# Euroopa Liidu C 302/2006

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 302 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 49. köide12. detsember 2006 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 302

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

49. köide12. detsember 2006

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Kontrollikoda |
| 2006/C 302/1 | Eriaruanne nr 10/2006 perioodi 1994–1999 eesmärkide 1 ja 3 programmide (struktuurifondid) järelhindamise kohta koos komisjoni vastustega | 1 |
| 2006/C 302/2 | Arvamus nr 6/2006 Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepaneku kohta, millega muudetakse ja laiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsust nr 804/2004/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm meetmete edendamiseks ühenduse finantshuvide kaitse valdkonnas (programm Herakles II) | 41 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Kontrollikoda

2006/C 302/1

Eriaruanne nr 10/2006 perioodi 1994–1999 eesmärkide 1 ja 3 programmide (struktuurifondid) järelhindamise kohta koos komisjoni vastustega

1

2006/C 302/2

Arvamus nr 6/2006 Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepaneku kohta, millega muudetakse ja laiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsust nr 804/2004/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm meetmete edendamiseks ühenduse finantshuvide kaitse valdkonnas (programm Herakles II)

41

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Kontrollikoda

| 12.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 302/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 302/1

---

ERIARUANNE nr 10/2006

perioodi 1994–1999 eesmärkide 1 ja 3 programmide (struktuurifondid) järelhindamise kohta koos komisjoni vastustega

(vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)

(2006/C 302/01)

SISUKORD

Sõnastik

| I–XI | KOKKUVÕTE |
| --- | --- |

I–XI

| 1–9 | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

1–9

| 6–9 | Hindamisraamistik |
| --- | --- |

6–9

| 7–9 | Hindamiste põhieesmärgid |
| --- | --- |

7–9

| 10–14 | AUDITI ULATUS |
| --- | --- |

10–14

| 15–80 | REGIONAALPOLIITIKA PEADIREKTORAADI TEOSTATUD EESMÄRGI 1 JÄRELHINDAMINE |
| --- | --- |

15–80

| 16–66 | Kontrollikoja hinnang hindamise kvaliteedi kohta |
| --- | --- |

16–66

| 16 | Eelselgitused |
| --- | --- |

16

| 17–20 | Piirkondade probleemide käsitlemises toimunud areng alates 1994. aastast |
| --- | --- |

17–20

| 21–28 | Rakendatud strateegiate asjakohasus |
| --- | --- |

21–28

| 29–40 | Tõhususe hindamine |
| --- | --- |

29–40

| 41–44 | Tõhususe hindamine |
| --- | --- |

41–44

| 45–53 | Struktuurifondide mõju hindamine |
| --- | --- |

45–53

| 54–66 | Juhtimissüsteemide hindamine |
| --- | --- |

54–66

| 67–75 | Hindamisraamistiku asjakohasus |
| --- | --- |

67–75

| 67–70 | Tööjuhend |
| --- | --- |

67–70

| 71–75 | Komisjonipoolse järelevalve asjakohasus |
| --- | --- |

71–75

| 76–80 | Hindamissoovituste asjakohasus tulevaste programmitöö perioodide seisukohalt |
| --- | --- |

76–80

| 81–113 | TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSTE JA VÕRDSETE VÕIMALUSTE PEADIREKTORAADI KOOSTATUD JÄRELHINDAMINE ESF TEGEVUSE KOHTA (EESMÄRGID 1 JA 3) |
| --- | --- |

81–113

| 82–113 | Kontrollikoja hinnang hindamise kvaliteedi kohta |
| --- | --- |

82–113

| 82–87 | Andmetes ja analüüsis leitud puuduste kokkuvõte |
| --- | --- |

82–87

| 88 | ESFi tegevuse mõju hindamine |
| --- | --- |

88

| 89 | Võrdsete võimaluste hindamine |
| --- | --- |

89

| 90–93 | Teised uuritud aspektid |
| --- | --- |

90–93

| 94–96 | Tähelepanekud komisjoni tehtud üldise hinnangu kohta |
| --- | --- |

94–96

| 97–102 | Muud riigisisestest aruannetest saadud andmed |
| --- | --- |

97–102

| 103–110 | Hindamisraamistiku asjakohasus |
| --- | --- |

103–110

| 111–113 | Hindamise kokkuvõtteks antud soovitused |
| --- | --- |

111–113

| 114–118 | JÄRELDUSED |
| --- | --- |

114–118

| 119–125 | SOOVITUSED |
| --- | --- |

119–125

LISAD:

I lisa – Struktuurifondide raames antav toetus vastavalt programmidele

II lisa – RKT ja tööhõive määr

III lisa – RKT kasv ja struktuurifondid

IV lisa – HERMINi simulatsioonid ja töötus

Komisjoni vastused

SÕNASTIK





  ADAPT

| ADAPT | Adaptation of the Workforce to Industrial Change – tööjõu kohandamine tööstuse muudatustega (ühenduse algatus tööhõive edendamiseks ja tööjõu kohandamiseks tööstuse muudatustega) |
| --- | --- |
| Tühimõju (Deadweight effect) | Avaliku sekkumise tõttu toimunud muudatus, mida täheldati otseste abisaajate seas või mida otsesed abisaajad täheldavad pärast sekkumist, kuid mis oleks toimunud ka ilma sekkumiseta |
| Väljatõrjumisefekt (Displacement effect) | Abikõlblikus piirkonnas esinev mõju, mis on saadud mõne teise piirkonna kulul |
| ERF | Euroopa Regionaalarengu Fond |
| ESF | Euroopa Sotsiaalfond |
| mudel HERMIN | Struktuurifondide sekkumiste mõju simuleerimisel kasutatud makromajanduslik mudel |
| Algetapi aruanne | Aruanne, mis sisaldab metoodikaalaseid küsimusi, nagu hindamiseesmärgid, metoodika raamistik, küsimustikud ja organisatsioonid, kellega peaks ühendust võtma |
| Järelevalvekomitee | Rahastamisprogrammi strateegilise rakendamise üle järelevalvet teostav komitee |
| SFd | Struktuurifondid |
| VKEd | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted |
| Kokkuvõttev aruanne | Regionaalpoliitika peadirektoraadi (eesmärgi 1 osas) ja tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi (eesmärgi 3 osas) lõplikud aruanded ERFi ja ESFi raames rahastatava tegevuse järelhindamiste kohta |

Adaptation of the Workforce to Industrial Change – tööjõu kohandamine tööstuse muudatustega (ühenduse algatus tööhõive edendamiseks ja tööjõu kohandamiseks tööstuse muudatustega)

Tühimõju (Deadweight effect)

Avaliku sekkumise tõttu toimunud muudatus, mida täheldati otseste abisaajate seas või mida otsesed abisaajad täheldavad pärast sekkumist, kuid mis oleks toimunud ka ilma sekkumiseta

Väljatõrjumisefekt (Displacement effect)

Abikõlblikus piirkonnas esinev mõju, mis on saadud mõne teise piirkonna kulul

ERF

Euroopa Regionaalarengu Fond

ESF

Euroopa Sotsiaalfond

mudel HERMIN

Struktuurifondide sekkumiste mõju simuleerimisel kasutatud makromajanduslik mudel

Algetapi aruanne

Aruanne, mis sisaldab metoodikaalaseid küsimusi, nagu hindamiseesmärgid, metoodika raamistik, küsimustikud ja organisatsioonid, kellega peaks ühendust võtma

Järelevalvekomitee

Rahastamisprogrammi strateegilise rakendamise üle järelevalvet teostav komitee

SFd

Struktuurifondid

VKEd

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted

Kokkuvõttev aruanne

Regionaalpoliitika peadirektoraadi (eesmärgi 1 osas) ja tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi (eesmärgi 3 osas) lõplikud aruanded ERFi ja ESFi raames rahastatava tegevuse järelhindamiste kohta

KOKKUVÕTE

| I. | Audit hõlmas komisjoni teostatud järelhindamisi programmitöö perioodi 1994–1999 eesmärkide 1 ja 3 piirkondade struktuurifondide sekkumiste kohta, mille kogusumma ulatus üle 245 miljardi euro, sh vastavad era- ja riikliku sektori investeeringud. |
| --- | --- |

I.

Audit hõlmas komisjoni teostatud järelhindamisi programmitöö perioodi 1994–1999 eesmärkide 1 ja 3 piirkondade struktuurifondide sekkumiste kohta, mille kogusumma ulatus üle 245 miljardi euro, sh vastavad era- ja riikliku sektori investeeringud.

| II. | Järelhindamise eesmärgiks on võrrelda tegelikke kulusid esialgselt püstitatud eesmärkidega. Ühe programmitöö perioodi kvaliteetse hindamise tulemuste põhjal on võimalik tõhustada struktuurifondide kulusid tulevikus. Komisjon viis järelhindamised läbi koostöös lepinguliste väliskonsultantidega. |
| --- | --- |

II.

Järelhindamise eesmärgiks on võrrelda tegelikke kulusid esialgselt püstitatud eesmärkidega. Ühe programmitöö perioodi kvaliteetse hindamise tulemuste põhjal on võimalik tõhustada struktuurifondide kulusid tulevikus. Komisjon viis järelhindamised läbi koostöös lepinguliste väliskonsultantidega.

| III. | Auditi eesmärk oli uurida, kas komisjon oli võimeline järelhindamise lõppedes andma hinnangu eesmärkidega seotud sekkumiste mõjule ning kas tulemustel ja soovitustel on olnud positiivne mõju programmide kontrollimisele alates 2000. aastast. |
| --- | --- |

III.

Auditi eesmärk oli uurida, kas komisjon oli võimeline järelhindamise lõppedes andma hinnangu eesmärkidega seotud sekkumiste mõjule ning kas tulemustel ja soovitustel on olnud positiivne mõju programmide kontrollimisele alates 2000. aastast.

| IV. | Auditeerimist alustati iga fondi lõplikust kokkuvõtvast aruandest. Nimetatud aruannetes esitatakse kokkuvõte fondide mõju üldisest hindamisest ning aruanded hõlmavad elemente, millega tuleks arvestada järgmiste programmitöö perioodide kavandamisel. Järgnevalt hinnati auditi käigus, mil määral olid avastatud puudused põhjustatud puudulikust tööjuhendist või hindamise läbiviimise ajal tekkinud probleemidest. |
| --- | --- |

IV.

Auditeerimist alustati iga fondi lõplikust kokkuvõtvast aruandest. Nimetatud aruannetes esitatakse kokkuvõte fondide mõju üldisest hindamisest ning aruanded hõlmavad elemente, millega tuleks arvestada järgmiste programmitöö perioodide kavandamisel. Järgnevalt hinnati auditi käigus, mil määral olid avastatud puudused põhjustatud puudulikust tööjuhendist või hindamise läbiviimise ajal tekkinud probleemidest.

| V. | Struktuurifondide kulude hindamine on oma olemuselt keerukas protsess. Siiski tuvastati auditi käigus hindamismenetluse puudusi, mis ei tulene üksnes hindamise olemusest johtuvatest piirangutest. |
| --- | --- |

V.

Struktuurifondide kulude hindamine on oma olemuselt keerukas protsess. Siiski tuvastati auditi käigus hindamismenetluse puudusi, mis ei tulene üksnes hindamise olemusest johtuvatest piirangutest.

| VI. | Kontrollikoda leidis struktuurifondide sekkumiste hindamisel eesmärgi 1 piirkondades järgmised puudused:






  — | alusandmetes esines lahknevusi, |
| --- | --- | --- |

VI.

Kontrollikoda leidis struktuurifondide sekkumiste hindamisel eesmärgi 1 piirkondades järgmised puudused:

—

alusandmetes esines lahknevusi,

| — | struktuurifondide kulude tõhususe hindamine ei olnud piisavalt põhjalik, muu hulgas seetõttu, et liikmesriigid olid kogunud vähe andmeid väljundite ja tulemuste kohta, |
| --- | --- |

—

struktuurifondide kulude tõhususe hindamine ei olnud piisavalt põhjalik, muu hulgas seetõttu, et liikmesriigid olid kogunud vähe andmeid väljundite ja tulemuste kohta,

| — | hindamise käigus ei võrreldud täiel määral struktuurifondide kaudu toetust saavate projektide ühikukulusid, |
| --- | --- |

—

hindamise käigus ei võrreldud täiel määral struktuurifondide kaudu toetust saavate projektide ühikukulusid,

| — | hindamine põhines suures osas makromajanduslikul mudelil (HERMIN), mis oli oluliselt piiratud. |
| --- | --- |

—

hindamine põhines suures osas makromajanduslikul mudelil (HERMIN), mis oli oluliselt piiratud.

| VII. | Kontrollikoda leidis, et Euroopa Struktuurifondide tegevuse hindamine eesmärkide 1 ja 3 osas






  — | põhines osaliselt ebausaldusväärsetel või ebatäielikel andmetel, |
| --- | --- | --- |

VII.

Kontrollikoda leidis, et Euroopa Struktuurifondide tegevuse hindamine eesmärkide 1 ja 3 osas

—

põhines osaliselt ebausaldusväärsetel või ebatäielikel andmetel,

| — | jõudis teatud järeldusteni, mis polnud piisaval määral tõendatud, mistõttu tekkis kahtlus nendeni jõudmiseks kasutatud metoodika suhtes. |
| --- | --- |

—

jõudis teatud järeldusteni, mis polnud piisaval määral tõendatud, mistõttu tekkis kahtlus nendeni jõudmiseks kasutatud metoodika suhtes.

| VIII. | Komisjon ei tundu olevat arvestanud hindamiseks koostatud tööjuhendist tulenevate teatud raskustega. Samuti pole komisjon täielikult käsitlenud järelhindamise puudusi. Kontrollikoja leidudest nähtub, et hindamiste järelevalves oli puudusi. |
| --- | --- |

VIII.

Komisjon ei tundu olevat arvestanud hindamiseks koostatud tööjuhendist tulenevate teatud raskustega. Samuti pole komisjon täielikult käsitlenud järelhindamise puudusi. Kontrollikoja leidudest nähtub, et hindamiste järelevalves oli puudusi.

| IX. | Teisalt saadi hindamistest kasulikke kogemusi ERFi ja ESFi kaudu rahastatavate sekkumiste juhtimissüsteemide kohta. |
| --- | --- |

IX.

Teisalt saadi hindamistest kasulikke kogemusi ERFi ja ESFi kaudu rahastatavate sekkumiste juhtimissüsteemide kohta.

| X. | Kuigi hindamiste tulemusel tehti mõned kasulikud soovitused tulevaste struktuurifondide programmitöö perioodide kohta, ei suutnud komisjon perioodil 1994–1999 saadud kogemusi täielikult ära kasutada. |
| --- | --- |

X.

Kuigi hindamiste tulemusel tehti mõned kasulikud soovitused tulevaste struktuurifondide programmitöö perioodide kohta, ei suutnud komisjon perioodil 1994–1999 saadud kogemusi täielikult ära kasutada.

| XI. | Kontrollikoda soovitab






  — | komisjonil tulevaste hindamiste suhtes tagada, et olemasolevad andmed ja eraldatud vahendid oleksid kooskõlas seatud eesmärkidega, mis omakorda peaksid olema realistlikud; ning kehtestada tuleks asjakohane tööjuhend, |
| --- | --- | --- |

XI.

Kontrollikoda soovitab

—

komisjonil tulevaste hindamiste suhtes tagada, et olemasolevad andmed ja eraldatud vahendid oleksid kooskõlas seatud eesmärkidega, mis omakorda peaksid olema realistlikud; ning kehtestada tuleks asjakohane tööjuhend,

| — | komisjonil pöörata erilist tähelepanu fondide majandusliku mõju hindamisel kasutatavatele meetoditele. Makromajandusliku mudeli kasutamisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta kontrollitava majanduse erijooni. Ideaalis peaks olema võimalik kasu saada projekti tasandil kogutud mikroandmetest, |
| --- | --- |

—

komisjonil pöörata erilist tähelepanu fondide majandusliku mõju hindamisel kasutatavatele meetoditele. Makromajandusliku mudeli kasutamisel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta kontrollitava majanduse erijooni. Ideaalis peaks olema võimalik kasu saada projekti tasandil kogutud mikroandmetest,

| — | nõuetekohaselt arvesse võtta seoseid teiste struktuurifondide hindamise seisukohalt oluliste uurimustega, |
| --- | --- |

—

nõuetekohaselt arvesse võtta seoseid teiste struktuurifondide hindamise seisukohalt oluliste uurimustega,

| — | tulevastesse hindamistesse lisada mitmeid eriteemasid, mis oleksid seotud näiteks erasektori osamaksetega, finantskorraldusmeetmetega, projektimaksumuse hindamisega, projektitaotluse ja -kinnitamise menetlustega ning riiklike või piirkondlike ametiasutuste teostatavate asutusesiseste hindamistega, |
| --- | --- |

—

tulevastesse hindamistesse lisada mitmeid eriteemasid, mis oleksid seotud näiteks erasektori osamaksetega, finantskorraldusmeetmetega, projektimaksumuse hindamisega, projektitaotluse ja -kinnitamise menetlustega ning riiklike või piirkondlike ametiasutuste teostatavate asutusesiseste hindamistega,

| — | täiustada komisjoni suutlikkust teostada järelevalvet hindamiste üle muu hulgas koostöö kaudu uurimisinstituutide ja ülikoolidega. |
| --- | --- |

—

täiustada komisjoni suutlikkust teostada järelevalvet hindamiste üle muu hulgas koostöö kaudu uurimisinstituutide ja ülikoolidega.

SISSEJUHATUS

| 1. | Komisjon on alates 1996. aastast arendanud struktuurifondide hindamist ühtse raamistikuna. Komisjoni määratluse kohaselt tähendab “hindamine”“sekkumiste hindamist vastavalt neile seatud eesmärkide tulemustele, mõjudele ja vajadustele” (1). Hindamise peamiseks eesmärgiks on otsustusprotsessi toetamine teabe edastamise ja hindamiste koostamisega ELi sekkumiste mõju asjakohasuse, säästlikkuse, tõhususe, mõjususe, kasulikkuse ja jätkusuutlikkuse kohta. See teave on erilise tähtsusega olemasolevate sekkumiste täiendamisel või uute sekkumiste kavandamisel ning poliitiliste prioriteetide kehtestamisel ja vahendite eraldamisel. |
| --- | --- |

1.

Komisjon on alates 1996. aastast arendanud struktuurifondide hindamist ühtse raamistikuna. Komisjoni määratluse kohaselt tähendab “hindamine”“sekkumiste hindamist vastavalt neile seatud eesmärkide tulemustele, mõjudele ja vajadustele” (1). Hindamise peamiseks eesmärgiks on otsustusprotsessi toetamine teabe edastamise ja hindamiste koostamisega ELi sekkumiste mõju asjakohasuse, säästlikkuse, tõhususe, mõjususe, kasulikkuse ja jätkusuutlikkuse kohta. See teave on erilise tähtsusega olemasolevate sekkumiste täiendamisel või uute sekkumiste kavandamisel ning poliitiliste prioriteetide kehtestamisel ja vahendite eraldamisel.

| 2. | Hindamisi viiakse läbi erinevatel tasanditel programmitöö tsükli (kuus aastat) erinevates etappides; tähtsaimad hindamised on järgmised:






  a) | eelhindamised, mis viiakse läbi enne sekkumise rakendamist ning mille eesmärk on edendada sekkumise kavandamist ja kulutasuvust; |
| --- | --- | --- |

2.

Hindamisi viiakse läbi erinevatel tasanditel programmitöö tsükli (kuus aastat) erinevates etappides; tähtsaimad hindamised on järgmised:

a)

eelhindamised, mis viiakse läbi enne sekkumise rakendamist ning mille eesmärk on edendada sekkumise kavandamist ja kulutasuvust;

| b) | vahehindamised, mis viiakse läbi rakendamisetapis ning mille eesmärk on parandada sekkumise juhtimist; |
| --- | --- |

b)

vahehindamised, mis viiakse läbi rakendamisetapis ning mille eesmärk on parandada sekkumise juhtimist;

| c) | järelhindamised, mis viiakse läbi pärast sekkumise lõpetamist ning mille eesmärk on hinnata saadud tulemusi ja määrata, mida oleks võimalik saadud kogemustest õppida. |
| --- | --- |

c)

järelhindamised, mis viiakse läbi pärast sekkumise lõpetamist ning mille eesmärk on hinnata saadud tulemusi ja määrata, mida oleks võimalik saadud kogemustest õppida.

| 3. | Kontrollikoja audit hõlmas komisjoni teostatud järelhindamisi programmitöö perioodi 1994–1999 eesmärkide 1 ja 3 piirkondade struktuurifondide sekkumiste kohta. Auditi eesmärgi kohaselt määrati järelhindamise ulatus vastavalt programmi MEANS (2) dokumentides esitatud määratlusele: “Järelhindamistes esitatakse kokkuvõte ja antakse hinnang tervele programmile, eelkõige selle mõjudele. Hindamise eesmärk on jõuda selgusele vahendite kasutuse osas ja selgitada, kui tõhusad ja mõjusad sekkumised olid ning mil määral saavutati prognoositud mõjud. Hindamine keskendus õnnestumise või ebaõnnestumise teguritele ning tulemuste ja mõjude jätkusuutlikkusele. Hindamisega püütakse teha üldised järeldused, mida oleks võimalik kasutada teiste programmide ja piirkondade puhul” (3). Selle alusel ongi koostatud järelhindamise hindamine. |
| --- | --- |

3.

Kontrollikoja audit hõlmas komisjoni teostatud järelhindamisi programmitöö perioodi 1994–1999 eesmärkide 1 ja 3 piirkondade struktuurifondide sekkumiste kohta. Auditi eesmärgi kohaselt määrati järelhindamise ulatus vastavalt programmi MEANS (2) dokumentides esitatud määratlusele: “Järelhindamistes esitatakse kokkuvõte ja antakse hinnang tervele programmile, eelkõige selle mõjudele. Hindamise eesmärk on jõuda selgusele vahendite kasutuse osas ja selgitada, kui tõhusad ja mõjusad sekkumised olid ning mil määral saavutati prognoositud mõjud. Hindamine keskendus õnnestumise või ebaõnnestumise teguritele ning tulemuste ja mõjude jätkusuutlikkusele. Hindamisega püütakse teha üldised järeldused, mida oleks võimalik kasutada teiste programmide ja piirkondade puhul” (3). Selle alusel ongi koostatud järelhindamise hindamine.

| 4. | Järelhindamine on osa protsessist, milles arvestatakse ka eelhindamise ja vahehindamise tulemustega. Lisaks viiakse läbi nii riigisiseseid kui temaatilisi hindamisi erinevatel tasanditel ja nende tulemused esitatakse lõpuks kokkuvõtvas aruandes. Koos moodustavad nimetatud tegurid olulise osa struktuurifondide juhtimisest ja eriti ühenduse toetuse kavandamisest ja kontrollimisest. Hindamismenetluse eest vastutab komisjon (koostöös liikmesriikidega). Komisjon otsustab, milline osa hindamisest viiakse läbi komisjonis ja millised osad viiakse läbi allhangetena. Mõlemal juhul on üldine ja lõplik vastutus ikka komisjonil. |
| --- | --- |

4.

