.pantu iespējams skaidrot tādējādi, ka personas var atsaukties uz tiem, griežoties savu valstu tiesās, kurām jānoraida valsts tehnisko noteikumu piemērošana, ja tie nav darīti zināmi atbilstoši Direktīvai.

Šis spriedums apstiprina Komisijas 1986. gada 1. oktobra paziņojumu (OV C 245, 1.10.1986., 4. lpp.).

Tādējādi paziņošanas pienākuma neievērošana nosaka to, ka attiecīgie tehniskie noteikumi uzskatāmi par nepiemērojamiem un līdz ar to attiecībā uz personām tiem nav likuma spēka.

Lai saņemtu vairāk informācijas par pieteikuma procedūru, lūdzam rakstīt:

| European Commission |
| --- |
| DG Enterprise and Industry, Unit C3 |
| B-1049 Brussels |
| e-pasts: dir83-189-central@ec.europa.eu |

European Commission

DG Enterprise and Industry, Unit C3

B-1049 Brussels

e-pasts: dir83-189-central@ec.europa.eu

Meklējiet informāciju arī interneta lapā: http://ec.europa.eu/enterprise/tris/

Ja jums nepieciešama vēl papildus informācija par šiem pieteikumiem, lūdzam kontaktēties ar zemāk norādītajiem valstu departamentiem:

VALSTU DEPARTAMENTU UZSKAITĪJUMS, KURI IR ATBILDĪGI PAR DIREKTĪVAS 98/34/EC ĪSTENOŠANU

BEĻĢIJA

| BELNotif |
| --- |
| Qualité et Sécurité |
| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie |
| NG III — 4ème étage |
| boulevard du Roi Albert II/16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Pascaline Descamps kundze |
| Tālr.: (32-2) 277 80 03 |
| Fakss: (32-2) 277 54 01 |
| E-pasts: pascaline.descamps@mineco.fgov.be |
| paolo.caruso@mineco.fgov.be |
| Kopējais e-pasts: belnotif@mineco.fgov.be |
| Interneta lapa: http://www.mineco.fgov.be |

BELNotif

Qualité et Sécurité

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie

NG III — 4ème étage

boulevard du Roi Albert II/16

B-1000 Bruxelles

Pascaline Descamps kundze

Tālr.: (32-2) 277 80 03

Fakss: (32-2) 277 54 01

E-pasts: pascaline.descamps@mineco.fgov.be

paolo.caruso@mineco.fgov.be

Kopējais e-pasts: belnotif@mineco.fgov.be

Interneta lapa: http://www.mineco.fgov.be

ČEHIJAS REPUBLIKA

| Czech Office for Standards, Metrology and Testing |
| --- |
| Gorazdova 24 |
| P.O. BOX 49 |
| CZ-128 01 Praha 2 |
| Miroslav Chloupek kungs |
| Director of International Relations Department |
| Tālr.: (420) 224 907 123 |
| Fakss: (420) 224 914 990 |
| E-pasts: chloupek@unmz.cz |
| Lucie Růžičková kundze |
| Tālr.: (420) 224 907 139 |
| Fakss: (420) 224 907 122 |
| E-pasts: ruzickova@unmz.cz |
| Kopējais e-pasts: eu9834@unmz.cz |
| Interneta lapa: http://www.unmz.cz |

Czech Office for Standards, Metrology and Testing

Gorazdova 24

P.O. BOX 49

CZ-128 01 Praha 2

Miroslav Chloupek kungs

Director of International Relations Department

Tālr.: (420) 224 907 123

Fakss: (420) 224 914 990

E-pasts: chloupek@unmz.cz

Lucie Růžičková kundze

Tālr.: (420) 224 907 139

Fakss: (420) 224 907 122

E-pasts: ruzickova@unmz.cz

Kopējais e-pasts: eu9834@unmz.cz

Interneta lapa: http://www.unmz.cz

DĀNIJA

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| (National Agency for Enterprise and Construction) |
| Dahlerups Pakhus |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø (or DK-2100 Copenhagen OE) |
| Bjarne Bang Christensen kungs |
| Legal adviser |
| Tālr.: (45) 35 46 63 66 (tiešais) |
| E-pasts: bbc@ebst.dk |
| Birgit Jensen kundze |
| Principal Executive Officer |
| Tālr.: (45) 35 46 62 87 (tiešais) |
| Fakss: (45) 35 46 62 03 |
| E-pasts: bij@ebst.dk |
| Ms Pernille Hjort Engstrøm |
| Head of Section |
| Tel.: (45) 35 46 63 35 (tiešais) |
| E-mail: phe@ebst.dk |
| Pasta kastīte pieteikumu ziņojumiem — noti@ebst.dk |
| Interneta lapa: http://www.ebst.dk/Notifikationer |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

(National Agency for Enterprise and Construction)

Dahlerups Pakhus

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø (or DK-2100 Copenhagen OE)

Bjarne Bang Christensen kungs

Legal adviser

Tālr.: (45) 35 46 63 66 (tiešais)

E-pasts: bbc@ebst.dk

Birgit Jensen kundze

Principal Executive Officer

Tālr.: (45) 35 46 62 87 (tiešais)

Fakss: (45) 35 46 62 03

E-pasts: bij@ebst.dk

Ms Pernille Hjort Engstrøm

Head of Section

Tel.: (45) 35 46 63 35 (tiešais)

E-mail: phe@ebst.dk

Pasta kastīte pieteikumu ziņojumiem — noti@ebst.dk

Interneta lapa: http://www.ebst.dk/Notifikationer

VĀCIJA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| --- |
| Referat EA3 |
| Scharnhorststr. 34-37 |
| D-10115 Berlin |
| Christina Jäckel kundze |
| Tālr.: (49-30) 20 14 63 53 |
| Fakss: (49-30) 20 14 53 79 |
| E-pasts: infonorm@bmwa.bund.de |
| Interneta lapa: http://www.bmwa.bund.de |

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Referat EA3

Scharnhorststr. 34-37

D-10115 Berlin

Christina Jäckel kundze

Tālr.: (49-30) 20 14 63 53

Fakss: (49-30) 20 14 53 79

E-pasts: infonorm@bmwa.bund.de

Interneta lapa: http://www.bmwa.bund.de

IGAUNIJA

| Ministry of Economic Affairs and Communications |
| --- |
| Harju str. 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Karl Stern kungs |
| Executive Officer of Trade Policy Division |
| EU and International Co-operation Department |
| Tālr.: (372) 625 64 05 |
| Fakss: (372) 631 30 29 |
| E-pasts: karl.stern@mkm.ee |
| Kopējais e-pasts: el.teavitamine@mkm.ee |
| Interneta lapa: http://www.mkm.ee |

Ministry of Economic Affairs and Communications

Harju str. 11

EE-15072 Tallinn

Karl Stern kungs

Executive Officer of Trade Policy Division

EU and International Co-operation Department

Tālr.: (372) 625 64 05

Fakss: (372) 631 30 29

E-pasts: karl.stern@mkm.ee

Kopējais e-pasts: el.teavitamine@mkm.ee

Interneta lapa: http://www.mkm.ee

GRIEĶIJA

| Ministry of Development |
| --- |
| General Secretariat of Industry |
| Mesogeion 119 |
| GR-101 92 Athens |
| Tālr.: (30-210) 696 98 63 |
| Fakss: (30-210) 696 91 06 |

Ministry of Development

General Secretariat of Industry

Mesogeion 119

GR-101 92 Athens

Tālr.: (30-210) 696 98 63

Fakss: (30-210) 696 91 06

| ELOT |
| --- |
| Acharnon 313 |
| GR-111 45 Athens |
| Evangelia Alexandri kundze |
| Tālr.: (30-210) 212 03 01 |
| Fakss: (30-210) 228 62 19 |
| E-pasts: alex@elot.gr |
| Kopējais e-pasts: 83189in@elot.gr |
| Interneta lapa: http://www.elot.gr |

ELOT

Acharnon 313

GR-111 45 Athens

Evangelia Alexandri kundze

Tālr.: (30-210) 212 03 01

Fakss: (30-210) 228 62 19

E-pasts: alex@elot.gr

Kopējais e-pasts: 83189in@elot.gr

Interneta lapa: http://www.elot.gr

SPĀNIJA

| S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente |
| --- |
| D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC |
| Secretaría de Estado para la Unión Europea |
| Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación |
| Torres “Ágora” |
| C/ Serrano Galvache, 26-4a |
| E-20033 Madrid |
| Angel Silván Torregrosa kungs |
| Tālr.: (34) 913 79 83 32 |
| Esther Pérez Peláez kundze |
| Tehniskais konsultants |
| E-pasts: esther.perez@ue.mae.es |
| Tālr.: (34) 913 79 84 64 |
| Fakss: (34) 913 79 84 01 |
| Kopējais e-pasts: d83-189@ue.mae.es |

S.G. de Asuntos Industriales, Energéticos, de Transportes y Comunicaciones y de Medio Ambiente

D.G. de Coordinación del Mercado Interior y otras PPCC

Secretaría de Estado para la Unión Europea

Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación

Torres “Ágora”

C/ Serrano Galvache, 26-4a

E-20033 Madrid

Angel Silván Torregrosa kungs

Tālr.: (34) 913 79 83 32

Esther Pérez Peláez kundze

Tehniskais konsultants

E-pasts: esther.perez@ue.mae.es

Tālr.: (34) 913 79 84 64

Fakss: (34) 913 79 84 01

Kopējais e-pasts: d83-189@ue.mae.es

FRANCIJA

| Délégation interministérielle aux normes |
| --- |
| Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP) |
| Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC) |
| Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI) |
| DiGITIP 5 |
| 12, rue Villiot |
| F-75572 Paris Cedex 12 |
| Suzanne Piau kundze |
| Tālr.: (33) 1 53 44 97 04 |
| Fakss: (33) 1 53 44 98 88 |
| E-pasts: suzanne.piau@industrie.gouv.fr |
| Françoise Ouvrard kundze |
| Tālr.: (33) 153 44 97 05 |
| Fakss: (33) 153 44 98 88 |
| E-pasts: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr |
| Kopējais e-pasts: d9834.france@industrie.gouv.fr |

Délégation interministérielle aux normes

Direction générale de l'Industrie, des Technologies de l'information et des Postes (DiGITIP)

Service des politiques d'innovation et de compétitivité (SPIC)

Sous-direction de la normalisation, de la qualité et de la propriété industrielle (SQUALPI)

DiGITIP 5

12, rue Villiot

F-75572 Paris Cedex 12

Suzanne Piau kundze

Tālr.: (33) 1 53 44 97 04

Fakss: (33) 1 53 44 98 88

E-pasts: suzanne.piau@industrie.gouv.fr

Françoise Ouvrard kundze

Tālr.: (33) 153 44 97 05

Fakss: (33) 153 44 98 88

E-pasts: francoise.ouvrard@industrie.gouv.fr

Kopējais e-pasts: d9834.france@industrie.gouv.fr

ĪRIJA

| NSAI |
| --- |
| Glasnevin |
| Dublin 9 |
| Ireland |
| Tony Losty kungs |
| Tālr.: (353-1) 807 38 80 |
| Fakss: (353-1) 807 38 38 |
| E-pasts: tony.losty@nsai.ie |
| Interneta lapa: http://www.nsai.ie |

NSAI

Glasnevin

Dublin 9

Ireland

Tony Losty kungs

Tālr.: (353-1) 807 38 80

Fakss: (353-1) 807 38 38

E-pasts: tony.losty@nsai.ie

Interneta lapa: http://www.nsai.ie

ITĀLIJA

| Ministero dello sviluppo economico |
| --- |
| Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività |
| Ufficio F1 — Ispettorato tecnico dell'industria |
| Via Molise 2 |
| I-00187 Roma |
| Vincenzo Correggia kungs |
| Tālr.: (39) 06 47 05 22 05 |
| Fakss: (39) 06 47 88 78 05 |
| E-pasts: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it |
| Enrico Castiglioni kungs |
| Tālr.: (39) 06 47 05 26 69 |
| Fakss: (39) 06 47 88 78 05 |
| E-pasts: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it |
| Kopējais e-pasts: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it |
| Interneta lapa: http://www.attivitaproduttive.gov.it |

Ministero dello sviluppo economico

Direzione Generale per lo sviluppo produttivo e la competitività

Ufficio F1 — Ispettorato tecnico dell'industria

Via Molise 2

I-00187 Roma

Vincenzo Correggia kungs

Tālr.: (39) 06 47 05 22 05

Fakss: (39) 06 47 88 78 05

E-pasts: vincenzo.correggia@attivitaproduttive.gov.it

Enrico Castiglioni kungs

Tālr.: (39) 06 47 05 26 69

Fakss: (39) 06 47 88 78 05

E-pasts: enrico.castiglioni@attivitaproduttive.gov.it

Kopējais e-pasts: ucn98.34.italia@attivitaproduttive.gov.it

Interneta lapa: http://www.attivitaproduttive.gov.it

KIPRA

| Cyprus Organization for the Promotion of Quality |
| --- |
| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| 13-15, A. Araouzou street |
| CY-1421 Nicosia |
| Tālr.: (357) 22 409310 |
| Fakss: (357) 22 754103 |
| Antonis Ioannou kungs |
| Tālr.: (357) 22 40 94 09 |
| Fakss: (357) 22 75 41 03 |
| E-pasts: aioannou@cys.mcit.gov.cy |
| Kopējais e-pasts: dir9834@cys.mcit.gov.cy |
| Interneta lapa: http://www.cys.mcit.gov.cy |

Cyprus Organization for the Promotion of Quality

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

13-15, A. Araouzou street

CY-1421 Nicosia

Tālr.: (357) 22 409310

Fakss: (357) 22 754103

Antonis Ioannou kungs

Tālr.: (357) 22 40 94 09

Fakss: (357) 22 75 41 03

E-pasts: aioannou@cys.mcit.gov.cy

Kopējais e-pasts: dir9834@cys.mcit.gov.cy

Interneta lapa: http://www.cys.mcit.gov.cy

LATVIJA

| Ministry of Economics of Republic of Latvia |
| --- |
| Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| SOLVIT Coordination Centre |
| Brīvības Street 55 |
| LV-1519 Riga |
| Reinis Berzins |
| Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division |
| Tālr.: (371) 701 32 30 |
| Fakss: (371) 728 08 82 |
| Zanda Liekna |
| Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination |
| Tālr.: (371) 701 32 36 |
| Tālr.: (371) 701 30 67 |
| Fakss: (371) 728 08 82 |
| E-pasts: zanda.liekna@em.gov.lv |
| Kopējais e-pasts: notification@em.gov.lv |

Ministry of Economics of Republic of Latvia

Trade Normative and SOLVIT Notification Division

SOLVIT Coordination Centre

Brīvības Street 55

LV-1519 Riga

Reinis Berzins

Deputy Head of Trade Normative and SOLVIT Notification Division

Tālr.: (371) 701 32 30

Fakss: (371) 728 08 82

Zanda Liekna

Senior Officer of Division of EU Internal Market Coordination

Tālr.: (371) 701 32 36

Tālr.: (371) 701 30 67

Fakss: (371) 728 08 82

E-pasts: zanda.liekna@em.gov.lv

Kopējais e-pasts: notification@em.gov.lv

LIETUVA

| Lithuanian Standards Board |
| --- |
| T. Kosciuskos g. 30 |
| LT-01100 Vilnius |
| Daiva Lesickiene kundze |
| Tālr.: (370) 52 70 93 47 |
| Fakss: (370) 52 70 93 67 |
| E-pasts: dir9834@lsd.lt |
| Interneta lapa: http://www.lsd.lt |

Lithuanian Standards Board

T. Kosciuskos g. 30

LT-01100 Vilnius

Daiva Lesickiene kundze

Tālr.: (370) 52 70 93 47

Fakss: (370) 52 70 93 67

E-pasts: dir9834@lsd.lt

Interneta lapa: http://www.lsd.lt

LUKSEMBURGA

| SEE — Service de l'Energie de l'Etat |
| --- |
| 34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10 |
| L-2010 Luxembourg |
| J.P. Hoffmann kungs |
| Tālr.: (352) 46 97 46-1 |
| Fakss: (352) 22 25 24 |
| E-pasts: see.direction@eg.etat.lu |
| Interneta lapa: http://www.see.lu |

SEE — Service de l'Energie de l'Etat

34, avenue de la Porte-Neuve B.P. 10

L-2010 Luxembourg

J.P. Hoffmann kungs

Tālr.: (352) 46 97 46-1

Fakss: (352) 22 25 24

E-pasts: see.direction@eg.etat.lu

Interneta lapa: http://www.see.lu

UNGĀRIJA

| Hungarian Notification Centre — |
| --- |
| Ministry of Economy and Transport |
| Industrial Department |
| Budapest |
| Honvéd u. 13-15 |
| H-1880 |
| Zsolt Fazekas kungs |
| Leading Councillor |
| E-pasts: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu |
| Tālr.: (36-1) 374 28 73 |
| Fakss: (36-1) 473 16 22 |
| E-pasts: notification@gkm.gov.hu |
| Interneta lapa: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm |

Hungarian Notification Centre —

Ministry of Economy and Transport

Industrial Department

Budapest

Honvéd u. 13-15

H-1880

Zsolt Fazekas kungs

Leading Councillor

E-pasts: fazekas.zsolt@gkm.gov.hu

Tālr.: (36-1) 374 28 73

Fakss: (36-1) 473 16 22

E-pasts: notification@gkm.gov.hu

Interneta lapa: http://www.gkm.hu/dokk/main/gkm

MALTA

| Malta Standards Authority |
| --- |
| Level 2 |
| Evans Building |
| Merchants Street |
| VLT 03 |
| MT-Valletta |
| Tālr.: (356) 21 24 24 20 |
| Tālr.: (356) 21 24 32 82 |
| Fakss: (356) 21 24 24 06 |
| Lorna Cachia kundze |
| E-pasts: lorna.cachia@msa.org.mt |
| Kopējais e-pasts: notification@msa.org.mt |
| Interneta lapa: http://www.msa.org.mt |

Malta Standards Authority

Level 2

Evans Building

Merchants Street

VLT 03

MT-Valletta

Tālr.: (356) 21 24 24 20

Tālr.: (356) 21 24 32 82

Fakss: (356) 21 24 24 06

Lorna Cachia kundze

E-pasts: lorna.cachia@msa.org.mt

Kopējais e-pasts: notification@msa.org.mt

Interneta lapa: http://www.msa.org.mt

NĪDERLANDE

| Ministerie van Financiën |
| --- |
| Belastingsdienst/Douane Noord |
| Team bijzondere klantbehandeling |
| Centrale Dienst voor In-en uitvoer |
| Engelse Kamp 2 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| Nederland |
| Ebel van der Heide kungs |
| Tālr.: (31-50) 523 21 34 |
| Hennie Boekema kundze |
| Tālr.: (31-50) 523 21 35 |
| Tineke Elzer kundze |
| Tālr.: (31-50) 523 21 33 |
| Fakss: (31-50) 523 21 59 |
| Kopējais e-pasts: |
| Enquiry.Point@tiscali-business.nl |
| Enquiry.Point2@tiscali-business.nl |

Ministerie van Financiën

Belastingsdienst/Douane Noord

Team bijzondere klantbehandeling

Centrale Dienst voor In-en uitvoer

Engelse Kamp 2

Postbus 30003

9700 RD Groningen

Nederland

Ebel van der Heide kungs

Tālr.: (31-50) 523 21 34

Hennie Boekema kundze

Tālr.: (31-50) 523 21 35

Tineke Elzer kundze

Tālr.: (31-50) 523 21 33

Fakss: (31-50) 523 21 59

Kopējais e-pasts:

Enquiry.Point@tiscali-business.nl

Enquiry.Point2@tiscali-business.nl

AUSTRIJA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/1 |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Brigitte Wikgolm kundze |
| Tālr.: (43-1) 711 00 58 96 |
| Fakss: (43-1) 715 96 51 or (43-1) 712 06 80 |
| E-pasts: not9834@bmwa.gv.at |
| Interneta lapa: http://www.bmwa.gv.at |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/1

Stubenring 1

A-1010 Wien

Brigitte Wikgolm kundze

Tālr.: (43-1) 711 00 58 96

Fakss: (43-1) 715 96 51 or (43-1) 712 06 80

E-pasts: not9834@bmwa.gv.at

Interneta lapa: http://www.bmwa.gv.at

POLIJA

| Ministry of Economy |
| --- |
| Department for Economic Regulations |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |
| Barbara H. Kozłowska kundze |
| Tālr.: (48-22) 693 54 07 |
| Fakss: (48-22) 693 40 28 |
| E-pasts: barbara.kozlowska@mg.gov.pl |
| Agata Gągor kundze |
| Tālr.: (48-22) 693 56 90 |
| Kopējais e-pasts: notyfikacja@mg.gov.pl |

Ministry of Economy

Department for Economic Regulations

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

Barbara H. Kozłowska kundze

Tālr.: (48-22) 693 54 07

Fakss: (48-22) 693 40 28

E-pasts: barbara.kozlowska@mg.gov.pl

Agata Gągor kundze

Tālr.: (48-22) 693 56 90

Kopējais e-pasts: notyfikacja@mg.gov.pl

PORTUGĀLE

| Instituto Portugês da Qualidade |
| --- |
| Rua Antonio Gião, 2 |
| P-2829-513 Caparica |
| Cândida Pires kundze |
| Tālr.: (351) 212 94 82 36 or 81 00 |
| Fakss: (351) 212 94 82 23 |
| E-pasts: c.pires@mail.ipq.pt |
| Kopējais e-pasts: not9834@mail.ipq.pt |
| Interneta lapa: http://www.ipq.pt |

Instituto Portugês da Qualidade

Rua Antonio Gião, 2

P-2829-513 Caparica

Cândida Pires kundze

Tālr.: (351) 212 94 82 36 or 81 00

Fakss: (351) 212 94 82 23

E-pasts: c.pires@mail.ipq.pt

Kopējais e-pasts: not9834@mail.ipq.pt

Interneta lapa: http://www.ipq.pt

SLOVĒNIJA

| SIST — Slovenian Institute for Standardization |
| --- |
| Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point |
| Šmartinska 140 |
| SLO-1000 Ljubljana |
| Vesna Stražišar kundze |
| Tālr.: (386-1) 478 30 41 |
| Fakss: (386-1) 478 30 98 |
| E-pasts: contact@sist.si |

SIST — Slovenian Institute for Standardization

Contact point for 98/34/EC and WTO-TBT Enquiry Point

Šmartinska 140

SLO-1000 Ljubljana

Vesna Stražišar kundze

Tālr.: (386-1) 478 30 41

Fakss: (386-1) 478 30 98

E-pasts: contact@sist.si

SLOVĀKIJA

| Kvetoslava Steinlova kundze |
| --- |
| Director of the Department of European Integration, |
| Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic |
| Stefanovicova 3 |
| SK-814 39 Bratislava |
| Tālr.: (421-2) 52 49 35 21 |
| Fakss: (421-2) 52 49 10 50 |
| E-pasts: steinlova@normoff.gov.sk |

Kvetoslava Steinlova kundze

Director of the Department of European Integration,

Office of Standards, Metrology and Testing of the Slovak Republic

Stefanovicova 3

SK-814 39 Bratislava

Tālr.: (421-2) 52 49 35 21

Fakss: (421-2) 52 49 10 50

E-pasts: steinlova@normoff.gov.sk

SOMIJA

| Kauppa-ja teollisuusministeriö |
| --- |
| (Ministry of Trade and Industry) |
| Adrese apmeklētājiem: |
| Aleksanterinkatu 4 |
| FIN-00171 Helsinki |
| un |
| Katakatu 3 |
| FIN-00120 Helsinki |
| Pasta adrese: |
| PO Box 32 |
| FIN-00023 Government |
| Leila Orava kundze |
| Tālr.: (358-9) 16 06 46 86 |
| Fakss: (358-9) 16 06 46 22 |
| E-pasts: leila.orava@ktm.fi |
| Katri Amper kundze |
| Tālr.: (358-9) 16 06 46 48 |
| Kopējais e-pasts: maaraykset.tekniset@ktm.fi |
| Interneta lapa: http://www.ktm.fi |

Kauppa-ja teollisuusministeriö

(Ministry of Trade and Industry)

Adrese apmeklētājiem:

Aleksanterinkatu 4

FIN-00171 Helsinki

un

Katakatu 3

FIN-00120 Helsinki

Pasta adrese:

PO Box 32

FIN-00023 Government

Leila Orava kundze

Tālr.: (358-9) 16 06 46 86

Fakss: (358-9) 16 06 46 22

E-pasts: leila.orava@ktm.fi

Katri Amper kundze

Tālr.: (358-9) 16 06 46 48

Kopējais e-pasts: maaraykset.tekniset@ktm.fi

Interneta lapa: http://www.ktm.fi

ZVIEDRIJA

| Kommerskollegium |
| --- |
| (National Board of Trade) |
| Box 6803 |
| Drottninggatan 89 |
| S-113 86 Stockholm |
| Kerstin Carlsson kundze |
| Tālr.: (46-8) 690 48 82 or (46-8) 690 48 00 |
| Fakss: (46-8) 690 48 40 or (46-8) 30 67 59 |
| E-pasts: kerstin.carlsson@kommers.se |
| Kopējais e-pasts: 9834@kommers.se |
| Interneta lapa: http://www.kommers.se |

Kommerskollegium

(National Board of Trade)

Box 6803

Drottninggatan 89

S-113 86 Stockholm

Kerstin Carlsson kundze

Tālr.: (46-8) 690 48 82 or (46-8) 690 48 00

Fakss: (46-8) 690 48 40 or (46-8) 30 67 59

E-pasts: kerstin.carlsson@kommers.se

Kopējais e-pasts: 9834@kommers.se

Interneta lapa: http://www.kommers.se

LIELBRITĀNIJA

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Standards and Technical Regulations Directorate 2 |
| 151 Buckingham Palace Road |
| London SW1 W 9SS |
| United Kingdom |
| Philip Plumb kungs |
| Tālr.: (44-207) 215 14 88 |
| Fakss: (44-207) 215 13 40 |
| E-pasts: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk |
| Kopējais e-pasts: 9834@dti.gsi.gov.uk |
| Interneta lapa: http://www.dti.gov.uk/strd |

Department of Trade and Industry

Standards and Technical Regulations Directorate 2

151 Buckingham Palace Road

London SW1 W 9SS

United Kingdom

Philip Plumb kungs

Tālr.: (44-207) 215 14 88

Fakss: (44-207) 215 13 40

E-pasts: philip.plumb@dti.gsi.gov.uk

Kopējais e-pasts: 9834@dti.gsi.gov.uk

Interneta lapa: http://www.dti.gov.uk/strd

EFTA — ESA

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Rue Belliard 35 |
| B-1040 Bruxelles |
| Adinda Batsleer kundze |
| Tālr.: (32-2) 286 18 61 |
| Fakss: (32-2) 286 18 00 |
| E-pasts: aba@eftasurv.int |
| Tuija Ristiluoma kundze |
| Tālr.: (32-2) 286 18 71 |
| Fakss: (32-2) 286 18 00 |
| E-pasts: tri@eftasurv.int |
| Kopējais e-pasts: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int |
| Interneta lapa: http://www.eftasurv.int |

EFTA Surveillance Authority

Rue Belliard 35

B-1040 Bruxelles

Adinda Batsleer kundze

Tālr.: (32-2) 286 18 61

Fakss: (32-2) 286 18 00

E-pasts: aba@eftasurv.int

Tuija Ristiluoma kundze

Tālr.: (32-2) 286 18 71

Fakss: (32-2) 286 18 00

E-pasts: tri@eftasurv.int

Kopējais e-pasts: DRAFTTECHREGESA@eftasurv.int

Interneta lapa: http://www.eftasurv.int

| EFTA |
| --- |
| Goods Unit |
| EFTA Secretariat |
| Rue Joseph II 12-16 |
| B-1000 Bruxelles |
| Kathleen Byrne kundze |
| Tālr.: (32-2) 286 17 49 |
| Fakss: (32-2) 286 17 42 |
| E-pasts: kathleen.byrne@efta.int |
| Kopējais e-pasts: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int |
| Interneta lapa: http://www.efta.int |

EFTA

Goods Unit

EFTA Secretariat

Rue Joseph II 12-16

B-1000 Bruxelles

Kathleen Byrne kundze

Tālr.: (32-2) 286 17 49

Fakss: (32-2) 286 17 42

E-pasts: kathleen.byrne@efta.int

Kopējais e-pasts: DRAFTTECHREGEFTA@efta.int

Interneta lapa: http://www.efta.int

TURCIJA

| Undersecretariat of Foreign Trade |
| --- |
| General Directorate of Standardisation for Foreign Trade |
| Inönü Bulvari no 36 |
| TR-06510 |
| Emek — Ankara |
| Mehmet Comert kundze |
| Tālr.: (90-312) 212 58 98 |
| Fakss: (90-312) 212 87 68 |
| E-pasts: comertm@dtm.gov.tr |
| Interneta lapa: http://www.dtm.gov.tr |

Undersecretariat of Foreign Trade

General Directorate of Standardisation for Foreign Trade

Inönü Bulvari no 36

TR-06510

Emek — Ankara

Mehmet Comert kundze

Tālr.: (90-312) 212 58 98

Fakss: (90-312) 212 87 68

E-pasts: comertm@dtm.gov.tr

Interneta lapa: http://www.dtm.gov.tr

---

(1)  Gads — reģistrācijas numurs — izcelsmes dalībvalsts.

(2)  Periods, kura laikā projektu nedrīkst pieņemt.

(3)  Nav bezdarbības perioda, jo Komisija ir akceptējusi steidzamas pieņemšanas pamatojumu, uz kuru atsaucas pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts.

(4)  Nav bezdarbības perioda, jo pasākums skar tehniskās specifikācijas, citas prasības vai noteikumus par pakalpojumiem, kas saistīti ar fiskālajiem vai finanšu pasākumiem, atbilstoši Direktīvas 98/34/EK 1. panta 11. punkta otrās daļas trešajai rindkopai.

(5)  Informācijas procedūra ir pabeigta.

---

| 29.11.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/8

---

VALSTS ATBALSTS — ITĀLIJA

Valsts atbalsts Nr. C 42/2006 (ex NN 52/2006)

Poste Italiane — BancoPosta

Ienākums no norēķinu kontu līdzekļiem valsts kasē

Uzaicinājums iesniegt apsvērumus saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu

(2006/C 290/03)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

Ar 2006. gada 26. septembrī vēstuli, kas autentiskā valodā ir pievienota šā kopsavilkuma pielikumā, Komisija ir paziņojusi Itālijai savu lēmumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz minēto pasākumu.

Komisija nolēma neiebilst pret noteiktu citu atbalstu/pasākumu, kā aprakstīts šim kopsavilkumam pievienotajā vēstulē.

Viena mēneša laikā pēc šā kopsavilkuma un tam pievienotās vēstules publicēšanas dienas ieinteresētās personas var iesniegt savus apsvērumus par pasākumu, attiecībā uz kuru Komisija uzsāk procedūru, nosūtot tos uz šādu adresi:

| European Commission |
| --- |
| Director-General for Competition |
| Directorate State Aid II |
| State Aid Greffe |
| B-1049 Brussels |
| Faksa Nr.: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Director-General for Competition

Directorate State Aid II

State Aid Greffe

B-1049 Brussels

Faksa Nr.: (32-2) 296 12 42

Šos apsvērumus paziņos Itālijai. Ieinteresētā persona, kas iesniedz apsvērumus, var rakstveidā pieprasīt, lai tās identitāte netiktu atklāta, norādot šāda pieprasījuma iemeslus.

KOPSAVILKUMS

| (1) | Associazione Bancaria Italiana (ABI) 2005. gada 30. decembrī nosūtīja Komisijai informāciju par dažādiem pasākumiem, kas atvieglo Poste Italiane SpA (PI) (1) banku darbības. Šīs darbības veic pilnībā integrēta PI vienība ar nosaukumu BancoPosta. |
| --- | --- |

(1)

Associazione Bancaria Italiana (ABI) 2005. gada 30. decembrī nosūtīja Komisijai informāciju par dažādiem pasākumiem, kas atvieglo Poste Italiane SpA (PI) (1) banku darbības. Šīs darbības veic pilnībā integrēta PI vienība ar nosaukumu BancoPosta.

| (2) | Pamatojoties uz ABI sniegto informāciju, BancoPosta klientu norēķinu kontos iegūtos līdzekļus noguldīs Itālijas Ekonomikas un finanšu ministrijā. Attiecībā uz procentu maksājumiem šāds noguldījums nodrošinot PI aptuveni 4 %, savukārt par noguldījumiem norēķinu kontos BancoPosta piedāvātā likme esot aptuveni 1 %. Starpība starp noguldījumu/aizdevumu (2) likmēm esot lielāka nekā attiecīgā starpība tirgū, tādējādi pastāv valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz ABI sniegto informāciju, BancoPosta klientu norēķinu kontos iegūtos līdzekļus noguldīs Itālijas Ekonomikas un finanšu ministrijā. Attiecībā uz procentu maksājumiem šāds noguldījums nodrošinot PI aptuveni 4 %, savukārt par noguldījumiem norēķinu kontos BancoPosta piedāvātā likme esot aptuveni 1 %. Starpība starp noguldījumu/aizdevumu (2) likmēm esot lielāka nekā attiecīgā starpība tirgū, tādējādi pastāv valsts atbalsts.

1.   NOVĒRTĒŠANA

| (3) | Līdzekļi, kas iegūti BancoPosta klientu norēķinu kontos, tiek noguldīti Ekonomikas un finanšu ministrijā (valsts kasē) un Cassa depositi e Prestiti (CDP). |
| --- | --- |

(3)

Līdzekļi, kas iegūti BancoPosta klientu norēķinu kontos, tiek noguldīti Ekonomikas un finanšu ministrijā (valsts kasē) un Cassa depositi e Prestiti (CDP).

| (4) | Līdz 2004. gada beigām pasta norēķinu kontu pakalpojumu galvenokārt reglamentēja 1917. gada likums, kurā grozījumi izdarīti ar 1945. gada 22. novembra Dekrētu Nr. 822. Likumā jo īpaši ir noteikts, ka līdzekļi, kas iegūti PI/BancoPosta klientu norēķinu kontos, ir jānogulda kontā, kura procentu likme ir vienāda ar likmi, ko saņem CDP par savu finanšu darbību, atskaitot 15 procentu punktu simtdaļas. |
| --- | --- |

(4)

Līdz 2004. gada beigām pasta norēķinu kontu pakalpojumu galvenokārt reglamentēja 1917. gada likums, kurā grozījumi izdarīti ar 1945. gada 22. novembra Dekrētu Nr. 822. Likumā jo īpaši ir noteikts, ka līdzekļi, kas iegūti PI/BancoPosta klientu norēķinu kontos, ir jānogulda kontā, kura procentu likme ir vienāda ar likmi, ko saņem CDP par savu finanšu darbību, atskaitot 15 procentu punktu simtdaļas.

| (5) | Kopš 2005. gada attiecīgos ienākumus reglamentē 2005. gada 23. decembra Likums Nr. 266. Tajā noteikts, ka PI/BancoPosta maksājamos finanšu procentus nosaka Ekonomikas un finanšu ministrija kopā ar PI/BancoPosta atbilstoši tirgus nosacījumiem. Pēc tam 2006. gada 23. februārī ministrija un PI/BancoPosta noslēdza vienošanos, kurā noteikts konkrēts mehānisms procentu likmju noteikšanai trīs gadu laikposmam, kas sākas 2005. gadā. |
| --- | --- |

(5)

Kopš 2005. gada attiecīgos ienākumus reglamentē 2005. gada 23. decembra Likums Nr. 266. Tajā noteikts, ka PI/BancoPosta maksājamos finanšu procentus nosaka Ekonomikas un finanšu ministrija kopā ar PI/BancoPosta atbilstoši tirgus nosacījumiem. Pēc tam 2006. gada 23. februārī ministrija un PI/BancoPosta noslēdza vienošanos, kurā noteikts konkrēts mehānisms procentu likmju noteikšanai trīs gadu laikposmam, kas sākas 2005. gadā.

| (6) | Likme 2005. gadam ir aptuveni 3,9 %. |
| --- | --- |

(6)

Likme 2005. gadam ir aptuveni 3,9 %.

| (7) | Procenti, kas tiek maksāti PI/BancoPosta, ir valsts līdzekļi. Aizdevumu likmes, kas tiek piedāvātas PI/BancoPosta, ir selektīvas. Turklāt PI konkurē ar bankām un finanšu tirgus dalībniekiem, kas piedāvā produktus, kurus lielā mērā var aizstāt PI produkti. Dalībvalstis piedalās tirdzniecībā pasta un finanšu pakalpojumu jomā. Aizdevums nostiprina PI stāvokli attiecībā uz pasta un banku uzņēmumiem, kas konkurē Kopienas iekšējā tirdzniecībā. Tādējādi pasākums, iespējams, ietekmēs šādu tirdzniecību un radīs konkurences traucējumus. |
| --- | --- |

(7)

Procenti, kas tiek maksāti PI/BancoPosta, ir valsts līdzekļi. Aizdevumu likmes, kas tiek piedāvātas PI/BancoPosta, ir selektīvas. Turklāt PI konkurē ar bankām un finanšu tirgus dalībniekiem, kas piedāvā produktus, kurus lielā mērā var aizstāt PI produkti. Dalībvalstis piedalās tirdzniecībā pasta un finanšu pakalpojumu jomā. Aizdevums nostiprina PI stāvokli attiecībā uz pasta un banku uzņēmumiem, kas konkurē Kopienas iekšējā tirdzniecībā. Tādējādi pasākums, iespējams, ietekmēs šādu tirdzniecību un radīs konkurences traucējumus.

| (8) | Lai pasākums būtu valsts atbalsts, tam ir arī jānodrošina priekšrocības saņēmējiem. Šajā gadījumā priekšrocības varētu sniegt tikai aizdevumu likmes. |
| --- | --- |

(8)

Lai pasākums būtu valsts atbalsts, tam ir arī jānodrošina priekšrocības saņēmējiem. Šajā gadījumā priekšrocības varētu sniegt tikai aizdevumu likmes.

| (9) | Valsts maksātās aizdevumu likmes nodrošina ekonomiskas priekšrocības, ja tās ir augstākas par likmi, ko tirgus apstākļos maksātu privāts aizdevuma ņēmējs PI/BancoPosta par noguldītajiem līdzekļiem atbilstoši to veidam un apjomam. |
| --- | --- |

(9)

Valsts maksātās aizdevumu likmes nodrošina ekonomiskas priekšrocības, ja tās ir augstākas par likmi, ko tirgus apstākļos maksātu privāts aizdevuma ņēmējs PI/BancoPosta par noguldītajiem līdzekļiem atbilstoši to veidam un apjomam.

| (10) | Konkrētajā gadījumā ir nepieciešams novērtējumu sadalīt divās daļās: līdz 2004. gadam piemērojamo pasākumu novērtējums un no 2005. gada piemērojamo pasākumu novērtējums. |
| --- | --- |

(10)

Konkrētajā gadījumā ir nepieciešams novērtējumu sadalīt divās daļās: līdz 2004. gadam piemērojamo pasākumu novērtējums un no 2005. gada piemērojamo pasākumu novērtējums.

No 2005. gada piemērojamie pasākumi

| (11) | No 2005. gada naudas līdzekļus, kas iegūti PI/BancoPosta klientu norēķinu kontos, nogulda tikai valsts kasē. Turklāt, pamatojoties uz Itālijas sniegto informāciju, aizdevuma procentu likmi tagad nosaka atbilstoši tirgus nosacījumiem, atsaucoties uz vidējo svērto procentu likmi 30 gadu valsts vērtspapīriem (80 %) un 10 gadu valsts vērtspapīriem (10 %), kā arī 12 mēnešu valsts kases zīmēm (10 %). Valsts vērtspapīru un valsts kases zīmju procentu likmes, ko izmanto aprēķinam, pārskata reizi divās nedēļās. Turklāt, ja notiek būtiskas izmaiņas likmju līknēs (piemēram, izmaiņas attiecībā uz ilgtermiņa un īstermiņa likmēm), PI ir iespēja pārskatīt aprēķina shēmu. |
| --- | --- |

(11)

No 2005. gada naudas līdzekļus, kas iegūti PI/BancoPosta klientu norēķinu kontos, nogulda tikai valsts kasē. Turklāt, pamatojoties uz Itālijas sniegto informāciju, aizdevuma procentu likmi tagad nosaka atbilstoši tirgus nosacījumiem, atsaucoties uz vidējo svērto procentu likmi 30 gadu valsts vērtspapīriem (80 %) un 10 gadu valsts vērtspapīriem (10 %), kā arī 12 mēnešu valsts kases zīmēm (10 %). Valsts vērtspapīru un valsts kases zīmju procentu likmes, ko izmanto aprēķinam, pārskata reizi divās nedēļās. Turklāt, ja notiek būtiskas izmaiņas likmju līknēs (piemēram, izmaiņas attiecībā uz ilgtermiņa un īstermiņa likmēm), PI ir iespēja pārskatīt aprēķina shēmu.

| (12) | Itālija uzskata, ka ilgtermiņa instrumentu pārsvaru pamato tas, ka iegūtie līdzekļi būtībā ir ilgtermiņa līdzekļi. Tādējādi Itālija uzskata, ka attiecībā uz aizdevuma likmi PI/BancoPosta nav priekšrocību. |
| --- | --- |

(12)

Itālija uzskata, ka ilgtermiņa instrumentu pārsvaru pamato tas, ka iegūtie līdzekļi būtībā ir ilgtermiņa līdzekļi. Tādējādi Itālija uzskata, ka attiecībā uz aizdevuma likmi PI/BancoPosta nav priekšrocību.

| (13) | Komisija uzskata, ka parastos apstākļos tirgus likme ir jānosaka, ņemot vērā to, kādu likmi privātais aizdevuma ņēmējs piekristu maksāt PI procentos par noguldītajiem līdzekļiem atbilstoši to specifikai un apjomam. |
| --- | --- |

(13)

Komisija uzskata, ka parastos apstākļos tirgus likme ir jānosaka, ņemot vērā to, kādu likmi privātais aizdevuma ņēmējs piekristu maksāt PI procentos par noguldītajiem līdzekļiem atbilstoši to specifikai un apjomam.

| (14) | Pašreiz jāuzskata, ka PI/BancoPosta noguldījums valsts kasē ir veikts norēķinu kontā. Likviditātes risku saistībā ar noguldītajiem līdzekļiem sedz nevis PI, bet valsts kase. Turklāt naudas līdzekļus, kas ieskaitīti valsts kases norēķinu kontā, tagad izmanto parasto budžeta vajadzību finansēšanai. |
| --- | --- |

(14)

Pašreiz jāuzskata, ka PI/BancoPosta noguldījums valsts kasē ir veikts norēķinu kontā. Likviditātes risku saistībā ar noguldītajiem līdzekļiem sedz nevis PI, bet valsts kase. Turklāt naudas līdzekļus, kas ieskaitīti valsts kases norēķinu kontā, tagad izmanto parasto budžeta vajadzību finansēšanai.

| (15) | Trūkst pietiekamas skaidrības par to, vai alternatīvi finanšu instrumenti, ko Itālija izmantotu gadījumā, ja tai vajadzētu aizstāt naudas līdzekļus, kas pieejami no PI/BancoPosta, noteikti būtu ilgtermiņa obligācijas. Turklāt, lai arī Itālija uzskata, ka PI/BancoPosta klientu norēķinu kontos iegūto līdzekļu apjoma nesenais pieaugums liecina par valsts kases līdzekļu stabilitāti, patiesībā gadu gaitā attiecībā uz CDP un valsts kasei pieejamiem līdzekļiem ir notikušas būtiskas izmaiņas. |
| --- | --- |