Järelhindamine on osa protsessist, milles arvestatakse ka eelhindamise ja vahehindamise tulemustega. Lisaks viiakse läbi nii riigisiseseid kui temaatilisi hindamisi erinevatel tasanditel ja nende tulemused esitatakse lõpuks kokkuvõtvas aruandes. Koos moodustavad nimetatud tegurid olulise osa struktuurifondide juhtimisest ja eriti ühenduse toetuse kavandamisest ja kontrollimisest. Hindamismenetluse eest vastutab komisjon (koostöös liikmesriikidega). Komisjon otsustab, milline osa hindamisest viiakse läbi komisjonis ja millised osad viiakse läbi allhangetena. Mõlemal juhul on üldine ja lõplik vastutus ikka komisjonil.

| 5. | Perioodil 1994–1999 struktuurifondide (4) kaudu eraldatud toetuse määr “eesmärkide” osas ulatus 136,4 miljardi euroni ja “ühenduse algatuste” osas 14,5 miljardi euroni. I lisas esitatakse esimese summa jagunemine liikmesriikide ja eesmärkide kaupa ning teise summa jagunemine ühenduse algatuste kaupa. Lisaks nendele vahenditele eraldati vastava era- või riikliku sektori (5) toetust 95 miljardit eurot, mille tulemusel ulatus toetuse kogusumma üle 245 miljardi euro. |
| --- | --- |

5.

Perioodil 1994–1999 struktuurifondide (4) kaudu eraldatud toetuse määr “eesmärkide” osas ulatus 136,4 miljardi euroni ja “ühenduse algatuste” osas 14,5 miljardi euroni. I lisas esitatakse esimese summa jagunemine liikmesriikide ja eesmärkide kaupa ning teise summa jagunemine ühenduse algatuste kaupa. Lisaks nendele vahenditele eraldati vastava era- või riikliku sektori (5) toetust 95 miljardit eurot, mille tulemusel ulatus toetuse kogusumma üle 245 miljardi euro.

Hindamisraamistik

| 6. | Järelhindamised viidi läbi komisjoni nimel ja komisjoni järelevalve all. Avaliku pakkumismenetluse teel valiti iga täpsustatud eesmärkide ja ühenduse algatuste kogumi jaoks peakonsultant. Enamikul juhtudest abistas konsultanti liikmesriigis tegutsev hindajate rühm, (6) kelle ülesandeks oli vajalike hindamiste koostamine vastavas riigis rakendatavate programmide ühtse metodoloogilise raamistiku alusel. Hindamisprotsessi järelevalvet teostas juhtrühm. Riikide hindajad koostasid hindamiste põhjal riigisiseseid aruandeid ja lepingulised konsultandid kokkuvõtva aruande iga täpsustatud eesmärkide kogumi kohta. Nimetatud aruanded valmisid ajavahemikul 2003. aasta algusest 2004. aasta keskpaigani. |
| --- | --- |

6.

Järelhindamised viidi läbi komisjoni nimel ja komisjoni järelevalve all. Avaliku pakkumismenetluse teel valiti iga täpsustatud eesmärkide ja ühenduse algatuste kogumi jaoks peakonsultant. Enamikul juhtudest abistas konsultanti liikmesriigis tegutsev hindajate rühm, (6) kelle ülesandeks oli vajalike hindamiste koostamine vastavas riigis rakendatavate programmide ühtse metodoloogilise raamistiku alusel. Hindamisprotsessi järelevalvet teostas juhtrühm. Riikide hindajad koostasid hindamiste põhjal riigisiseseid aruandeid ja lepingulised konsultandid kokkuvõtva aruande iga täpsustatud eesmärkide kogumi kohta. Nimetatud aruanded valmisid ajavahemikul 2003. aasta algusest 2004. aasta keskpaigani.

Hindamiste põhieesmärgid

| 7. | Hindamisprotsessis osalenud peadirektoraadid valisid mitmeid erinevaid teemasid hõlmava laiaulatusliku lähenemisviisi. Hindamiste üldeesmärgid olid järgmised:






  a) | hinnata liikmesriikides läbiviidud tegevuste tulemusi ja mõju nende eesmärkidele ning inimestele ja süsteemidele avaldatud mõjule; |
| --- | --- | --- |

7.

Hindamisprotsessis osalenud peadirektoraadid valisid mitmeid erinevaid teemasid hõlmava laiaulatusliku lähenemisviisi. Hindamiste üldeesmärgid olid järgmised:

a)

hinnata liikmesriikides läbiviidud tegevuste tulemusi ja mõju nende eesmärkidele ning inimestele ja süsteemidele avaldatud mõjule;

| b) | analüüsida konkreetseid struktuurilisi probleeme käsitleva ühenduse tegevuse mõju ja tõhusust ning võimaluse piires kindlaks määrata ühenduse toetuse lisaväärtus. |
| --- | --- |

b)

analüüsida konkreetseid struktuurilisi probleeme käsitleva ühenduse tegevuse mõju ja tõhusust ning võimaluse piires kindlaks määrata ühenduse toetuse lisaväärtus.

| 8. | Nimetatud üldeesmärkide saavutamiseks esitati tööjuhendis rida võtmeküsimusi järgmiste teemade kohta: strateegia asjakohasus, tõhusus, mõjusus, mõju, juhtimis- ja rakendussüsteemid, ühenduse lisaväärtus ning praegusest programmitööst ja tulevase programmitöö jaoks saadavad kogemused. Töö korraldamise lihtsustamiseks kehtestati tööjuhendis ka mitmed eriülesanded ja määrati teatav arv meetodeid ja teabeallikaid. |
| --- | --- |

8.

Nimetatud üldeesmärkide saavutamiseks esitati tööjuhendis rida võtmeküsimusi järgmiste teemade kohta: strateegia asjakohasus, tõhusus, mõjusus, mõju, juhtimis- ja rakendussüsteemid, ühenduse lisaväärtus ning praegusest programmitööst ja tulevase programmitöö jaoks saadavad kogemused. Töö korraldamise lihtsustamiseks kehtestati tööjuhendis ka mitmed eriülesanded ja määrati teatav arv meetodeid ja teabeallikaid.

| 9. | Komisjoni koostatud tööjuhend iga eesmärgi kohta oli seega hindajate tegevuse aluseks. Seda täiendasid eesmärgi 1 osas 2002. aasta jaanuaris avaldatud algetapi aruanne ja metoodikajuhend. ESFi tegevuse osas täiendas seda 2002. aasta detsembris avaldatud metodoloogiline tegevusaruanne ja igas riigisiseses hindamises sisalduvad hindamisküsimused. Selleks eesmärgiks kasutasid hindajad vajaduse korral kirjandusülevaateid, küsimustikke, vestlusi sidusgruppidega, juhtumiuuringute analüüse ja muid valdkonnauuringuid. |
| --- | --- |

9.

Komisjoni koostatud tööjuhend iga eesmärgi kohta oli seega hindajate tegevuse aluseks. Seda täiendasid eesmärgi 1 osas 2002. aasta jaanuaris avaldatud algetapi aruanne ja metoodikajuhend. ESFi tegevuse osas täiendas seda 2002. aasta detsembris avaldatud metodoloogiline tegevusaruanne ja igas riigisiseses hindamises sisalduvad hindamisküsimused. Selleks eesmärgiks kasutasid hindajad vajaduse korral kirjandusülevaateid, küsimustikke, vestlusi sidusgruppidega, juhtumiuuringute analüüse ja muid valdkonnauuringuid.

AUDITI ULATUS

| 10. | Auditi üldeesmärk oli uurida, kas komisjon saab hindamiste põhjal asjakohast teavet, mille alusel oleks võimalik hinnata eesmärkidega seotud sekkumiste mõju ning kas tulemustest ja soovitustest on olnud kasu programmide kontrollimisel järgmisi programmitöö perioode silmas pidades. |
| --- | --- |

10.

Auditi üldeesmärk oli uurida, kas komisjon saab hindamiste põhjal asjakohast teavet, mille alusel oleks võimalik hinnata eesmärkidega seotud sekkumiste mõju ning kas tulemustest ja soovitustest on olnud kasu programmide kontrollimisel järgmisi programmitöö perioode silmas pidades.

| 11. | Auditi käigus keskenduti regionaalpoliitika peadirektoraadi tehtud järelkontrollidele eesmärgi 1 ERFi sekkumiste kohta ja tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi tehtud järelkontrollidele eesmärkide 1 ja 3 ESFi sekkumiste kohta. Uurimise objektideks olid samuti kokkuvõtvad aruanded ja valim riikide aruannetest, mis olid seotud auditiks valitud eesmärkide ja vahenditega, (7) mille kogusumma oli 124 miljardit eurot ehk 82 % programmitöö perioodil 1994–1999 struktuurifondide kaudu eraldatava toetuse kogusummast (8). |
| --- | --- |

11.

Auditi käigus keskenduti regionaalpoliitika peadirektoraadi tehtud järelkontrollidele eesmärgi 1 ERFi sekkumiste kohta ja tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi tehtud järelkontrollidele eesmärkide 1 ja 3 ESFi sekkumiste kohta. Uurimise objektideks olid samuti kokkuvõtvad aruanded ja valim riikide aruannetest, mis olid seotud auditiks valitud eesmärkide ja vahenditega, (7) mille kogusumma oli 124 miljardit eurot ehk 82 % programmitöö perioodil 1994–1999 struktuurifondide kaudu eraldatava toetuse kogusummast (8).

| 12. | Iga hindamise käigus püüti vastata järgmisele kolmele küsimusele:






  a) | Kas hindamine oli kvaliteetne? |
| --- | --- | --- |

12.

Iga hindamise käigus püüti vastata järgmisele kolmele küsimusele:

a)

Kas hindamine oli kvaliteetne?

| b) | Mil määral olid leitud puudused põhjustatud hindamisraamistiku ja hindamise järelevalve puudustest? |
| --- | --- |

b)

Mil määral olid leitud puudused põhjustatud hindamisraamistiku ja hindamise järelevalve puudustest?

| c) | Kas leidude põhjal antud soovitused olid hästi põhjendatud, kasulikud ja sobilikud arvesse võtmiseks järgmistel programmitöö perioodidel? |
| --- | --- |

c)

Kas leidude põhjal antud soovitused olid hästi põhjendatud, kasulikud ja sobilikud arvesse võtmiseks järgmistel programmitöö perioodidel?

| 13. | Auditis hinnati eelkõige aruannete kvaliteeti ja täielikkust selle alusel, kuidas aruannetes oli hinnatud poliitikate asjakohasust; samuti hinnati meetmete mõjusust, tõhusust ja mõju ning nende meetmete mõju juhtimissüsteemidele. Samuti hinnati komisjoni rolli asjakohasust hindamiste ettevalmistamisel, kontrollimisel ja järelevalves. |
| --- | --- |

13.

Auditis hinnati eelkõige aruannete kvaliteeti ja täielikkust selle alusel, kuidas aruannetes oli hinnatud poliitikate asjakohasust; samuti hinnati meetmete mõjusust, tõhusust ja mõju ning nende meetmete mõju juhtimissüsteemidele. Samuti hinnati komisjoni rolli asjakohasust hindamiste ettevalmistamisel, kontrollimisel ja järelevalves.

| 14. | Aruande esimeses osas käsitletakse eesmärgi 1 piirkondade ERFi sekkumiste järelhindamist (punktid 15–80) ja teises osas eesmärkide 1 ja 3 ESFi meetmete järelhindamist (punktid 81–113). |
| --- | --- |

14.

Aruande esimeses osas käsitletakse eesmärgi 1 piirkondade ERFi sekkumiste järelhindamist (punktid 15–80) ja teises osas eesmärkide 1 ja 3 ESFi meetmete järelhindamist (punktid 81–113).

REGIONAALPOLIITIKA PEADIREKTORAADI TEOSTATUD EESMÄRGI 1 JÄRELHINDAMINE

| 15. | Enne järelhindamise kvaliteedi üksikasjalikku hindamist oleks kasulik esitada lühikokkuvõte komisjoni hindamises esitatud järeldustest. Nimetatud järeldustest esitatakse kokkuvõte allpool (vt 1. selgitus).

  1. selgitusRegionaalpoliitika peadirektoraadi teostatud hindamise üldised järeldusedKokkuvõtvas aruandes leitakse, et struktuurifondide mõju eesmärgi 1 piirkondade SKT-le on olnud positiivne ja et nende piirkondade üldine tulemuslikkus on võrreldes kogu ELi tasemega tõusnud. Aruandes leiti, et positiivse mõju tase sõltus suures osas nii institutsioonilisest suutlikkusest ja sellistest teguritest nagu majandusstruktuur ja majanduse avatus ning et nimetatud tegurid on põhjendatult olulised eelkõige majandussuutlikkuse osas vastamaks majandusintegratsiooni protsessi väljakutsetele ja võimalustele. Aruandes märgiti siiski, et tulemusi ei olnud võimalik koondada nii, et eesmärgi 1 programmi tulemustest oleks võimalik saada usaldusväärne ettekujutus erinevate riikide ja tegevuskontekstide vaheliste erinevuste tõttu ning seepärast, et olemasolevad andmed järelevalve kohta olid puudulikud ja eesmärgid olid täpselt määratlemata.Aruandes – rakendatud strateegiate asjakohasuse üldise hindamisena – järeldati, et 1994. aastal eesmärgi 1 puhul rakendatud strateegilist lähenemisviisi tuleb pidada üldiselt asjakohaseks kõikide liikmesriikide puhul. Aruande kohaselt käsitles strateegiate kõige märkimisväärsem kriitika seda, et strateegiad ei suutnud pakkuda enamat kui oma osade kogumit. Kuigi iga strateegia oli asjakohaseks vastuseks konkreetsetes valdkondades kindlaksmääratud vajadustele, oli vähemal määral tõendeid selle kohta, kuidas need erinevad tegurid aitasid omalt poolt kaasa kõikehõlmava arengustrateegia loomisele.Tõhususe osas leiti aruandes, et analüüs põhines olulisel määral kvalitatiivsel hindamisel, mitte aga tulemuste ja eesmärkide kvantitatiivsel võrdlusel, mis tulenes olemasolevate andmete puudulikkusest. Aruandes märgitakse üldise tähelepanekuna, et mitmed ilmselt kõige tõhusamad tegevused on sisuliselt olnud üldist laadi. Vahendite eraldamisega on siiski enamjaolt tugevdatud olemasolevaid majanduse arenguga seotud tegevuse mudeleid, mitte loodud alust uute tegevuste arendamisele kindlaksmääratud eesmärkide saavutamiseks või innovatiivsemate lähenemisviiside edendamiseks.Mõju osas toetuti aruandes enamiku piirkondade puhul makromajanduslikule modelleerimisele, mille alusel hinnatakse struktuurifondide mõju majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele. Aruandes leiab kinnitust asjaolu, et hindamisel saadud tulemused on paratamatult mingil määral mõjutatud modelleerimisprotsessi käigus tehtud eeldustest. Aruandes märgiti, et nende mõju ulatus eri juhtudel väljendas ühenduse toetusfondide vahendite suhtelist osakaalu ja eraldamist ning nähtus järgmistest teguritest: algselt eraldatud vahendid, majandusstruktuurid, asjaomase majanduse konkurentsitasandid ja “avatus”. Aruandes tehti üldised järeldused struktuurifondide mõju kohta teistele välisteguritele ja leiti, et kuigi loodi olulisel määral töökohti, on ka tühimõju ja väljatõrjumisefekt tõenäoliselt olulise tähtsusega.Kokkuvõttev aruanne sisaldas ka mitmeid tähelepanekuid juhtimise ja rakendamise kohta. Nende kohta esitatud üldise järelduse kohaselt oli rakenduskorraldus, ehkki selles esines sageli puudusi, üldiselt eesmärgile vastav ning partnerlusel põhineva lähenemisviisiga saavutati märkimisväärseid tulemusi. Otsustusprotsessi struktuuride abil ei suudetud üldiselt luua tugevat strateegiat. Lisaväärtusega seonduvat olulist kasu saadi aga programmitöö lähenemisviisi kaudu ja avaliku sektori suutlikkuse ja tegevuse arendamisega. |
| --- | --- |

15.

Enne järelhindamise kvaliteedi üksikasjalikku hindamist oleks kasulik esitada lühikokkuvõte komisjoni hindamises esitatud järeldustest. Nimetatud järeldustest esitatakse kokkuvõte allpool (vt 1. selgitus).

1. selgitusRegionaalpoliitika peadirektoraadi teostatud hindamise üldised järeldusedKokkuvõtvas aruandes leitakse, et struktuurifondide mõju eesmärgi 1 piirkondade SKT-le on olnud positiivne ja et nende piirkondade üldine tulemuslikkus on võrreldes kogu ELi tasemega tõusnud. Aruandes leiti, et positiivse mõju tase sõltus suures osas nii institutsioonilisest suutlikkusest ja sellistest teguritest nagu majandusstruktuur ja majanduse avatus ning et nimetatud tegurid on põhjendatult olulised eelkõige majandussuutlikkuse osas vastamaks majandusintegratsiooni protsessi väljakutsetele ja võimalustele. Aruandes märgiti siiski, et tulemusi ei olnud võimalik koondada nii, et eesmärgi 1 programmi tulemustest oleks võimalik saada usaldusväärne ettekujutus erinevate riikide ja tegevuskontekstide vaheliste erinevuste tõttu ning seepärast, et olemasolevad andmed järelevalve kohta olid puudulikud ja eesmärgid olid täpselt määratlemata.Aruandes – rakendatud strateegiate asjakohasuse üldise hindamisena – järeldati, et 1994. aastal eesmärgi 1 puhul rakendatud strateegilist lähenemisviisi tuleb pidada üldiselt asjakohaseks kõikide liikmesriikide puhul. Aruande kohaselt käsitles strateegiate kõige märkimisväärsem kriitika seda, et strateegiad ei suutnud pakkuda enamat kui oma osade kogumit. Kuigi iga strateegia oli asjakohaseks vastuseks konkreetsetes valdkondades kindlaksmääratud vajadustele, oli vähemal määral tõendeid selle kohta, kuidas need erinevad tegurid aitasid omalt poolt kaasa kõikehõlmava arengustrateegia loomisele.Tõhususe osas leiti aruandes, et analüüs põhines olulisel määral kvalitatiivsel hindamisel, mitte aga tulemuste ja eesmärkide kvantitatiivsel võrdlusel, mis tulenes olemasolevate andmete puudulikkusest. Aruandes märgitakse üldise tähelepanekuna, et mitmed ilmselt kõige tõhusamad tegevused on sisuliselt olnud üldist laadi. Vahendite eraldamisega on siiski enamjaolt tugevdatud olemasolevaid majanduse arenguga seotud tegevuse mudeleid, mitte loodud alust uute tegevuste arendamisele kindlaksmääratud eesmärkide saavutamiseks või innovatiivsemate lähenemisviiside edendamiseks.Mõju osas toetuti aruandes enamiku piirkondade puhul makromajanduslikule modelleerimisele, mille alusel hinnatakse struktuurifondide mõju majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele. Aruandes leiab kinnitust asjaolu, et hindamisel saadud tulemused on paratamatult mingil määral mõjutatud modelleerimisprotsessi käigus tehtud eeldustest. Aruandes märgiti, et nende mõju ulatus eri juhtudel väljendas ühenduse toetusfondide vahendite suhtelist osakaalu ja eraldamist ning nähtus järgmistest teguritest: algselt eraldatud vahendid, majandusstruktuurid, asjaomase majanduse konkurentsitasandid ja “avatus”. Aruandes tehti üldised järeldused struktuurifondide mõju kohta teistele välisteguritele ja leiti, et kuigi loodi olulisel määral töökohti, on ka tühimõju ja väljatõrjumisefekt tõenäoliselt olulise tähtsusega.Kokkuvõttev aruanne sisaldas ka mitmeid tähelepanekuid juhtimise ja rakendamise kohta. Nende kohta esitatud üldise järelduse kohaselt oli rakenduskorraldus, ehkki selles esines sageli puudusi, üldiselt eesmärgile vastav ning partnerlusel põhineva lähenemisviisiga saavutati märkimisväärseid tulemusi. Otsustusprotsessi struktuuride abil ei suudetud üldiselt luua tugevat strateegiat. Lisaväärtusega seonduvat olulist kasu saadi aga programmitöö lähenemisviisi kaudu ja avaliku sektori suutlikkuse ja tegevuse arendamisega.

Kontrollikoja hinnang hindamise kvaliteedi kohta

Eelselgitused

| 16. | On oluline tunnistada, et kasutatud laiaulatusliku lähenemisviisiga kaasnes mõni selle laadist tulenev piirang, millest peamised olid ajapiirangud, piiratud valik kvantifitseeritud eesmärke ja üksikasjalike tulemus- või mõjuindikaatorite puudumine. Lisaks oli sageli raske eristada otseselt programmidest ja nendega seotud meetmetest tulenevat mõju, kuna sihtpiirkonnad said tihti kasu teistest, samalaadsete eesmärkide saavutamist edendavatest tegevustest. Struktuurifondide kulutuste kaudseid mõjusid oli samuti raske määrata ja mõõta. Siiski leiab kontrollikoda, et teatavad puudused hindamisprotsessis ei tulene üksnes lähenemisviisi laadist põhjustatud piirangutest, vaid parandamist vajavatest hindamisprotsessi puudustest, mis tuleks parandada eelkõige enne programmitöö perioodi 2000–2006 järelhindamist. |
| --- | --- |

16.

On oluline tunnistada, et kasutatud laiaulatusliku lähenemisviisiga kaasnes mõni selle laadist tulenev piirang, millest peamised olid ajapiirangud, piiratud valik kvantifitseeritud eesmärke ja üksikasjalike tulemus- või mõjuindikaatorite puudumine. Lisaks oli sageli raske eristada otseselt programmidest ja nendega seotud meetmetest tulenevat mõju, kuna sihtpiirkonnad said tihti kasu teistest, samalaadsete eesmärkide saavutamist edendavatest tegevustest. Struktuurifondide kulutuste kaudseid mõjusid oli samuti raske määrata ja mõõta. Siiski leiab kontrollikoda, et teatavad puudused hindamisprotsessis ei tulene üksnes lähenemisviisi laadist põhjustatud piirangutest, vaid parandamist vajavatest hindamisprotsessi puudustest, mis tuleks parandada eelkõige enne programmitöö perioodi 2000–2006 järelhindamist.

Piirkondade probleemide käsitlemises toimunud areng alates 1994. aastast

| 17. | Kokkuvõtva aruande alguses esitatakse lühike analüüs elaniku kohta arvutatud rahvamajanduse kogutoodangu ning tööpuuduse ja tööhõive arengu kohta erinevates asjaomastes piirkondades (9). Aruandes järeldatakse, et üldiselt ei tulenenud elaniku kohta arvutatud rahvamajanduse kogutoodangu määra kasv töökohtade loomisega kaasnenud suurenenud tööhõive määrast (10). Järelduses märgitakse, et ühtekuuluvuspoliitika peamiseks eesmärgiks seatud RKT erinevuste vähendamisel ei ole olnud olulist kasu suhtelise tööjõuhõive määra parandamisest; (11) see järeldus on potentsiaalselt oluline poliitiliste otsuste tegijatele ja eriti tähtis struktuurifonde silmas pidades. |
| --- | --- |

17.

Kokkuvõtva aruande alguses esitatakse lühike analüüs elaniku kohta arvutatud rahvamajanduse kogutoodangu ning tööpuuduse ja tööhõive arengu kohta erinevates asjaomastes piirkondades (9). Aruandes järeldatakse, et üldiselt ei tulenenud elaniku kohta arvutatud rahvamajanduse kogutoodangu määra kasv töökohtade loomisega kaasnenud suurenenud tööhõive määrast (10). Järelduses märgitakse, et ühtekuuluvuspoliitika peamiseks eesmärgiks seatud RKT erinevuste vähendamisel ei ole olnud olulist kasu suhtelise tööjõuhõive määra parandamisest; (11) see järeldus on potentsiaalselt oluline poliitiliste otsuste tegijatele ja eriti tähtis struktuurifonde silmas pidades.

| 18. | Kokkuvõtvas aruandes esitatud teabe põhjal on raske otsustada nimetatud avalduse paikapidavuse üle. Mitmetes piirkondades tõusid elaniku kohta arvutatud RKT määrad, nagu ka suhtelise tööjõuhõive määrad. Siiski oli ka piirkondi, kus elaniku kohta arvutatud RKT määrad või suhtelise tööjõuhõive määrad langesid või tõusid üksnes vähesel tasemel. Kontrollikoja eesmärk oli hinnata eelmises punktis esitatud väidet, kasutades statistilisi menetlusi kokkuvõtvas aruandes avaldatud andmete puhul. Analüüsi tehnilised andmed on esitatud II lisas ja põhipunktidest esitatakse allpool lühikokkuvõte. |
| --- | --- |

18.

Kokkuvõtvas aruandes esitatud teabe põhjal on raske otsustada nimetatud avalduse paikapidavuse üle. Mitmetes piirkondades tõusid elaniku kohta arvutatud RKT määrad, nagu ka suhtelise tööjõuhõive määrad. Siiski oli ka piirkondi, kus elaniku kohta arvutatud RKT määrad või suhtelise tööjõuhõive määrad langesid või tõusid üksnes vähesel tasemel. Kontrollikoja eesmärk oli hinnata eelmises punktis esitatud väidet, kasutades statistilisi menetlusi kokkuvõtvas aruandes avaldatud andmete puhul. Analüüsi tehnilised andmed on esitatud II lisas ja põhipunktidest esitatakse allpool lühikokkuvõte.

| 19. | Tulemustest nähtub, et tööhõives toimunud muutustel oli statistiliselt oluline mõju tegelikule rahvamajanduse kogutoodangule elaniku kohta. Eelkõige seostati tööhõivemäära ühe protsendipunkti suurust tõusu elaniku kohta arvutatud RKT 0,24 % tõusuga hindamisperioodi jooksul. See tulemus ei ole kooskõlas mainitud kokkuvõtva aruande järeldusega. Tulemus näitab, et suhtelise tööjõuhõive määra parandamisega oleks tõepoolest potentsiaalselt võimalik RKT erinevusi vähendada, mis on oluline poliitilist perspektiivi silmas pidades. |
| --- | --- |

19.

Tulemustest nähtub, et tööhõives toimunud muutustel oli statistiliselt oluline mõju tegelikule rahvamajanduse kogutoodangule elaniku kohta. Eelkõige seostati tööhõivemäära ühe protsendipunkti suurust tõusu elaniku kohta arvutatud RKT 0,24 % tõusuga hindamisperioodi jooksul. See tulemus ei ole kooskõlas mainitud kokkuvõtva aruande järeldusega. Tulemus näitab, et suhtelise tööjõuhõive määra parandamisega oleks tõepoolest potentsiaalselt võimalik RKT erinevusi vähendada, mis on oluline poliitilist perspektiivi silmas pidades.

| 20. | Mainitud tulemuse paikapidavuse täiendavaks uurimiseks viis kontrollikoda läbi identse analüüsi 145 piirkonnas, mille andmed olid järjepidevalt kättesaadavad (nt mitte ainult eesmärgi 1 piirkonnad). Tulemused, mis on esitatud ka II lisas, näitavad väga sarnaseid tulemusi terves Euroopa Liidus. Tulemused näitavad, et algandmetel põhinevat teavet ei analüüsitud piisavalt, ja viitavad olulisele seosele RKT määra ja tööhõive määra tõusude vahel, mida kokkuvõtvas aruandes välja ei toodud. |
| --- | --- |

20.

Mainitud tulemuse paikapidavuse täiendavaks uurimiseks viis kontrollikoda läbi identse analüüsi 145 piirkonnas, mille andmed olid järjepidevalt kättesaadavad (nt mitte ainult eesmärgi 1 piirkonnad). Tulemused, mis on esitatud ka II lisas, näitavad väga sarnaseid tulemusi terves Euroopa Liidus. Tulemused näitavad, et algandmetel põhinevat teavet ei analüüsitud piisavalt, ja viitavad olulisele seosele RKT määra ja tööhõive määra tõusude vahel, mida kokkuvõtvas aruandes välja ei toodud.

Rakendatud strateegiate asjakohasus

| 21. | Kokkuvõtva aruande teises peatükis uuritakse rakendatud strateegiate asjakohasust geograafilise ja programmide tasakaalustatuse ning fondidevahelise tasakaalustatuse osas. Struktuurifondide programmide kavandatud ja tegelikke kulutusi (12) analüüsitakse liikmesriikide ja fondi tüübi kaupa, kuid mitte piirkondade kaupa – vastupidiselt aruandele, kus käsitleti erinevates eesmärgi 1 piirkondades elaniku kohta arvutatud RKT määra ning tööhõive ja tööpuuduse määrasid. See piirab tehtava analüüsi ulatust, nagu mainitakse ka aruandes, milles esitatakse regressioonanalüüsi andmed, püüdes seostada ELi vahendeid elaniku kohta liikmesriigiti rahvamajanduse kogutoodanguga elaniku kohta (13). Seega ei ole aruandes esitatud tulemused statistilisest seisukohast olulised ning sellest tulenevalt vähese väärtusega. |
| --- | --- |

21.

Kokkuvõtva aruande teises peatükis uuritakse rakendatud strateegiate asjakohasust geograafilise ja programmide tasakaalustatuse ning fondidevahelise tasakaalustatuse osas. Struktuurifondide programmide kavandatud ja tegelikke kulutusi (12) analüüsitakse liikmesriikide ja fondi tüübi kaupa, kuid mitte piirkondade kaupa – vastupidiselt aruandele, kus käsitleti erinevates eesmärgi 1 piirkondades elaniku kohta arvutatud RKT määra ning tööhõive ja tööpuuduse määrasid. See piirab tehtava analüüsi ulatust, nagu mainitakse ka aruandes, milles esitatakse regressioonanalüüsi andmed, püüdes seostada ELi vahendeid elaniku kohta liikmesriigiti rahvamajanduse kogutoodanguga elaniku kohta (13). Seega ei ole aruandes esitatud tulemused statistilisest seisukohast olulised ning sellest tulenevalt vähese väärtusega.

| 22. | Siiski rakendas kontrollikoda veidi erinevaid statistilisi meetodeid, kasutades samu andmeid mis aruandes esitatud. Analüüsi tehnilised andmed on toodud III lisas ja põhipunktidest esitatakse allpool lühikokkuvõte. |
| --- | --- |

22.

Siiski rakendas kontrollikoda veidi erinevaid statistilisi meetodeid, kasutades samu andmeid mis aruandes esitatud. Analüüsi tehnilised andmed on toodud III lisas ja põhipunktidest esitatakse allpool lühikokkuvõte.

| 23. | Analüüsi tulemused kinnitavad järeldust, et mida suuremad on ELi vahendid elaniku kohta, seda suurem on RKT kasv elaniku kohta liikmesriikides. Sellest tulemusest järeldub, et laiaulatuslikuma lähenemisviisiga on võimalik asjakohaseid hindamisi läbi viia isegi siis, kui nimetatud olulise valdkonna uurimisel kasutatav andmebaas on liigselt piiratud. |
| --- | --- |

23.

Analüüsi tulemused kinnitavad järeldust, et mida suuremad on ELi vahendid elaniku kohta, seda suurem on RKT kasv elaniku kohta liikmesriikides. Sellest tulemusest järeldub, et laiaulatuslikuma lähenemisviisiga on võimalik asjakohaseid hindamisi läbi viia isegi siis, kui nimetatud olulise valdkonna uurimisel kasutatav andmebaas on liigselt piiratud.

| 24. | Kokkuvõtva aruande nimetatud osas esitatud hindamise keskne osa põhineb 1994. aastaks kavandatud kulutuste erinevate kategooriate ja 1999. aastaks prognoositud tegelike kulutuste võrdlusel. Siiski esineb nendes andmetes mitmeid tõsiseid vigu ja lahknevusi, mis seavad piirangud esitatavate järelduste õigsusele. Eelkõige viie liikmesriigi puhul, kus tegelike kulutuste summa veerus “kokku” (kokkuvõtvas aruandes avaldatud tabelis) erineb vastavalt ELi, avaliku ja erasektori kulutusi väljendavates eraldi veergudes esitatud summadest (mõlemad summad on esitatud samas tabelis). Nimetatud lahknevuste kokkuvõte on esitatud 1. tabelis. Tabeli viimases veerus esitatud protsentuaalne lahknevus on oluline ning viitab aruande sisu ja tulemuste koostamise ebapiisavale kvaliteedikontrollile. |
| --- | --- |

24.

Kokkuvõtva aruande nimetatud osas esitatud hindamise keskne osa põhineb 1994. aastaks kavandatud kulutuste erinevate kategooriate ja 1999. aastaks prognoositud tegelike kulutuste võrdlusel. Siiski esineb nendes andmetes mitmeid tõsiseid vigu ja lahknevusi, mis seavad piirangud esitatavate järelduste õigsusele. Eelkõige viie liikmesriigi puhul, kus tegelike kulutuste summa veerus “kokku” (kokkuvõtvas aruandes avaldatud tabelis) erineb vastavalt ELi, avaliku ja erasektori kulutusi väljendavates eraldi veergudes esitatud summadest (mõlemad summad on esitatud samas tabelis). Nimetatud lahknevuste kokkuvõte on esitatud 1. tabelis. Tabeli viimases veerus esitatud protsentuaalne lahknevus on oluline ning viitab aruande sisu ja tulemuste koostamise ebapiisavale kvaliteedikontrollile.

| 25. | Vaatamata nimetatud lahknevustele, annab elaniku kohta esitatud andmete (14) teisendamine kasulikke tähelepanekuid, mis osas kontekstidest erinevad kokkuvõtvas aruandes esitatud järeldustest. 2. tabelis on toodud tegelikud kulutused elaniku kohta kõrgeimast madalaimani igas kategoorias. |
| --- | --- |

25.

Vaatamata nimetatud lahknevustele, annab elaniku kohta esitatud andmete (14) teisendamine kasulikke tähelepanekuid, mis osas kontekstidest erinevad kokkuvõtvas aruandes esitatud järeldustest. 2. tabelis on toodud tegelikud kulutused elaniku kohta kõrgeimast madalaimani igas kategoorias.

1. tabel

Punktis 24 nimetatud lahknevuste kokkuvõte

| | Veergude summa (15) | Avaldatud kogusumma (15) | Erinevus (15) | Protsentuaalne lahknevus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa | 41 015 | 48 243 | 7 228 | –15 |
| Itaalia | 34 804 | 30 547 | –4 257 | 14 |
| Ühendkuningriik | 3 961 | 4 803 | 842 | –18 |
| Prantsusmaa | 3 339 | 4 019 | 680 | –17 |
| Austria | 1 116 | 1 040 | –76 | 7 |

Veergude summa (15)

Avaldatud kogusumma (15)

Erinevus (15)

Protsentuaalne lahknevus

Saksamaa

41 015

48 243

7 228

–15

Itaalia

34 804

30 547

–4 257

14

Ühendkuningriik

3 961

4 803

842

–18

Prantsusmaa

3 339

4 019

680

–17

Austria

1 116

1 040

–76

7

2. tabel

Tegelikud kulutused (16)

| Tegelikud kulutused elaniku kohta kokku | ELi kulutused elaniku kohta | Avaliku sektori tegelikud kulutused elaniku kohta | Erasektori tegelikud kulutused elaniku kohta |
| --- | --- | --- | --- |
| Austria | 3 866 | Iirimaa | 1 653 | Holland | 1 822 | Austria | 2 458 |
| Holland | 3 438 | Kreeka | 1 580 | Austria | 1 033 | Saksamaa | 1 299 |
| Saksamaa | 2 933 | Portugal | 1 403 | Kreeka | 739 | Holland | 1 039 |
| Iirimaa | 2 926 | Hispaania | 1 143 | Iirimaa | 703 | Belgia | 705 |
| Kreeka | 2 716 | Saksamaa | 884 | Portugal | 621 | Iirimaa | 570 |
| Portugal | 2 472 | Austria | 657 | Hispaania | 582 | Portugal | 448 |
| Hispaania | 1 725 | Itaalia | 652 | Prantsusmaa | 485 | Kreeka | 396 |
| Belgia | 1 587 | Prantsusmaa | 621 | Belgia | 456 | Prantsusmaa | 205 |
| Prantsusmaa | 1 579 | Ühend-kuningriik | 605 | Ühend-kuningriik | 381 | Ühend-kuningriik | 174 |
| Itaalia | 1 445 | Holland | 578 | Saksamaa | 311 | Hispaania | andmed puuduvad |
| Ühendkuningriik | 1 407 | Belgia | 427 | Itaalia | andmed puuduvad | Itaalia | andmed puuduvad |
| Keskmine elaniku kohta | 2 104 | | 1 033 | | 419 | | 377 |

Tegelikud kulutused elaniku kohta kokku

ELi kulutused elaniku kohta

Avaliku sektori tegelikud kulutused elaniku kohta

Erasektori tegelikud kulutused elaniku kohta

Austria

3 866

Iirimaa

1 653

Holland

1 822

Austria

2 458

Holland

3 438

Kreeka

1 580

Austria

1 033

Saksamaa

1 299

Saksamaa

2 933

Portugal

1 403

Kreeka

739

Holland

1 039

Iirimaa

2 926

Hispaania

1 143

Iirimaa

703

Belgia

705

Kreeka

2 716

Saksamaa

884

Portugal

621

Iirimaa

570

Portugal

2 472

Austria

657

Hispaania

582

Portugal

448

Hispaania

1 725

Itaalia

652

Prantsusmaa

485

Kreeka

396

Belgia

1 587

Prantsusmaa

621

Belgia

456

Prantsusmaa

205

Prantsusmaa

1 579

Ühend-kuningriik

605

Ühend-kuningriik

381

Ühend-kuningriik

174

Itaalia

1 445

Holland

578

Saksamaa

311

Hispaania

andmed puuduvad

Ühendkuningriik

1 407

Belgia

427

Itaalia

andmed puuduvad

Itaalia

andmed puuduvad

Keskmine elaniku kohta

2 104

1 033

419

377

| 26. | Tabel näitab, et tegelike vahendite keskmine kogusumma oli 2 104 eurot elaniku kohta. ELi struktuurifondid hõlmasid ligikaudu poole nimetatud summast, samas kui neljast ühtekuuluvusfondist toetust saavast liikmesriigist kolm said ligikaudu 50 % rohkem kui ELi toetuse keskmine summa elaniku kohta, mis on 1 033 eurot. Erasektori osakaal on erilise tähtsusega, pidades silmas eelkõige keskendumist pikaajalistest tarnetest tulenevatele kõrvalmõjudele nimetatud piirkondades. Andmetest selgub, et mõni eesmärgi 1 piirkond teatavates liikmesriikides, nt Austrias, Saksamaal ja Madalmaades, on olnud eriti edukad erasektori toetuse ühendamisel struktuurifondidega, ületades (eelkõige Austrias ja Saksamaal) ELi struktuurifondidest saadava keskmise toetussumma. |
| --- | --- |

26.

Tabel näitab, et tegelike vahendite keskmine kogusumma oli 2 104 eurot elaniku kohta. ELi struktuurifondid hõlmasid ligikaudu poole nimetatud summast, samas kui neljast ühtekuuluvusfondist toetust saavast liikmesriigist kolm said ligikaudu 50 % rohkem kui ELi toetuse keskmine summa elaniku kohta, mis on 1 033 eurot. Erasektori osakaal on erilise tähtsusega, pidades silmas eelkõige keskendumist pikaajalistest tarnetest tulenevatele kõrvalmõjudele nimetatud piirkondades. Andmetest selgub, et mõni eesmärgi 1 piirkond teatavates liikmesriikides, nt Austrias, Saksamaal ja Madalmaades, on olnud eriti edukad erasektori toetuse ühendamisel struktuurifondidega, ületades (eelkõige Austrias ja Saksamaal) ELi struktuurifondidest saadava keskmise toetussumma.

| 27. | Siiski ei käsitleta aruandes erasektori suuremat osalust soodustavaid tegureid. Näiteks ei uuritud, kas põhjus võis peituda valitud projektide olemuses, kasutada oleva tööjõu oskustes või struktuurifondidest erasektorile eraldatavas erinevat tüüpi toetuses. Kontrollikoda leiab, et nimetatud aspekte oleks tulnud lähemalt uurida. |
| --- | --- |

27.

Siiski ei käsitleta aruandes erasektori suuremat osalust soodustavaid tegureid. Näiteks ei uuritud, kas põhjus võis peituda valitud projektide olemuses, kasutada oleva tööjõu oskustes või struktuurifondidest erasektorile eraldatavas erinevat tüüpi toetuses. Kontrollikoda leiab, et nimetatud aspekte oleks tulnud lähemalt uurida.

| 28. | Asjakohasuse hindamist teostati harva kinnitatud meetodite (17) alusel ning riiklike hindajate kasutatud praktikad olid üsnagi erinevad ja üldiselt suures osas kirjeldavad. Järelhindamistes käsitleti harva küsimust, kui suures ulatuses on struktuurifondide sekkumised asjakohased turuprobleemide käsitlemisel. Samamoodi ei ole põhjalikult uuritud programmitöö perioodi jooksul tehtud strateegiamuudatusi nende asjakohasuse seisukohalt. |
| --- | --- |

28.

Asjakohasuse hindamist teostati harva kinnitatud meetodite (17) alusel ning riiklike hindajate kasutatud praktikad olid üsnagi erinevad ja üldiselt suures osas kirjeldavad. Järelhindamistes käsitleti harva küsimust, kui suures ulatuses on struktuurifondide sekkumised asjakohased turuprobleemide käsitlemisel. Samamoodi ei ole põhjalikult uuritud programmitöö perioodi jooksul tehtud strateegiamuudatusi nende asjakohasuse seisukohalt.

Tõhususe hindamine

| 29. | Riiklike hindamiste konkreetsetes peatükkides ja kokkuvõtva aruande 3. peatükis käsitletakse struktuurifondide tõhusust, võttes aluseks eeldatavate mõjude ja eesmärkide saavutamise ulatus. Uuritakse viit teemat, milleks on transport, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, teadus- ja arendustöö, haridus ja koolitus ning maaelu arendamine. Samuti uuritakse kahte keskkonda ja võrdseid võimalusi käsitlevat horisontaalteemat. |
| --- | --- |

29.

Riiklike hindamiste konkreetsetes peatükkides ja kokkuvõtva aruande 3. peatükis käsitletakse struktuurifondide tõhusust, võttes aluseks eeldatavate mõjude ja eesmärkide saavutamise ulatus. Uuritakse viit teemat, milleks on transport, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, teadus- ja arendustöö, haridus ja koolitus ning maaelu arendamine. Samuti uuritakse kahte keskkonda ja võrdseid võimalusi käsitlevat horisontaalteemat.

| 30. | Analüüs põhineb valimil, mis moodustab 70 % eesmärgi 1 programmide koguväärtusest. Siiski keskenduti suures osas kvalitatiivsetele hindamistele, näiteks hinnati ühenduse lisaväärtust “jah” või “ei” vastustega. Sellised hindamised ja arvamused liigitatakse sageli liiga laiadesse kategooriatesse ja neid pole alati võimalik objektiivselt kontrollida. Konkreetsemaid eesmärke selle eesmärgi saavutamiseks kriteeriumide määratlemise abil ei kehtestatud ega kogutud ka täiendavaid andmeid mikroanalüüsi koostamiseks. Mitmel juhul ei arvestatud aruandes oluliste asjaoludega põhjalikumaks tõhususe hindamiseks, nt tühimõju ja väljatõrjumisefekt, ning kui neid aspekte ka käsitleti, ei analüüsitud neid sageli piisava üksikasjalikkusega. |
| --- | --- |

30.