(15)

Trūkst pietiekamas skaidrības par to, vai alternatīvi finanšu instrumenti, ko Itālija izmantotu gadījumā, ja tai vajadzētu aizstāt naudas līdzekļus, kas pieejami no PI/BancoPosta, noteikti būtu ilgtermiņa obligācijas. Turklāt, lai arī Itālija uzskata, ka PI/BancoPosta klientu norēķinu kontos iegūto līdzekļu apjoma nesenais pieaugums liecina par valsts kases līdzekļu stabilitāti, patiesībā gadu gaitā attiecībā uz CDP un valsts kasei pieejamiem līdzekļiem ir notikušas būtiskas izmaiņas.

| (16) | Turklāt nedrīkst neievērot to, ka saistībā ar PI/BancoPosta specifiku, proti, to, ka PI/BancoPosta klientu norēķinu kontos iegūtie līdzekļi ir jānogulda valsts kasē, nav iespējams noteikt salīdzināmo lielumu tirgū. Minētajā gadījumā Komisijai vajadzētu noteikt šāda konta darbības izmaksas, kas rodas PI/BancoPosta (ko varētu īstenot, izmantojot analītisko uzskaites sistēmu), un pievienot pamatotu starpību. Šāda summa varētu būt ad hoc tirgus likmes indikators. |
| --- | --- |

(16)

Turklāt nedrīkst neievērot to, ka saistībā ar PI/BancoPosta specifiku, proti, to, ka PI/BancoPosta klientu norēķinu kontos iegūtie līdzekļi ir jānogulda valsts kasē, nav iespējams noteikt salīdzināmo lielumu tirgū. Minētajā gadījumā Komisijai vajadzētu noteikt šāda konta darbības izmaksas, kas rodas PI/BancoPosta (ko varētu īstenot, izmantojot analītisko uzskaites sistēmu), un pievienot pamatotu starpību. Šāda summa varētu būt ad hoc tirgus likmes indikators.

| (17) | Apkopojot iepriekš minēto, šaubas rada attiecīgais veids, kā tiek noteikts pienācīgs salīdzināmais lielums tirgū attiecībā uz procentu likmi, kas valsts kasei jāmaksā PI/BancoPosta. |
| --- | --- |

(17)

Apkopojot iepriekš minēto, šaubas rada attiecīgais veids, kā tiek noteikts pienācīgs salīdzināmais lielums tirgū attiecībā uz procentu likmi, kas valsts kasei jāmaksā PI/BancoPosta.

| (18) | Ja procentu likmes noteikšanas shēma, kas piemērojama no 2005. gada, bija saistīta ar valsts atbalstu, tad visticamāk šis atbalsts:






  — | būtu jāvērtē kā jauns atbalsts; |
| --- | --- | --- |

(18)

Ja procentu likmes noteikšanas shēma, kas piemērojama no 2005. gada, bija saistīta ar valsts atbalstu, tad visticamāk šis atbalsts:

—

būtu jāvērtē kā jauns atbalsts;

| — | būtu nelikumīgs, jo attiecīgais likums un vienošanās ir īstenoti ar ministrijas dekrētu, pārkāpjot Līguma 88. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

—

būtu nelikumīgs, jo attiecīgais likums un vienošanās ir īstenoti ar ministrijas dekrētu, pārkāpjot Līguma 88. panta 3. punktu;

| — | šķietami nav saderīgs ar EK Līgumu. |
| --- | --- |

—

šķietami nav saderīgs ar EK Līgumu.

Laikposms līdz 2005. gadam

| (19) | Ja līdz 2004. gadam (ieskaitot) aizdevumu likmju noteikšanai izmantojamā shēma būtu uzskatāma par valsts atbalstu, tad šāds atbalsts būtu pastāvošais atbalsts. |
| --- | --- |

(19)

Ja līdz 2004. gadam (ieskaitot) aizdevumu likmju noteikšanai izmantojamā shēma būtu uzskatāma par valsts atbalstu, tad šāds atbalsts būtu pastāvošais atbalsts.

| (20) | Valsts piešķirtās procentu likmes līdzekļiem, ko pārskaita no PI/BancoPosta klientu norēķinu kontiem, līdz 2004. gada beigām pamatā noteica saskaņā ar likumu, ko pieņēma 1917. gadā un grozīja 1945. gadā. |
| --- | --- |

(20)

Valsts piešķirtās procentu likmes līdzekļiem, ko pārskaita no PI/BancoPosta klientu norēķinu kontiem, līdz 2004. gada beigām pamatā noteica saskaņā ar likumu, ko pieņēma 1917. gadā un grozīja 1945. gadā.

| (21) | Tādēļ arī tad, ja līdz 2004. gada beigām piemērotais pasākums bija atbalsts, tas būtu kvalificējams kā pastāvošais atbalsts atbilstoši procedūras regulas (3) 1. panta b) punkta i), iv) un v) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(21)

Tādēļ arī tad, ja līdz 2004. gada beigām piemērotais pasākums bija atbalsts, tas būtu kvalificējams kā pastāvošais atbalsts atbilstoši procedūras regulas (3) 1. panta b) punkta i), iv) un v) apakšpunktam.

| (22) | Pasākuma īstenošanu pārtrauca vēlākais 2004. gada 31. decembrī, īstenojot (ar atpakaļejošu spēku) 2005. gada 23. decembra Likuma Nr. 266 noteikumus. Tādējādi nav vajadzības ierosināt atbilstošu pasākumu procedūras regulas 18. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(22)

Pasākuma īstenošanu pārtrauca vēlākais 2004. gada 31. decembrī, īstenojot (ar atpakaļejošu spēku) 2005. gada 23. decembra Likuma Nr. 266 noteikumus. Tādējādi nav vajadzības ierosināt atbilstošu pasākumu procedūras regulas 18. panta nozīmē.

2.   SECINĀJUMS

| (23) | Komisija ir nolēmusi uzskatīt, ka valsts maksātie procenti PI/BancoPosta līdz 2004. gadam, ja tie uzskatāmi par atbalstu, ir pastāvošais atbalsts. Tā kā pasākuma īstenošanu pārtrauca 2004. gada beigās, nav vajadzības ierosināt atbilstošu pasākumu procedūras regulas 18. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(23)

Komisija ir nolēmusi uzskatīt, ka valsts maksātie procenti PI/BancoPosta līdz 2004. gadam, ja tie uzskatāmi par atbalstu, ir pastāvošais atbalsts. Tā kā pasākuma īstenošanu pārtrauca 2004. gada beigās, nav vajadzības ierosināt atbilstošu pasākumu procedūras regulas 18. panta nozīmē.

| (24) | Attiecībā uz shēmu, ar ko nosaka procentu likmi, kas piemērojama līdzekļiem, ko nogulda valsts kasē no 2005. gada, Komisija, rīkojoties saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru, pieprasa Itālijai iesniegt savas piezīmes un nodrošināt visu informāciju, kas var palīdzēt novērtēt atbalstu/pasākumu. Lai veiktu novērtējumu, jo īpaši ar mērķi noteikt attiecīgās tirgus likmes (ja tādas ir), ko piemēro minētajiem noguldījumiem, ir nepieciešama šāda informācija:






  — | salīdzināma finanšu instrumenta noteikšana valstij kopumā, ņemot vērā noguldījuma termiņu, garantijas līmeni un likviditāti, kā arī noguldīto līdzekļu izmantošana; |
| --- | --- | --- |

(24)

Attiecībā uz shēmu, ar ko nosaka procentu likmi, kas piemērojama līdzekļiem, ko nogulda valsts kasē no 2005. gada, Komisija, rīkojoties saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktā noteikto procedūru, pieprasa Itālijai iesniegt savas piezīmes un nodrošināt visu informāciju, kas var palīdzēt novērtēt atbalstu/pasākumu. Lai veiktu novērtējumu, jo īpaši ar mērķi noteikt attiecīgās tirgus likmes (ja tādas ir), ko piemēro minētajiem noguldījumiem, ir nepieciešama šāda informācija:

—

salīdzināma finanšu instrumenta noteikšana valstij kopumā, ņemot vērā noguldījuma termiņu, garantijas līmeni un likviditāti, kā arī noguldīto līdzekļu izmantošana;

| — | tādas procentu likmes noteikšana, ko piedāvā privātais ieguldītājs un kas ir pieņemama privātajam aizdevuma ņēmējam attiecībā uz šādu salīdzināmu instrumentu; |
| --- | --- |

—

tādas procentu likmes noteikšana, ko piedāvā privātais ieguldītājs un kas ir pieņemama privātajam aizdevuma ņēmējam attiecībā uz šādu salīdzināmu instrumentu;

| — | alternatīvs(-i) finansēšanas instruments(-i), ko Itālija būtu izmantojusi, ja tai vajadzētu aizstāt no PI/BancoPosta pārskaitītos naudas līdzekļus; |
| --- | --- |

—

alternatīvs(-i) finansēšanas instruments(-i), ko Itālija būtu izmantojusi, ja tai vajadzētu aizstāt no PI/BancoPosta pārskaitītos naudas līdzekļus;

| — | tirgus likmju vērtības, kas izmantojamas 2005. un 2006. gadā. Ir jānorāda kopējās tirgus likmes iespējamo atsevišķo (īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa) elementu konkrētās likmes; |
| --- | --- |

—

tirgus likmju vērtības, kas izmantojamas 2005. un 2006. gadā. Ir jānorāda kopējās tirgus likmes iespējamo atsevišķo (īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa) elementu konkrētās likmes;

| — | to gada izmaksu apraksts, kas saistītas ar PI/BancoPosta klientu norēķinu kontu līdzekļu iegūšanu un noguldīšanu. Ir jāizmanto precīzi analītiskās uzskaites sistēmas dati attiecībā uz 2005. gadu (faktiskie dati) un 2006. gadu (budžets); |
| --- | --- |

—

to gada izmaksu apraksts, kas saistītas ar PI/BancoPosta klientu norēķinu kontu līdzekļu iegūšanu un noguldīšanu. Ir jāizmanto precīzi analītiskās uzskaites sistēmas dati attiecībā uz 2005. gadu (faktiskie dati) un 2006. gadu (budžets);

| — | pieņemamas starpības aplēse iepriekš minētās darbības īstenošanai. |
| --- | --- |

—

pieņemamas starpības aplēse iepriekš minētās darbības īstenošanai.

Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. pantu no saņēmēja var atgūt atbalstu, ja tas tiek atzīts par nelikumīgu.

VĒSTULES TEKSTS

“La Commissione desidera informare l'Italia che, avendo esaminato le informazioni fornite dalle autorità italiane in merito alle misure indicate in appresso, ha deciso da un lato che alcune misure vanno considerate compatibili con il trattato CE e dall'altro di avviare la procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE in merito alle misure applicabili dal 2005.

1.   PROCEDIMENTO

| (1) | Il 30 dicembre 2005 l'Associazione Bancaria Italiana (ABI) si è rivolta alla Commissione denunciando alcune misure che favoriscono le attività bancarie di Poste Italiane SpA (PI) (4). Tali attività sono svolte da una divisione completamente integrata di PI, denominata BancoPosta. |
| --- | --- |

(1)

Il 30 dicembre 2005 l'Associazione Bancaria Italiana (ABI) si è rivolta alla Commissione denunciando alcune misure che favoriscono le attività bancarie di Poste Italiane SpA (PI) (4). Tali attività sono svolte da una divisione completamente integrata di PI, denominata BancoPosta.

| (2) | Sotto il profilo della disciplina relativa agli aiuti di Stato, ABI solleva tre punti principali:






  — | i risparmi raccolti nei c/c dei clienti di BancoPosta sono depositati presso il ministero dell'Economia e delle Finanze italiano. Tale deposito frutterebbe a PI un interesse del 4 % circa, mentre i conti correnti sono remunerati intorno all'1 % da BancoPosta. Il margine positivo di PI sull'impiego della raccolta diretta, considerato il tasso di interesse riconosciuto alla clientela postale sui depositi in c/c ed il tasso al quale raccolta è stata impiegata, sarebbe superiore al margine di interesse “di mercato”, rappresentando pertanto un aiuto di Stato; |
| --- | --- | --- |

(2)

Sotto il profilo della disciplina relativa agli aiuti di Stato, ABI solleva tre punti principali:

—

i risparmi raccolti nei c/c dei clienti di BancoPosta sono depositati presso il ministero dell'Economia e delle Finanze italiano. Tale deposito frutterebbe a PI un interesse del 4 % circa, mentre i conti correnti sono remunerati intorno all'1 % da BancoPosta. Il margine positivo di PI sull'impiego della raccolta diretta, considerato il tasso di interesse riconosciuto alla clientela postale sui depositi in c/c ed il tasso al quale raccolta è stata impiegata, sarebbe superiore al margine di interesse “di mercato”, rappresentando pertanto un aiuto di Stato;

| — | a PI sarebbe affidata la distribuzione, in presunto monopolio, di due prodotti finanziari (i Buoni fruttiferi postali e i Libretti postali), per conto della Cassa Depositi e Prestiti (CDP). La remunerazione versata da CDP per la distribuzione compenserebbe PI in misura eccessiva. Il secondo vantaggio risulterebbe dalla distribuzione dei due prodotti in regime di monopolio, che allontanerebbe i clienti da prodotti finanziari simili distribuiti da banche private; |
| --- | --- |

—

a PI sarebbe affidata la distribuzione, in presunto monopolio, di due prodotti finanziari (i Buoni fruttiferi postali e i Libretti postali), per conto della Cassa Depositi e Prestiti (CDP). La remunerazione versata da CDP per la distribuzione compenserebbe PI in misura eccessiva. Il secondo vantaggio risulterebbe dalla distribuzione dei due prodotti in regime di monopolio, che allontanerebbe i clienti da prodotti finanziari simili distribuiti da banche private;

| — | BancoPosta beneficerebbe di sussidi incrociati, grazie all'eccesso di compensazione dei costi sostenuti per l'adempimento degli obblighi del servizio postale pubblico. La sovvenzione incrociata deriverebbe in particolare da una inadeguata separazione contabile tra le attività commerciali e le attività svolte da PI nell'ambito degli obblighi di servizio pubblico. |
| --- | --- |

—

BancoPosta beneficerebbe di sussidi incrociati, grazie all'eccesso di compensazione dei costi sostenuti per l'adempimento degli obblighi del servizio postale pubblico. La sovvenzione incrociata deriverebbe in particolare da una inadeguata separazione contabile tra le attività commerciali e le attività svolte da PI nell'ambito degli obblighi di servizio pubblico.

| (3) | La presente decisione riguarda esclusivamente il problema della remunerazione per i risparmi raccolti nei conti correnti e giacenti presso la Tesoreria dello Stato. Ciò lascia impregiudicata la valutazione degli altri due punti sollevati da ABI, che vengono trattati separatamente dalla Commissione. |
| --- | --- |

(3)

La presente decisione riguarda esclusivamente il problema della remunerazione per i risparmi raccolti nei conti correnti e giacenti presso la Tesoreria dello Stato. Ciò lascia impregiudicata la valutazione degli altri due punti sollevati da ABI, che vengono trattati separatamente dalla Commissione.

| (4) | Con lettera del 7 febbraio 2006 i servizi della Commissione hanno trasmesso alle autorità italiane alcuni quesiti, riguardanti in particolare la remunerazione dei conti correnti postali. Dopo una richiesta di proroga del termine per la risposta, l'Italia ha risposto ai quesiti con lettera del 21 aprile 2006, protocollata il 24 aprile 2006. |
| --- | --- |

(4)

Con lettera del 7 febbraio 2006 i servizi della Commissione hanno trasmesso alle autorità italiane alcuni quesiti, riguardanti in particolare la remunerazione dei conti correnti postali. Dopo una richiesta di proroga del termine per la risposta, l'Italia ha risposto ai quesiti con lettera del 21 aprile 2006, protocollata il 24 aprile 2006.

| (5) | Il 30 marzo 2006 si è svolta una riunione con le autorità italiane e i rappresentanti di PI. |
| --- | --- |

(5)

Il 30 marzo 2006 si è svolta una riunione con le autorità italiane e i rappresentanti di PI.

2.   ATTIVITÀ DI POSTE ITALIANE E BANCOPOSTA — MERCATI INTERESSATI

| (6) | PI è il fornitore del servizio postale universale in Italia e adempie l'obbligo di servizio postale universale (5) ai sensi della normativa in materia (6) e dei regolamenti sul servizio postale universale. Attualmente i servizi finanziari non sono compresi nel mandato del servizio di interesse economico generale affidato a PI. |
| --- | --- |

(6)

PI è il fornitore del servizio postale universale in Italia e adempie l'obbligo di servizio postale universale (5) ai sensi della normativa in materia (6) e dei regolamenti sul servizio postale universale. Attualmente i servizi finanziari non sono compresi nel mandato del servizio di interesse economico generale affidato a PI.

| (7) | Il Gruppo Poste Italiane, oltre a garantire il servizio universale postale, è in grado di offrire prodotti e servizi integrati di comunicazione, logistici e finanziari su tutto il territorio nazionale. Le cifre principali sono le seguenti (2004) (7):






  Totale dipendenti (media annua) | 151 463 |
| --- | --- | --- |
| Uffici postali | 13 855 |
| Addetti alla consegna | 41 294 |
| Addetti sportelleria | 65 220 |

(7)

Il Gruppo Poste Italiane, oltre a garantire il servizio universale postale, è in grado di offrire prodotti e servizi integrati di comunicazione, logistici e finanziari su tutto il territorio nazionale. Le cifre principali sono le seguenti (2004) (7):

Totale dipendenti (media annua)

151 463

Uffici postali

13 855

Addetti alla consegna

41 294

Addetti sportelleria

65 220

| SETTORE POSTALE |
| --- |
| Prodotti e servizi | Quantità |
| Corrispondenza
  (Posta ordinaria, prioritaria, raccomandata, assicurata, atti giudiziari, altra posta raccomandata) | 3 683 589 000 |
| Posta commerciale
  (Postatarget, cataloghi, posta priva di indirizzo, ecc.) | 1 722 102 000 |
| Periodici
  (francobolli, gadget, libri, ecc.) | 1 252 531 000 |
| Posta da estero | 196 642 000 |
| Comunicazioni elettroniche (telegrammi, fax, telex) | 18 350 000 |
| Corriere espresso (Poste Italiane e SDA) | 41 429 000 |
| Pacchi | 22 883 000 |
| RISPARMIO POSTALE |
| Libretti di risparmio, buoni fruttiferi e conti correnti postali: totale | 251 167 milioni di euro |
| Polizze vita: importi sottoscritti | 4 698 milioni di euro |
| Conti BancoPosta: numero di conti attivi | 4 201 584 conti correnti |

SETTORE POSTALE

Prodotti e servizi

Quantità

Corrispondenza

(Posta ordinaria, prioritaria, raccomandata, assicurata, atti giudiziari, altra posta raccomandata)

3 683 589 000

Posta commerciale

(Postatarget, cataloghi, posta priva di indirizzo, ecc.)

1 722 102 000

Periodici

(francobolli, gadget, libri, ecc.)

1 252 531 000

Posta da estero

196 642 000

Comunicazioni elettroniche (telegrammi, fax, telex)

18 350 000

Corriere espresso (Poste Italiane e SDA)

41 429 000

Pacchi

22 883 000

RISPARMIO POSTALE

Libretti di risparmio, buoni fruttiferi e conti correnti postali: totale

251 167 milioni di euro

Polizze vita: importi sottoscritti

4 698 milioni di euro

Conti BancoPosta: numero di conti attivi

4 201 584 conti correnti

| (8) | Nel 2004 il settore dei servizi finanziari di PI ha rappresentato il 42 % dei ricavi totali (la percentuale più elevata in Europa) (8). |
| --- | --- |

(8)

Nel 2004 il settore dei servizi finanziari di PI ha rappresentato il 42 % dei ricavi totali (la percentuale più elevata in Europa) (8).

| (9) | Prima del dicembre 2003, la proprietà di PI era detenuta al 100 % dallo Stato italiano. Nel dicembre 2003, lo Stato italiano ha disposto il trasferimento del 35 % del capitale sociale di PI a CDP. |
| --- | --- |

(9)

Prima del dicembre 2003, la proprietà di PI era detenuta al 100 % dallo Stato italiano. Nel dicembre 2003, lo Stato italiano ha disposto il trasferimento del 35 % del capitale sociale di PI a CDP.

| (10) | A fine 2003 CDP è stata trasformata da amministrazione dello Stato in società per azioni. Da allora, nonostante il trasferimento di 30 % del suo capitale sociale a 65 fondazioni bancarie (9), CDP rimane sotto il controllo dello Stato. |
| --- | --- |

(10)

A fine 2003 CDP è stata trasformata da amministrazione dello Stato in società per azioni. Da allora, nonostante il trasferimento di 30 % del suo capitale sociale a 65 fondazioni bancarie (9), CDP rimane sotto il controllo dello Stato.

| (11) | PI è controllata dallo Stato. |
| --- | --- |

(11)

PI è controllata dallo Stato.