Analüüs põhineb valimil, mis moodustab 70 % eesmärgi 1 programmide koguväärtusest. Siiski keskenduti suures osas kvalitatiivsetele hindamistele, näiteks hinnati ühenduse lisaväärtust “jah” või “ei” vastustega. Sellised hindamised ja arvamused liigitatakse sageli liiga laiadesse kategooriatesse ja neid pole alati võimalik objektiivselt kontrollida. Konkreetsemaid eesmärke selle eesmärgi saavutamiseks kriteeriumide määratlemise abil ei kehtestatud ega kogutud ka täiendavaid andmeid mikroanalüüsi koostamiseks. Mitmel juhul ei arvestatud aruandes oluliste asjaoludega põhjalikumaks tõhususe hindamiseks, nt tühimõju ja väljatõrjumisefekt, ning kui neid aspekte ka käsitleti, ei analüüsitud neid sageli piisava üksikasjalikkusega.

| 31. | Kuigi mitmes valdkonnas on tõeseid ja kasulikke tähelepanekuid, leiab kontrollikoda, et üldiselt jääb selles olulises kokkuvõtva aruande peatükis (18) vajaka stabiilsusest puuduvate andmete ja sageli puudulike järelduste ning teiste regionaalpoliitika peadirektoraadi tellitud perioodi 1994–1999 programmi struktuurifondide temaatiliste uuringute tulemuste ebapiisava või puuduva hindamise tõttu. |
| --- | --- |

31.

Kuigi mitmes valdkonnas on tõeseid ja kasulikke tähelepanekuid, leiab kontrollikoda, et üldiselt jääb selles olulises kokkuvõtva aruande peatükis (18) vajaka stabiilsusest puuduvate andmete ja sageli puudulike järelduste ning teiste regionaalpoliitika peadirektoraadi tellitud perioodi 1994–1999 programmi struktuurifondide temaatiliste uuringute tulemuste ebapiisava või puuduva hindamise tõttu.

| 32. | Näiteks transpordi valdkonna järelhindamiste tabelites on liikmesriigi parandatud teede tegelike ja sihiks seatud kilomeetrite kohta ligikaudu pool sihteesmärke puudutavast teabest puudu või mittetäielik, mis raskendab põhjaliku järelduse tegemist tulemuste kohta võrreldes seatud sihtidega. Sama programmitöö perioodi käsitlevas temaatilises hindamises (19) struktuurifondide mõju kohta transpordi infrastruktuuridele liikmesriigiti esitatakse aga täielikum ja täpsem tulemuste hindamine. |
| --- | --- |

32.

Näiteks transpordi valdkonna järelhindamiste tabelites on liikmesriigi parandatud teede tegelike ja sihiks seatud kilomeetrite kohta ligikaudu pool sihteesmärke puudutavast teabest puudu või mittetäielik, mis raskendab põhjaliku järelduse tegemist tulemuste kohta võrreldes seatud sihtidega. Sama programmitöö perioodi käsitlevas temaatilises hindamises (19) struktuurifondide mõju kohta transpordi infrastruktuuridele liikmesriigiti esitatakse aga täielikum ja täpsem tulemuste hindamine.

| 33. | Transpordi temaatilise hindamise aruandes esitatud transpordiprogrammide eeldatav mõju tööhõivele omab erilist tähtsust järelhindamises. Otsene ja kaudne mõju tööhõivele kokku on hinnanguliselt 2,3 miljonit inimtööaastat (20). Lisaks hinnatakse uuringus esitatud transpordiprogrammide majanduskasu märkimisväärseks. Iirimaal on teedeehitusprojektidest saadav majanduskasu 13 % ja Hispaanias 23 % (21). |
| --- | --- |

33.

Transpordi temaatilise hindamise aruandes esitatud transpordiprogrammide eeldatav mõju tööhõivele omab erilist tähtsust järelhindamises. Otsene ja kaudne mõju tööhõivele kokku on hinnanguliselt 2,3 miljonit inimtööaastat (20). Lisaks hinnatakse uuringus esitatud transpordiprogrammide majanduskasu märkimisväärseks. Iirimaal on teedeehitusprojektidest saadav majanduskasu 13 % ja Hispaanias 23 % (21).

| 34. | Neid kahte transpordivaldkonna temaatilises hindamisaruandes esitatud olulist järeldust ei võetud kokkuvõtvas aruandes arvesse. Lisaks ei ole temaatilises hindamises esitatud hinnanguline mõju tööhõivele kooskõlas järelhindamises esitatud mõjuga. Kontrollikoja arvutuste põhjal on vastavalt uuringule (22) (kasutades mudelit HERMIN ja teiste piirkondade hindamist) perioodil 1994–1999 struktuurifondide mõju tööhõivele 1,62 miljonit töökohta, mis ei ole kooskõlas temaatilises aruandes esitatud hinnangulise 2,3 miljoni töökohaga, eelkõige seetõttu, et transport moodustab ligikaudu vaid 20 % kõigist struktuurifondide kuludest. |
| --- | --- |

34.

Neid kahte transpordivaldkonna temaatilises hindamisaruandes esitatud olulist järeldust ei võetud kokkuvõtvas aruandes arvesse. Lisaks ei ole temaatilises hindamises esitatud hinnanguline mõju tööhõivele kooskõlas järelhindamises esitatud mõjuga. Kontrollikoja arvutuste põhjal on vastavalt uuringule (22) (kasutades mudelit HERMIN ja teiste piirkondade hindamist) perioodil 1994–1999 struktuurifondide mõju tööhõivele 1,62 miljonit töökohta, mis ei ole kooskõlas temaatilises aruandes esitatud hinnangulise 2,3 miljoni töökohaga, eelkõige seetõttu, et transport moodustab ligikaudu vaid 20 % kõigist struktuurifondide kuludest.

| 35. | Vastupidiselt eelnevale kasutatakse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele avalduva struktuurifondide mõju temaatilise hindamise tulemusi kokkuvõtvas aruandes, mille kohaselt soovitatakse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele avalduva struktuurifondide mõju temaatilises hindamises edaspidi toetuse maksmiselt üle minna uutele finantskorraldusmeetmetele, nagu alg- ja riskikapitali fondid, laenud ning intressitoetused, kuna nimetatud meetodid on pikemas perspektiivis jätkusuutlikumad (23) See on temaatilise uuringu oluline järeldus, mis tuuakse järelhindamises hästi esile (24). Kokkuvõtvas aruandes ei leia see teema aga edasist käsitlemist, kuigi selle põhjal oleks võimalik teha olulisi järeldusi tulevaste programmide kohta. |
| --- | --- |

35.

Vastupidiselt eelnevale kasutatakse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele avalduva struktuurifondide mõju temaatilise hindamise tulemusi kokkuvõtvas aruandes, mille kohaselt soovitatakse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele avalduva struktuurifondide mõju temaatilises hindamises edaspidi toetuse maksmiselt üle minna uutele finantskorraldusmeetmetele, nagu alg- ja riskikapitali fondid, laenud ning intressitoetused, kuna nimetatud meetodid on pikemas perspektiivis jätkusuutlikumad (23) See on temaatilise uuringu oluline järeldus, mis tuuakse järelhindamises hästi esile (24). Kokkuvõtvas aruandes ei leia see teema aga edasist käsitlemist, kuigi selle põhjal oleks võimalik teha olulisi järeldusi tulevaste programmide kohta.

| 36. | Kokkuvõtvas aruandes tsiteeritakse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele avalduva struktuurifondide mõju temaatilist hindamist, milles hinnati, et ühenduse toetuse puudumise korral oleks 70 % investeerimisprojektidest kas üldse ellu viimata või need oleks viidud ellu väiksemas ulatuses või nende elluviimist oleks edasi lükatud. Temaatilises hindamises esitatakse täiendav hinnang, et selle toetuse abil loodi juurde üle 300 000 töökoha, isegi pärast tühimõju ja väljatõrjumisefekti arvesse võtmist. Eesmärgi 1 järelhindamises ei suudeta neid numbreid korrata, kuna selliste hinnangute andmiseks vajalikud võrreldavad ja põhjalikud andmed puuduvad (25). Arvestades nende tulemuste olulisust ning seda, et nimetatud kaks uuringut koostati samale töövõtjale, nendes käsitleti sama teemat, sama perioodi ja need avaldati vaid kahe- või kolmeaastase vaheajaga, tuleks nende erinevusi põhjalikumalt käsitleda. |
| --- | --- |

36.

Kokkuvõtvas aruandes tsiteeritakse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele avalduva struktuurifondide mõju temaatilist hindamist, milles hinnati, et ühenduse toetuse puudumise korral oleks 70 % investeerimisprojektidest kas üldse ellu viimata või need oleks viidud ellu väiksemas ulatuses või nende elluviimist oleks edasi lükatud. Temaatilises hindamises esitatakse täiendav hinnang, et selle toetuse abil loodi juurde üle 300 000 töökoha, isegi pärast tühimõju ja väljatõrjumisefekti arvesse võtmist. Eesmärgi 1 järelhindamises ei suudeta neid numbreid korrata, kuna selliste hinnangute andmiseks vajalikud võrreldavad ja põhjalikud andmed puuduvad (25). Arvestades nende tulemuste olulisust ning seda, et nimetatud kaks uuringut koostati samale töövõtjale, nendes käsitleti sama teemat, sama perioodi ja need avaldati vaid kahe- või kolmeaastase vaheajaga, tuleks nende erinevusi põhjalikumalt käsitleda.

| 37. | Kokkuvõtva aruande osas “Üldine analüüs” esitatakse eelneva avalduse põhjal hinnang struktuurifondide tulemusel loodud töökohtade arvu kohta väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes. Kogutud tõenditest nähtub, et eesmärgi 1 programmi abil toetati umbes 800 000 töökoha arendamist. Tegemist on töökohtade koguarvuga, milles ei võeta arvesse asendusefekti, tühi- ja mitmekordistavat mõju. Selle ilmingu netomõju üldise tõhususe kohta andmed puuduvad. (26) Sellele järeldusele ei ole eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete temaatilises uuringus esitatud hinnangus pööratud piisavalt tähelepanu. Lisaks puuduvad järelhindamise tabelis, mis näitab loodud töökohtade arvu iga liikmesriigi kohta, andmed Hispaania kohta, mis tõestab selgelt antud hinnangu ebatäielikkust (27). Seda aspekti oleks pidanud järelhindamises põhjalikumalt uurima. |
| --- | --- |

37.

Kokkuvõtva aruande osas “Üldine analüüs” esitatakse eelneva avalduse põhjal hinnang struktuurifondide tulemusel loodud töökohtade arvu kohta väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes. Kogutud tõenditest nähtub, et eesmärgi 1 programmi abil toetati umbes 800 000 töökoha arendamist. Tegemist on töökohtade koguarvuga, milles ei võeta arvesse asendusefekti, tühi- ja mitmekordistavat mõju. Selle ilmingu netomõju üldise tõhususe kohta andmed puuduvad. (26) Sellele järeldusele ei ole eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete temaatilises uuringus esitatud hinnangus pööratud piisavalt tähelepanu. Lisaks puuduvad järelhindamise tabelis, mis näitab loodud töökohtade arvu iga liikmesriigi kohta, andmed Hispaania kohta, mis tõestab selgelt antud hinnangu ebatäielikkust (27). Seda aspekti oleks pidanud järelhindamises põhjalikumalt uurima.

| 38. | Kokkuvõtva aruande tõhususe kohta esitatakse “teistest teemadest” kasulik, olgugi et lühike kokkuvõte mitmete erinevate pealkirjade alla koondatud asjakohastest teemadest. Selle olulisust vähendab aga võrdlusandmete puudulikkus, mille tulemusel oli hindamine pigem kvalitatiivne kui üksikasjalikul projektil põhinev (28). Osa sellest kvalitatiivsest hindamisest oleks olnud võimalik paremini seostada teiste läbiviidud temaatiliste uuringutega, näiteks teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise temaatilise uuringuga. Tööjuhendis märgitakse, et struktuurifondide rakendamise põhiküsimuste määratlemiseks vaadatakse asjakohane kirjandus põhjalikult läbi (29). Selliste järelduste esitamises ja nende seostamises hilisemate leidudega esineb siiski puudusi. Neil vähestel juhtudel, kui järeldused on hindamise osaks, on ka aruande kvaliteet selgelt parem. |
| --- | --- |

38.

Kokkuvõtva aruande tõhususe kohta esitatakse “teistest teemadest” kasulik, olgugi et lühike kokkuvõte mitmete erinevate pealkirjade alla koondatud asjakohastest teemadest. Selle olulisust vähendab aga võrdlusandmete puudulikkus, mille tulemusel oli hindamine pigem kvalitatiivne kui üksikasjalikul projektil põhinev (28). Osa sellest kvalitatiivsest hindamisest oleks olnud võimalik paremini seostada teiste läbiviidud temaatiliste uuringutega, näiteks teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise temaatilise uuringuga. Tööjuhendis märgitakse, et struktuurifondide rakendamise põhiküsimuste määratlemiseks vaadatakse asjakohane kirjandus põhjalikult läbi (29). Selliste järelduste esitamises ja nende seostamises hilisemate leidudega esineb siiski puudusi. Neil vähestel juhtudel, kui järeldused on hindamise osaks, on ka aruande kvaliteet selgelt parem.

| 39. | Järelhindamises mainitakse näiteks, et teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise temaatilises hindamises märgiti, et tegevus tuleks suunata piirkonnapõhiste innovatsioonistrateegiate arendamisele olemasoleva teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise suutlikkuse kasutamisega, mitte “tehnoloogiaaukude” avastamisega. Järelhindamise kohaselt esines seda mitmel juhul ja kohalikul tasandil tugevatele külgedele keskendumisega saavutati paremaid tulemusi (30). See näide ilmestab selgelt teistes aruannetes ja uuringutes esitatu asjakohasust, mida rõhutati ka programmis MEANS ja sellele järgnenud programmis välja töötatud kriteeriumides, mis lisati käesoleva hindamise tööjuhendisse (31). |
| --- | --- |

39.

Järelhindamises mainitakse näiteks, et teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise temaatilises hindamises märgiti, et tegevus tuleks suunata piirkonnapõhiste innovatsioonistrateegiate arendamisele olemasoleva teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise suutlikkuse kasutamisega, mitte “tehnoloogiaaukude” avastamisega. Järelhindamise kohaselt esines seda mitmel juhul ja kohalikul tasandil tugevatele külgedele keskendumisega saavutati paremaid tulemusi (30). See näide ilmestab selgelt teistes aruannetes ja uuringutes esitatu asjakohasust, mida rõhutati ka programmis MEANS ja sellele järgnenud programmis välja töötatud kriteeriumides, mis lisati käesoleva hindamise tööjuhendisse (31).

| 40. | Harvadel juhtudel põhinesid riigisisesed hindamised mõju kindlavormilistel või kvantitatiivsetel analüüsidel. Lisaks kasutasid riigisisesed hindajad vaid harvadel juhtudel teiste osapoolte läbiviidud kvalitatiivse analüüsi tulemusi. |
| --- | --- |

40.

Harvadel juhtudel põhinesid riigisisesed hindamised mõju kindlavormilistel või kvantitatiivsetel analüüsidel. Lisaks kasutasid riigisisesed hindajad vaid harvadel juhtudel teiste osapoolte läbiviidud kvalitatiivse analüüsi tulemusi.

Tõhususe hindamine

| 41. | Sellist pealkirja kandvas kokkuvõtva aruande peatükis uuriti eesmärgi 1 piirkondades toetatavate suurte projektide elluviimise tõhusust. Analüüs põhines valimil, mis hõlmas ligikaudu 60 nii geograafiliselt kui temaatiliselt esinduslikku suurt projekti (32). Tõhususe all mõeldakse mõju saavutamist mõistlike kuludega. Peamine eesmärk on kehtestada ühikuhinnad ehk saavutatud väljundi hind. Analüüsis tuleks samuti hinnata, kui kvaliteetselt lõplikud abisaajad suuri projekte juhtisid. ELi tasandil tuleks ühikuhindasid analüüsida kõikides eesmärgi 1 piirkondades. Piirkondade vaheliste ühikuhindade suurte erinevuste põhjused tuleks võimaluse korral välja selgitada ja kehtestada asjakohaste kulude piirmäärad, mida oleks võimalik kasutada edaspidiste võrdlusuuringute alusena (33). Need eesmärgid on asjakohased ja kriitilise tähtsusega terves ELis läbiviidavate projektide juhtimise tõhususe seisukohalt. |
| --- | --- |

41.

Sellist pealkirja kandvas kokkuvõtva aruande peatükis uuriti eesmärgi 1 piirkondades toetatavate suurte projektide elluviimise tõhusust. Analüüs põhines valimil, mis hõlmas ligikaudu 60 nii geograafiliselt kui temaatiliselt esinduslikku suurt projekti (32). Tõhususe all mõeldakse mõju saavutamist mõistlike kuludega. Peamine eesmärk on kehtestada ühikuhinnad ehk saavutatud väljundi hind. Analüüsis tuleks samuti hinnata, kui kvaliteetselt lõplikud abisaajad suuri projekte juhtisid. ELi tasandil tuleks ühikuhindasid analüüsida kõikides eesmärgi 1 piirkondades. Piirkondade vaheliste ühikuhindade suurte erinevuste põhjused tuleks võimaluse korral välja selgitada ja kehtestada asjakohaste kulude piirmäärad, mida oleks võimalik kasutada edaspidiste võrdlusuuringute alusena (33). Need eesmärgid on asjakohased ja kriitilise tähtsusega terves ELis läbiviidavate projektide juhtimise tõhususe seisukohalt.

| 42. | Järelhindamises nimetatud eesmärke siiski suures osas ei saavutatud. Sama tunnistatakse ka kokkuvõtvas aruandes, milles selgitatakse, et projektijuhtidel oli peaaegu võimatu määrata projekti osasid ning seetõttu polnud võimalik arvutada ühikuhindasid (34). Niivõrd üldine järeldus tähendab, et peamistest struktuurifondidest rahastatavatest projektidest teatakse praegu nii vähe, et seda tööjuhendisse lisatud eesmärki ei ole võimalik saavutada. Vähemalt oleks pidanud olema võimalik määrata tavaliste väljundite võrdluskulusid, nt tehaseehitusprojekti kulud ruutmeetri kohta või teedeehitusprojekti kulud kilomeetri kohta arvutatuna. |
| --- | --- |

42.

Järelhindamises nimetatud eesmärke siiski suures osas ei saavutatud. Sama tunnistatakse ka kokkuvõtvas aruandes, milles selgitatakse, et projektijuhtidel oli peaaegu võimatu määrata projekti osasid ning seetõttu polnud võimalik arvutada ühikuhindasid (34). Niivõrd üldine järeldus tähendab, et peamistest struktuurifondidest rahastatavatest projektidest teatakse praegu nii vähe, et seda tööjuhendisse lisatud eesmärki ei ole võimalik saavutada. Vähemalt oleks pidanud olema võimalik määrata tavaliste väljundite võrdluskulusid, nt tehaseehitusprojekti kulud ruutmeetri kohta või teedeehitusprojekti kulud kilomeetri kohta arvutatuna.

| 43. | Mõned osalised tulemused on esitatud kolmes tabelis, mis käsitlevad liikmesriikides elluviidud teedeehitusprojekte, keskkonnaprojekte Hispaanias ja tööstusprojektide käigus loodud töökohtadele tehtud kulutusi (35). Nende tulemuste hindamine või analüüs jäi siiski nii väheseks, et neid ei olnud võimalik arvesse võtta näiteks erinevate tööjõukulude või teatud geograafiliste omapärade mõju kas või teedeehitusprojektide puhul. |
| --- | --- |

43.

Mõned osalised tulemused on esitatud kolmes tabelis, mis käsitlevad liikmesriikides elluviidud teedeehitusprojekte, keskkonnaprojekte Hispaanias ja tööstusprojektide käigus loodud töökohtadele tehtud kulutusi (35). Nende tulemuste hindamine või analüüs jäi siiski nii väheseks, et neid ei olnud võimalik arvesse võtta näiteks erinevate tööjõukulude või teatud geograafiliste omapärade mõju kas või teedeehitusprojektide puhul.

| 44. | Kokkuvõtvas aruandes jõuti kindlate järeldusteni projektide ajakava ja eelarvepiirangute järgimise suhtes. Esiteks, 60 läbivaadatud projektist lõpetati esialgse ajakava kohaselt ainult kolmandik projekte ning üle kolmandiku projektidest lõpetati aastase hilinemisega. Teiseks, ligikaudu kahe kolmandiku uuritud projektide puhul tekkis eelarve puudujääk ja 20 % projektidest läksid maksma üle 30 % rohkem kui algselt kavandatud. Analüüsis piirdutakse aga väheste üldiste tähelepanekutega, milles ei hinnata või hinnatakse vähesel määral lõplike abisaajate juhtimise kvaliteeti tööjuhendis ette nähtud viisil (36). Hindamata jäid ka avaliku ja erasektori vaheliste partnerluse ja rakendatud pakkumismenetluste tõhusus. |
| --- | --- |

44.

Kokkuvõtvas aruandes jõuti kindlate järeldusteni projektide ajakava ja eelarvepiirangute järgimise suhtes. Esiteks, 60 läbivaadatud projektist lõpetati esialgse ajakava kohaselt ainult kolmandik projekte ning üle kolmandiku projektidest lõpetati aastase hilinemisega. Teiseks, ligikaudu kahe kolmandiku uuritud projektide puhul tekkis eelarve puudujääk ja 20 % projektidest läksid maksma üle 30 % rohkem kui algselt kavandatud. Analüüsis piirdutakse aga väheste üldiste tähelepanekutega, milles ei hinnata või hinnatakse vähesel määral lõplike abisaajate juhtimise kvaliteeti tööjuhendis ette nähtud viisil (36). Hindamata jäid ka avaliku ja erasektori vaheliste partnerluse ja rakendatud pakkumismenetluste tõhusus.

Struktuurifondide mõju hindamine

| 45. | Kokkuvõtvas aruandes väidetakse, et struktuurifondide põhieesmärk on majanduse pikaajalise pakkumispotentsiaali mõjutamine (37). Need pakkumisega seotud mõjud toimivad mitme kanali kaudu, mille abil taotletakse järgmist: a) lisada füüsilise infrastruktuuri parandamisse tehtavaid investeeringuid erasektori tootmistegevuse edendamiseks; b) suurendada tööjõu hulka täiendkoolitusse investeerimise teel, et edendada erasektori tootmistegevust, ja c) suunata riiklikku rahastamistoetust erasektorisse investeeringute suurendamiseks ning seeläbi lisada tootmistegurite tootlikkust ja vähendada valdkonnapõhiseid tootmis- ja kapitalikulusid (38). |
| --- | --- |

45.

Kokkuvõtvas aruandes väidetakse, et struktuurifondide põhieesmärk on majanduse pikaajalise pakkumispotentsiaali mõjutamine (37). Need pakkumisega seotud mõjud toimivad mitme kanali kaudu, mille abil taotletakse järgmist: a) lisada füüsilise infrastruktuuri parandamisse tehtavaid investeeringuid erasektori tootmistegevuse edendamiseks; b) suurendada tööjõu hulka täiendkoolitusse investeerimise teel, et edendada erasektori tootmistegevust, ja c) suunata riiklikku rahastamistoetust erasektorisse investeeringute suurendamiseks ning seeläbi lisada tootmistegurite tootlikkust ja vähendada valdkonnapõhiseid tootmis- ja kapitalikulusid (38).

| 46. | Aruandes arutletakse nn “positiivsete välismõjude” tähenduse üle; nende all mõeldakse tingimusi, kus eraettevõtetel on võimalus kasutada täiendavaid tootlikkuse tegureid ilma, et neile sellest täiendavaid kulusid tuleneks, ning seeläbi lisada majanduse tootlikkust ja kulude konkurentsivõimet. Need asjaolud on asjakohased järelhindamise seisukohalt. Erasektori kaasrahastamist ei ole analüüsis arvesse võetud, kuna puudus kindlus selle “toimimismehhanismi” suhtes (39). Selle piiratud lähenemisviisi tulemusel alahinnatakse tõsiselt struktuurifondide teatavate kulude mõju, kuna ei arvestatud ühe peamise pikaajalise pakkumise kõrvalmõjuga. Selle üheks selgeks tõestuseks on järelhindamises esitatud näide arendusettevõtte kohta, (40) kelle kaasrahastatud kulud on toonud juurde märkimisväärselt palju täiendavaid erasektori investeeringuid. Selle asemel, et uurida erasektori investeeringutele avalduvat struktuurifondide kulude mõju, üritatakse uuringus hinnata nn väliseid mõjusid üsnagi piiratud hindamismeetodite abil, kuna puuduvad uuringud, mis sisaldaksid hinnatavate piirkondade puhul paindlikkuse mõõtmisvahendeid. |
| --- | --- |

46.

Aruandes arutletakse nn “positiivsete välismõjude” tähenduse üle; nende all mõeldakse tingimusi, kus eraettevõtetel on võimalus kasutada täiendavaid tootlikkuse tegureid ilma, et neile sellest täiendavaid kulusid tuleneks, ning seeläbi lisada majanduse tootlikkust ja kulude konkurentsivõimet. Need asjaolud on asjakohased järelhindamise seisukohalt. Erasektori kaasrahastamist ei ole analüüsis arvesse võetud, kuna puudus kindlus selle “toimimismehhanismi” suhtes (39). Selle piiratud lähenemisviisi tulemusel alahinnatakse tõsiselt struktuurifondide teatavate kulude mõju, kuna ei arvestatud ühe peamise pikaajalise pakkumise kõrvalmõjuga. Selle üheks selgeks tõestuseks on järelhindamises esitatud näide arendusettevõtte kohta, (40) kelle kaasrahastatud kulud on toonud juurde märkimisväärselt palju täiendavaid erasektori investeeringuid. Selle asemel, et uurida erasektori investeeringutele avalduvat struktuurifondide kulude mõju, üritatakse uuringus hinnata nn väliseid mõjusid üsnagi piiratud hindamismeetodite abil, kuna puuduvad uuringud, mis sisaldaksid hinnatavate piirkondade puhul paindlikkuse mõõtmisvahendeid.

| 47. | Struktuurifondide mõju majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele hinnati mudelil HERMIN põhineva makromajandusliku modelleerimise lähenemisviisiga neljas liikmesriigis (Hispaanias, Iirimaal, Kreekas ja Portugalis) (41) ning samuti Saksamaa uute liidumaade ja Põhja-Iirimaa piirkondades (42). Selle lähenemisviisi eesmärgiks oli mõõta eesmärgi 1 programmide mõju RKT-le ja tööhõivele. |
| --- | --- |

47.

Struktuurifondide mõju majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele hinnati mudelil HERMIN põhineva makromajandusliku modelleerimise lähenemisviisiga neljas liikmesriigis (Hispaanias, Iirimaal, Kreekas ja Portugalis) (41) ning samuti Saksamaa uute liidumaade ja Põhja-Iirimaa piirkondades (42). Selle lähenemisviisi eesmärgiks oli mõõta eesmärgi 1 programmide mõju RKT-le ja tööhõivele.

| 48. | Alternatiivseks hindamismudeliks oleks kasutada projektidest saadud mikromajanduslikke andmeid, mille põhjal saadaks teada struktuurifondide kogu- või ühismõju vastavalt piirkonnale või riigile. Kuigi eesmärgi 1 piirkondades on ette nähtud ühtlustatud andmete kasutamine, esineb mikromajanduslike andmete kogumisel raskusi. Selle tulemusel üritatakse mõjusid mõõta ainult makromajanduslike mudelite abil, mis kutsub esile mitmeid piiranguid ja oletusi, mis edaspidi mainitud põhjustel võivad oluliselt piirata nii hindamist kui võimalikke hindamisest tulenevaid pollitilisi mõjusid. |
| --- | --- |

48.

Alternatiivseks hindamismudeliks oleks kasutada projektidest saadud mikromajanduslikke andmeid, mille põhjal saadaks teada struktuurifondide kogu- või ühismõju vastavalt piirkonnale või riigile. Kuigi eesmärgi 1 piirkondades on ette nähtud ühtlustatud andmete kasutamine, esineb mikromajanduslike andmete kogumisel raskusi. Selle tulemusel üritatakse mõjusid mõõta ainult makromajanduslike mudelite abil, mis kutsub esile mitmeid piiranguid ja oletusi, mis edaspidi mainitud põhjustel võivad oluliselt piirata nii hindamist kui võimalikke hindamisest tulenevaid pollitilisi mõjusid.

| 49. | Uuritavas järelhindamises kasutatud makromajandusliku mudeli HERMIN rakendamisel avastati järgmised peamised raskused:






  a) | mudeli ülesehituses on liiga suur rõhk asetatud tootmisvaldkonnale, samas kui enamiku uuritavate piirkondade ja riikide majandus on viimasel kümnel aastal arenenud pigem turuteenuste valdkonnas, nagu turism ja mõnel juhul rahandussektor. Nimetatud valdkondade toimimismehhanismid erinevad tootmisvaldkonna mehhanismidest, mida varasemast enam mõjutab globaliseerumine. Selle tulemusel tuleks makromajanduslikku mudelit nimetatud suunas kohandada. Kasutatud mudelis ei võetud seda asjaolu arvesse ja kokkuvõtvas aruandes on vähe tõendeid selle kohta, et seda oleks peetud tõsiseks puuduseks, kuigi turism on olulise tähtsusega mitme asjaomase piirkonna majandusele; |
| --- | --- | --- |

49.

Uuritavas järelhindamises kasutatud makromajandusliku mudeli HERMIN rakendamisel avastati järgmised peamised raskused:

a)

mudeli ülesehituses on liiga suur rõhk asetatud tootmisvaldkonnale, samas kui enamiku uuritavate piirkondade ja riikide majandus on viimasel kümnel aastal arenenud pigem turuteenuste valdkonnas, nagu turism ja mõnel juhul rahandussektor. Nimetatud valdkondade toimimismehhanismid erinevad tootmisvaldkonna mehhanismidest, mida varasemast enam mõjutab globaliseerumine. Selle tulemusel tuleks makromajanduslikku mudelit nimetatud suunas kohandada. Kasutatud mudelis ei võetud seda asjaolu arvesse ja kokkuvõtvas aruandes on vähe tõendeid selle kohta, et seda oleks peetud tõsiseks puuduseks, kuigi turism on olulise tähtsusega mitme asjaomase piirkonna majandusele;

| b) | kasutatud mudel põhineb alates 1980. aastast kogutud andmetel. Asjaomaste piirkondade struktuur on aga pärast seda kiiresti muutunud, mistõttu hinnanguliste parameetrite strukturaalne ebastabiilsus võib muutuda oluliseks piiranguks vastuvõetud makromajanduslikul mudelil põhinevale lähenemisviisile. Ka seda aspekti ei võetud arvesse; |
| --- | --- |

b)

kasutatud mudel põhineb alates 1980. aastast kogutud andmetel. Asjaomaste piirkondade struktuur on aga pärast seda kiiresti muutunud, mistõttu hinnanguliste parameetrite strukturaalne ebastabiilsus võib muutuda oluliseks piiranguks vastuvõetud makromajanduslikul mudelil põhinevale lähenemisviisile. Ka seda aspekti ei võetud arvesse;

| c) | hindamine põhineb pigem kavandatud kui tegelikel kuludel; (43) seda praktikat võiks eeldada pigem eelhindamises kui järelhindamises; |
| --- | --- |

c)

hindamine põhineb pigem kavandatud kui tegelikel kuludel; (43) seda praktikat võiks eeldada pigem eelhindamises kui järelhindamises;

| d) | mõju hinnangud ja struktuurifondide sekkumiste kaudu teostatud erasektori investeeringud on esitatud oluliselt väiksematena, kuna mudelis ei arvestata erasektori kaasrahastamist (vt ka punkt 46). Näiteks kui struktuurifondid annavad toetust tehase ehitamiseks, ei piirdu piirkonnale avalduv majanduslik mõju üksnes nimetatud tehase ehitamisega, vaid laieneb ka ehitamise tulemusel loodavatele alalistele töökohtadele, mis on omakorda tehase ehitamise järgselt tehtavate erasektori investeeringute tulemus; |
| --- | --- |

d)

mõju hinnangud ja struktuurifondide sekkumiste kaudu teostatud erasektori investeeringud on esitatud oluliselt väiksematena, kuna mudelis ei arvestata erasektori kaasrahastamist (vt ka punkt 46). Näiteks kui struktuurifondid annavad toetust tehase ehitamiseks, ei piirdu piirkonnale avalduv majanduslik mõju üksnes nimetatud tehase ehitamisega, vaid laieneb ka ehitamise tulemusel loodavatele alalistele töökohtadele, mis on omakorda tehase ehitamise järgselt tehtavate erasektori investeeringute tulemus;

| e) | kokkuvõtvas aruandes on struktuurifondide mõju hindamise seisukohast olulisel kohal struktuurifondide pikaajaline mõju avalikule infrastruktuurile ja inimkapitalile (positiivsed välised mõjud). Vastavalt mudelile HERMIN tuleb väliste mõjudega seotud paindlikkustegureid saada teistest uuringutest. Kuna nimetatud paindlikkustegureid ei ole saadaval ühegi asjaomase ELi piirkonna kohta, kasutati aruandes suures osas Ameerika Ühendriikide piirkondadel põhinevat empiirilist kirjandust, mille alusel ei saada selgust väliste mõjude asjaomase suurusjärgu kohta (44). Selle tulemusel jääb selgusetuks, millises ulatuses on hinnanguliste mõjude aluseks oma arvamused või faktid; |
| --- | --- |

e)

kokkuvõtvas aruandes on struktuurifondide mõju hindamise seisukohast olulisel kohal struktuurifondide pikaajaline mõju avalikule infrastruktuurile ja inimkapitalile (positiivsed välised mõjud). Vastavalt mudelile HERMIN tuleb väliste mõjudega seotud paindlikkustegureid saada teistest uuringutest. Kuna nimetatud paindlikkustegureid ei ole saadaval ühegi asjaomase ELi piirkonna kohta, kasutati aruandes suures osas Ameerika Ühendriikide piirkondadel põhinevat empiirilist kirjandust, mille alusel ei saada selgust väliste mõjude asjaomase suurusjärgu kohta (44). Selle tulemusel jääb selgusetuks, millises ulatuses on hinnanguliste mõjude aluseks oma arvamused või faktid;

| f) | täiendavuse osas võrreldakse mudeli HERMIN simulatsioonides rahastamist ühenduse toetusraamistiku raames ja selle väliselt. Ühenduse toetusraamistiku välisel rahastamisel eeldatakse, et ei kasutata ELi vahendeid ega kaasrahastatud summasid. Sellise eelduse õigsus on kaheldav (45). |
| --- | --- |

f)

täiendavuse osas võrreldakse mudeli HERMIN simulatsioonides rahastamist ühenduse toetusraamistiku raames ja selle väliselt. Ühenduse toetusraamistiku välisel rahastamisel eeldatakse, et ei kasutata ELi vahendeid ega kaasrahastatud summasid. Sellise eelduse õigsus on kaheldav (45).

| 50. | Mudel HERMIN, sellisena nagu teda kasutati, ei tundu sobivat eesmärgi 1 piirkondades läbi viidud struktuurifondide sekkumiste mõjude hindamiseks. |
| --- | --- |

50.

Mudel HERMIN, sellisena nagu teda kasutati, ei tundu sobivat eesmärgi 1 piirkondades läbi viidud struktuurifondide sekkumiste mõjude hindamiseks.

| 51. | Kontrollikoda analüüsis HERMINi simulatsioonides tööpuuduse määras toimunud muutuste tulemusi eelnevalt püstitatud hüpoteeside põhjal (46). Analüüsi tulemus on esitatud IV lisas. Tulemused näitavad töötuse osas olulisi erinevusi võrreldes teistest allikatest pärinevate tulemustega. |
| --- | --- |

51.

Kontrollikoda analüüsis HERMINi simulatsioonides tööpuuduse määras toimunud muutuste tulemusi eelnevalt püstitatud hüpoteeside põhjal (46). Analüüsi tulemus on esitatud IV lisas. Tulemused näitavad töötuse osas olulisi erinevusi võrreldes teistest allikatest pärinevate tulemustega.

| 52. | Mitmetel juhtudel ei ole aga hinnatud, kui suures ulatuses vahe-eesmärgid saavutati. |
| --- | --- |

52.

Mitmetel juhtudel ei ole aga hinnatud, kui suures ulatuses vahe-eesmärgid saavutati.

| 53. | Lähenemisega seotud strateegilise eesmärgi kohta mainitakse kokkuvõtvas aruandes ainult seda, et liikmesriikide teineteisele lähenemine üldjuhul edeneb, kuid Euroopa eri piirkondade teineteisele lähenemine ei edene samal määral. Kas lähenemine toimub struktuurifondide tõttu, on vaieldav teema (47). |
| --- | --- |

53.

Lähenemisega seotud strateegilise eesmärgi kohta mainitakse kokkuvõtvas aruandes ainult seda, et liikmesriikide teineteisele lähenemine üldjuhul edeneb, kuid Euroopa eri piirkondade teineteisele lähenemine ei edene samal määral. Kas lähenemine toimub struktuurifondide tõttu, on vaieldav teema (47).

Juhtimissüsteemide hindamine

| 54. | Eesmärgi 1 programmide jaoks heaks kiidetud juhtimis- ja rakendamiskorraldustel on tähtis osa struktuurifondide tõhususe, mõjususe ja mõju edendamisel. Seda aspekti käsitleti nii tööjuhendis kui metoodikajuhendis ning see tõsteti esile ka riigisisestes hindamistes (48). Riigisisestes hindamisaruannetes kirjeldati juhtimissüsteemidele avalduvat mõju, kuid neis määratleti ka olukordi, kus juhtimissüsteemidele avalduv mõju oleks võinud olla veelgi selgem. |
| --- | --- |

54.

Eesmärgi 1 programmide jaoks heaks kiidetud juhtimis- ja rakendamiskorraldustel on tähtis osa struktuurifondide tõhususe, mõjususe ja mõju edendamisel. Seda aspekti käsitleti nii tööjuhendis kui metoodikajuhendis ning see tõsteti esile ka riigisisestes hindamistes (48). Riigisisestes hindamisaruannetes kirjeldati juhtimissüsteemidele avalduvat mõju, kuid neis määratleti ka olukordi, kus juhtimissüsteemidele avalduv mõju oleks võinud olla veelgi selgem.

| 55. | Nimetatud teema olulisust tunnistati ka kokkuvõtvas aruandes ja selle soovitusi sisaldavas jaos; (49) 19 soovitusest koguni 13s käsitleti juhtimisega seotud küsimusi. |
| --- | --- |

55.

Nimetatud teema olulisust tunnistati ka kokkuvõtvas aruandes ja selle soovitusi sisaldavas jaos; (49) 19 soovitusest koguni 13s käsitleti juhtimisega seotud küsimusi.

| 56. | Kokkuvõtvas aruandes esitatakse mitmeid asjakohaseid andmeid ELi struktuurifondide juhtimise kohta ja viidatakse mitmele partnerlusprintsiibi kohta 1999. aastal koostatud temaatilises hindamises sisalduvale järeldusele. See aitab kaasa hindamise järjepidevusele ja annab mõningaid tõendeid temaatilises hindamises esitatud järelduste toetuseks. Mitmes valdkonnas tehtud järeldused on siiski vastuolus temaatilise hindamisega. |
| --- | --- |

56.

Kokkuvõtvas aruandes esitatakse mitmeid asjakohaseid andmeid ELi struktuurifondide juhtimise kohta ja viidatakse mitmele partnerlusprintsiibi kohta 1999. aastal koostatud temaatilises hindamises sisalduvale järeldusele. See aitab kaasa hindamise järjepidevusele ja annab mõningaid tõendeid temaatilises hindamises esitatud järelduste toetuseks. Mitmes valdkonnas tehtud järeldused on siiski vastuolus temaatilise hindamisega.

| 57. | Kokkuvõtvas aruandes esitatakse lühikokkuvõte järelevalvekomiteede keskmise liikmete arvu kohta vastavalt liikmesriigile. Üldine keskmine oli 44, kuid liikmete arv erines suuresti; kõige väiksem arv oli 15 ja kõige suurem 85. Aruandes järeldati, et suurt liikmete arvu võib pidada üheks järelevalvekomitee töö tõhusust kõige rohkem piiravaks teguriks ja et see ilming oli üldine kõikides liikmesriikides (50). Seevastu järeldati temaatilises uuringus, et puudusid tõendid selle kohta, et osalejate arvu suurenemine oleks tõhusust vähendanud. Võttes arvesse selle aspekti kohta tehtud järelduste olulist erinevust nendes kahes aruandes, oleks olnud asjakohane seda kokkuvõtvas aruandes põhjalikumalt analüüsida ja anda konkreetsemaid soovitusi edasiste sammude kohta. |
| --- | --- |

57.

Kokkuvõtvas aruandes esitatakse lühikokkuvõte järelevalvekomiteede keskmise liikmete arvu kohta vastavalt liikmesriigile. Üldine keskmine oli 44, kuid liikmete arv erines suuresti; kõige väiksem arv oli 15 ja kõige suurem 85. Aruandes järeldati, et suurt liikmete arvu võib pidada üheks järelevalvekomitee töö tõhusust kõige rohkem piiravaks teguriks ja et see ilming oli üldine kõikides liikmesriikides (50). Seevastu järeldati temaatilises uuringus, et puudusid tõendid selle kohta, et osalejate arvu suurenemine oleks tõhusust vähendanud. Võttes arvesse selle aspekti kohta tehtud järelduste olulist erinevust nendes kahes aruandes, oleks olnud asjakohane seda kokkuvõtvas aruandes põhjalikumalt analüüsida ja anda konkreetsemaid soovitusi edasiste sammude kohta.

| 58. | Veel üks temaatilise hindamisega seotud valdkond on seotud erinevate fondide juhtimisega. Mõlemas hindamises järeldati, et fondidel olid erinevad tegevusprintsiibid ja erinevad finantsvajadused, mis piirasid fondidevahelist sünergiat. See oluline tähelepanek kordab juba varasemalt esitatud kontrollikoja seisukohti (51) ja rõhutab vajadust suurema sünergia loomiseks fondide vahel. |
| --- | --- |

58.

Veel üks temaatilise hindamisega seotud valdkond on seotud erinevate fondide juhtimisega. Mõlemas hindamises järeldati, et fondidel olid erinevad tegevusprintsiibid ja erinevad finantsvajadused, mis piirasid fondidevahelist sünergiat. See oluline tähelepanek kordab juba varasemalt esitatud kontrollikoja seisukohti (51) ja rõhutab vajadust suurema sünergia loomiseks fondide vahel.

| 59. | Üldiste juhtimissüsteemide tõhususe kohta tehtud hindamises esineb samuti teatavaid puudusi. Kokkuvõtvas aruandes märgitakse, et riigisiseste hindamiste kohaselt olid juhtimissüsteemid asjakohased vaid vähem kui pooles abikõlblikest liikmesriikidest. See on oluline tulemus ning oleks võinud oodata üksikasjaliku hindamise koostamist nii õnnestumiste kui ka ebapiisavuste kohta. Kuigi osa tõstatatud küsimustest käsitleti laiemalt, ei anta aruandes kokkuvõttes selgust tegelike leidude kohta. |
| --- | --- |

59.

Üldiste juhtimissüsteemide tõhususe kohta tehtud hindamises esineb samuti teatavaid puudusi. Kokkuvõtvas aruandes märgitakse, et riigisiseste hindamiste kohaselt olid juhtimissüsteemid asjakohased vaid vähem kui pooles abikõlblikest liikmesriikidest. See on oluline tulemus ning oleks võinud oodata üksikasjaliku hindamise koostamist nii õnnestumiste kui ka ebapiisavuste kohta. Kuigi osa tõstatatud küsimustest käsitleti laiemalt, ei anta aruandes kokkuvõttes selgust tegelike leidude kohta.

| 60. | Struktuurifondidega seotud partnerlusprintsiipi käsitlevas temaatilises hindamises (1999) leiti, et nimetatud printsiip andis mitmeid positiivseid eeliseid struktuurifondide programmide elluviimisel (52). Kokkuvõtvas aruandes märgitakse, et üldiselt tunnustasid ka programmitöö perioodil 1994–1999 eesmärgi 1 programmi elluviimises osalenud liikmesriigid nimetatud eeliseid ja horisontaalne partnerlus võeti positiivselt vastu kui üks lisaväärtust tootev Euroopa programmitöö aspekt. (53). See on asjakohane tulemus ja kuigi mitmete juhtude puhul esitati mõned peamised punktid, sealhulgas lühikeste kommentaaridega negatiivsete kogemuste või raskuste kohta, oleks hindamises võinud käsitleda rohkem parandusi, mida on võimalik nimetatud kogemuste põhjal teha, et muuta partnerlusprintsiip veelgi tõhusamaks. |
| --- | --- |

60.