2.1.   Servizi postali

| (12) | Stando a uno studio recente (10), il mercato postale italiano era relativamente aperto alla concorrenza prima dell'attuazione della prima direttiva postale (11). Operatori diversi da PI potevano già distribuire corrispondenza pubblicitaria indirizzata e posta ibrida. Inoltre, alcuni operatori postali locali erano attivi nella distribuzione di corrispondenza, nell'ambito di un rapporto di subappalto con PI. Dopo l'attuazione della direttiva 97/67/CE sui servizi postali, le modalità di recapito della posta ibrida sono state fatte rientrare nell'area riservata, con la conseguente interruzione dei rapporti di subappalto. La posta transfrontaliera in uscita e in entrata fa integralmente parte dell'area riservata di PI. Dal 1o gennaio 2003 è stata recepita nella legislazione italiana la seconda direttiva postale (12), che prevede la piena apertura del mercato postale comunitario alla concorrenza entro il 1o gennaio 2009, con la limitazione dei prodotti riservati fino a 100 grammi per la corrispondenza e al triplo della tariffa base della posta prioritaria. Inoltre, restano nell'area riservata le prestazioni di backoffice e il recapito della posta all'ingrosso. Il mercato postale è ora relativamente aperto de jure, essendo ormai liberalizzata la consegna della pubblicità diretta per corrispondenza. Le regole di ingresso non sono considerate eccessivamente restrittive (13). |
| --- | --- |

(12)

Stando a uno studio recente (10), il mercato postale italiano era relativamente aperto alla concorrenza prima dell'attuazione della prima direttiva postale (11). Operatori diversi da PI potevano già distribuire corrispondenza pubblicitaria indirizzata e posta ibrida. Inoltre, alcuni operatori postali locali erano attivi nella distribuzione di corrispondenza, nell'ambito di un rapporto di subappalto con PI. Dopo l'attuazione della direttiva 97/67/CE sui servizi postali, le modalità di recapito della posta ibrida sono state fatte rientrare nell'area riservata, con la conseguente interruzione dei rapporti di subappalto. La posta transfrontaliera in uscita e in entrata fa integralmente parte dell'area riservata di PI. Dal 1o gennaio 2003 è stata recepita nella legislazione italiana la seconda direttiva postale (12), che prevede la piena apertura del mercato postale comunitario alla concorrenza entro il 1o gennaio 2009, con la limitazione dei prodotti riservati fino a 100 grammi per la corrispondenza e al triplo della tariffa base della posta prioritaria. Inoltre, restano nell'area riservata le prestazioni di backoffice e il recapito della posta all'ingrosso. Il mercato postale è ora relativamente aperto de jure, essendo ormai liberalizzata la consegna della pubblicità diretta per corrispondenza. Le regole di ingresso non sono considerate eccessivamente restrittive (13).

2.2.   Servizi finanziari

| (13) | Con decreto del Presidente della Repubblica 14 marzo 2001, n. 144 sono stati disciplinati i servizi di tipo bancario e finanziario esercitabili da PI, che costituiscono le attività di BancoPosta. Tali attività comprendono: la raccolta di risparmio tra il pubblico sotto ogni forma; la prestazione di servizi di pagamento; l'intermediazione in cambi; la promozione e il collocamento di finanziamenti concessi da banche e altri intermediari finanziari abilitati; la prestazione di alcuni servizi di investimento (negoziazione per conto di terzi e collocamento e raccolta di ordini, con l'esclusione pertanto della negoziazione in proprio e della gestione di patrimoni su base individuale). Viene espressamente escluso che PI possa esercitare l'attività di finanziamento. |
| --- | --- |

(13)

Con decreto del Presidente della Repubblica 14 marzo 2001, n. 144 sono stati disciplinati i servizi di tipo bancario e finanziario esercitabili da PI, che costituiscono le attività di BancoPosta. Tali attività comprendono: la raccolta di risparmio tra il pubblico sotto ogni forma; la prestazione di servizi di pagamento; l'intermediazione in cambi; la promozione e il collocamento di finanziamenti concessi da banche e altri intermediari finanziari abilitati; la prestazione di alcuni servizi di investimento (negoziazione per conto di terzi e collocamento e raccolta di ordini, con l'esclusione pertanto della negoziazione in proprio e della gestione di patrimoni su base individuale). Viene espressamente escluso che PI possa esercitare l'attività di finanziamento.

| (14) | BancoPosta, che è una divisione commerciale integrata di PI, può essere considerata un istituto di risparmio e un'intermediaria finanziaria. Pur non essendo una banca, si serve dei numerosi uffici postali di PI per il proprio funzionamento e per offrire prodotti bancari e finanziari. |
| --- | --- |

(14)

BancoPosta, che è una divisione commerciale integrata di PI, può essere considerata un istituto di risparmio e un'intermediaria finanziaria. Pur non essendo una banca, si serve dei numerosi uffici postali di PI per il proprio funzionamento e per offrire prodotti bancari e finanziari.

| (15) | I 13 855 sportelli, in media almeno uno per comune, che ne fanno la più grande rete bancaria in Italia, rappresentano più un vantaggio che un onere. Il loro costo è coperto in larga parte da tali servizi finanziari, e non costituisce un onere gravoso per il prestatore del servizio universale (14). |
| --- | --- |

(15)

I 13 855 sportelli, in media almeno uno per comune, che ne fanno la più grande rete bancaria in Italia, rappresentano più un vantaggio che un onere. Il loro costo è coperto in larga parte da tali servizi finanziari, e non costituisce un onere gravoso per il prestatore del servizio universale (14).

| (16) | L'agenzia di rating Fitch dichiara in un rapporto pubblicato nel 2004 che PI/BancoPosta possiede “una capacità di arrivare alla popolazione (italiana) nel suo complesso che non potrà essere eguagliata dalle banche nazionali nel prossimo futuro” (15). Fitch ritiene inoltre che PI abbia collocato “lo sviluppo dei servizi finanziari al centro della (sua) strategia”. |
| --- | --- |

(16)

L'agenzia di rating Fitch dichiara in un rapporto pubblicato nel 2004 che PI/BancoPosta possiede “una capacità di arrivare alla popolazione (italiana) nel suo complesso che non potrà essere eguagliata dalle banche nazionali nel prossimo futuro” (15). Fitch ritiene inoltre che PI abbia collocato “lo sviluppo dei servizi finanziari al centro della (sua) strategia”.

| (17) | BancoPosta offre una vasta gamma di prodotti, che possono essere considerati simili ai prodotti e ai servizi proposti in particolare dalle banche:






  — | servizi di raccolta diretta e indiretta di risparmio e prestiti; |
| --- | --- | --- |

(17)

BancoPosta offre una vasta gamma di prodotti, che possono essere considerati simili ai prodotti e ai servizi proposti in particolare dalle banche:

—

servizi di raccolta diretta e indiretta di risparmio e prestiti;

| — | servizi di pagamento; |
| --- | --- |

—

servizi di pagamento;

| — | collocamento di prodotti finanziari e di investimento. |
| --- | --- |

—

collocamento di prodotti finanziari e di investimento.

| (18) | Per la presente decisione, l'elemento più rilevante riguarda gli strumenti di raccolta dei fondi, e principalmente il prelievo “diretto” dei depositi tramite i conti correnti. |
| --- | --- |

(18)

Per la presente decisione, l'elemento più rilevante riguarda gli strumenti di raccolta dei fondi, e principalmente il prelievo “diretto” dei depositi tramite i conti correnti.

| (19) | Gli sportelli di PI raccolgono direttamente fondi, raccolti nei conti correnti postali. Al 31 dicembre 2004 il saldo di tali conti ammontava a 35 miliardi di EUR. Secondo ABI, tale importo è aumentato del 94 % rispetto al 1999. Per il solo segmento retail, alla fine del 2004 PI/BancoPosta contava 4,2 milioni di conti correnti. |
| --- | --- |

(19)

Gli sportelli di PI raccolgono direttamente fondi, raccolti nei conti correnti postali. Al 31 dicembre 2004 il saldo di tali conti ammontava a 35 miliardi di EUR. Secondo ABI, tale importo è aumentato del 94 % rispetto al 1999. Per il solo segmento retail, alla fine del 2004 PI/BancoPosta contava 4,2 milioni di conti correnti.

| (20) | ABI indica che la raccolta diretta di fondi di PI è cresciuta a ritmi superiori a quelli della raccolta bancaria concorrente. Nel periodo 1999/2004 il tasso di crescita della raccolta diretta bancaria è stato circa del 36 %, rispetto ad un incremento pari al 94 % dei c/c postali. ABI sostiene che la crescita della provvista diretta di PI/BancoPosta ha eroso in maniera significativa la raccolta del sistema bancario: nel 1999 i c/c postali rappresentavano il 2,2 % della provvista diretta bancaria e postale; nel 2004 tale percentuale è salita al 3,1 %. ABI ritiene che tale crescita sia dovuta principalmente alle condizioni più appetibili offerte da PI/BancoPosta rispetto alle banche, a parità di servizi. Ad esempio, il rendimento medio dei conti correnti bancari si attesta circa allo 0,6 %-0,7 %, contro l'1 % offerto da BancoPosta all'inizio del 2005 (16). |
| --- | --- |

(20)

ABI indica che la raccolta diretta di fondi di PI è cresciuta a ritmi superiori a quelli della raccolta bancaria concorrente. Nel periodo 1999/2004 il tasso di crescita della raccolta diretta bancaria è stato circa del 36 %, rispetto ad un incremento pari al 94 % dei c/c postali. ABI sostiene che la crescita della provvista diretta di PI/BancoPosta ha eroso in maniera significativa la raccolta del sistema bancario: nel 1999 i c/c postali rappresentavano il 2,2 % della provvista diretta bancaria e postale; nel 2004 tale percentuale è salita al 3,1 %. ABI ritiene che tale crescita sia dovuta principalmente alle condizioni più appetibili offerte da PI/BancoPosta rispetto alle banche, a parità di servizi. Ad esempio, il rendimento medio dei conti correnti bancari si attesta circa allo 0,6 %-0,7 %, contro l'1 % offerto da BancoPosta all'inizio del 2005 (16).

| (21) | Oltre alla raccolta diretta tramite i conti correnti, PI/BancoPosta svolge inoltre un'attività di raccolta indiretta mediante il collocamento dei buoni fruttiferi postali e di libretti postali per conto e in nome della CDP (cfr. paragrafo 2 precedente). |
| --- | --- |

(21)

Oltre alla raccolta diretta tramite i conti correnti, PI/BancoPosta svolge inoltre un'attività di raccolta indiretta mediante il collocamento dei buoni fruttiferi postali e di libretti postali per conto e in nome della CDP (cfr. paragrafo 2 precedente).

| (22) | Oltre a ciò, negli ultimi anni PI/BancoPosta ha notevolmente ampliato la gamma degli strumenti di pagamento offerti alla clientela, affiancando agli strumenti postali tradizionali, come bollettini postali e vaglia postali, anche gli strumenti un tempo tipicamente offerti dalle banche (carte di debito e di credito, bonifici, servizi di addebito in conto per il pagamento di bollette) (17). |
| --- | --- |

(22)

Oltre a ciò, negli ultimi anni PI/BancoPosta ha notevolmente ampliato la gamma degli strumenti di pagamento offerti alla clientela, affiancando agli strumenti postali tradizionali, come bollettini postali e vaglia postali, anche gli strumenti un tempo tipicamente offerti dalle banche (carte di debito e di credito, bonifici, servizi di addebito in conto per il pagamento di bollette) (17).

| (23) | Infine, PI/BancoPosta offre servizi di collocamento per:






  — | obbligazioni strutturate emesse da banche, |
| --- | --- | --- |

(23)

Infine, PI/BancoPosta offre servizi di collocamento per:

—

obbligazioni strutturate emesse da banche,

| — | polizze assicurative emesse da Poste Vita (18), |
| --- | --- |

—

polizze assicurative emesse da Poste Vita (18),

| — | gestione di fondi di investimento da parte di BancoPosta Fondi SGR, società di gestione patrimoniale (19), |
| --- | --- |

—

gestione di fondi di investimento da parte di BancoPosta Fondi SGR, società di gestione patrimoniale (19),

| — | finanziamenti per conto terzi. Vengono offerti prestiti personali e mutui per conto di banche. |
| --- | --- |

—

finanziamenti per conto terzi. Vengono offerti prestiti personali e mutui per conto di banche.

3.   LE MISURE SOTTOPOSTE A VALUTAZIONE

| (24) | La presente decisione sottopone a valutazione le misure relative alle remunerazioni annue per i fondi giacenti presso il ministero dell'Economia e delle Finanze (Tesoreria dello Stato) e la CDP e il margine tra i tassi di deposito e di prestito (20). |
| --- | --- |

(24)

La presente decisione sottopone a valutazione le misure relative alle remunerazioni annue per i fondi giacenti presso il ministero dell'Economia e delle Finanze (Tesoreria dello Stato) e la CDP e il margine tra i tassi di deposito e di prestito (20).

| (25) | I risparmi raccolti nei c/c dei clienti di BancoPosta sono depositati presso il ministero dell'Economia e delle Finanze e la CDP. |
| --- | --- |

(25)

I risparmi raccolti nei c/c dei clienti di BancoPosta sono depositati presso il ministero dell'Economia e delle Finanze e la CDP.

| (26) | La tabella seguente illustra i rapporti tra i vari organismi fino al dicembre 2003. |
| --- | --- |

(26)

La tabella seguente illustra i rapporti tra i vari organismi fino al dicembre 2003.

Image

| (27) | In seguito a un decreto del 5 dicembre 2003 (21), il Tesoro ha sostituito CDP nei rapporti derivanti dal servizio relativo ai conti correnti postali. La seguente tabella illustra i nuovi rapporti tra PI e il Tesoro: |
| --- | --- |

(27)

In seguito a un decreto del 5 dicembre 2003 (21), il Tesoro ha sostituito CDP nei rapporti derivanti dal servizio relativo ai conti correnti postali. La seguente tabella illustra i nuovi rapporti tra PI e il Tesoro:

Image

| (28) | Nella lettera del 21 aprile 2006 l'Italia ricorda che il servizio relativo ai conti correnti postali era essenzialmente disciplinato da una legge del 1917 (22), modificata dal decreto 22 novembre 1945, n. 822 (23), che prevedeva tra l'altro che i fondi raccolti nei conti correnti postali di PI/BancoPosta venissero versati su un conto corrente fruttifero a CDP a un tasso corrispondente al tasso che la Cassa riceveva dalla sua attività di finanziamento, diminuito di quindici centesimi di punto percentuale. |
| --- | --- |

(28)

Nella lettera del 21 aprile 2006 l'Italia ricorda che il servizio relativo ai conti correnti postali era essenzialmente disciplinato da una legge del 1917 (22), modificata dal decreto 22 novembre 1945, n. 822 (23), che prevedeva tra l'altro che i fondi raccolti nei conti correnti postali di PI/BancoPosta venissero versati su un conto corrente fruttifero a CDP a un tasso corrispondente al tasso che la Cassa riceveva dalla sua attività di finanziamento, diminuito di quindici centesimi di punto percentuale.

| (29) | Secondo l'Italia, in particolare per ragioni di contabilità, una parte dei fondi raccolti sui c/c postali dei clienti di PI/BancoPosta viene depositata su un conto del Tesoro (finanziamento del Tesoro — conto a vista) e la parte restante finisce su altri tre conti legati al finanziamento di enti pubblici da parte di CDP (conti vincolati). |
| --- | --- |

(29)

Secondo l'Italia, in particolare per ragioni di contabilità, una parte dei fondi raccolti sui c/c postali dei clienti di PI/BancoPosta viene depositata su un conto del Tesoro (finanziamento del Tesoro — conto a vista) e la parte restante finisce su altri tre conti legati al finanziamento di enti pubblici da parte di CDP (conti vincolati).

| (30) | I decreti ministeriali del 25 febbraio 1985, del 9 dicembre 1988 e del 14 dicembre 1993 hanno fissato i tassi di interesse applicabili al conto presso il Tesoro (conto libero). I tassi di interesse sui fondi depositati sui conti vincolati sono stati fissati a seconda della durata e del tipo di finanziamento di CDP. |
| --- | --- |

(30)

I decreti ministeriali del 25 febbraio 1985, del 9 dicembre 1988 e del 14 dicembre 1993 hanno fissato i tassi di interesse applicabili al conto presso il Tesoro (conto libero). I tassi di interesse sui fondi depositati sui conti vincolati sono stati fissati a seconda della durata e del tipo di finanziamento di CDP.

| (31) | Per il periodo 1999-2004 la remunerazione dei fondi raccolti sui c/c dei clienti di PI/BancoPosta è pertanto la seguente: | Conto del Tesoro
  (conto libero) | Conto CDP 1
  (conto vincolato) | Conto CDP 2
  (conto vincolato) | Conto CDP 3
  (conto vincolato) | Tasso medio di interesse ponderato | Interessi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tassi di interesse | 4,35 % | [...] (24) | [...] | [...] | | |
| giacenze medie 1999 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 554 |
| giacenze medie 2000 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 711 |
| giacenze medie 2001 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 653 |
| giacenze medie 2002 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1000 |
| giacenze medie 2003 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1113 |
| giacenze medie 2004 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1356 |

(31)

Per il periodo 1999-2004 la remunerazione dei fondi raccolti sui c/c dei clienti di PI/BancoPosta è pertanto la seguente:

Conto del Tesoro

(conto libero)

Conto CDP 1

(conto vincolato)

Conto CDP 2

(conto vincolato)

Conto CDP 3

(conto vincolato)

Tasso medio di interesse ponderato

Interessi

Tassi di interesse

4,35 %

[...] (24)

[...]

[...]

giacenze medie 1999

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

554

giacenze medie 2000

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

711

giacenze medie 2001

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

653

giacenze medie 2002

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1000

giacenze medie 2003

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1113

giacenze medie 2004

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1356

| (32) | L'Italia ritiene che i tassi di interesse pagati sui conti correnti siano stati, in media, inferiori ai tassi di mercato. Le autorità italiane affermano inoltre che negli ultimi dieci anni i tassi medi dei buoni del Tesoro trentennali e decennali sono stati rispettivamente del 6 % e del 5,5 %, mentre i buoni ordinari del Tesoro a dodici mesi avrebbero fruttato un tasso di interesse medio del 4,10 %. |
| --- | --- |

(32)

L'Italia ritiene che i tassi di interesse pagati sui conti correnti siano stati, in media, inferiori ai tassi di mercato. Le autorità italiane affermano inoltre che negli ultimi dieci anni i tassi medi dei buoni del Tesoro trentennali e decennali sono stati rispettivamente del 6 % e del 5,5 %, mentre i buoni ordinari del Tesoro a dodici mesi avrebbero fruttato un tasso di interesse medio del 4,10 %.

| (33) | L'Italia ritiene che tali elementi dimostrino che la misura considerata non rappresenta un aiuto di Stato, che avrebbe dovuto essere notificato. |
| --- | --- |

(33)

L'Italia ritiene che tali elementi dimostrino che la misura considerata non rappresenta un aiuto di Stato, che avrebbe dovuto essere notificato.

| (34) | Dal 2005 la remunerazione del conto (25) è disciplinata dalla legge 23 dicembre 2005, n. 266 (26). La legge prevede che gli interessi finanziari pagati da PI/BancoPosta siano definiti di concerto dal ministero dell'Economia e delle Finanze e da PI/BancoPosta secondo parametri di mercato. La legge stabiliva inoltre che per il 2005 il costo degli interessi per il ministero avrebbe dovuto essere ridotto di almeno 150 milioni di EUR rispetto all'anno precedente. |
| --- | --- |

(34)

Dal 2005 la remunerazione del conto (25) è disciplinata dalla legge 23 dicembre 2005, n. 266 (26). La legge prevede che gli interessi finanziari pagati da PI/BancoPosta siano definiti di concerto dal ministero dell'Economia e delle Finanze e da PI/BancoPosta secondo parametri di mercato. La legge stabiliva inoltre che per il 2005 il costo degli interessi per il ministero avrebbe dovuto essere ridotto di almeno 150 milioni di EUR rispetto all'anno precedente.

| (35) | Di conseguenza, il 23 febbraio 2006 è stata conclusa una convenzione tra il ministero e PI/BancoPosta, la quale definisce i meccanismi concreti per fissare i tassi di interesse per un periodo triennale a decorrere dal 2005. Attualmente il tasso è essenzialmente calcolato come la media ponderata del rendimento dei titoli di Stato a 30 anni (80 %), a 10 anni (10 %) e dei buoni del Tesoro a 12 mesi (10 %). Il rendimento dei titoli di Stato e dei buoni del Tesoro utilizzati per il calcolo viene rilevato con frequenza quindicinale. Inoltre, nel caso di spostamenti significativi della curva dei tassi (ad esempio un cambiamento della relazione tra tassi a breve e a lungo termine), PI ha la possibilità di richiedere la revisione del paniere. |
| --- | --- |

(35)

Di conseguenza, il 23 febbraio 2006 è stata conclusa una convenzione tra il ministero e PI/BancoPosta, la quale definisce i meccanismi concreti per fissare i tassi di interesse per un periodo triennale a decorrere dal 2005. Attualmente il tasso è essenzialmente calcolato come la media ponderata del rendimento dei titoli di Stato a 30 anni (80 %), a 10 anni (10 %) e dei buoni del Tesoro a 12 mesi (10 %). Il rendimento dei titoli di Stato e dei buoni del Tesoro utilizzati per il calcolo viene rilevato con frequenza quindicinale. Inoltre, nel caso di spostamenti significativi della curva dei tassi (ad esempio un cambiamento della relazione tra tassi a breve e a lungo termine), PI ha la possibilità di richiedere la revisione del paniere.

| (36) | Il tasso del 2005 si aggira intorno al 3,9 %. Gli interessi pagati ammontano a 1,3 miliardi di EUR. |
| --- | --- |

(36)

Il tasso del 2005 si aggira intorno al 3,9 %. Gli interessi pagati ammontano a 1,3 miliardi di EUR.

| (37) | Un decreto ministeriale del 3 aprile 2006 ha approvato l'attuazione della convenzione. |
| --- | --- |

(37)

Un decreto ministeriale del 3 aprile 2006 ha approvato l'attuazione della convenzione.