Struktuurifondidega seotud partnerlusprintsiipi käsitlevas temaatilises hindamises (1999) leiti, et nimetatud printsiip andis mitmeid positiivseid eeliseid struktuurifondide programmide elluviimisel (52). Kokkuvõtvas aruandes märgitakse, et üldiselt tunnustasid ka programmitöö perioodil 1994–1999 eesmärgi 1 programmi elluviimises osalenud liikmesriigid nimetatud eeliseid ja horisontaalne partnerlus võeti positiivselt vastu kui üks lisaväärtust tootev Euroopa programmitöö aspekt. (53). See on asjakohane tulemus ja kuigi mitmete juhtude puhul esitati mõned peamised punktid, sealhulgas lühikeste kommentaaridega negatiivsete kogemuste või raskuste kohta, oleks hindamises võinud käsitleda rohkem parandusi, mida on võimalik nimetatud kogemuste põhjal teha, et muuta partnerlusprintsiip veelgi tõhusamaks.

| 61. | Projektidega seotud taotlus- või valikuprotsess oli üks kahest enim mainitud juhtimisalaste probleemide tekitajatest. Hindamises esitatakse mitu näidet, mille põhjal selgus, et kasutatavad menetlused on ebaselged ja et komisjon peaks viivitamata avaldama asjakohase parimat tava sisaldava dokumendi. Esitatud on tabel projekti valikuprotsessi kestuse kohta riikide kaupa, kolme liikmesriigi kohta andmed puuduvad. Teistes liikmesriikides vältas protsess alates kahest kuni üheksa kuuni ja keskmine kestus oli viis kuud. Kogutud tõendid osutavad, et taotlusprotsessi ühtlustamiseks tuleb teha täiendavaid pingutusi. Selles kontekstis ei koostatud põhjalikku analüüsi projektide konkureerimisprotsessi ega nende järjestamisprotsessi heade külgede ja tõhususe kohta. |
| --- | --- |

61.

Projektidega seotud taotlus- või valikuprotsess oli üks kahest enim mainitud juhtimisalaste probleemide tekitajatest. Hindamises esitatakse mitu näidet, mille põhjal selgus, et kasutatavad menetlused on ebaselged ja et komisjon peaks viivitamata avaldama asjakohase parimat tava sisaldava dokumendi. Esitatud on tabel projekti valikuprotsessi kestuse kohta riikide kaupa, kolme liikmesriigi kohta andmed puuduvad. Teistes liikmesriikides vältas protsess alates kahest kuni üheksa kuuni ja keskmine kestus oli viis kuud. Kogutud tõendid osutavad, et taotlusprotsessi ühtlustamiseks tuleb teha täiendavaid pingutusi. Selles kontekstis ei koostatud põhjalikku analüüsi projektide konkureerimisprotsessi ega nende järjestamisprotsessi heade külgede ja tõhususe kohta.

| 62. | Peale selle tuleks lähemalt uurida ka järelevalve- ja kontrolliprotsessi. Kokkuvõtvas aruandes väidetakse, et finantskontrolli süsteemid tunduvad liikmesriikides toimivat suhteliselt hästi perioodi 1994–1999 eesmärgi 1 programmi raames, kuigi mõningased muudatused tuli läbi viia 1997. aastal, võimaldamaks süsteemide kohaldamist uute finantsmäärustega. Enamiku liikmesriikide finantskontrolli süsteeme peeti eesmärgile vastavaks ning need toimisid suhteliselt tõhusalt. Finantskontroll tundus olevat üldiselt usaldusväärne ning selles järgiti 5 % reeglit (54). See leid ei ole kooskõlas kontrollikoja erinevate aruannetega, (55) mille kohaselt struktuurifondide programmitöö perioodi 1994–1999 programmiga seondus olulisi finantskontrolli puudusi. |
| --- | --- |

62.

Peale selle tuleks lähemalt uurida ka järelevalve- ja kontrolliprotsessi. Kokkuvõtvas aruandes väidetakse, et finantskontrolli süsteemid tunduvad liikmesriikides toimivat suhteliselt hästi perioodi 1994–1999 eesmärgi 1 programmi raames, kuigi mõningased muudatused tuli läbi viia 1997. aastal, võimaldamaks süsteemide kohaldamist uute finantsmäärustega. Enamiku liikmesriikide finantskontrolli süsteeme peeti eesmärgile vastavaks ning need toimisid suhteliselt tõhusalt. Finantskontroll tundus olevat üldiselt usaldusväärne ning selles järgiti 5 % reeglit (54). See leid ei ole kooskõlas kontrollikoja erinevate aruannetega, (55) mille kohaselt struktuurifondide programmitöö perioodi 1994–1999 programmiga seondus olulisi finantskontrolli puudusi.

| 63. | Teine juhtimisalaseid probleeme põhjustanud järelevalve element on seotud mittefinantsalaste järelevalve ja kontrollisüsteemidega. Järelevalvet kritiseeriti tugevalt. Kokkuvõtvas aruandes järeldatakse, et järelevalve oli ülimalt puudulik hoolimata sellest, et järelevalvet oli püütud arendada alates esimesest programmitöö perioodist. Olemasolevad andmed on katkendlikud, ebajärjepidevad, liialt füüsilist väljundit kajastavad ja sageli kaheldava usaldusväärsusega (56). Peale selle märgitakse, et kõikides liikmesriikides ilmnes puudusi programmi elluviimise alguses määratletud eesmärkide kvantifitseerimises (57). Kümnest loetletud liikmesriigist seitsmes olid kvantitatiivsed näitajad halvad, ühes vahelduva tasemega ja kahes asjakohased vaid programmi alguses. Aruandes esitatakse lühikokkuvõtted iga liikmesriigi kohta. Teemat edasi siiski ei käsitleta. |
| --- | --- |

63.

Teine juhtimisalaseid probleeme põhjustanud järelevalve element on seotud mittefinantsalaste järelevalve ja kontrollisüsteemidega. Järelevalvet kritiseeriti tugevalt. Kokkuvõtvas aruandes järeldatakse, et järelevalve oli ülimalt puudulik hoolimata sellest, et järelevalvet oli püütud arendada alates esimesest programmitöö perioodist. Olemasolevad andmed on katkendlikud, ebajärjepidevad, liialt füüsilist väljundit kajastavad ja sageli kaheldava usaldusväärsusega (56). Peale selle märgitakse, et kõikides liikmesriikides ilmnes puudusi programmi elluviimise alguses määratletud eesmärkide kvantifitseerimises (57). Kümnest loetletud liikmesriigist seitsmes olid kvantitatiivsed näitajad halvad, ühes vahelduva tasemega ja kahes asjakohased vaid programmi alguses. Aruandes esitatakse lühikokkuvõtted iga liikmesriigi kohta. Teemat edasi siiski ei käsitleta.

| 64. | Aruandes märgiti veel, et perioodi 1994–1999 programmi järelevalveks ette nähtud arvutisüsteeme kritiseeriti sageli seetõttu, et programmide ja fondide vaheline ühtlustatus oli puudulik. See mõjutas juhtimispädevusega asutuste suutlikkust saada programmide elluviimise käigust täielikku ülevaadet ja põhjustas probleeme hilisemates hindamistes (58). Need leiud seavad kahtluse alla kokkuvõtvas aruandes eelnevalt esitatud järelduse õigsuse, mille kohaselt programmi finantsjuhtimine kulges hästi, kuigi järelevalveandmeid, mis moodustavad olulise juhtimisprotsessi osa, peeti katkendlikeks, ebajärjepidevateks ja kaheldavateks. (56) |
| --- | --- |

64.

Aruandes märgiti veel, et perioodi 1994–1999 programmi järelevalveks ette nähtud arvutisüsteeme kritiseeriti sageli seetõttu, et programmide ja fondide vaheline ühtlustatus oli puudulik. See mõjutas juhtimispädevusega asutuste suutlikkust saada programmide elluviimise käigust täielikku ülevaadet ja põhjustas probleeme hilisemates hindamistes (58). Need leiud seavad kahtluse alla kokkuvõtvas aruandes eelnevalt esitatud järelduse õigsuse, mille kohaselt programmi finantsjuhtimine kulges hästi, kuigi järelevalveandmeid, mis moodustavad olulise juhtimisprotsessi osa, peeti katkendlikeks, ebajärjepidevateks ja kaheldavateks. (56)

| 65. | Kokkuvõtvas aruandes kommenteeritakse lühidalt ka nn “sisehindamisi” (59). Nende kohta tehakse järgmine tähelepanek: tegemist on ministeeriumide või piirkondlike ametiasutuste ning ülikoolide ja välisasutuste kaasabil läbi viidud hindamistega. Nimetatud hindamiste ulatus võib tunduda üllatavana, arvestades järelevalvesüsteemide puudulikkust. See võib olla tingitud asjaolust, et hindamistegevust peeti kohustuslikuks, olgugi et tulemusi kasutati sageli programmi juhtimises (60). Arvestades selle avaldusega, tundub, et nimetatud sisemisi hindamisi oleks tulnud põhjalikumalt uurida ning kasutada asjaomaste ministeeriumide ja piirkondlike ametiasutuste saavutatud tulemusi hindamise alusena. Kokkuvõtvas aruandes seevastu esitatakse üksnes mõned väga üldised tähelepanekud, mis on vaid piiratul määral asjakohased järelhindamise seisukohalt. |
| --- | --- |

65.

Kokkuvõtvas aruandes kommenteeritakse lühidalt ka nn “sisehindamisi” (59). Nende kohta tehakse järgmine tähelepanek: tegemist on ministeeriumide või piirkondlike ametiasutuste ning ülikoolide ja välisasutuste kaasabil läbi viidud hindamistega. Nimetatud hindamiste ulatus võib tunduda üllatavana, arvestades järelevalvesüsteemide puudulikkust. See võib olla tingitud asjaolust, et hindamistegevust peeti kohustuslikuks, olgugi et tulemusi kasutati sageli programmi juhtimises (60). Arvestades selle avaldusega, tundub, et nimetatud sisemisi hindamisi oleks tulnud põhjalikumalt uurida ning kasutada asjaomaste ministeeriumide ja piirkondlike ametiasutuste saavutatud tulemusi hindamise alusena. Kokkuvõtvas aruandes seevastu esitatakse üksnes mõned väga üldised tähelepanekud, mis on vaid piiratul määral asjakohased järelhindamise seisukohalt.

| 66. | Programmitöö perioodi 2000–2006 kohta märgitakse kokkuvõtvas aruandes, et perioodil 1994–1999 esinenud järelevalveprobleemi püütakse lahendada (61). |
| --- | --- |

66.

Programmitöö perioodi 2000–2006 kohta märgitakse kokkuvõtvas aruandes, et perioodil 1994–1999 esinenud järelevalveprobleemi püütakse lahendada (61).

Hindamisraamistiku asjakohasus

Tööjuhend

| 67. | Mitmete kokkuvõtva aruande analüüsis avastatud probleemide taustal tuleks esialgne tööjuhend üle vaadata. Nii esialgses tööjuhendis kui algetapi aruandes ja metoodikajuhendis esines teatavaid puudusi:






  a) | kvantitatiivsete eesmärkide puudumist ei käsitletud. Peale selle ei käsitletud tööjuhendis ja metoodikajuhendis piisavalt asjakohaste näitajate vähesust; |
| --- | --- | --- |

67.

Mitmete kokkuvõtva aruande analüüsis avastatud probleemide taustal tuleks esialgne tööjuhend üle vaadata. Nii esialgses tööjuhendis kui algetapi aruandes ja metoodikajuhendis esines teatavaid puudusi:

a)

kvantitatiivsete eesmärkide puudumist ei käsitletud. Peale selle ei käsitletud tööjuhendis ja metoodikajuhendis piisavalt asjakohaste näitajate vähesust;

| b) | samamoodi ei nõutud hindajalt tulemusnäitajate kohta täiendavate andmete kogumist. Tööjuhendis (62) nähti ette võimaliku kohapealse hindamise vajadus juhul, kui liikmesriikides ei ole andmed kättesaadavad, kuid metoodikajuhendis ei esitatud selle asjaolu kohta täiendavalt täpsustatud teavet (63); |
| --- | --- |

b)

samamoodi ei nõutud hindajalt tulemusnäitajate kohta täiendavate andmete kogumist. Tööjuhendis (62) nähti ette võimaliku kohapealse hindamise vajadus juhul, kui liikmesriikides ei ole andmed kättesaadavad, kuid metoodikajuhendis ei esitatud selle asjaolu kohta täiendavalt täpsustatud teavet (63);

| c) | netomõjude (64) hindamise vajadust ei rõhutatud piisavalt, välja arvatud mõne majandusliku mõju osas; |
| --- | --- |

c)

netomõjude (64) hindamise vajadust ei rõhutatud piisavalt, välja arvatud mõne majandusliku mõju osas;

| d) | tööjuhendis alahinnati tõhususe küsimust ja eriti tühimõjusid. See on kahetsusväärne, arvestades, et tühimõju peetakse üldiselt asjakohaseks teguriks sellistes olulistes valdkondades nagu ettevõtetele suunatud investeeringutoetused, tööhõive otsetoetused ja tööhõivele ligipääsu võimaldav kutsealane haridus; |
| --- | --- |

d)

tööjuhendis alahinnati tõhususe küsimust ja eriti tühimõjusid. See on kahetsusväärne, arvestades, et tühimõju peetakse üldiselt asjakohaseks teguriks sellistes olulistes valdkondades nagu ettevõtetele suunatud investeeringutoetused, tööhõive otsetoetused ja tööhõivele ligipääsu võimaldav kutsealane haridus;

| e) | strateegia asjakohasuse, tõhususe ja mõju väliste võimalike seoste analüüsile ei pööratud piisavalt tähelepanu (65). Samuti tehti vähe samme seostamaks määratletud eesmärke, isegi kvantifitseerimata kujul, nende järjekorda seatud vajadustega, mille täitmisele ühenduse toetusraamistik on suunatud; |
| --- | --- |

e)

strateegia asjakohasuse, tõhususe ja mõju väliste võimalike seoste analüüsile ei pööratud piisavalt tähelepanu (65). Samuti tehti vähe samme seostamaks määratletud eesmärke, isegi kvantifitseerimata kujul, nende järjekorda seatud vajadustega, mille täitmisele ühenduse toetusraamistik on suunatud;

| f) | tööjuhendis ja algetapi aruandes ei pakutud välja teisi hindamismeetodeid peale mudeli HERMIN ja juhtumiuuringute kasutamise kriitiliste juhtude analüüsis (66); |
| --- | --- |

f)

tööjuhendis ja algetapi aruandes ei pakutud välja teisi hindamismeetodeid peale mudeli HERMIN ja juhtumiuuringute kasutamise kriitiliste juhtude analüüsis (66);

| g) | tööjuhendis määratletud “küsimused konkreetsete riikide kohta” (67) ei andnud piisavat selgust metoodika kohta, mida oleks vaja kasutada. |
| --- | --- |

g)

tööjuhendis määratletud “küsimused konkreetsete riikide kohta” (67) ei andnud piisavat selgust metoodika kohta, mida oleks vaja kasutada.

| 68. | Peale selle ei rõhutatud tööjuhendis piisavalt majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamist ELis ega ka vähemarenenud liikmesriikide lähenemist, kuigi need kuuluvad struktuurimeetmete peamiste eesmärkide hulka. Algetapi aruandes küll käsitleti teatud määral kasutatud arengumudeleid, käsitlemist vajavaid kasvupiiranguid ja eeldatavaid piirkondlikule majandusele avalduva mõju kulgemise kanaleid (68). Ideaalne oleks olnud, kui järelhindamisse oleks kaasatud empiirilisi uuringuid, mis käsitlenuks infrastruktuuri investeeringute, haridussüsteemi arengute ning teadus- ja arendustöö suutlikkuse parandamisest tulenevat piirkondade lähenemist ja erinevuste vähenemist. |
| --- | --- |

68.

Peale selle ei rõhutatud tööjuhendis piisavalt majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamist ELis ega ka vähemarenenud liikmesriikide lähenemist, kuigi need kuuluvad struktuurimeetmete peamiste eesmärkide hulka. Algetapi aruandes küll käsitleti teatud määral kasutatud arengumudeleid, käsitlemist vajavaid kasvupiiranguid ja eeldatavaid piirkondlikule majandusele avalduva mõju kulgemise kanaleid (68). Ideaalne oleks olnud, kui järelhindamisse oleks kaasatud empiirilisi uuringuid, mis käsitlenuks infrastruktuuri investeeringute, haridussüsteemi arengute ning teadus- ja arendustöö suutlikkuse parandamisest tulenevat piirkondade lähenemist ja erinevuste vähenemist.

| 69. | Lisaks oleks olnud asjakohane üheks hindamiseesmärgiks seada piirkondliku arengupoliitika võrdlusnäitajatena kasutatavate juhtumiuuringute määramine ja analüüsimine näiteks rühmitamise ja kasvukeskuste osas. |
| --- | --- |

69.

Lisaks oleks olnud asjakohane üheks hindamiseesmärgiks seada piirkondliku arengupoliitika võrdlusnäitajatena kasutatavate juhtumiuuringute määramine ja analüüsimine näiteks rühmitamise ja kasvukeskuste osas.

| 70. | Hindamisprotsessi alustamisel käsitleti strateegia asjakohasust mitmete erinevate teemade ja küsimuste seisukohalt. Tööjuhendis (69) ja metoodikajuhendis esitatud hindamissuunised polnud siiski piisavalt täpsed ega konkreetsed. |
| --- | --- |

70.

Hindamisprotsessi alustamisel käsitleti strateegia asjakohasust mitmete erinevate teemade ja küsimuste seisukohalt. Tööjuhendis (69) ja metoodikajuhendis esitatud hindamissuunised polnud siiski piisavalt täpsed ega konkreetsed.

Komisjonipoolse järelevalve asjakohasus

| 71. | Komisjoni ja hindamise läbiviijateks valitud konsultantide vahelises (üldises) töölepingus sätestatakse, et komisjoni ametnikud vastutavad hindamise jooksul antava tehnilise abi juhtimise ja järelevalve eest. Komisjon vastutab hindamise kvaliteedi tagamise eest programmi MEANS raames välja töötatud kriteeriumide põhjal. |
| --- | --- |

71.

Komisjoni ja hindamise läbiviijateks valitud konsultantide vahelises (üldises) töölepingus sätestatakse, et komisjoni ametnikud vastutavad hindamise jooksul antava tehnilise abi juhtimise ja järelevalve eest. Komisjon vastutab hindamise kvaliteedi tagamise eest programmi MEANS raames välja töötatud kriteeriumide põhjal.

| 72. | Regionaalpoliitika peadirektoraadi juhitav juhtrühm, millesse kuulusid ka teiste peadirektoraatide esindajad, osales tööjuhendi koostamisel, menetluste ja üksikasjaliku (algetapi aruandes sisalduva) töökava heakskiitmisel ning riigisiseste aruannete ja kokkuvõtva aruande uurimisel. Juhtrühmale määrati abiks neljaliikmeline ekspertide toimkond, kelle peamiseks eesmärgiks oli tagada kvaliteetsete hindamiste koostamine. Nende sekkumine toimus aga liiga hilja, mistõttu nende tegevusega ei suudetud hindamise kvaliteeti oluliselt parandada. |
| --- | --- |

72.

Regionaalpoliitika peadirektoraadi juhitav juhtrühm, millesse kuulusid ka teiste peadirektoraatide esindajad, osales tööjuhendi koostamisel, menetluste ja üksikasjaliku (algetapi aruandes sisalduva) töökava heakskiitmisel ning riigisiseste aruannete ja kokkuvõtva aruande uurimisel. Juhtrühmale määrati abiks neljaliikmeline ekspertide toimkond, kelle peamiseks eesmärgiks oli tagada kvaliteetsete hindamiste koostamine. Nende sekkumine toimus aga liiga hilja, mistõttu nende tegevusega ei suudetud hindamise kvaliteeti oluliselt parandada.

| 73. | Lepinguga sätestatud ajakava ei järgitud. Erinevad aruanded esitati hilinemisega, mille tulemusel lõplik kokkuvõttev aruanne ja riigisisesed aruanded, mis oleks tulnud komisjonile esitada kavandatud 12 kuu jooksul ehk 12. novembriks 2002. aastal, esitati alles 2003. aasta aprillis ja avaldati 2003. aasta mais. Tundub, et ajakava oli juba algusest peale liiga tihe ega sisaldanud piisavaid ajavarusid käsitlemaks muudatusi ja parandusi, mida eksperdid ja juhtrühma esindajad olid suhteliselt palju esitanud. See mõjutab oluliselt edaspidi tehtavaid järelhindamisi. |
| --- | --- |

73.

Lepinguga sätestatud ajakava ei järgitud. Erinevad aruanded esitati hilinemisega, mille tulemusel lõplik kokkuvõttev aruanne ja riigisisesed aruanded, mis oleks tulnud komisjonile esitada kavandatud 12 kuu jooksul ehk 12. novembriks 2002. aastal, esitati alles 2003. aasta aprillis ja avaldati 2003. aasta mais. Tundub, et ajakava oli juba algusest peale liiga tihe ega sisaldanud piisavaid ajavarusid käsitlemaks muudatusi ja parandusi, mida eksperdid ja juhtrühma esindajad olid suhteliselt palju esitanud. See mõjutab oluliselt edaspidi tehtavaid järelhindamisi.

| 74. | Tööjuhendis (67) nõutakse, et liikmesriigid viiksid läbi kahe konkreetse teema uurimise ning selles esitati ka asjakohaste teemade nimekiri. Siiski ei pandud üheski riigisiseses aruandes sellele aspektile erilist rõhku. Kuigi mõnes peatükis esitatakse mõnikord statistilisi andmeid või käsitletakse nimetatud teemasid osaliselt, ei olnud need teemad uuringute objektideks tööjuhendis ette nähtud viisil. |
| --- | --- |

74.