| (38) | Secondo l'Italia, la struttura del computo dei tassi mira a riflettere il fatto che la natura dell'uso dei fondi raccolti è essenzialmente di lungo termine. Se lo Stato dovesse rinunciare a tale strumento di finanziamento, dovrebbe ricorrere a titoli di debito di lungo termine. Inoltre, poiché PI ha un obbligo legale a tempo indeterminato di depositare i fondi raccolti nei conti correnti postali del Tesoro, la situazione può essere paragonata a un prestito al Tesoro a tempo indeterminato, cioè a lungo termine. L'Italia ricorda inoltre che PI non ha altre possibilità (eventualmente più redditizie) rispetto al conto corrente del Tesoro per l'impiego dei fondi raccolti nei conti dei propri correntisti. |
| --- | --- |

(38)

Secondo l'Italia, la struttura del computo dei tassi mira a riflettere il fatto che la natura dell'uso dei fondi raccolti è essenzialmente di lungo termine. Se lo Stato dovesse rinunciare a tale strumento di finanziamento, dovrebbe ricorrere a titoli di debito di lungo termine. Inoltre, poiché PI ha un obbligo legale a tempo indeterminato di depositare i fondi raccolti nei conti correnti postali del Tesoro, la situazione può essere paragonata a un prestito al Tesoro a tempo indeterminato, cioè a lungo termine. L'Italia ricorda inoltre che PI non ha altre possibilità (eventualmente più redditizie) rispetto al conto corrente del Tesoro per l'impiego dei fondi raccolti nei conti dei propri correntisti.

| (39) | L'Italia ritiene che l'aumento nel tempo dei fondi raccolti nei conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sia un fattore di stabilità per le risorse del Tesoro. L'Italia osserva inoltre che il sistema del deposito non solo è legato alle esigenze del Tesoro, ma rappresenta anche un meccanismo prudenziale. |
| --- | --- |

(39)

L'Italia ritiene che l'aumento nel tempo dei fondi raccolti nei conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sia un fattore di stabilità per le risorse del Tesoro. L'Italia osserva inoltre che il sistema del deposito non solo è legato alle esigenze del Tesoro, ma rappresenta anche un meccanismo prudenziale.

| (40) | L'Italia aggiunge che, se il Tesoro dovesse servirsi di una fonte alternativa di finanziamento in sostituzione dei fondi trasferiti da PI/BancoPosta lo strumento più probabile sarebbe costituito da emissione di debito a lungo termine. |
| --- | --- |

(40)

L'Italia aggiunge che, se il Tesoro dovesse servirsi di una fonte alternativa di finanziamento in sostituzione dei fondi trasferiti da PI/BancoPosta lo strumento più probabile sarebbe costituito da emissione di debito a lungo termine.

| (41) | Infine, l'Italia ha trasmesso due lettere indirizzate a PI, una da un consulente e un'altra da una banca, destinate a confermare che la metodologia usata per fissare i tassi è orientata al mercato:






  — | nella prima, in particolare sulla base della crescita a lungo termine dei depositi presso il Tesoro da parte di PI/BancoPosta, il consulente afferma che tali depositi sono assimilabili a risorse a lungo termine. Il consulente aggiunge che, se il Tesoro dovesse rinunciare ai depositi, ricorrerebbe a strumenti a lungo termine, a causa dei costi della sostituzione; |
| --- | --- | --- |

(41)

Infine, l'Italia ha trasmesso due lettere indirizzate a PI, una da un consulente e un'altra da una banca, destinate a confermare che la metodologia usata per fissare i tassi è orientata al mercato:

—

nella prima, in particolare sulla base della crescita a lungo termine dei depositi presso il Tesoro da parte di PI/BancoPosta, il consulente afferma che tali depositi sono assimilabili a risorse a lungo termine. Il consulente aggiunge che, se il Tesoro dovesse rinunciare ai depositi, ricorrerebbe a strumenti a lungo termine, a causa dei costi della sostituzione;

| — | nella seconda lettera, la banca ritiene che per le liquidità depositate presso il Tesoro PI/BancoPosta avrebbe potuto ottenere un rendimento del 4 % nel 2005, comparabile al risultato raggiunto da Ramo I, una sussidiaria di Poste Vita, per fondi di 6 miliardi di EUR (27). Il risultato del 4 % è simile al tasso del 3,9 % applicabile a PI/BancoPosta a norma della convenzione con il ministero dell'Economia e delle Finanze. |
| --- | --- |

—

nella seconda lettera, la banca ritiene che per le liquidità depositate presso il Tesoro PI/BancoPosta avrebbe potuto ottenere un rendimento del 4 % nel 2005, comparabile al risultato raggiunto da Ramo I, una sussidiaria di Poste Vita, per fondi di 6 miliardi di EUR (27). Il risultato del 4 % è simile al tasso del 3,9 % applicabile a PI/BancoPosta a norma della convenzione con il ministero dell'Economia e delle Finanze.

| (42) | Gli interessi pagati da PI/BancoPosta ai correntisti sono stati i seguenti:






  Periodo (da) | Tasso di interesse (in %) |
| --- | --- | --- |
| 08/1998 | 2,00 |
| 07/2003 | 1,50 |
| 01/2004 | 1,25 |
| 01/2005 | 1,00 |
| 09/2005 | 0,75 |
| 01/2006 | 0,50 |

(42)

Gli interessi pagati da PI/BancoPosta ai correntisti sono stati i seguenti:

Periodo (da)

Tasso di interesse (in %)

08/1998

2,00

07/2003

1,50

01/2004

1,25

01/2005

1,00

09/2005

0,75

01/2006

0,50

| (43) | L'Italia osserva che, mentre il tasso di remunerazione per i correntisti era stato fissato all'1,5 % da una legge del 1934, la legge di razionalizzazione della finanza pubblica del 1997 (28) ha concesso per la prima volta a PI/BancoPosta la possibilità di fissare in maniera autonoma i tassi. La possibilità è stata pienamente sfruttata fin dal 1997. |
| --- | --- |

(43)

L'Italia osserva che, mentre il tasso di remunerazione per i correntisti era stato fissato all'1,5 % da una legge del 1934, la legge di razionalizzazione della finanza pubblica del 1997 (28) ha concesso per la prima volta a PI/BancoPosta la possibilità di fissare in maniera autonoma i tassi. La possibilità è stata pienamente sfruttata fin dal 1997.

| (44) | Le entrate degli interessi rappresentano circa un terzo delle entrate totali di PI/BancoPosta derivanti dai servizi. |
| --- | --- |

(44)

Le entrate degli interessi rappresentano circa un terzo delle entrate totali di PI/BancoPosta derivanti dai servizi.

4.   VALUTAZIONE DELLE MISURE

| (45) | Perché una misura statale configuri un aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE devono ricorrere le seguenti condizioni:






  — | il regime è concesso dallo Stato o mediante risorse statali, |
| --- | --- | --- |

(45)

Perché una misura statale configuri un aiuto di Stato ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE devono ricorrere le seguenti condizioni:

—

il regime è concesso dallo Stato o mediante risorse statali,

| — | conferisce un vantaggio economico, |
| --- | --- |

—

conferisce un vantaggio economico,

| — | può falsare la concorrenza favorendo talune imprese o talune produzioni, |
| --- | --- |

—

può falsare la concorrenza favorendo talune imprese o talune produzioni,

| — | incide sugli scambi fra Stati membri. |
| --- | --- |

—

incide sugli scambi fra Stati membri.

| (46) | Il caso rende necessario dividere la valutazione in due parti: le misure applicabili fino al 2004 e le misure applicabili dal 2005. La suddivisione riflette le mutate modalità del vantaggio economico a PI/BancoPosta, e le relative conseguenze. Tuttavia, le analisi dei rimanenti tre criteri possono essere svolte congiuntamente per entrambi i periodi di tempo. |
| --- | --- |

(46)

Il caso rende necessario dividere la valutazione in due parti: le misure applicabili fino al 2004 e le misure applicabili dal 2005. La suddivisione riflette le mutate modalità del vantaggio economico a PI/BancoPosta, e le relative conseguenze. Tuttavia, le analisi dei rimanenti tre criteri possono essere svolte congiuntamente per entrambi i periodi di tempo.

4.1.   Uso di risorse dello Stato

| (47) | Per poter essere considerati aiuti di Stato, i vantaggi devono essere imputabili allo Stato e concessi direttamente o indirettamente mediante risorse statali. |
| --- | --- |

(47)

Per poter essere considerati aiuti di Stato, i vantaggi devono essere imputabili allo Stato e concessi direttamente o indirettamente mediante risorse statali.

| (48) | Gli interessi sono stati pagati dal ministero dell'Economia e delle Finanze/Tesoro, e da CDP, che è controllata dallo Stato. La concessione di detti interessi si è basata su specifiche leggi e decreti, applicabili a PI. |
| --- | --- |

(48)

Gli interessi sono stati pagati dal ministero dell'Economia e delle Finanze/Tesoro, e da CDP, che è controllata dallo Stato. La concessione di detti interessi si è basata su specifiche leggi e decreti, applicabili a PI.

| (49) | Pertanto, nel presente caso sono soddisfatte le due condizioni cumulative citate. Gli interessi pagati a PI/BancoPosta sono risorse statali. |
| --- | --- |

(49)

Pertanto, nel presente caso sono soddisfatte le due condizioni cumulative citate. Gli interessi pagati a PI/BancoPosta sono risorse statali.

4.2.   Selettività

| (50) | L'articolo 87, paragrafo 1, vieta gli aiuti che “favoriscano talune imprese o talune produzioni”, cioè gli aiuti selettivi. |
| --- | --- |

(50)

L'articolo 87, paragrafo 1, vieta gli aiuti che “favoriscano talune imprese o talune produzioni”, cioè gli aiuti selettivi.

| (51) | La possibilità di beneficiare di conti correnti remunerati depositati presso il Tesoro e CDP non si applica a tutte le imprese che potrebbero teoricamente trarne vantaggio, considerate la natura e l'economia del sistema. In ogni caso, l'Italia non ha dimostrato che la restrizione di tali vantaggi a un numero molto limitato di operatori è giustificata dalla natura e dall'economia del sistema. |
| --- | --- |

(51)

La possibilità di beneficiare di conti correnti remunerati depositati presso il Tesoro e CDP non si applica a tutte le imprese che potrebbero teoricamente trarne vantaggio, considerate la natura e l'economia del sistema. In ogni caso, l'Italia non ha dimostrato che la restrizione di tali vantaggi a un numero molto limitato di operatori è giustificata dalla natura e dall'economia del sistema.

| (52) | Di conseguenza, i tassi di prestito offerti a PI/BancoPosta sono selettivi. |
| --- | --- |

(52)

Di conseguenza, i tassi di prestito offerti a PI/BancoPosta sono selettivi.

4.3.   Effetti sugli scambi tra gli Stati membri e distorsione della concorrenza

| (53) | L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE vieta gli aiuti che incidono sugli scambi tra Stati membri e falsano o minacciano di falsare la concorrenza. |
| --- | --- |

(53)

L'articolo 87, paragrafo 1, del trattato CE vieta gli aiuti che incidono sugli scambi tra Stati membri e falsano o minacciano di falsare la concorrenza.

| (54) | Nel valutare le due condizioni, la Commissione non è tenuta a dimostrare un'incidenza effettiva degli aiuti sugli scambi tra gli Stati membri o un'effettiva distorsione della concorrenza, ma deve solamente esaminare se gli aiuti siano idonei a incidere su tali scambi e a falsare la concorrenza (29). Allorché un aiuto finanziario concesso da uno Stato membro rafforza la posizione di un'impresa nei confronti di altre imprese concorrenti negli scambi intracomunitari, questi sono da considerarsi influenzati dall'aiuto. |
| --- | --- |

(54)

Nel valutare le due condizioni, la Commissione non è tenuta a dimostrare un'incidenza effettiva degli aiuti sugli scambi tra gli Stati membri o un'effettiva distorsione della concorrenza, ma deve solamente esaminare se gli aiuti siano idonei a incidere su tali scambi e a falsare la concorrenza (29). Allorché un aiuto finanziario concesso da uno Stato membro rafforza la posizione di un'impresa nei confronti di altre imprese concorrenti negli scambi intracomunitari, questi sono da considerarsi influenzati dall'aiuto.

| (55) | Non è necessario che PI partecipi essa stessa agli scambi intracomunitari. Infatti, quando uno Stato membro concede un aiuto a un'impresa, l'attività sul mercato nazionale può essere mantenuta o incrementata, con la conseguente diminuzione delle possibilità per le imprese con sede in altri Stati membri di penetrare nel mercato di tale Stato membro. Inoltre, il rafforzamento di un'impresa che fino a quel momento non era coinvolta in scambi intracomunitari può metterla nella condizione di penetrare nel mercato di un altro Stato membro. |
| --- | --- |

(55)

Non è necessario che PI partecipi essa stessa agli scambi intracomunitari. Infatti, quando uno Stato membro concede un aiuto a un'impresa, l'attività sul mercato nazionale può essere mantenuta o incrementata, con la conseguente diminuzione delle possibilità per le imprese con sede in altri Stati membri di penetrare nel mercato di tale Stato membro. Inoltre, il rafforzamento di un'impresa che fino a quel momento non era coinvolta in scambi intracomunitari può metterla nella condizione di penetrare nel mercato di un altro Stato membro.

| (56) | Come indicato nella sezione 2 “Attività di Poste Italiane e BancoPosta — Mercati interessati” della presente decisione, nel settore postale italiano esisteva una certa concorrenza anche prima della graduale liberalizzazione promossa dalla normativa comunitaria. |
| --- | --- |

(56)

Come indicato nella sezione 2 “Attività di Poste Italiane e BancoPosta — Mercati interessati” della presente decisione, nel settore postale italiano esisteva una certa concorrenza anche prima della graduale liberalizzazione promossa dalla normativa comunitaria.

| (57) | È noto che la principale sfida degli operatori del settore postale pubblico europeo è l'incremento della pressione della concorrenza in tutti i segmenti di mercato — corrispondenza, pacchi e corriere espresso. Mentre i mercati dei pacchi e del corriere espresso sono aperti alla concorrenza da decenni, nel segmento della corrispondenza i monopoli legali hanno fortemente ostacolato lo sviluppo della concorrenza. Secondo le autorità nazionali di regolamentazione e gli operatori postali pubblici la concorrenza nei segmenti pacchi e corriere espresso è notevole tanto sul piano nazionale che internazionale, mentre nel segmento della corrispondenza è appena emergente (30). |
| --- | --- |

(57)

È noto che la principale sfida degli operatori del settore postale pubblico europeo è l'incremento della pressione della concorrenza in tutti i segmenti di mercato — corrispondenza, pacchi e corriere espresso. Mentre i mercati dei pacchi e del corriere espresso sono aperti alla concorrenza da decenni, nel segmento della corrispondenza i monopoli legali hanno fortemente ostacolato lo sviluppo della concorrenza. Secondo le autorità nazionali di regolamentazione e gli operatori postali pubblici la concorrenza nei segmenti pacchi e corriere espresso è notevole tanto sul piano nazionale che internazionale, mentre nel segmento della corrispondenza è appena emergente (30).

| (58) | In particolare, i servizi di corriere espresso, i servizi di inoltro pacchi per l'utenza commerciale e i servizi logistici sono stati sviluppati in Italia da imprese private, alcune delle quali, come TNT e DHL, con sede in altri Stati membri. Da un rapporto pubblicato nel 2004 dalla Commissione (31) emerge che alcuni operatori postali (Royal Mail nel Regno Unito, TPG nei Paesi Bassi, Deutsche Post in Germania e La Poste in Francia) hanno acquisito imprese basate in Italia, attive nei servizi postali. |
| --- | --- |

(58)

In particolare, i servizi di corriere espresso, i servizi di inoltro pacchi per l'utenza commerciale e i servizi logistici sono stati sviluppati in Italia da imprese private, alcune delle quali, come TNT e DHL, con sede in altri Stati membri. Da un rapporto pubblicato nel 2004 dalla Commissione (31) emerge che alcuni operatori postali (Royal Mail nel Regno Unito, TPG nei Paesi Bassi, Deutsche Post in Germania e La Poste in Francia) hanno acquisito imprese basate in Italia, attive nei servizi postali.

| (59) | Per quanto riguarda i servizi finanziari, la Commissione ricorda che il settore bancario è aperto alla concorrenza da molti anni. La progressiva liberalizzazione ha sviluppato la concorrenza cui aveva già dato il via la libera circolazione dei capitali prevista dal trattato CE. |
| --- | --- |

(59)

Per quanto riguarda i servizi finanziari, la Commissione ricorda che il settore bancario è aperto alla concorrenza da molti anni. La progressiva liberalizzazione ha sviluppato la concorrenza cui aveva già dato il via la libera circolazione dei capitali prevista dal trattato CE.

| (60) | Inoltre, come si è già visto nel precedente caso di aiuti di Stato relativo all'Ente Poste Italiane/PI (32), PI compete con banche e operatori finanziari, che offrono prodotti in gran parte sostituibili ai suoi prodotti. Innanzitutto, i conti correnti postali sono in concorrenza con i conti correnti bancari, nelle località in cui esistono sia agenzie bancarie che uffici postali. Oltre a ciò, negli ultimi anni PI/BancoPosta ha sensibilmente ampliato la gamma degli strumenti di pagamento offerti alla propria clientela, affiancando a quelli tradizionali della sua operatività, come bollettini postali e vaglia postali, anche gli strumenti un tempo tipicamente offerti dalle banche (carte di debito e di credito, bonifici, servizi di addebito in conto per il pagamento di bollette). In alcuni casi (carte di debito e servizi di addebito in conto) il servizio è fornito direttamente da BancoPosta; in altri BancoPosta si pone quale distributore di servizi prodotti da terzi (operatori del settore bancario nel caso delle carte di credito). Questi sviluppi hanno aumentato la sostituibilità fra i servizi finanziari offerti da PI e quelli offerti dalle banche. |
| --- | --- |

(60)

Inoltre, come si è già visto nel precedente caso di aiuti di Stato relativo all'Ente Poste Italiane/PI (32), PI compete con banche e operatori finanziari, che offrono prodotti in gran parte sostituibili ai suoi prodotti. Innanzitutto, i conti correnti postali sono in concorrenza con i conti correnti bancari, nelle località in cui esistono sia agenzie bancarie che uffici postali. Oltre a ciò, negli ultimi anni PI/BancoPosta ha sensibilmente ampliato la gamma degli strumenti di pagamento offerti alla propria clientela, affiancando a quelli tradizionali della sua operatività, come bollettini postali e vaglia postali, anche gli strumenti un tempo tipicamente offerti dalle banche (carte di debito e di credito, bonifici, servizi di addebito in conto per il pagamento di bollette). In alcuni casi (carte di debito e servizi di addebito in conto) il servizio è fornito direttamente da BancoPosta; in altri BancoPosta si pone quale distributore di servizi prodotti da terzi (operatori del settore bancario nel caso delle carte di credito). Questi sviluppi hanno aumentato la sostituibilità fra i servizi finanziari offerti da PI e quelli offerti dalle banche.

| (61) | Diverse banche, di vari Stati membri, operano in Italia direttamente, attraverso filiali o uffici di rappresentanza, oppure indirettamente, controllando banche ed enti finanziari con sede in Italia. Le operazioni transfrontaliere di capitale che hanno di recente coinvolto banche italiane come Antonveneta e BNL confermano questa situazione. |
| --- | --- |

(61)

Diverse banche, di vari Stati membri, operano in Italia direttamente, attraverso filiali o uffici di rappresentanza, oppure indirettamente, controllando banche ed enti finanziari con sede in Italia. Le operazioni transfrontaliere di capitale che hanno di recente coinvolto banche italiane come Antonveneta e BNL confermano questa situazione.

| (62) | La Commissione ritiene pertanto che la misura ostacoli l'entrata nel mercato italiano per le imprese stabilite in altri Stati membri. |
| --- | --- |

(62)

La Commissione ritiene pertanto che la misura ostacoli l'entrata nel mercato italiano per le imprese stabilite in altri Stati membri.

| (63) | Per concludere, esistono scambi tra gli Stati membri nel settore dei servizi postali e finanziari. Il tasso di prestito rafforza la posizione di PI rispetto alle imprese postali e alle banche in concorrenza nel mercato interno. Pertanto, la misura è idonea a incidere sugli scambi commerciali e a falsare la concorrenza. |
| --- | --- |

(63)

Per concludere, esistono scambi tra gli Stati membri nel settore dei servizi postali e finanziari. Il tasso di prestito rafforza la posizione di PI rispetto alle imprese postali e alle banche in concorrenza nel mercato interno. Pertanto, la misura è idonea a incidere sugli scambi commerciali e a falsare la concorrenza.

4.4.   Esistenza di un vantaggio economico

| (64) | Per costituire aiuti di Stato, la misura deve conferire un vantaggio alle imprese beneficiarie. |
| --- | --- |

(64)

Per costituire aiuti di Stato, la misura deve conferire un vantaggio alle imprese beneficiarie.

| (65) | Nel valutare se esista un vantaggio a favore di PI/BancoPosta, è importante analizzare gli elementi che rappresentano il margine tra i tassi di prestito e di deposito. |
| --- | --- |

(65)

Nel valutare se esista un vantaggio a favore di PI/BancoPosta, è importante analizzare gli elementi che rappresentano il margine tra i tassi di prestito e di deposito.

| (66) | La Commissione osserva che un margine di mercato può contenere elementi di aiuti di Stato in determinate circostanze, in particolare quando i tassi di prestito e di deposito individualmente considerati non sono conformi al mercato (33). Ciò non si verifica nel presente caso. |
| --- | --- |

(66)

La Commissione osserva che un margine di mercato può contenere elementi di aiuti di Stato in determinate circostanze, in particolare quando i tassi di prestito e di deposito individualmente considerati non sono conformi al mercato (33). Ciò non si verifica nel presente caso.

| (67) | La Commissione ritiene che il tasso di deposito offerto per i conti correnti dei consumatori finali non rappresenti un aiuto di Stato a favore di PI/BancoPosta. In particolare, la fissazione del tasso non coinvolge un trasferimento di risorse statali a favore di PI/BancoPosta. I tassi offerti nel periodo interessato, inoltre, risultano conformi al tasso di mercato, se messi a confronto con i tassi di interesse offerti dalle banche per prodotti simili. Infine, i beneficiari del tasso di deposito sono individui. |
| --- | --- |

(67)

La Commissione ritiene che il tasso di deposito offerto per i conti correnti dei consumatori finali non rappresenti un aiuto di Stato a favore di PI/BancoPosta. In particolare, la fissazione del tasso non coinvolge un trasferimento di risorse statali a favore di PI/BancoPosta. I tassi offerti nel periodo interessato, inoltre, risultano conformi al tasso di mercato, se messi a confronto con i tassi di interesse offerti dalle banche per prodotti simili. Infine, i beneficiari del tasso di deposito sono individui.

| (68) | Pertanto, in questa fase, nell'analizzare il margine, la Commissione conclude che, nel presente caso, il vantaggio può derivare unicamente dai tassi di prestito. |
| --- | --- |

(68)

Pertanto, in questa fase, nell'analizzare il margine, la Commissione conclude che, nel presente caso, il vantaggio può derivare unicamente dai tassi di prestito.

| (69) | Il tasso di prestito pagato dallo Stato conferirebbe un interesse economico se fosse più elevato del tasso che sarebbe stato pagato a PI/BancoPosta dal beneficiario privato di un prestito in una situazione di mercato per i fondi depositati, secondo la loro natura ed importo. |
| --- | --- |

(69)

Il tasso di prestito pagato dallo Stato conferirebbe un interesse economico se fosse più elevato del tasso che sarebbe stato pagato a PI/BancoPosta dal beneficiario privato di un prestito in una situazione di mercato per i fondi depositati, secondo la loro natura ed importo.

4.4.1.   Dal 2005 in poi

| (70) | Dal 2005 le liquidità raccolte nei conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sono depositate solo presso il Tesoro. Inoltre, secondo l'Italia, attualmente il tasso è essenzialmente calcolato secondo parametri di mercato, con riferimento alla media ponderata del rendimento dei titoli di Stato a 30 anni (80 %), a 10 anni (10 %) e dei buoni del Tesoro a 12 mesi (10 %). |
| --- | --- |

(70)

Dal 2005 le liquidità raccolte nei conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sono depositate solo presso il Tesoro. Inoltre, secondo l'Italia, attualmente il tasso è essenzialmente calcolato secondo parametri di mercato, con riferimento alla media ponderata del rendimento dei titoli di Stato a 30 anni (80 %), a 10 anni (10 %) e dei buoni del Tesoro a 12 mesi (10 %).

| (71) | Il notevole peso degli strumenti a lungo termine si giustificherebbe secondo l'Italia perché i fondi raccolti hanno essenzialmente un carattere di lungo termine (cfr. sezione 3). Di conseguenza, l'Italia ritiene che il tasso di prestito non rappresenti un vantaggio a favore di PI/BancoPosta. Per il 2005, gli interessi pagati a PI/BancoPosta potrebbero persino essere meno favorevoli delle condizioni di mercato, perché il costo degli interessi per lo Stato dovrebbe essere diminuito di almeno 150 milioni di EUR. |
| --- | --- |

(71)

Il notevole peso degli strumenti a lungo termine si giustificherebbe secondo l'Italia perché i fondi raccolti hanno essenzialmente un carattere di lungo termine (cfr. sezione 3). Di conseguenza, l'Italia ritiene che il tasso di prestito non rappresenti un vantaggio a favore di PI/BancoPosta. Per il 2005, gli interessi pagati a PI/BancoPosta potrebbero persino essere meno favorevoli delle condizioni di mercato, perché il costo degli interessi per lo Stato dovrebbe essere diminuito di almeno 150 milioni di EUR.

| (72) | ABI, tuttavia, mette a confronto il tasso di prestito offerto a PI/BancoPosta con i tassi applicati ai buoni del Tesoro a breve termine. Questi ultimi risulterebbero inferiori al primo. |
| --- | --- |

(72)

ABI, tuttavia, mette a confronto il tasso di prestito offerto a PI/BancoPosta con i tassi applicati ai buoni del Tesoro a breve termine. Questi ultimi risulterebbero inferiori al primo.

| (73) | ABI indica come criterio di paragone che CDP dispone di un conto corrente fruttifero presso la Tesoreria dello Stato, sul quale deposita le sue liquidità. A norma del decreto del ministro dell'Economia e delle Finanze del 5 dicembre 2003, gli interessi sui fondi sono pagati semestralmente a un tasso semestrale variabile pari alla media aritmetica semplice dei buoni ordinari del Tesoro a sei mesi e dell'indice mensile Rendistato (34). |
| --- | --- |

(73)

ABI indica come criterio di paragone che CDP dispone di un conto corrente fruttifero presso la Tesoreria dello Stato, sul quale deposita le sue liquidità. A norma del decreto del ministro dell'Economia e delle Finanze del 5 dicembre 2003, gli interessi sui fondi sono pagati semestralmente a un tasso semestrale variabile pari alla media aritmetica semplice dei buoni ordinari del Tesoro a sei mesi e dell'indice mensile Rendistato (34).

| (74) | La Commissione osserva che per calcolare il tasso di mercato si deve normalmente fare riferimento al tasso di interesse che un privato sarebbe disposto a pagare a PI per i fondi depositati, secondo la loro natura ed importo. |
| --- | --- |

(74)

La Commissione osserva che per calcolare il tasso di mercato si deve normalmente fare riferimento al tasso di interesse che un privato sarebbe disposto a pagare a PI per i fondi depositati, secondo la loro natura ed importo.

| (75) | La Commissione ritiene in questa fase che il deposito di PI/BancoPosta presso il Tesoro sia effettuato su un conto corrente. Il Tesoro, e non PI, si assume il rischio di liquidità associato ai fondi depositati. Inoltre, durante la riunione del 30 marzo 2006, le autorità italiane hanno confermato che le liquidità raccolte sul conto corrente del Tesoro sono attualmente impiegate per finanziare ordinarie esigenze di bilancio. |
| --- | --- |

(75)

La Commissione ritiene in questa fase che il deposito di PI/BancoPosta presso il Tesoro sia effettuato su un conto corrente. Il Tesoro, e non PI, si assume il rischio di liquidità associato ai fondi depositati. Inoltre, durante la riunione del 30 marzo 2006, le autorità italiane hanno confermato che le liquidità raccolte sul conto corrente del Tesoro sono attualmente impiegate per finanziare ordinarie esigenze di bilancio.

| (76) | Resta da dimostrare che, nel caso l'Italia dovesse sostituire i fondi disponibili grazie a PI/BancoPosta, lo strumento finanziario alternativo sarebbe costituito da obbligazioni a lungo termine. |
| --- | --- |

(76)

Resta da dimostrare che, nel caso l'Italia dovesse sostituire i fondi disponibili grazie a PI/BancoPosta, lo strumento finanziario alternativo sarebbe costituito da obbligazioni a lungo termine.

| (77) | Inoltre, malgrado l'Italia indichi il recente aumento dei fondi raccolti sui conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta come una conferma della stabilità delle risorse per il Tesoro, la Commissione osserva che il livello dei fondi messi a disposizione di CDP e del Tesoro ha subito in realtà notevoli variazioni negli anni: | Conto presso il Tesoro
  (conto libero) | Conti presso la CDP (conti vincolati) | Totale |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Giacenze medie 1995 | [...] | [...] | [...] |
| Giacenze medie 1996 | [...] | [...] | [...] |
| Giacenze medie 1999 | [...] | [...] | [...] |
| Giacenze medie 2000 | [...] | [...] | [...] |
| Giacenze medie 2003 | [...] | [...] | [...] |
| Giacenze medie 2004 | [...] | [...] | [...] |
| Fonte: Allegato della lettera dell'Italia del 21.4.2006. |

(77)

Inoltre, malgrado l'Italia indichi il recente aumento dei fondi raccolti sui conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta come una conferma della stabilità delle risorse per il Tesoro, la Commissione osserva che il livello dei fondi messi a disposizione di CDP e del Tesoro ha subito in realtà notevoli variazioni negli anni:

Conto presso il Tesoro

(conto libero)

Conti presso la CDP (conti vincolati)

Totale

Giacenze medie 1995

[...]

[...]

[...]

Giacenze medie 1996

[...]

[...]

[...]

Giacenze medie 1999

[...]

[...]

[...]

Giacenze medie 2000

[...]

[...]

[...]

Giacenze medie 2003

[...]

[...]

[...]

Giacenze medie 2004

[...]

[...]

[...]

Fonte: Allegato della lettera dell'Italia del 21.4.2006.

| (78) | Inoltre, non si può escludere che, a causa delle specificità di PI/BancoPosta, che è tenuta per legge a depositare presso lo Stato i fondi raccolti nei conti correnti dei clienti, non sarebbe possibile stabilire un criterio di confronto con il mercato. In tali circostanze, la Commissione dovrebbe stabilire il costo del funzionamento del conto per PI/BancoPosta (cosa che dovrebbe risultare possibile con un efficiente sistema di analisi contabile) e aggiungere un margine ragionevole. L'importo risultante indicherebbe un tasso “di mercato” adeguato. Si tratterebbe di un approccio giustificato anche se la Commissione ritenesse che PI funge semplicemente da canale per raccogliere fondi per lo Stato tramite i numerosi uffici postali sul territorio. |
| --- | --- |

(78)

Inoltre, non si può escludere che, a causa delle specificità di PI/BancoPosta, che è tenuta per legge a depositare presso lo Stato i fondi raccolti nei conti correnti dei clienti, non sarebbe possibile stabilire un criterio di confronto con il mercato. In tali circostanze, la Commissione dovrebbe stabilire il costo del funzionamento del conto per PI/BancoPosta (cosa che dovrebbe risultare possibile con un efficiente sistema di analisi contabile) e aggiungere un margine ragionevole. L'importo risultante indicherebbe un tasso “di mercato” adeguato. Si tratterebbe di un approccio giustificato anche se la Commissione ritenesse che PI funge semplicemente da canale per raccogliere fondi per lo Stato tramite i numerosi uffici postali sul territorio.

| (79) | In conclusione, esistono dubbi sulla maniera pertinente di determinare un adeguato riferimento di mercato per il tasso di interesse che il Tesoro dovrebbe pagare a PI/BancoPosta. |
| --- | --- |

(79)

In conclusione, esistono dubbi sulla maniera pertinente di determinare un adeguato riferimento di mercato per il tasso di interesse che il Tesoro dovrebbe pagare a PI/BancoPosta.

| (80) | Se il regime di fissazione degli interessi dal 2005 generasse aiuti di Stato, detti aiuti:






  — | dovrebbero essere sottoposti a valutazione come nuovi aiuti. In effetti, la Commissione ritiene che il nuovo quadro normativo applicabile alla fissazione del tasso di prestito che risulta dalla legge 23 dicembre 2005, n. 266, abbia introdotto notevoli cambiamenti rispetto alla legislazione precedentemente applicabile, |
| --- | --- | --- |

(80)

Se il regime di fissazione degli interessi dal 2005 generasse aiuti di Stato, detti aiuti:

—

dovrebbero essere sottoposti a valutazione come nuovi aiuti. In effetti, la Commissione ritiene che il nuovo quadro normativo applicabile alla fissazione del tasso di prestito che risulta dalla legge 23 dicembre 2005, n. 266, abbia introdotto notevoli cambiamenti rispetto alla legislazione precedentemente applicabile,

| — | sarebbe illegale, in quanto la normativa e la convenzione relative sono state attuate da un decreto ministeriale in violazione dell'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE, |
| --- | --- |

—

sarebbe illegale, in quanto la normativa e la convenzione relative sono state attuate da un decreto ministeriale in violazione dell'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE,

| — | in questa fase non risulterebbero compatibili con il trattato CE. In primo luogo, la Commissione ritiene che non sarebbe applicabile alcuna delle eccezioni di cui all'articolo 87, paragrafo 2 e paragrafo 3. In secondo luogo, non sarebbe applicabile neppure l'articolo 86, paragrafo 2, poiché a PI non è stato affidato un servizio di interesse economico generale dalle autorità italiane per l'attività finanziaria in questione. |
| --- | --- |

—

in questa fase non risulterebbero compatibili con il trattato CE. In primo luogo, la Commissione ritiene che non sarebbe applicabile alcuna delle eccezioni di cui all'articolo 87, paragrafo 2 e paragrafo 3. In secondo luogo, non sarebbe applicabile neppure l'articolo 86, paragrafo 2, poiché a PI non è stato affidato un servizio di interesse economico generale dalle autorità italiane per l'attività finanziaria in questione.

4.4.2.   Il periodo che precede il 2005

| (81) | La Commissione dimostrerà che fino al 2004 compreso il regime applicabile, qualora si possa parlare di aiuto di Stato, sarebbe un aiuto esistente. |
| --- | --- |

(81)

La Commissione dimostrerà che fino al 2004 compreso il regime applicabile, qualora si possa parlare di aiuto di Stato, sarebbe un aiuto esistente.

| (82) | La Commissione osserva che i tassi di interesse concessi dallo Stato per i fondi trasferiti dai conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sono stati essenzialmente fissati fino alla fine del 2004 a norma di una legge del 1917, modificata nel 1945. |
| --- | --- |

(82)

La Commissione osserva che i tassi di interesse concessi dallo Stato per i fondi trasferiti dai conti correnti dei clienti di PI/BancoPosta sono stati essenzialmente fissati fino alla fine del 2004 a norma di una legge del 1917, modificata nel 1945.

| (83) | ABI condivide tale opinione. |
| --- | --- |

(83)

ABI condivide tale opinione.

| (84) | Le modifiche apportate a tale legge e i decreti ministeriali che adeguano il livello dei tassi di interesse e che sono legati alla legge modificata non hanno inciso sul contenuto della legge in questione. In particolar modo, la variazione del dato numerico del tasso di interesse non corrisponde a un cambiamento materiale del meccanismo che presiede alla fissazione del valore del tasso. In sostanza, fino al 2004, il tasso di prestito pagato a PI/BancoPosta era rimasto pari al tasso ricevuto da CDP per le sue attività di finanziamento, diminuito di quindici centesimi di punto percentuale. |
| --- | --- |

(84)

Le modifiche apportate a tale legge e i decreti ministeriali che adeguano il livello dei tassi di interesse e che sono legati alla legge modificata non hanno inciso sul contenuto della legge in questione. In particolar modo, la variazione del dato numerico del tasso di interesse non corrisponde a un cambiamento materiale del meccanismo che presiede alla fissazione del valore del tasso. In sostanza, fino al 2004, il tasso di prestito pagato a PI/BancoPosta era rimasto pari al tasso ricevuto da CDP per le sue attività di finanziamento, diminuito di quindici centesimi di punto percentuale.

| (85) | Il regime è stato introdotto prima dell'adesione dell'Italia. Inoltre, la graduale liberalizzazione delle attività finanziarie offerte da PI/BancoPosta è iniziata prima dell'entrata in vigore del Regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attualmente art. 88) del trattato CE (35). |
| --- | --- |

(85)

Il regime è stato introdotto prima dell'adesione dell'Italia. Inoltre, la graduale liberalizzazione delle attività finanziarie offerte da PI/BancoPosta è iniziata prima dell'entrata in vigore del Regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attualmente art. 88) del trattato CE (35).

| (86) | Di conseguenza, la Commissione conclude che la misura applicata sino alla fine del 2004, qualora si tratti di un aiuto, dovrebbe essere considerata un aiuto esistente a norma dell'articolo 1, lettera b), punti i), iv) e v), del Regolamento di cui sopra. |
| --- | --- |

(86)

Di conseguenza, la Commissione conclude che la misura applicata sino alla fine del 2004, qualora si tratti di un aiuto, dovrebbe essere considerata un aiuto esistente a norma dell'articolo 1, lettera b), punti i), iv) e v), del Regolamento di cui sopra.

| (87) | La misura è cessata entro il 31 dicembre 2004 come conseguenza (retroattiva) della legge 23 dicembre 2005, n. 266. Non vi è quindi ragione di proporre misure appropriate a norma dell'articolo 18 del Regolamento in questione. |
| --- | --- |

(87)

La misura è cessata entro il 31 dicembre 2004 come conseguenza (retroattiva) della legge 23 dicembre 2005, n. 266. Non vi è quindi ragione di proporre misure appropriate a norma dell'articolo 18 del Regolamento in questione.

5.   CONCLUSIONI

Sulla base della valutazione che precede, la Commissione ha deciso di considerare gli interessi pagati dallo Stato a PI/BancoPosta aiuti esistenti, nell'ipotesi che si tratti di aiuti, fino al 2004. Poiché la misura è cessata nel 2004 non vi è ragione di proporre le misure opportune di cui all'articolo 18 del Regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, del 22 marzo 1999, recante modalità di applicazione dell'articolo 93 (attualmente art. 88) del trattato CE.

Per quanto riguarda il regime che fissa il tasso di interesse da applicare ai fondi depositati presso il Tesoro dal 2005, alla luce delle considerazioni precedenti, la Commissione, nel quadro della procedura di cui all'articolo 88, paragrafo 2, del trattato CE, invita l'Italia a trasmetterle eventuali osservazioni e a fornirle qualsiasi informazione che possa essere utile ai fini della valutazione dell'aiuto o della misura entro un mese dalla data di ricezione della presente.

Ai fini della valutazione, in particolare per determinare, se possibile, i pertinenti tassi di mercato applicabili ai depositi citati, sono necessarie le seguenti informazioni:

| — | la definizione di un analogo strumento di finanziamento per lo Stato, tenuto conto della durata, del livello della garanzia e della liquidità del deposito, nonché dell'uso dei fondi depositati, |
| --- | --- |

—

la definizione di un analogo strumento di finanziamento per lo Stato, tenuto conto della durata, del livello della garanzia e della liquidità del deposito, nonché dell'uso dei fondi depositati,

| — | la definizione del tasso di interesse che offrirebbe un investitore privato e che sarebbe accettato da un finanziatore privato per tale strumento analogo, |
| --- | --- |

—

la definizione del tasso di interesse che offrirebbe un investitore privato e che sarebbe accettato da un finanziatore privato per tale strumento analogo,

| — | lo strumento di finanziamento alternativo cui ricorrerebbe l'Italia se dovesse sostituire i fondi trasferiti da PI/BancoPosta, |
| --- | --- |

—

lo strumento di finanziamento alternativo cui ricorrerebbe l'Italia se dovesse sostituire i fondi trasferiti da PI/BancoPosta,

| — | il valore dei tassi di mercato da usare nel 2005 e nel 2006. Sono necessari i tassi specifici dei possibili componenti singoli (a breve, medio e lungo termine...) del tasso aggregato di mercato, |
| --- | --- |

—

il valore dei tassi di mercato da usare nel 2005 e nel 2006. Sono necessari i tassi specifici dei possibili componenti singoli (a breve, medio e lungo termine...) del tasso aggregato di mercato,

| — | la descrizione dei costi annui relativi alla raccolta e al deposito di fondi provenienti dai conti correnti dei clienti PI/BancoPosta. Occorre usare dati precisi del sistema di contabilità analitica per il 2005 (reali) e 2006 (bilancio), |
| --- | --- |

—

la descrizione dei costi annui relativi alla raccolta e al deposito di fondi provenienti dai conti correnti dei clienti PI/BancoPosta. Occorre usare dati precisi del sistema di contabilità analitica per il 2005 (reali) e 2006 (bilancio),

| — | la stima di un ragionevole margine per lo svolgimento della citata attività. |
| --- | --- |

—

la stima di un ragionevole margine per lo svolgimento della citata attività.

La Commissione invita le autorità italiane a trasmettere immediatamente copia della presente lettera al beneficiario potenziale dell'aiuto.

La Commissione ricorda all'Italia che l'articolo 88, paragrafo 3, del trattato CE ha effetto sospensivo e richiama l'attenzione del governo italiano sull'articolo 14 del regolamento (CE) n. 659/1999 del Consiglio, a norma del quale essa può imporre allo Stato membro il recupero dal beneficiario di ogni aiuto indebitamente versato.

La Commissione avverte l'Italia che informerà i terzi interessati mediante pubblicazione della presente, unitamente ad un riassunto della medesima, nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea. Informerà inoltre gli interessati nei paesi EFTA firmatari dell'accordo SEE, attraverso la pubblicazione di un avviso nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea e informerà infine l'Autorità di vigilanza EFTA inviando copia della presente. I summenzionati terzi interessati sono invitati a presentare le proprie osservazioni entro un mese dalla data della pubblicazione.”

---

(1)  Šajā lēmumā PI attiecas uz Poste Italiane SpA un attiecīgā gadījumā uz Poste Italiane SpA priekšteci (Ente Posta Italiane, kas ir valsts pasta dienests).

1

Poste Italiane SpA

Poste Italiane SpA

Ente Posta Italiane

(2)  Šajā tekstā aizdevums ir nauda, kas pārskaitīta valsts kasē/CDP; noguldījums attiecas uz naudas līdzekļiem, ko BancoPosta klienti noguldījuši norēķinu kontos.

2

CDP

BancoPosta

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 659/1999 (1999. gada 22. marts), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta (tagad 88. panta) piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

3

(4)  Nella presente decisione per PI si intende Poste Italiane SpA e, ove applicabile, il predecessore (Ente Poste Italiane, il servizio postale pubblico).

4

(5)  Il servizio postale universale comprende gli invii di corrispondenza e stampati indirizzati di peso inferiore a 2 kg e pacchi postali fino a 20 kg; nonché un servizio di invii raccomandati e un servizio di invii assicurati.