Tööjuhendis (67) nõutakse, et liikmesriigid viiksid läbi kahe konkreetse teema uurimise ning selles esitati ka asjakohaste teemade nimekiri. Siiski ei pandud üheski riigisiseses aruandes sellele aspektile erilist rõhku. Kuigi mõnes peatükis esitatakse mõnikord statistilisi andmeid või käsitletakse nimetatud teemasid osaliselt, ei olnud need teemad uuringute objektideks tööjuhendis ette nähtud viisil.

| 75. | Üldiselt võib järeldada, et komisjoni teostatavat hindamisprotsessi järelevalvet tuleks täiustada. Eelkõige, arvestades seda, et usaldusväärsete andmete ja tulemusnäitajate ning täpsete eesmärkide puudumist oli juba algusest peale ette näha, oleks komisjon pidanud tagama asjaomaste meetmete võtmise selle olulise piirangu eemaldamiseks. Arvestades ajakava tihedust ja sellega seotud piiranguid, oleks hindamise käigus pidanud keskenduma olulise tähtsusega elementidele, mitte aga püüdma teha üldist programmitöö perioodi hindamist. |
| --- | --- |

75.

Üldiselt võib järeldada, et komisjoni teostatavat hindamisprotsessi järelevalvet tuleks täiustada. Eelkõige, arvestades seda, et usaldusväärsete andmete ja tulemusnäitajate ning täpsete eesmärkide puudumist oli juba algusest peale ette näha, oleks komisjon pidanud tagama asjaomaste meetmete võtmise selle olulise piirangu eemaldamiseks. Arvestades ajakava tihedust ja sellega seotud piiranguid, oleks hindamise käigus pidanud keskenduma olulise tähtsusega elementidele, mitte aga püüdma teha üldist programmitöö perioodi hindamist.

Hindamissoovituste asjakohasus tulevaste programmitöö perioodide seisukohalt

| 76. | Arvestades käesoleva aruande eelnevates punktides esitatud probleeme, oli järelhindamise põhjal võimalik anda vähesel määral kasulikke soovitusi. Järelhindamise tulemusel esitati vaid mõned soovitused programmi sisu kohta, kuid samas saadi protsessi tulemusel mitmeid asjakohaseid ja mõistlikke ettepanekuid struktuurifondide juhtimise ja rakendamise parandamise kohta (70). |
| --- | --- |

76.

Arvestades käesoleva aruande eelnevates punktides esitatud probleeme, oli järelhindamise põhjal võimalik anda vähesel määral kasulikke soovitusi. Järelhindamise tulemusel esitati vaid mõned soovitused programmi sisu kohta, kuid samas saadi protsessi tulemusel mitmeid asjakohaseid ja mõistlikke ettepanekuid struktuurifondide juhtimise ja rakendamise parandamise kohta (70).

| 77. | Aruandes soovitatakse muuta juhtkomiteede rolli pigem strateegilise juhtimise kui finantsjuhtimise küsimustega tegelemise suunas (71). Järelevalvekomiteed peaksid siiski olema võimelised täitma mõlemaid ülesandeid määrustes ette nähtud viisil. |
| --- | --- |

77.

Aruandes soovitatakse muuta juhtkomiteede rolli pigem strateegilise juhtimise kui finantsjuhtimise küsimustega tegelemise suunas (71). Järelevalvekomiteed peaksid siiski olema võimelised täitma mõlemaid ülesandeid määrustes ette nähtud viisil.

| 78. | Hindamiste tulemusel anti soovitused programmitöö perioodiks 2000–2006, mis käsitlevad peamiselt juhtimissüsteemide küsimusi. Soovitustes käsitletakse mitmeid erinevaid teemasid ja need sobivad üldiselt hästi asjaomase riigi olukorraga. |
| --- | --- |

78.

Hindamiste tulemusel anti soovitused programmitöö perioodiks 2000–2006, mis käsitlevad peamiselt juhtimissüsteemide küsimusi. Soovitustes käsitletakse mitmeid erinevaid teemasid ja need sobivad üldiselt hästi asjaomase riigi olukorraga.

| 79. | Perioodi 2000–2006 programmide puhul on kõige tähtsam eelmise perioodi järelhindamisest saadav õppetund seotud rakendamisega, eriti mis puudutab struktuurifondide tegevuse tõhususe ja mõjususe hindamiseks tehtud juhtumiuuringut. |
| --- | --- |

79.

Perioodi 2000–2006 programmide puhul on kõige tähtsam eelmise perioodi järelhindamisest saadav õppetund seotud rakendamisega, eriti mis puudutab struktuurifondide tegevuse tõhususe ja mõjususe hindamiseks tehtud juhtumiuuringut.

| 80. | Kokkuvõtvas aruandes esitatud perioodi 2000–2006 järelhindamist käsitlevad soovitused on üsnagi piiratud ja üldist laadi. Sellest hoolimata on need siiski asjakohased ja seega kasulikud. Neis märgitakse näiteks, et tuleks teha rohkem sõltumatuid, pidevaid hindamisi objektiivse välise sisendi saamiseks (72). See on küll mõistlik soovitus, kuid sellest oleks kasu olnud siis, kui seda oleks rakendatud enne kontrollitava järelhindamise alustamist. |
| --- | --- |

80.

Kokkuvõtvas aruandes esitatud perioodi 2000–2006 järelhindamist käsitlevad soovitused on üsnagi piiratud ja üldist laadi. Sellest hoolimata on need siiski asjakohased ja seega kasulikud. Neis märgitakse näiteks, et tuleks teha rohkem sõltumatuid, pidevaid hindamisi objektiivse välise sisendi saamiseks (72). See on küll mõistlik soovitus, kuid sellest oleks kasu olnud siis, kui seda oleks rakendatud enne kontrollitava järelhindamise alustamist.

TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSTE JA VÕRDSETE VÕIMALUSTE PEADIREKTORAADI KOOSTATUD JÄRELHINDAMINE ESF TEGEVUSE KOHTA (EESMÄRGID 1 JA 3)

| 81. | Regionaalpoliitika peadirektoraadi koostatud eesmärgi 1 piirkondade hindamisega samaaegselt viidi tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi juhtimisel läbi eesmärke 1, 3 ja 4 käsitleva ESFi tegevuse ning ühenduse algatuste Employment ja Adapt hindamine. Viimast järelhindamist käsitleva tööjuhendi kohaselt oli põhimõtteks kasutada eesmärgi 1 piirkondade hindamise tulemusi. Hoolimata kahe hindamise vahel tõhusa kooskõlastuse saavutamiseks mõeldud organisatoorsest korraldusest puuduvad tõendid selle kohta, et see ka praktikas oleks saavutatud.

  2. selgitusTööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi hindamises esitatud üldised järeldusedHindamise eesmärk oli hinnata ESFi tegevuse mõju liikmesriikides isikute ja süsteemide tasandil. Selle eesmärk oli ka analüüsida ühenduse tegevuse mõju ja tõhusust teatud struktuuriliste probleemide osas ja määrata kindlaks ühenduse lisaväärtus. Nimetatud eesmärkide saavutamiseks vastu võetud metoodika kohaselt paluti hindajatel muu hulgas märkida, kas nende hinnatud juhtumid toetasid teatavaid hüpoteese või lükkasid need ümber.Aruandes kirjeldati mitmeid tugevaid külgi, mille võib kokku võtta järgmiselt: suurem osa ESFi rahastamisest oli suunatud pikaajalistele töötutele, mida peeti asjakohaseks probleemi püsimise tõttu. Abisaajate olukorra parandamine tööturul oli kaasatud vahenditega samaulatuslik. Tööjõuvahendamist ning koolitust ja täiendkoolitust puudutavate sätete osas tehti olulisi parandusi mitmes liikmesriigis. Kasutatavad vahendid võimaldasid tugevdada teatavaid prioriteetseid poliitilisi eesmärke, nagu võrdsed võimalused, tööjõu kohandamine ja puuetega inimeste kaasamine tööhõivesse. ESFi kaudu osalesid sotsiaalpartnerid ja piirkondlikud ametiasutused tegevuses varasemast rohkem. Vahenditega parandati juhtimissuutlikkust ja tööturusekkumiste rakendamist kõikidel tasanditel.Siiski kirjeldati aruandes ka mitmeid puudusi: sekkumiste kasutuselevõtt sõltus rohkem kättesaadavatest vahenditest kui prioriteetsetest poliitilistest eesmärkidest ning see viidi läbi paralleelselt asjakohaste poliitiliste aruteludega ja nendest eraldi. Sekkumised olid üldiselt suunatud täiendkoolitusele ja vahendeid eraldati enamasti teenusepakkujatele, mis eraldiseisvana ei ole kõige tõhusamaks vahendiks pikaajaliste töötute abistamisel; selle tulemusel on tõenäoline, et sekkumisega seondus suurel määral tühimõjusid. Halduskorraldust peeti keerukaks ning hindamiskorraldust nõrgaks ja ebasüsteemseks. |
| --- | --- |

81.

Regionaalpoliitika peadirektoraadi koostatud eesmärgi 1 piirkondade hindamisega samaaegselt viidi tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi juhtimisel läbi eesmärke 1, 3 ja 4 käsitleva ESFi tegevuse ning ühenduse algatuste Employment ja Adapt hindamine. Viimast järelhindamist käsitleva tööjuhendi kohaselt oli põhimõtteks kasutada eesmärgi 1 piirkondade hindamise tulemusi. Hoolimata kahe hindamise vahel tõhusa kooskõlastuse saavutamiseks mõeldud organisatoorsest korraldusest puuduvad tõendid selle kohta, et see ka praktikas oleks saavutatud.

2. selgitusTööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi hindamises esitatud üldised järeldusedHindamise eesmärk oli hinnata ESFi tegevuse mõju liikmesriikides isikute ja süsteemide tasandil. Selle eesmärk oli ka analüüsida ühenduse tegevuse mõju ja tõhusust teatud struktuuriliste probleemide osas ja määrata kindlaks ühenduse lisaväärtus. Nimetatud eesmärkide saavutamiseks vastu võetud metoodika kohaselt paluti hindajatel muu hulgas märkida, kas nende hinnatud juhtumid toetasid teatavaid hüpoteese või lükkasid need ümber.Aruandes kirjeldati mitmeid tugevaid külgi, mille võib kokku võtta järgmiselt: suurem osa ESFi rahastamisest oli suunatud pikaajalistele töötutele, mida peeti asjakohaseks probleemi püsimise tõttu. Abisaajate olukorra parandamine tööturul oli kaasatud vahenditega samaulatuslik. Tööjõuvahendamist ning koolitust ja täiendkoolitust puudutavate sätete osas tehti olulisi parandusi mitmes liikmesriigis. Kasutatavad vahendid võimaldasid tugevdada teatavaid prioriteetseid poliitilisi eesmärke, nagu võrdsed võimalused, tööjõu kohandamine ja puuetega inimeste kaasamine tööhõivesse. ESFi kaudu osalesid sotsiaalpartnerid ja piirkondlikud ametiasutused tegevuses varasemast rohkem. Vahenditega parandati juhtimissuutlikkust ja tööturusekkumiste rakendamist kõikidel tasanditel.Siiski kirjeldati aruandes ka mitmeid puudusi: sekkumiste kasutuselevõtt sõltus rohkem kättesaadavatest vahenditest kui prioriteetsetest poliitilistest eesmärkidest ning see viidi läbi paralleelselt asjakohaste poliitiliste aruteludega ja nendest eraldi. Sekkumised olid üldiselt suunatud täiendkoolitusele ja vahendeid eraldati enamasti teenusepakkujatele, mis eraldiseisvana ei ole kõige tõhusamaks vahendiks pikaajaliste töötute abistamisel; selle tulemusel on tõenäoline, et sekkumisega seondus suurel määral tühimõjusid. Halduskorraldust peeti keerukaks ning hindamiskorraldust nõrgaks ja ebasüsteemseks.

Kontrollikoja hinnang hindamise kvaliteedi kohta

Andmetes ja analüüsis leitud puuduste kokkuvõte

| 82. | ESFi sekkumiste mõju avaldub sageli kaasmõjuna või potentsiaalse mõjuna, mis on immateriaalne ning seetõttu pole seda lihtne kvantifitseerida (73). Hoolimata sellest sekkumiste iseloomust tulenevast probleemist, peaks hindamise põhieesmärk siiski olema mõju hindamine ja sellega seoses tehtav tõhususe ja mõjususe hindamine. Nimelt seda pidigi järelhindamisega tehtama. |
| --- | --- |

82.

ESFi sekkumiste mõju avaldub sageli kaasmõjuna või potentsiaalse mõjuna, mis on immateriaalne ning seetõttu pole seda lihtne kvantifitseerida (73). Hoolimata sellest sekkumiste iseloomust tulenevast probleemist, peaks hindamise põhieesmärk siiski olema mõju hindamine ja sellega seoses tehtav tõhususe ja mõjususe hindamine. Nimelt seda pidigi järelhindamisega tehtama.

| 83. | Kokkuvõtvas aruandes esitati seoses ESFi sekkumiste mõju analüüsiga hinnangud ESFi abisaajate arvu kohta igas riigis ja vastavalt igale eesmärgile (74). Järelhindamine täiendas riigisiseseid hindamisaruandeid, kuna selle eesmärk oli esitada tõendeid mitmete eelnevalt koostatud hüpoteeside toetuseks (75). Neid asjaolusid arutatakse järgnevates punktides. |
| --- | --- |

83.

Kokkuvõtvas aruandes esitati seoses ESFi sekkumiste mõju analüüsiga hinnangud ESFi abisaajate arvu kohta igas riigis ja vastavalt igale eesmärgile (74). Järelhindamine täiendas riigisiseseid hindamisaruandeid, kuna selle eesmärk oli esitada tõendeid mitmete eelnevalt koostatud hüpoteeside toetuseks (75). Neid asjaolusid arutatakse järgnevates punktides.

| 84. | Üks ESFi tegevuse järelhindamise peamine nõue on seotud perioodil 1994–1999 ellu viidud programmi abisaajate arvuga. Aruanne sisaldab tabelit, milles abisaajate arvu hinnatakse 52 miljonile. Nimetatud tabeli täiendavate märkustega seatakse aga esitatud arvud tõsise kahtluse alla (76). Ebakindlus andmete täpsuse osas vähendab nendel põhinevate, hindamise teistes osades esitatud kasulike ja asjakohaste tähelepanekute tähtsust. |
| --- | --- |

84.

Üks ESFi tegevuse järelhindamise peamine nõue on seotud perioodil 1994–1999 ellu viidud programmi abisaajate arvuga. Aruanne sisaldab tabelit, milles abisaajate arvu hinnatakse 52 miljonile. Nimetatud tabeli täiendavate märkustega seatakse aga esitatud arvud tõsise kahtluse alla (76). Ebakindlus andmete täpsuse osas vähendab nendel põhinevate, hindamise teistes osades esitatud kasulike ja asjakohaste tähelepanekute tähtsust.

| 85. | Kokkuvõtvas aruandes (75) esitatakse ESFi sekkumiste individuaalsete mõjude hinnangud. See teave on potentsiaalselt tähtis mitme aspekti puhul, sealhulgas programmide ühikukulude arvestamisel ja pärast 12 kuud ikka veel tööhõives olevate abisaajate arvu hinnangutel. Siiski on tegureid, mis piiravad tõsiselt teabe kasulikkust eelkõige seetõttu, et puudub selgitus selle teabe saamisviisi kohta. Aruandes märgitakse vaid, et hinnangute tegemisel kasutatud suhtarvud põhinevad kontrollitud juhtudel ja kirjandusülevaadetel (74). Sellist avaldust ei saa lugeda piisavaks, vaja oleks üksikasjalikumat teavet erinevate hinnangute päritolu kohta, et saada parem ülevaade sellest, kuidas neid arve oleks paremini võimalik kasutada näiteks ühikukulude võrdlusnäitajate ja programmide edukuse määramise puhul. |
| --- | --- |

85.

Kokkuvõtvas aruandes (75) esitatakse ESFi sekkumiste individuaalsete mõjude hinnangud. See teave on potentsiaalselt tähtis mitme aspekti puhul, sealhulgas programmide ühikukulude arvestamisel ja pärast 12 kuud ikka veel tööhõives olevate abisaajate arvu hinnangutel. Siiski on tegureid, mis piiravad tõsiselt teabe kasulikkust eelkõige seetõttu, et puudub selgitus selle teabe saamisviisi kohta. Aruandes märgitakse vaid, et hinnangute tegemisel kasutatud suhtarvud põhinevad kontrollitud juhtudel ja kirjandusülevaadetel (74). Sellist avaldust ei saa lugeda piisavaks, vaja oleks üksikasjalikumat teavet erinevate hinnangute päritolu kohta, et saada parem ülevaade sellest, kuidas neid arve oleks paremini võimalik kasutada näiteks ühikukulude võrdlusnäitajate ja programmide edukuse määramise puhul.

| 86. | Teine mitterahuldav aspekt oli teabele lisatud analüüs; hindamises ja sellele lisatud tabelis esitatud andmed ei ühti. Analüüsis märgitakse, et üldiselt olid ühikukulud madalaimad töötute ja noorte töötute puhul (ligikaudu 6 000 eurot tööga hõivatud töötaja kohta) ning märkimisväärselt kõrgemad ja suurema erinevusega puuetega inimeste ja pikaajaliste töötute puhul (74). Tabeli kohaselt on aga kõige suuremad ühikukulud seotud töötute täiendkoolitusega (6 000 eurot) ja ühed väikseimad puuetega inimeste tööhõivesse integreerimisega (4 000 eurot). Lisaks esitatakse üldise tava kohaselt kõikumiste määr juhul, kui programmisiseselt ja programmide vahel esineb suurel määral erinevusi. Selle kohta esitatud analüüsil on piiratud väärtus, kuna see toetub liiga palju hindamise vähendamisele üheks arvuks selle asemel, et määrata asjakohane väärtuste määr ja koostada põhjalikum analüüs erinevates kontrollitud juhtudes leitud määrade kohta. |
| --- | --- |

86.

Teine mitterahuldav aspekt oli teabele lisatud analüüs; hindamises ja sellele lisatud tabelis esitatud andmed ei ühti. Analüüsis märgitakse, et üldiselt olid ühikukulud madalaimad töötute ja noorte töötute puhul (ligikaudu 6 000 eurot tööga hõivatud töötaja kohta) ning märkimisväärselt kõrgemad ja suurema erinevusega puuetega inimeste ja pikaajaliste töötute puhul (74). Tabeli kohaselt on aga kõige suuremad ühikukulud seotud töötute täiendkoolitusega (6 000 eurot) ja ühed väikseimad puuetega inimeste tööhõivesse integreerimisega (4 000 eurot). Lisaks esitatakse üldise tava kohaselt kõikumiste määr juhul, kui programmisiseselt ja programmide vahel esineb suurel määral erinevusi. Selle kohta esitatud analüüsil on piiratud väärtus, kuna see toetub liiga palju hindamise vähendamisele üheks arvuks selle asemel, et määrata asjakohane väärtuste määr ja koostada põhjalikum analüüs erinevates kontrollitud juhtudes leitud määrade kohta.

| 87. | Kommentaaride ja arvnäitajate vahelised erinevused esinevad ka teistes 3. peatüki osades (vt näited 3. selgituses).

  3. selgitusAnalüüsis märgitakse näiteks, et ESFi kulud elaniku kohta olid kõige suuremad Iirimaal, Portugalis ja Kreekas (täieõiguslikud eesmärgi 1 riigid) ja Hispaanias (1). Siiski märgitakse tabelis 3.1, et ESFi kulud elaniku kohta igal aastal olid Portugalis 2 086 eurot ja Saksamaal 405 eurot, samas kui Iirimaal oli vastav näitaja 12 eurot ja Kreekas 17 eurot. On selge, et tabelis esitatud arvud ei ühti aruteluga tekstis. Veelgi olulisem on väide, mille kohaselt kõikides liikmesriikides tehtud ESFi täiendkoolituskulud võrreldes riigisiseste kuludega olid väiksemad kui nimetatud kulud võrreldes aktiivse tööturupoliitika kuludega. Kõige suuremad kulud olid Kreekas ja Portugalis (2). Siiski ei ole tabelis 3.1 Kreeka puhul märgitud mingeid ESFi kulusid veergu, kus esitatakse ESFi täiendkoolituskulud võrreldes riigisiseste kuludega.Näiteks märgitakse punktis 3.2.3, (3) et tööturukoolitusele suunatud riigisiseste kulude RKT osakaal vaheldus alates 0,2 % Luksemburgis kuni 0,58 % Rootsis (4). Siiski märgitakse tabelis 3.3, et täiendkoolituskulud Taanis moodustasid 0,94 % RKTst, mis on peaaegu kaks korda rohkem kui Rootsis. Teine näide punktis 3.2.6 (5) käsitleb puuetega inimeste integratsiooni kulusid. Tekstis väidetakse, et ESF oli erilise tähtsusega Portugalis, Hispaanias, Kreekas ja Austrias. Ent tabeli 3.6 kohaselt puuduvad Hispaanias ja Kreekas ESFi kulud puuetega inimestele. Veel üks näide tuuakse punktis 3.2.7, milles käsitletakse hariduskulusid. Selles märgitakse, et ESFi rahastus on kõige märkimisväärsem Kreekas, Iirimaal ja Portugalis (6). Tabelis 3.7 on Kreeka puhul aga märgitud, et puuduvad ESFi kulud haridusele ja täiendkoolitusele.(Kokkuvõttev aruanne: (1) lk 78; (2) lk 79; (3) lk 81; (4) lk 81; (5) lk 84; (6) lk 85.) |
| --- | --- |

87.

Kommentaaride ja arvnäitajate vahelised erinevused esinevad ka teistes 3. peatüki osades (vt näited 3. selgituses).