5

(6)  Decreto legge 261/1999 pubblicato nella G.U. 182 del 5.8.1999 e decreto del ministero delle Comunicazioni del 17.4.2000, pubblicato nella G.U. 102 del 4.5.2000.

6

(7)  Fonte: sito web PI; luglio 2006.

7

(8)  Cfr. lo studio di PriceWaterhouseCoopers “The Impact on Universal Service of the Full Market Accomplishment of the Postal Internal Market in 2009, Final Report May 2006”.

8

(9)  A norma dell'articolo 5 del decreto legge 30 settembre 2003, n. 269, e della legge di conversione 24 novembre 2003, n. 326, le azioni di CDP SpA sono attribuite allo Stato. Inoltre, le fondazioni bancarie ed altri soggetti pubblici o privati possono solo detenere quote complessivamente di minoranza del capitale di CDP SpA.

9

(10)  Development of competition in the European postal sector, ECORYS-NEI, luglio 2005.

10

Development of competition in the European postal sector

(11)  Direttiva 97/67/CE del Parlamento Europeo e del Consiglio, del 15 dicembre 1997, concernente regole comuni per lo sviluppo del mercato interno dei servizi postali comunitari e il miglioramento della qualità del servizio (GU L 15 del 21.1.1998, pag. 14).

11

(12)  Direttiva 2002/39/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 10 giugno 2002, che modifica la direttiva 97/67/CE per quanto riguarda l'ulteriore apertura alla concorrenza dei servizi postali della Comunità (GU L 176 del 5.7.2002, pag. 21).

12

(13)  Development of competition in the European postal sector, ECORYS-NEI, luglio 2005.

13

Development of competition in the European postal sector

(14)  Cfr. lo studio di PriceWaterhouseCoopers “The Impact on Universal Service of the Full Market Accomplishment of the Postal Internal Market in 2009, Final Report May 2006”.

14

(15)  Fitchratings, rapporto speciale: “The European Regulated Mail Sector: Tomorrow's Deliveries” del 9.7.2004.

15

(16)  Nel 2004 il tasso era dell'1,25 %.

16

(17)  In alcuni casi (carte di debito e servizi di addebito in conto) il servizio è fornito direttamente da BancoPosta; in altri BancoPosta si pone quale distributore di prodotti di terzi (operatori del settore bancario nel caso delle carte di credito).

17

(18)  Poste Vita SpA è una controllata al 100 % di PI.

18

(19)  BancoPosta Fondi SpA SGR è una controllata al 99 % di PI.

19

(20)  Per prestito si intendono qui i fondi trasferiti al Tesoro/CDP; per deposito si intendono i fondi depositati sui conti correnti dai clienti di BancoPosta.

20

(21)  Pubblicato nella G.U. 288 del 12.12.2003.

21

(22)  Pubblicata nella G.U. 219 del 6.9.1917.

22

(23)  Pubblicato nella G.U. 12 del 15.1.1946, pag. 12.

23

(24)  L'informazione è coperta dal segreto d'ufficio

24

(25)  I conti accesi direttamente presso CDP sono stati chiusi.

25

(26)  Pubblicata nella GU 302 del 29.12.2005, “supplemento ordinario” 211. La legge ha effetto retroattivo dal 1o gennaio 2005.

26

o

(27)  I fondi sono stati investiti in un portafoglio di obbligazioni statali della zona euro (60 %) con un rating minimo pari a quello dell'Italia e di obbligazioni private (40 %) con un rating medio di AA-.

27

(28)  Legge 23 dicembre 1996, n. 662, pubblicata nella GU del 28.12.1996.

28

(29)  Si veda, ad esempio, la sentenza della Corte di giustizia nella causa C-372/97 Repubblica italiana contro Commissione, Racc. 2004 pagina I-0367, punto 44.

29

Repubblica italiana contro Commissione

(30)  Rapporto “The Evolution of the Regulatory Model for European Postal Services”, di WIK Consult, luglio 2005.

30

The Evolution of the Regulatory Model for European Postal Services

(31)  Rapporto “Main developments in the European Postal Sector” di WI Consult, luglio 2004. Cfr. tabella 5.1.6 “Distribuzione geografica e area commerciale dei “Big Four” (1998 e precedenti, fino al giugno 2004)”.

31

(32)  Decisione del 12.3.2002 nel caso C 47/98 (GU C 282 del 19.10.2002, pag. 29).

32

(33)  Ad esempio, nell'ipotesi che il margine di mercato in un determinato periodo sia pari al 2 %, mentre il tasso di deposito del mercato è pari all'1 %, un margine risultante da un tasso di prestito del 10 % e un tasso di deposito dell'8 % potrebbe configurare alcuni elementi di aiuto di Stato.

33

(34)  Cfr. relazione e stati finanziari di CDP al 31.12.2004, pag. 85.

34

(35)  GU L 83 del 27.3.1999, pag. 1.

35

---

| 29.11.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/20

---

Reģistrācijas pieteikuma publikācija atbilstīgi 6. panta 2. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

(2006/C 290/04)

Šī publikācija dod tiesības iesniegt iebildumus Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. panta nozīmē. Paziņojumi par iebildumiem jāiesniedz Komisijai sešu mēnešu laikā pēc šīs publikācijas.

KOPSAVILKUMA VEIDLAPA

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

Reģistrācijas pieteikums atbilstīgi 5. pantam un 17. panta 2. punktam

“KARLOVARSKÝ SUCHAR”

EK Nr.: CZ/PGI/005/0404/20.10.2004

ACVN ( ) AĢIN (X)

Šis kopsavilkums ir sagatavots tikai informatīvā nolūkā. Lai iegūtu pilnīgas ziņas, interesenti ir aicināti iepazīties ar pilnīgu produkta specifikāciju, ko var saņemt vai nu 1. iedaļā norādītajās valsts iestādēs, vai Eiropas Komisijas dienestos (1).

1.   Dalībvalsts kopmetentais dienests

| Nosaukums: | Úřad průmyslového vlastnictví |
| --- | --- |
| Adrese: | Antonína Čermáka 2a |
| CZ-160 68 Praha 6 |

Nosaukums:

Úřad průmyslového vlastnictví

Adrese:

Antonína Čermáka 2a

CZ-160 68 Praha 6

Tālruņa nr..:

(420) 220 38 31 11

Fakss:

(420) 224 32 47 18

e-pasts:

posta@upv.cz

2.   Pieteikuma iestniedzēja grupa

| Nosaukums: | CORNIA, spol. s r.o. |
| --- | --- |
| Adrese: | Vítězná 42, |
| CZ-360 09 Karlovy Vary |

Nosaukums:

CORNIA, spol. s r.o.

Adrese:

Vítězná 42,

CZ-360 09 Karlovy Vary

Tālruņa nr.:

(420) 353 43 38 26

Fakss:

(420) 353 22 35 65

e-pasts:

cornia@iol.cz

Sastāvs:

ražotāji/pārstrādātāji (X) citi ( )

Ir runa par Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 1. punktā paredzēto izņēmumu, jo šajā ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpst tikai viens ražotājs. Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2037/93 1. pantā izvirzītās prasības ir izpildītas.

3.   Produkta veids

2.4. klase: Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi vai citi maizes un konditorejas izstrādājumi — sausiņi

4.   Specifikācijā sniegtais apraksts (4. panta 2. punkta nosacījumu kopsavilkums)

4.1.   Nosaukums: “Karlovarský suchar”

4.2.   Apraksts: Pašlaik tiek ražoti divu veidu “Karlovarský suchar”: “Karlovarský suchar special” un “Karlovarský suchar dietní” (diētiskie).

Forma: plānas maizes šķēlītes, kuru forma ir regulāra un atbilst veidnei, kurā šī maize ir cepta; formas apraksts ir iekļauts arī 4.5. punktā, kurā izklāstīta iegūšanas metode.

Izskats: viendabīgi poraina, labi izcepta, tīra, kraukšķīga, labi kaltēta, nav apdegusi, nesatur citus produktus.

Krāsa: zeltaini brūna, bet ne tumša.

Garša: maizes izstrādājuma vieglā garša, kas nav ne rūgta, ne sīva, bez jebkādas piegaršas.

Smarža: dabiskā maizes izstrādājuma smarža; produkts nedrīkst būt sastāvējies, tam nav cita specifiska aromāta.

Produkta ražošanā izmanto turpmāk norādītās izejvielas.

“Karlovarský suchar special”: kviešu milti, Karlovi Vari karsto avotu ūdens, dzeramais ūdens, miltu uzlabotājs, cukurs, cietināti augu tauki, raugs, pārtikas sāls, olu dzeltenuma pulveris, Karlovi Vari karsto avotu sāls.

“Karlovarský suchar dietní” (diētiskie): kviešu milti, Karlovi Vari karsto avotu ūdens, dzeramais ūdens, miltu uzlabotājs, cietināti augu tauki, raugs, pārtikas sāls.

Produktu pārdod kartona kastītēs 200 g iepakojumā.

4.3.   Ģeogrāfiskais apgabals: Karlovi Vari reģiona apgabals, kuru iekļauj un kurā ietilpst šādas pašvaldības: Karlovy Vary, Šemnice, Kyselka, Velichov, Ostrov, Hroznětín, Mezirolí un Stará Role.

4.4.   Izcelsmes apliecinājums: Ražotājs uztur izejvielu piegādātāju reģistru. Ražotāja rīcībā ir pavadzīmes un rēķini attiecībā uz visu izejvielu piegādi, jo īpaši svarīgāko izejvielu — Karlovi Vari karsto avotu ūdens un karsto avotu sāls — piegādi. Turklāt ražotājs uztur arī gatavo produktu pircēju reģistru. Ražotāja nosaukums un adrese ir norādīta uz visiem produkta iepakojumiem, tādējādi nodrošinot produkta izsekojamību.

Ik pēc sešiem mēnešiem uzņēmuma tehnologs veic iekšējo kontroli, lai pārliecinātos par specifikāciju ievērošanu. Šī kontrole galvenokārt attiecas uz ražošanas tehnoloģisko procesu. Kritiskos punktus — pirmkārt, temperatūru un attiecīgā ražošanas posma ilgumu — kontrolē attiecībā uz katru atsevišķu partiju.Kontroles rezultātus reģistrē pārbaudes punktu sarakstos.

Specifikāciju ievērošanas ārējo kontroli nodrošina augstākā kontroles iestāde, proti, Valsts lauksaimniecības un pārtikas rūpniecības inspekcijas (Státní zemědělská a potravinářská inspekce) Plzeņas inspektorāts. Šīs kontroles iestādes kompetencē citu starpā ietilpst arī to prasību ievērošana, kas attiecas uz higiēnu, kritiskajiem punktiem un produkta raksturīgajām īpašībām.

Vispārējā kontrole: kopumā viss ražošanas process tiek nepārtraukti kontrolēts, jo īpaši kontrolē piegādātās izejvielas, ražošanas sagatavi, kā arī to, vai ir ievērota ražošanas procesa secība, higiēnas prasības, mikrobioloģiskie kritēriji un kāda ir gatavā produkcija.

4.5.   Ražošanas metode: Produktu “Karlovarský suchar” ražo no iepriekš minētajām izejvielām (sk. 4.2. punktu).

Galveno izejvielu, proti, Karlovi Vari karsto avotu ūdens un karsto avotu sāls, izcelsme ir konkrēts ģeogrāfiskais apgabals. Izejvielu pārstrādi, visus ražošanas un iepakošanas posmus veic konkrētajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Karlovi Vari karsto avotu ūdenim ir jābūt svaigam. Tas ir vēl viens iemesls, kādēļ ražošanai jānotiek konkrētajā apgabalā.

Karlovi Vari karsto avotu minerālūdeņi pieskaitāmi ogļskābo gāzi dabīgi saturošu nātrija hidrogēnkarbonāta-sulfātu-hlorīda tipa minerālūdeņiem; to kopējā mineralizācija ir apmēram 6,45 g/l un minerālvielu saturs — no 560 līdz 980 mg/l.

Karlovi Vari karsto avotu sāls satur nātrija sulfātu, kālija sulfātu un nātrija bikarbonātu.

Produkta “Karlovarský suchar” ražošanas process:

Mīklu sagatavo no svaigiem produktiem uz vietas. Pēc pareizo proporciju sagatavošanas izejvielas abrā sajauc ar karstu ūdeni. Pēc tam ar maisīšanas ierīci tiek sagatavota vidēji cieta mīkla, kurai ļauj uzrūgt. Pēc šā tā sauktā “nogatavināšanas” posma mīklu ar īpašu griezēju sagriež šķēlēs, kuras izveido kā kukulīšus un ieliek ar taukvielām ieziestās veidnēs, kur tām ļauj vēl uzrūgt. Pēc uzraudzēšanas mīklas kukulīšus saliek veidnēs, tās nepārsedzot, un liek tvaika krāsnī cepties. Pēc cepšanas produktus izņem no veidnes un saliek uz plauktveida ratiņiem, lai atdziest. Nākamajā ražošanas posmā izcepto maizi sagriež plānās šķēlītēs, kuras saliek uz cepšanas plātnes un apcep. Apceptās maizes šķēlītes saliek uz īpašiem plauktiem un pēc attiecīgas atdzesēšanas tās iesaiņo divās kārtās — īpašā papīrā un folijā. Šādi iesaiņotus sausiņus safasē mazās apdrukāta kartona kastītēs, kuras savukārt iepako lielās kartona kastēs. Produkta svars ir aptuveni 200 g ar pieļaujamo novirzi 7 %. Safasētās kartona kastes pārvadā tīros kravas automobiļos.

Produkta trausluma dēļ, kā arī tādēļ, lai to nesabojātu mitrums, un lai nodrošinātu labāku šā produkta izsekojamību, visam ražošanas procesam ir jānotiek 4.3. punktā noteiktajā teritorijā, un tā iesaiņošanai jānotiek ražošanas vietā.

4.6.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu: Sausiņi “Karlovarský suchar” ir īpašs produkts, kas vēsturiski saistīts ar Karlovi Vari. Šis produkts — tāpat kā balneoterapija un minerālūdens avoti — ir raksturīgs Karlovi Vari reģionam. Karlovi Vari kūrortu pazīst visā pasaulē, un arī konkrētais produkts veido šīs vietas tēlu.

Produkta nosaukums “Karlovarský suchar” liecina par tā ciešo saikni ar Karlovi Vari.

Ražotājs izmanto tradicionālu ražošanas metodi, kas jau desmitgadēm ir palikusi nemainīga. Produkta kvalitāti garantē gan vietējo izejvielu izmantošana (Karlovi Vari ūdens un karsto avotu sāls), kā arī vietējās tradīcijas un uzkrātā pieredze.

Produkts satur Karlovi Vari karsto avotu ūdeni, kā arī — “Karlovský suchar special” gadījumā — Karlovi Vari karsto avotu sāli. Karlovi Vari karsto avotu ūdenim ir jābūt svaigam. Šo ūdeni piegādā no avota Karlovi Vari kompleksā, kurš tiek uzskatīts par vienu no svarīgākajiem un pazīstamākajiem minerālūdens kompleksiem pasaulē. Iemesls, kādēļ šie avoti izplūst tieši šajā vietā, ir saistīts ar plaisu zemes garozā un lielu plaisu krustošanos Karlovi Vari apvidū. Karlovi Vari karsto avotu ūdens uzlabo un atvieglina gremošanu, kā arī zarnu trakta darbību.

Čehijas cilmes vietas nosaukumu reģistrā šim ierakstam piešķirts numurs “4”, un tas fiksēts ar datumu “1974. gada 1. februāris”, savukārt saskaņā ar Lisabonas nolīgumu izveidotajā reģistrā šā ieraksta numurs ir “4” un datums — 1967. gada 22. novembris.

EX PLZEŇ izstādē 1974. gadā šim produktam piešķīra zelta zīmoga izcilības zīmi.

Pašreizējo ražotāju un iepriekšējo ražotāju vieno juridiskā nepārtrauktība. Šo nepārtrauktību nodrošināja privatizācijas ceļā.

4.7.   Kontroles iestāde:

| Nosaukums: | Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Plzni |
| --- | --- |
| Adrese: | Jiráskovo náměstí 8 |
| CZ-308 58 Plzeň 8 |

Nosaukums:

Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Plzni

Adrese:

Jiráskovo náměstí 8

CZ-308 58 Plzeň 8

Tālruņa nr.:

(420) 377 24 45 97

Fakss:

(420) 377 45 52 29

e-pasts:

plzen@szpi.gov.cz

4.8.   Marķējums: Uz iepakojuma ir jābūt nosaukumam “Karlovarský suchar”. Izņemot šo nosacījumu, attiecībā uz marķējumu — tā novietojumu, krāsu, veidu vai tml. — citas prasības nav izvirzītas.

4.9.   Valsts prasības: —

---

(1)  Eiropas Komisija — Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts — Lauksaimniecības produktu kvalitātes politikas nodaļa, B-1049, Brisele.

---

| 29.11.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/23

---

Dalībvalstu paziņotās informācijas kopsavilkums par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2003. gada 23. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2004 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, pārstrādi un tirdzniecību

(2006/C 290/05)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

XA numurs: XA 83/06

Dalībvalsts: Francija

Reģions: Atlantijas-Luāras departaments

Atbalsta shēmas nosaukums: Atbalsts lauksaimniecības iekārtu izmantošanas kooperatīviem (CUMA)

Juridiskais pamats:

| — | Articles 4 et 6 du règlement (CE) no 1/2004 de la Commission |
| --- | --- |

—

Articles 4 et 6 du règlement (CE) no 1/2004 de la Commission

| — | L 1511-2 et L 1511-5 du code général des collectivités territoriales |
| --- | --- |

—

L 1511-2 et L 1511-5 du code général des collectivités territoriales

| — | Délibération du Conseil général de Loire-Atlantique du 19 juin 2006 |
| --- | --- |

—

Délibération du Conseil général de Loire-Atlantique du 19 juin 2006

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi: 290 000 EUR.

Atbalsta maksimālā intensitāte: CUMA mītnes vietas maiņa: atbalsts, kas aprēķināts 20 % apmērā un kura maksimālā summa ir 20 000 euro, ir paredzēts CUMA mītnes vietas pārvietošanai pilsētvides plānojuma maiņas dēļ. Ainavu arhitekta konsultācija tiek finansēta 70 % apmērā, ar atbalsta maksimālo summu 1400 EUR.

Esošo CUMA ēku piemērošana apkārtējās vides normām: atbalsta, kas aprēķināts 40 % apmērā, maksimālā summa ir 20 000 EUR.

Iekārtu iegāde ilgtspējīgas attīstības kolektīvu darbību veicināšanai (biodegvielas ražošana, “nekaitīga” nezāļu iznīcināšana...): atbalsta, kas aprēķināts 40 % apmērā, maksimālā summa ir 24 000 EUR.

Īstenošanas datums:

Atbalsta shēmas ilgums: viens gads, ko var pagarināt, ņemot vērā gada novērtējumu, kas ļaus noteikt nepieciešamās izmaiņas un šīs shēmas darbības ilgumu.

Atbalsta mērķis: Veicināt kolektīvas darbības atbalstot CUMA investīcijas ēkās un iekārtās, kas sekmētu ilgtspējīgu attīstību.

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Visas lauksaimniecības ražošanas nozares

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Monsieur le Président du Conseil Général de l'Hérault |
| --- |
| 3 quai Ceineray |
| BP 94109 |
| F-44041 Nantes |
| Cedex 1 |

Monsieur le Président du Conseil Général de l'Hérault

3 quai Ceineray

BP 94109

F-44041 Nantes

Cedex 1

Tīmekļa vietne: www.cg44.fr

XA numurs: XA 79/06

Dalībvalsts: Slovēnijas Republika

Reģions: Západné Slovensko

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: GAZDA SLOVAKIA, spol. s r.o.

Juridiskais pamats:

| — | Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z. |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z.

| — | Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci

| — | Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005 |
| --- | --- |

—

Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005

| — | Nariadenie Komisie (ES) č. 1/2004, čl. 4, ods. 3. písm. a) a c) |
| --- | --- |

—

Nariadenie Komisie (ES) č. 1/2004, čl. 4, ods. 3. písm. a) a c)

Shēmas plānotie ikgadējie izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopējā summa: 1 032 664 SKK

Atbalsta maksimālā intensitāte: 36,03 %

Īstenošanas datums: 2006. gads

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: 2006. gada augusts

Atbalsta mērķis: MVU — lauksaimniecība

Attiecīgā nozare: Lauksaimniecība — augu audzēšana

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Sociálna poisťovňa |
| --- |
| pobočka Dunajská Streda |
| Galantská cesta 693/5 |
| SK-929 01 Dunajská Streda |

Sociálna poisťovňa

pobočka Dunajská Streda

Galantská cesta 693/5

SK-929 01 Dunajská Streda

Tīmekļa vietne: www.socpoist.sk

XA numurs: XA 80/06

Dalībvalsts: Slovēnijas Republika

Reģions: Západné Slovensko

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Poľnohospodárske družstvo Modrý Dunaj

Šamorín

Juridiskais pamats:

| — | Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z. |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z.

| — | Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci

| — | Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005 |
| --- | --- |

—

Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005

| — | Nariadenie Komisie (ES) č. 1/2004, čl. 4, ods. 3. písm. b |
| --- | --- |

—

Nariadenie Komisie (ES) č. 1/2004, čl. 4, ods. 3. písm. b

Shēmas plānotie ikgadējie izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopējā summa: 583 912 SKK

Atbalsta maksimālā intensitāte: 23,2 %

Īstenošanas datums: 2006. gads

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: 2006. gada augusts

Atbalsta mērķis: MVU — lauksaimniecība

Attiecīgā nozare: Lauksaimniecība — dzīvnieku audzēšana

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Sociálna poisťovňa |
| --- |
| pobočka Dunajská Streda |
| Galantská cesta 693/5 |
| SK-929 01 Dunajská Streda |

Sociálna poisťovňa

pobočka Dunajská Streda

Galantská cesta 693/5

SK-929 01 Dunajská Streda

Tīmekļa vietne: www.socpoist.sk

XA numurs: XA 81/06

Dalībvalsts: Slovēnijas Republika

Reģions: Západné Slovensko

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums:

| AGRA M, s.r.o. |
| --- |
| Kozia 2243 |
| SK-901 01 Malacky |

AGRA M, s.r.o.

Kozia 2243

SK-901 01 Malacky

Juridiskais pamats:

| — | Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z. |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z.

| — | Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci

| — | Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005 |
| --- | --- |

—

Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005

| — | Nariadenie Komisie (ES) č. 1/2004, čl. 4 |
| --- | --- |

—

Nariadenie Komisie (ES) č. 1/2004, čl. 4

Shēmas plānotie ikgadējie izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopējā summa: 2 954 141,50 SKK

Atbalsta maksimālā intensitāte: 45,68 %

Īstenošanas datums: 2006. gads

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: 2006. gada septembris

Atbalsta mērķis: MVU — lauksaimniecība

Attiecīgā nozare: Lauksaimniecības uzņēmumi — dzīvnieku un augu audzēšana

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Sociálna poisťovňa |
| --- |
| pobočka Bratislava-okolie |
| Lazaretská 25 |
| SK-814 99 Bratislava |

Sociálna poisťovňa

pobočka Bratislava-okolie

Lazaretská 25

SK-814 99 Bratislava

Tīmekļa vietne: www.socpoist.sk

XA numurs: XA 82/06

Dalībvalsts: Slovēnijas Republika

Reģions: Východné Slovensko

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Agrokondor s.r.o., SK-094 35 Čaklov

Juridiskais pamats:

| — | Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z. |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 240 ods. 3 a § 241 ods. 3 v spojení s ustanovením § 277a zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 721/2004 Z. z.

| — | Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci |
| --- | --- |

—

Ustanovenie § 5 ods. 2 písm. b) zákona 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci

| — | Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005 |
| --- | --- |

—

Metodické usmernenie Sociálnej poisťovne č. 30/2005

| — | Nariadenie Komisie (ES) č. 1/2004, čl. 4, ods. 3, písm. c) |
| --- | --- |

—

Nariadenie Komisie (ES) č. 1/2004, čl. 4, ods. 3, písm. c)

Shēmas plānotie ikgadējie izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopējā summa: SKK 916 659,00, t.i. EUR 24 128,319 (2006. gada 19. jūnija valūtas maiņas kurss)

Atbalsta maksimālā intensitāte: 39 %

Īstenošanas datums: 2006. gads

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: 2006. gada augusts

Atbalsta mērķis: Lauksaimniecība

Attiecīgā nozare: Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Sociálna poisťovňa |
| --- |
| pobočka Vranov nad Topľou |

Sociálna poisťovňa

pobočka Vranov nad Topľou

Tīmekļa vietne: www.socpoist.sk

---

| 29.11.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/26 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/26

---

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem

(2006/C 290/06)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| Atbalsta Nr. | XS 61/05 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Reģions | La Rioja |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Noteikumi atbalsta piešķiršanai aizdevumu procentu atlaižu veidā, lai finansētu mazo un vidējo uzņēmumu ieguldījumus uzņēmējdarbībā |
| Juridiskais pamats | Resolución del Presidente de la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja por la que se aprueban las Bases Reguladoras de la concesión de subvenciones en forma de bonificación de intereses de préstamos destinadas a financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas. |
| Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma | Atbalsta shēma | Gada kopsumma | 869 000 EUR |
| Garantētie aizdevumi | |
| Individuālais atbalsts | Atbalsta kopsumma | |
| Garantētie aizdevumi | |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2. līdz 6. punktu un 5. pantu | Jā |
| Īstenošanas datums | 18.2.2005. |
| Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums | Līdz 31.12.2006. |
| Atbalsta mērķis | Atbalsts maziem un vidējiem uzņēmumiem | Jā |
| Attiecīgās tautsaimniecības nozares | Visas nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem | |
| Attiecina uz noteiktām nozarēm | Jā |
| Citas rūpniecības nozares (tikai ieguves un ražošanas nozares, izņemot lauksaimniecības pārtikas nozari) | Jā |
| Citi pakalpojumi (tikai tehniskie pakalpojumi saistībā ar ražošanas un komercijas nozarēm, izņemot lauksaimniecības pārtikas nozari) | Jā |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja |
| C/Muro de la Mata 13-14 |
| E-26071 Logroño (La Rioja) |

Atbalsta Nr.

XS 61/05

Dalībvalsts

Spānija

Reģions

La Rioja

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Noteikumi atbalsta piešķiršanai aizdevumu procentu atlaižu veidā, lai finansētu mazo un vidējo uzņēmumu ieguldījumus uzņēmējdarbībā

Juridiskais pamats

Resolución del Presidente de la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja por la que se aprueban las Bases Reguladoras de la concesión de subvenciones en forma de bonificación de intereses de préstamos destinadas a financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas.

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma

Atbalsta shēma

Gada kopsumma

869 000 EUR

Garantētie aizdevumi

Individuālais atbalsts

Atbalsta kopsumma

Garantētie aizdevumi

Atbalsta maksimālā intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2. līdz 6. punktu un 5. pantu

Jā

Īstenošanas datums

18.2.2005.

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums

Līdz 31.12.2006.

Atbalsta mērķis

Atbalsts maziem un vidējiem uzņēmumiem

Jā

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem

Attiecina uz noteiktām nozarēm

Jā

Citas rūpniecības nozares (tikai ieguves un ražošanas nozares, izņemot lauksaimniecības pārtikas nozari)

Jā

Citi pakalpojumi (tikai tehniskie pakalpojumi saistībā ar ražošanas un komercijas nozarēm, izņemot lauksaimniecības pārtikas nozari)

Jā

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja

C/Muro de la Mata 13-14

E-26071 Logroño (La Rioja)

Lielas individuālā atbalsta dotācijas

Saskaņā ar regulas 6. pantu

Jā

---

| 29.11.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/27

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4376 — Dresdner Bank/Gazprombank/JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(2006/C 290/07)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| 1. | Komisija 2006. gada 22. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar 4. punktu Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), ar kuru uzņēmumi Dresdner Bank AG (“Dresdner Bank”, Vācija), kas ietilpst grupā Allianz, (“Allianz”, Vācija), un Joint-Stock Bank of the Gas Industry (“Gazprombank”, Krievija), kas ietilpst grupā Gazprom, (“Gazprom”, Krievija) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Carbon Trade & Finance S.A (“CTF”, Luksemburga), iegādājoties akcijas jaunizveidotajā sabiedrībā, kas veido kopuzņēmumu. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2006. gada 22. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar 4. punktu Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), ar kuru uzņēmumi Dresdner Bank AG (“Dresdner Bank”, Vācija), kas ietilpst grupā Allianz, (“Allianz”, Vācija), un Joint-Stock Bank of the Gas Industry (“Gazprombank”, Krievija), kas ietilpst grupā Gazprom, (“Gazprom”, Krievija) minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Carbon Trade & Finance S.A (“CTF”, Luksemburga), iegādājoties akcijas jaunizveidotajā sabiedrībā, kas veido kopuzņēmumu.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Dresdner Bank: banku un finanšu pakalpojumu pilns spektrs, tostarp CO 2 emisiju ES kredītu tirdzniecība, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Dresdner Bank: banku un finanšu pakalpojumu pilns spektrs, tostarp CO 2 emisiju ES kredītu tirdzniecība,

| — | Gazprombank: banku un finanšu pakalpojumu pilns spektrs, |
| --- | --- |

—

Gazprombank: banku un finanšu pakalpojumu pilns spektrs,

| — | CTF: ieguldījumi primāros projektos, kas rada Kioto Co2 emisiju kredītus, un šādu kredītu pārgrupēšana tirdzniecībai sekundāra līmeņa tirgū. |
| --- | --- |

—

CTF: ieguldījumi primāros projektos, kas rada Kioto Co2 emisiju kredītus, un šādu kredītu pārgrupēšana tirdzniecībai sekundāra līmeņa tirgū.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4376 — Dresdner Bank/Gazprombank/JV uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4376 — Dresdner Bank/Gazprombank/JV uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

| 29.11.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/28

---

Dalībvalstu sniegtā informācija par valsts atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas 2002. gada 12. decembra Regulu (EK) Nr. 2204/2002 par Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu nodarbinātībai

(2006/C 290/08)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| Atbalsta Nr. | XE 3/05 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Polija |
| Reģions | Visa Polija |
| Atbalsta shēmas nosaukums | Līdzekļu atdošana, kas izlietoti darba vietu, telpu un aprīkojuma pielāgošanai invalīdu vajadzībām, kā arī darbinieka algošanai, kas palīdz strādājošam invalīdam |
| Juridiskais pamats | Ustawa z dnia 27 sierpnia 1997 r. o rehabilitacji zawodowej i społecznej oraz zatrudnianiu osób niepełnosprawnych (Dz.U. nr 123, poz. 776 z późn. zm.)
  Rozporządzenie Ministra Polityki Społecznej z dnia 15 września 2004 r. w sprawie zwrotu kosztów przystosowania stanowisk pracy, adaptacji pomieszczeń i urządzeń do potrzeb osób niepełnosprawnych oraz kosztów zatrudnienia pracownika pomagającego pracownikowi niepełnosprawnemu (Dz.U. nr 215, poz. 2186) |
| Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi | Kopējais apjoms gadā 3 miljoni EUR |
| Galvotie aizdevumi |
| Maksimālā atbalsta intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-5. punktu, 5. un 6. pantu | Jā |
| Ieviešanas datums | 16.10.2004. |
| Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums | Līdz 30.6.2007. |
| Atbalsta mērķis | 4. pants: Darba vietu radīšana | Nē |
| 5. pants: Neizdevīgā situācijā esošu darbinieku un invalīdu pieņemšana darbā | Nē |
| 6. pants: Invalīdu nodarbināšana | Jā |
| Tautsaimniecības nozares, kurām atbalsts paredzēts | Visas Kopienas (1) nozares, kurās var piešķirt nodarbinātības atbalstu | Jā |
| Visa ražošana (1) | Nē |
| Visi pakalpojumi (1) | Nē |
| Citi | Nē |
| Atbalsta piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Starostowie powiatów |
| Citas ziņas | Atbalsta projektu līdzfinansē Eiropas Sociālais fonds saistībā ar Darbības programu cilvēkresursu attīstībai 2004. — 2006. gadam (SPO-RZL); Mērķis 1.4: Invalīdu profesionālā un sociālā integrācija |
| Atbalsts, par kuru iepriekš jāinformē Komisija | Saskaņā ar regulas 9. pantu | Jā |

Atbalsta Nr.

XE 3/05

Dalībvalsts

Polija

Reģions

Visa Polija

Atbalsta shēmas nosaukums

Līdzekļu atdošana, kas izlietoti darba vietu, telpu un aprīkojuma pielāgošanai invalīdu vajadzībām, kā arī darbinieka algošanai, kas palīdz strādājošam invalīdam

Juridiskais pamats

Ustawa z dnia 27 sierpnia 1997 r. o rehabilitacji zawodowej i społecznej oraz zatrudnianiu osób niepełnosprawnych (Dz.U. nr 123, poz. 776 z późn. zm.)

Rozporządzenie Ministra Polityki Społecznej z dnia 15 września 2004 r. w sprawie zwrotu kosztów przystosowania stanowisk pracy, adaptacji pomieszczeń i urządzeń do potrzeb osób niepełnosprawnych oraz kosztów zatrudnienia pracownika pomagającego pracownikowi niepełnosprawnemu (Dz.U. nr 215, poz. 2186)

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi

Kopējais apjoms gadā 3 miljoni EUR

Galvotie aizdevumi

Maksimālā atbalsta intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-5. punktu, 5. un 6. pantu

Jā

Ieviešanas datums

16.10.2004.

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums

Līdz 30.6.2007.

Atbalsta mērķis

4. pants: Darba vietu radīšana

Nē

5. pants: Neizdevīgā situācijā esošu darbinieku un invalīdu pieņemšana darbā

Nē

6. pants: Invalīdu nodarbināšana

Jā

Tautsaimniecības nozares, kurām atbalsts paredzēts

Visas Kopienas (1) nozares, kurās var piešķirt nodarbinātības atbalstu

Jā

Visa ražošana (1)

Nē

Visi pakalpojumi (1)

Nē

Citi

Nē

Atbalsta piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Starostowie powiatów

Citas ziņas

Atbalsta projektu līdzfinansē Eiropas Sociālais fonds saistībā ar Darbības programu cilvēkresursu attīstībai 2004. — 2006. gadam (SPO-RZL); Mērķis 1.4: Invalīdu profesionālā un sociālā integrācija

Atbalsts, par kuru iepriekš jāinformē Komisija

Saskaņā ar regulas 9. pantu

Jā

| Atbalsta Nr. | XE 25/05 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Polija |
| Reģions | Województwo Świetokrzyskie, Powiat Starachowicki, Gmina Starachowice |
| Atbalsta shēmas nosaukums | Starahovices pilsētas domes 2005. gada 25. aprīļa lēmums Nr. V/7/05 par “Programmas uzņēmēju atbalstam nodarbinātības jomā” pieņemšanu |
| Juridiskais pamats | Art. 18 ust. 2 pkt 8, art. 40 ust. 1, art. 41 ust. 1, art. 42 ustawy z dn. 8.3.1990 r. o samorządzie gminnym (tekst jednolity: Dz.U. z 2001 r. nr 142 poz. 1591 ze zm.) oraz art. 7 ust. 3 ustawy z dn. 12.1.1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (tekst jednolity: Dz.U. z 2002 r. nr 9 poz. 84 ze zm.) |
| Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi | Kopējais apjoms gadā | 0,15 miljoni EUR |
| Galvotie aizdevumi | |
| Maksimālā atbalsta intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-5. punktu, 5. un 6. pantu | Jā |
| Ieviešanas datums | 5.8.2005. |
| Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums | Līdz 31.12.2006. |
| Atbalsta mērķis | 4. pants: Darba vietu radīšana | Jā |
| 5. pants: Neizdevīgā situācijā esošu darbinieku un invalīdu pieņemšana darbā | |
| 6. pants: Invalīdu nodarbināšana | |
| Tautsaimniecības nozares, kurām atbalsts paredzēts | Visas Kopienas (2) nozares, kurās var piešķirt nodarbinātības atbalstu | Jā |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Prezydenta Miasta Starachowice |
| PL-27-200 Starachowice |
| ul. Radomska 45 |

Atbalsta Nr.

XE 25/05

Dalībvalsts

Polija

Reģions

Województwo Świetokrzyskie, Powiat Starachowicki, Gmina Starachowice

Atbalsta shēmas nosaukums

Starahovices pilsētas domes 2005. gada 25. aprīļa lēmums Nr. V/7/05 par “Programmas uzņēmēju atbalstam nodarbinātības jomā” pieņemšanu

Juridiskais pamats

Art. 18 ust. 2 pkt 8, art. 40 ust. 1, art. 41 ust. 1, art. 42 ustawy z dn. 8.3.1990 r. o samorządzie gminnym (tekst jednolity: Dz.U. z 2001 r. nr 142 poz. 1591 ze zm.) oraz art. 7 ust. 3 ustawy z dn. 12.1.1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (tekst jednolity: Dz.U. z 2002 r. nr 9 poz. 84 ze zm.)

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi

Kopējais apjoms gadā

0,15 miljoni EUR

Galvotie aizdevumi

Maksimālā atbalsta intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-5. punktu, 5. un 6. pantu

Jā

Ieviešanas datums

5.8.2005.

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums

Līdz 31.12.2006.

Atbalsta mērķis

4. pants: Darba vietu radīšana

Jā

5. pants: Neizdevīgā situācijā esošu darbinieku un invalīdu pieņemšana darbā

6. pants: Invalīdu nodarbināšana

Tautsaimniecības nozares, kurām atbalsts paredzēts

Visas Kopienas (2) nozares, kurās var piešķirt nodarbinātības atbalstu

Jā

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Prezydenta Miasta Starachowice

PL-27-200 Starachowice

ul. Radomska 45

Citas ziņas

Ja atbalsta shēmu līdzfinansēta no Kopienas fondiem, lūdzu, pievienojiet šādu teikumu:

Atbalsta shēma ir finansēta kopā ar (norāde)

Atbalsts, par kuru iepriekš jāinformē Komisija

Saskaņā ar regulas 9. pantu

Jā

| Atbalsta Nr. | XE 27/06 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Ungārija |
| Reģions | Észak-Alföld |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums | Atbalsta shēma darba vietu radīšana Mátészalka |
| Juridiskais pamats | Mátészalka Város Önkormányzat vagyonáról, a vagyontárgyak feletti tulajdonosi jogok gyakorlásáról szóló 20/2006. (VIII.8.) rendelet |
| Plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma | Kopējais apjoms gadā | 1 miljons EUR |
| Galvotie aizdevumi | |
| Maksimālā atbalsta intensitāte | Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-5. punktu un 5., 6. pantu | Jā |
| Īstenošanas datums | 2006. gada 1. septembris |
| Atbalsta shēmas ilgums | Līdz 2007. gada 30. jūnijam |
| Atbalsta mērķis | 4. pants: Darba vietu radīšana | Jā |
| 5. pants: Neizdevīgu darba ņēmēju vai strādājošo invalīdu pieņemšana darbā | |
| 6. pants: Invalīdu nodarbināšana | |
| Attiecīgās tautsaimniecības nozares | Visas Kopienas nozares, kurās var piešķirt nodarbinātības atbalstu (3) | Jā |
| Visa ražošana (3) | |
| Visi pakalpojumi (3) | |
| Citi | |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Mátészalka Város Önkormányzata |
| Hősök tere 9. |
| H-4700 Mátészalka |

Atbalsta Nr.

XE 27/06

Dalībvalsts

Ungārija

Reģions

Észak-Alföld

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums

Atbalsta shēma darba vietu radīšana Mátészalka

Juridiskais pamats

Mátészalka Város Önkormányzat vagyonáról, a vagyontárgyak feletti tulajdonosi jogok gyakorlásáról szóló 20/2006. (VIII.8.) rendelet

Plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma

Kopējais apjoms gadā

1 miljons EUR

Galvotie aizdevumi

Maksimālā atbalsta intensitāte

Saskaņā ar regulas 4. panta 2.-5. punktu un 5., 6. pantu

Jā

Īstenošanas datums

2006. gada 1. septembris

Atbalsta shēmas ilgums

Līdz 2007. gada 30. jūnijam

Atbalsta mērķis

4. pants: Darba vietu radīšana

Jā

5. pants: Neizdevīgu darba ņēmēju vai strādājošo invalīdu pieņemšana darbā

6. pants: Invalīdu nodarbināšana

Attiecīgās tautsaimniecības nozares

Visas Kopienas nozares, kurās var piešķirt nodarbinātības atbalstu (3)

Jā

Visa ražošana (3)

Visi pakalpojumi (3)

Citi

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Mátészalka Város Önkormányzata

Hősök tere 9.

H-4700 Mátészalka

Cita informācija

Ja atbalsta shēmu līdzfinansē no Kopienas fondiem, lūdzu, pievienojiet:

Atbalsta shēmu līdzfinansē no (norāde)

Atbalsts, par kuru iepriekš jāinformē Komisija

Saskaņā ar regulas 9. pantu

Jā

---

(1)  Izņemot kuģu būvi un citas nozares, uz kurām attiecas īpaši nosacījumi regulās un direktīvās, kas regulē valsts atbalstu konkrētā nozarē.

(2)  Izņemot kuģu būvi un citas nozares, uz kurām attiecas īpaši nosacījumi regulās un direktīvās, kas regulē valsts atbalstu konkrētā nozarē.

(3)  Izņemot kuģu būvi un citas nozares, uz kurām attiecas īpaši noteikumi regulās un direktīvās, kas regulē valsts atbalstu konkrētā nozarē.

---

| 29.11.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/31

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4474 — BC Partners/Techem)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(2006/C 290/09)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| 1. | Komisija 2006. gada 22. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums CIE Management II Limited (“CIEM”, Gērnsija), kas ir uzņēmuma BC European Capital VIII (“BC”, Gērnsija) galvenais partneris un pārvaldītājs, minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Techem AG (“TECHEM”, Vācija), kas ir Vācijā reģistrēts uzņēmums, izsakot Techem akcionāriem adresētu publisku pārņemšanas piedāvājumu, kas tika izziņots 2006. gada 22. novembrī. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2006. gada 22. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums CIE Management II Limited (“CIEM”, Gērnsija), kas ir uzņēmuma BC European Capital VIII (“BC”, Gērnsija) galvenais partneris un pārvaldītājs, minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Techem AG (“TECHEM”, Vācija), kas ir Vācijā reģistrēts uzņēmums, izsakot Techem akcionāriem adresētu publisku pārņemšanas piedāvājumu, kas tika izziņots 2006. gada 22. novembrī.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | CIEM: BC galvenais partneris un pārvaldītājs; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

CIEM: BC galvenais partneris un pārvaldītājs;

| — | BC: privātā kapitāla ieguldījumu fonds; |
| --- | --- |

—

BC: privātā kapitāla ieguldījumu fonds;

| — | TECHEM: sabiedrisko pakalpojumu izmantošanas statistika un enerģētikas līgumpakalpojumi. |
| --- | --- |

—

TECHEM: sabiedrisko pakalpojumu izmantošanas statistika un enerģētikas līgumpakalpojumi.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4474 — BC Partners/Techem uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienās pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.4474 — BC Partners/Techem uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

| 29.11.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 290/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 290/32

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.4398 — Veolia Cargo/RAIL LINK/JV)

(2006/C 290/10)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2006. gada 9. novembrī Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi franču un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu. |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu.

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32006M4398. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://ec.europa.eu/eur-lex/lex) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32006M4398. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://ec.europa.eu/eur-lex/lex)

---