3. selgitusAnalüüsis märgitakse näiteks, et ESFi kulud elaniku kohta olid kõige suuremad Iirimaal, Portugalis ja Kreekas (täieõiguslikud eesmärgi 1 riigid) ja Hispaanias (1). Siiski märgitakse tabelis 3.1, et ESFi kulud elaniku kohta igal aastal olid Portugalis 2 086 eurot ja Saksamaal 405 eurot, samas kui Iirimaal oli vastav näitaja 12 eurot ja Kreekas 17 eurot. On selge, et tabelis esitatud arvud ei ühti aruteluga tekstis. Veelgi olulisem on väide, mille kohaselt kõikides liikmesriikides tehtud ESFi täiendkoolituskulud võrreldes riigisiseste kuludega olid väiksemad kui nimetatud kulud võrreldes aktiivse tööturupoliitika kuludega. Kõige suuremad kulud olid Kreekas ja Portugalis (2). Siiski ei ole tabelis 3.1 Kreeka puhul märgitud mingeid ESFi kulusid veergu, kus esitatakse ESFi täiendkoolituskulud võrreldes riigisiseste kuludega.Näiteks märgitakse punktis 3.2.3, (3) et tööturukoolitusele suunatud riigisiseste kulude RKT osakaal vaheldus alates 0,2 % Luksemburgis kuni 0,58 % Rootsis (4). Siiski märgitakse tabelis 3.3, et täiendkoolituskulud Taanis moodustasid 0,94 % RKTst, mis on peaaegu kaks korda rohkem kui Rootsis. Teine näide punktis 3.2.6 (5) käsitleb puuetega inimeste integratsiooni kulusid. Tekstis väidetakse, et ESF oli erilise tähtsusega Portugalis, Hispaanias, Kreekas ja Austrias. Ent tabeli 3.6 kohaselt puuduvad Hispaanias ja Kreekas ESFi kulud puuetega inimestele. Veel üks näide tuuakse punktis 3.2.7, milles käsitletakse hariduskulusid. Selles märgitakse, et ESFi rahastus on kõige märkimisväärsem Kreekas, Iirimaal ja Portugalis (6). Tabelis 3.7 on Kreeka puhul aga märgitud, et puuduvad ESFi kulud haridusele ja täiendkoolitusele.(Kokkuvõttev aruanne: (1) lk 78; (2) lk 79; (3) lk 81; (4) lk 81; (5) lk 84; (6) lk 85.)

ESFi tegevuse mõju hindamine

| 88. | Uuringus osalenud hindajatel paluti märkida, kas nende hinnatud juhtumid toetasid teatud hüpoteese, mis põhinesid esialgsel kirjandusülevaatel ja hindamise algetapi leidudel, või olid nendega vastuolus. Uuringu kohaselt leiti neljale hüpoteesile veenvaid tõendusmaterjale (vt 3. tabel) (77). Esitatud andmed ei toeta siiski veenvate tõendusmaterjalide väidet. Näiteks väitsid 30 hindajast vaid seitse, et esimese hüpoteesi kohta leidub veenvaid tõendusmaterjale. Oleks tulnud läbi viia tulemuste objektiivsem hindamine. |
| --- | --- |

88.

Uuringus osalenud hindajatel paluti märkida, kas nende hinnatud juhtumid toetasid teatud hüpoteese, mis põhinesid esialgsel kirjandusülevaatel ja hindamise algetapi leidudel, või olid nendega vastuolus. Uuringu kohaselt leiti neljale hüpoteesile veenvaid tõendusmaterjale (vt 3. tabel) (77). Esitatud andmed ei toeta siiski veenvate tõendusmaterjalide väidet. Näiteks väitsid 30 hindajast vaid seitse, et esimese hüpoteesi kohta leidub veenvaid tõendusmaterjale. Oleks tulnud läbi viia tulemuste objektiivsem hindamine.

3. tabel

Tähelepanekud seoses individuaalse mõju juhtumite uurimisega esitatud hüpoteeside kohta

| | Veenvad tõendid | Mõned tõendid | Puuduvad väidet toetavad või seda ümber-lükkavad tõendid | Mõned ümber-lükkavad tõendid | Veenvad ümber-lükkavad tõendid | Selles etapis arvamus puudub |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Saavutatud mõju on seotud aluseks olevate riigisiseste ja piirkondlike turutingimustega (nt tulemused sõltuvad majandustsüklist ning nõudluse ja töötuse tasemest). |

Veenvad tõendid

Mõned tõendid

Puuduvad väidet toetavad või seda ümber-lükkavad tõendid

Mõned ümber-lükkavad tõendid

Veenvad ümber-lükkavad tõendid

Selles etapis arvamus puudub

1.

Saavutatud mõju on seotud aluseks olevate riigisiseste ja piirkondlike turutingimustega (nt tulemused sõltuvad majandustsüklist ning nõudluse ja töötuse tasemest).

7

14

8

0

1

0

| 2. | Mõju tase on seotud sihiks võetud abisaajarühmade eripäradega (nt on täiendkoolitusmeetmed tõhusamad tööturule naasvate naiste ja haritud immigrantide puhul kui madala haridustasemega töötajate ja noorte puhul). |
| --- | --- |

2.

Mõju tase on seotud sihiks võetud abisaajarühmade eripäradega (nt on täiendkoolitusmeetmed tõhusamad tööturule naasvate naiste ja haritud immigrantide puhul kui madala haridustasemega töötajate ja noorte puhul).

8

18

3

0

0

1

| 3. | Mõju tase on seotud meetme tüübiga. Mõned meetmed näitavad kõrget tühimõju ja mõned on väikeses mahus tõhusad, kuid nende abil ei saada üldiseid lahendusi. |
| --- | --- |

3.

Mõju tase on seotud meetme tüübiga. Mõned meetmed näitavad kõrget tühimõju ja mõned on väikeses mahus tõhusad, kuid nende abil ei saada üldiseid lahendusi.

5

17

6

1

0

1

| 4. | Mõju tase on tihedalt seotud programmide struktuuri ja juhtimise aspektiga, sealhulgas sekkumiste täpset mahtu määravate analüüside kvaliteediga (nt väikesed kindla suunitlusega programmid võivad olla tõhusamad kui laiaulatuslikud programmid). |
| --- | --- |

4.

Mõju tase on tihedalt seotud programmide struktuuri ja juhtimise aspektiga, sealhulgas sekkumiste täpset mahtu määravate analüüside kvaliteediga (nt väikesed kindla suunitlusega programmid võivad olla tõhusamad kui laiaulatuslikud programmid).

3

17

7

1

0

1

Võrdsete võimaluste hindamine

| 89. | Perioodi 1994–1999 ESFi mõju käsitleva tööjuhendi kohaselt tuli hinnata, kui suures ulatuses toetatakse ESFi tegevusega võrdsete võimaluste (78) eesmärki. Seda aspekti käsitletakse aruande 7. peatükis. Siiski väidetakse, et on tehtud oluline leid, mille kohaselt sooliselt eristatud andmeid ei koguta süstemaatiliselt iga ESFi eesmärgi ja ühenduse algatuse osas ELi tasandil (79). See on märkimisväärselt piiranud võimalusi antud teema hindamiseks selles uuringus. Seda tulemust on raske aktsepteerida olulise leiuna, sest esialgne analüüs oleks tuvastanud selle puuduse, mille parandamine vajanuks kohapealset tööd ja näidisuuringuid selle asemel, et lihsalt nentida sooliselt eristatud andmete puudumist. |
| --- | --- |

89.

Perioodi 1994–1999 ESFi mõju käsitleva tööjuhendi kohaselt tuli hinnata, kui suures ulatuses toetatakse ESFi tegevusega võrdsete võimaluste (78) eesmärki. Seda aspekti käsitletakse aruande 7. peatükis. Siiski väidetakse, et on tehtud oluline leid, mille kohaselt sooliselt eristatud andmeid ei koguta süstemaatiliselt iga ESFi eesmärgi ja ühenduse algatuse osas ELi tasandil (79). See on märkimisväärselt piiranud võimalusi antud teema hindamiseks selles uuringus. Seda tulemust on raske aktsepteerida olulise leiuna, sest esialgne analüüs oleks tuvastanud selle puuduse, mille parandamine vajanuks kohapealset tööd ja näidisuuringuid selle asemel, et lihsalt nentida sooliselt eristatud andmete puudumist.

Teised uuritud aspektid

| 90. | “Ühendmeetmete” (80) sekkumisi ei ole seoses ESFi tegevuse individuaalse mõjuga konkreetselt uuritud, hoolimata tõsiasjast, et neile eraldatakse märkimisväärne protsentuaalne osa ESFi vahenditest (18 %). Selle tulemusel on kokkuvõtvas aruandes esitatud järeldused üpriski tagasihoidlikud: suurem osa hindamistegevusest viitab positiivsetele tulemustele. Siiski on suundumuseks, et hindamismeetoditega määratakse programmide kõige tõhusamaid komponente selle asemel, et hinnata, kas ühendmeetmed võrreldes ühe meetme sekkumistega on olnud tulemuslikumad (81). |
| --- | --- |

90.

“Ühendmeetmete” (80) sekkumisi ei ole seoses ESFi tegevuse individuaalse mõjuga konkreetselt uuritud, hoolimata tõsiasjast, et neile eraldatakse märkimisväärne protsentuaalne osa ESFi vahenditest (18 %). Selle tulemusel on kokkuvõtvas aruandes esitatud järeldused üpriski tagasihoidlikud: suurem osa hindamistegevusest viitab positiivsetele tulemustele. Siiski on suundumuseks, et hindamismeetoditega määratakse programmide kõige tõhusamaid komponente selle asemel, et hinnata, kas ühendmeetmed võrreldes ühe meetme sekkumistega on olnud tulemuslikumad (81).

| 91. | Kokkuvõtvas aruandes esitatakse eelkõige eesmärgi 1 riikides aktiivse tööturupoliitika mõju kohta järeldusi ilma, et selgitataks, kuidas nende järeldusteni jõuti. |
| --- | --- |

91.

Kokkuvõtvas aruandes esitatakse eelkõige eesmärgi 1 riikides aktiivse tööturupoliitika mõju kohta järeldusi ilma, et selgitataks, kuidas nende järeldusteni jõuti.

| 92. | ESFi suhtelise finantspanuse osas järeldatakse kokkuvõtvas aruandes, (82) et “riigisiseste kulude ja ESFi vahendite ühendatud eraldamine ei toonud kaasa kuluarvestamise mudelite lähenemist riikide vahel ega normide vastuvõtmist, mis seostaksid konkreetsed majandus- ja tööturutingimused vahendite eraldamisega” (83). On raske näha, kuidas selline järeldus paika võiks pidada, arvestades asjakohastes tabelites esinevate vigade hulka ja vigasid aruteludes. Veel üheks tähtsaks järelduseks selles aruande osas on, et “need asjaolud viitavad sellele, et kõik ESFi sekkumised pole tõenäoliselt olnud täiendavad. Täiendavust – selles mõttes, et ESFi kaasrahastatud sekkumisi poleks tõenäoliselt muidu ellu viidud – esines tõenäolisemalt siis, kui ESFi vahendid olid suunatud teatud tüüpi sekkumistele ning kui nendega seonduvad riigisisesed kulud ja programmid olid suhteliselt väikesed ja vähem väljaarendatud võrreldes riikidega, kus valitsevad sarnased tööturutingimused.” Ka siinkohal on raske selles peatükis esitatud tõendite põhjal näha, kuidas selle järelduseni jõuti, arvestades eelkõige analüüsis ja tabelites esitatud andmete vaheliste erinevustega. |
| --- | --- |

92.

ESFi suhtelise finantspanuse osas järeldatakse kokkuvõtvas aruandes, (82) et “riigisiseste kulude ja ESFi vahendite ühendatud eraldamine ei toonud kaasa kuluarvestamise mudelite lähenemist riikide vahel ega normide vastuvõtmist, mis seostaksid konkreetsed majandus- ja tööturutingimused vahendite eraldamisega” (83). On raske näha, kuidas selline järeldus paika võiks pidada, arvestades asjakohastes tabelites esinevate vigade hulka ja vigasid aruteludes. Veel üheks tähtsaks järelduseks selles aruande osas on, et “need asjaolud viitavad sellele, et kõik ESFi sekkumised pole tõenäoliselt olnud täiendavad. Täiendavust – selles mõttes, et ESFi kaasrahastatud sekkumisi poleks tõenäoliselt muidu ellu viidud – esines tõenäolisemalt siis, kui ESFi vahendid olid suunatud teatud tüüpi sekkumistele ning kui nendega seonduvad riigisisesed kulud ja programmid olid suhteliselt väikesed ja vähem väljaarendatud võrreldes riikidega, kus valitsevad sarnased tööturutingimused.” Ka siinkohal on raske selles peatükis esitatud tõendite põhjal näha, kuidas selle järelduseni jõuti, arvestades eelkõige analüüsis ja tabelites esitatud andmete vaheliste erinevustega.

| 93. | ESFi süsteemide mõjule laiendatud hüpoteeside puhul kerkib esile probleem, mis sarnaneb eespool kirjeldatud probleemiga. Aruandes väidetakse seekord, et seitsme hüpoteesi kohta on veenvaid tõendeid (84). Esitatud andmete analüüs aga osutab samal ajal, et järeldus ei ole põhjendatud. |
| --- | --- |

93.

ESFi süsteemide mõjule laiendatud hüpoteeside puhul kerkib esile probleem, mis sarnaneb eespool kirjeldatud probleemiga. Aruandes väidetakse seekord, et seitsme hüpoteesi kohta on veenvaid tõendeid (84). Esitatud andmete analüüs aga osutab samal ajal, et järeldus ei ole põhjendatud.

Tähelepanekud komisjoni üldise hinnangu kohta

| 94. | Komisjoni koostatud järelhindamise hinnangus, mille kohaselt üldine hindamine oli rahuldav, tuleks esitada järgmised kriitilised tähelepanekud, arvestades ka hindajate tegevuses esinevate piirangutega. |
| --- | --- |

94.

Komisjoni koostatud järelhindamise hinnangus, mille kohaselt üldine hindamine oli rahuldav, tuleks esitada järgmised kriitilised tähelepanekud, arvestades ka hindajate tegevuses esinevate piirangutega.

| 95. | Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi koostatud aruande hindamine põhineb kaheksal tulemuslikkuse kriteeriumil ja neljal võimalikul kvaliteeditasandil: suurepärane, hea, rahuldav ja mitterahuldav. Ühtegi kasutatud kriteeriumidest ei hinnatud suurepäraseks või mitterahuldavaks. Nelja kriteeriumi hinnati heaks: vajaduste täitmine (meeting needs), asjakohane ulatus (relevant scope), metoodika asjakohasus (defensible design) ja aruande selgus (clear report). Teisi kontrollitud kriteeriume hinnati rahuldavateks. Nimetatud kriteeriumid olid seotud usaldusväärsete andmete (reliable data), analüüsi põhjalikkuse (sound analysis), usaldusväärsete tulemuste (credible results) ja erapooletute järeldustega (impartial conclusions). |
| --- | --- |

95.

Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi koostatud aruande hindamine põhineb kaheksal tulemuslikkuse kriteeriumil ja neljal võimalikul kvaliteeditasandil: suurepärane, hea, rahuldav ja mitterahuldav. Ühtegi kasutatud kriteeriumidest ei hinnatud suurepäraseks või mitterahuldavaks. Nelja kriteeriumi hinnati heaks: vajaduste täitmine (meeting needs), asjakohane ulatus (relevant scope), metoodika asjakohasus (defensible design) ja aruande selgus (clear report). Teisi kontrollitud kriteeriume hinnati rahuldavateks. Nimetatud kriteeriumid olid seotud usaldusväärsete andmete (reliable data), analüüsi põhjalikkuse (sound analysis), usaldusväärsete tulemuste (credible results) ja erapooletute järeldustega (impartial conclusions).

| 96. | On märkimisväärne, et tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi hinnangul olid viimased neli kriteeriumi vähem rahuldavad kui eelnevad neli kriteeriumi. Kuid arvestades, et esines probleeme andmete usaldusväärsusega ja seejärel tekkisid vastuolud märkustes, nagu käesolevas aruandes ka esile toodi, leiab kontrollikoda, et hindamisaruanne oli mitterahuldav, eriti usaldusväärsete andmete, põhjaliku analüüsi, usaldusväärsete tulemuste ja erapooletute järelduste osas. |
| --- | --- |

96.

On märkimisväärne, et tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi hinnangul olid viimased neli kriteeriumi vähem rahuldavad kui eelnevad neli kriteeriumi. Kuid arvestades, et esines probleeme andmete usaldusväärsusega ja seejärel tekkisid vastuolud märkustes, nagu käesolevas aruandes ka esile toodi, leiab kontrollikoda, et hindamisaruanne oli mitterahuldav, eriti usaldusväärsete andmete, põhjaliku analüüsi, usaldusväärsete tulemuste ja erapooletute järelduste osas.

Muud riigisisestest aruannetest saadud andmed

| 97. | Riigisiseste hindamisaruannete põhjal on võimalik esitada ka järgmised asjakohased tähelepanekud hindamiseesmärkide ja -tulemuste kohta:






  a) | individuaalse mõjuga seotud hindamistulemused olid sageli kvalitatiivset laadi; tühimõju alati ei hinnatud; |
| --- | --- | --- |

97.

Riigisiseste hindamisaruannete põhjal on võimalik esitada ka järgmised asjakohased tähelepanekud hindamiseesmärkide ja -tulemuste kohta:

a)

individuaalse mõjuga seotud hindamistulemused olid sageli kvalitatiivset laadi; tühimõju alati ei hinnatud;

| b) | pigem kvalitatiivset laadi mõjuaspekte (85) ehk tulemusi, mida on keeruline kvantitatiivselt väljendada, ei uuritud süstemaatiliselt; |
| --- | --- |

b)

pigem kvalitatiivset laadi mõjuaspekte (85) ehk tulemusi, mida on keeruline kvantitatiivselt väljendada, ei uuritud süstemaatiliselt;

| c) | kui integreeritud või mitmest tegurist koosnev lähenemisviis välja arvata, on hindamise alusel võimalik esitada vaid mõned üldised järeldused erinevate meetmete tulemuste kohta; |
| --- | --- |

c)

kui integreeritud või mitmest tegurist koosnev lähenemisviis välja arvata, on hindamise alusel võimalik esitada vaid mõned üldised järeldused erinevate meetmete tulemuste kohta;

| d) | tähtsaid tegureid, nagu jätkusuutliku arengu edendamine ja sotsiaalmajanduslik ühtekuuluvus, ei hinnatud süstemaatiliselt; |
| --- | --- |

d)

tähtsaid tegureid, nagu jätkusuutliku arengu edendamine ja sotsiaalmajanduslik ühtekuuluvus, ei hinnatud süstemaatiliselt;

| e) | teatud sihtrühmad, nagu pikaajalised töötud ja tööturule siseneda üritavad noored, ei ole süstemaatiliselt kaasrahastatud meetmete hindamistes sisalduvate konkreetsete järelduste objektiks olnud; |
| --- | --- |

e)

teatud sihtrühmad, nagu pikaajalised töötud ja tööturule siseneda üritavad noored, ei ole süstemaatiliselt kaasrahastatud meetmete hindamistes sisalduvate konkreetsete järelduste objektiks olnud;

| f) | ootusi oli võimalik saavutatud tulemustega võrrelda vaid mõnel juhul; üldiselt takistas hindamist konkreetsete esialgsete eesmärkide ja näitajate puudumine ja täpse teabe kättesaadamatus; |
| --- | --- |

f)

ootusi oli võimalik saavutatud tulemustega võrrelda vaid mõnel juhul; üldiselt takistas hindamist konkreetsete esialgsete eesmärkide ja näitajate puudumine ja täpse teabe kättesaadamatus;

| g) | ESFi ja teiste meetmete vaheline täiendavus võeti vaid harvadel juhtudel arvesse teatud tulemuste tõlgendamisel. Otseselt ei uuritud peaaegu kunagi seda, mida tähendab erinevate ESFi abisaajate tootlikkuse kasv nende tööandjateks olevatele ettevõtetele. |
| --- | --- |

g)

ESFi ja teiste meetmete vaheline täiendavus võeti vaid harvadel juhtudel arvesse teatud tulemuste tõlgendamisel. Otseselt ei uuritud peaaegu kunagi seda, mida tähendab erinevate ESFi abisaajate tootlikkuse kasv nende tööandjateks olevatele ettevõtetele.

| 98. | Valimisse kaasatud riigisisestes aruannetes ei esitata alati põhjalikku analüüsi ESFi sekkumistest riigi poliitikale tuleneva mõju kohta. Üldiselt nad siiski näitavad, et ESF mõjutas aktiivse tööturupoliitika arendamist ja teatavatel juhtudel täheldati konkreetse otsese mõju esinemist. Teistel juhtudel aga anti teistsugune hinnang, mille kohaselt oli raske näidata, et ESFi tegevus oleks viinud muudatusteni tööturupoliitikas. |
| --- | --- |

98.

Valimisse kaasatud riigisisestes aruannetes ei esitata alati põhjalikku analüüsi ESFi sekkumistest riigi poliitikale tuleneva mõju kohta. Üldiselt nad siiski näitavad, et ESF mõjutas aktiivse tööturupoliitika arendamist ja teatavatel juhtudel täheldati konkreetse otsese mõju esinemist. Teistel juhtudel aga anti teistsugune hinnang, mille kohaselt oli raske näidata, et ESFi tegevus oleks viinud muudatusteni tööturupoliitikas.

| 99. | Kõigis riigisisestes hindamisaruannetes ja kokkuvõtvates aruannetes kirjeldatakse suuremal või väiksemal määral mõju järgnevate valdkondade süsteemidele: tööjõuteenused, esmane haridus ja täiendkoolitus, jätkukoolitus ja täiendkoolitus, akrediteerimissüsteemid ja vajaduste eelnevalt kindlaksmääramise mehhanismid. Süsteemidele avalduvad mõjud olid sageli seotud konkreetse poliitikavaldkonnaga. ESFi tegevuse netomõjusid oli üldiselt raske määrata (86) ning ainult erandjuhtudel oli netomõju reaalselt takistusteta (87). |
| --- | --- |

99.

Kõigis riigisisestes hindamisaruannetes ja kokkuvõtvates aruannetes kirjeldatakse suuremal või väiksemal määral mõju järgnevate valdkondade süsteemidele: tööjõuteenused, esmane haridus ja täiendkoolitus, jätkukoolitus ja täiendkoolitus, akrediteerimissüsteemid ja vajaduste eelnevalt kindlaksmääramise mehhanismid. Süsteemidele avalduvad mõjud olid sageli seotud konkreetse poliitikavaldkonnaga. ESFi tegevuse netomõjusid oli üldiselt raske määrata (86) ning ainult erandjuhtudel oli netomõju reaalselt takistusteta (87).

| 100. | Euroopa tööhõivestrateegia puhul rõhutati hindamisaruannetes ESFi positiivset mõju teatud liikmesriikides (Itaalia, Kreeka, Portugal, Prantsusmaa ja Hispaania). Saksamaa puhul märgiti siiski, et Euroopa tööhõivestrateegia puhul rakendatud ülevalt alla suunaga lähenemisviis võib potentsiaalselt vastuolus olla ESFi alt üles suunaga lähenemisviisiga (88). Üldisemal tasandil järeldatakse kokkuvõtvas aruandes, et Euroopa tööhõivestrateegiaga antakse tugevam strateegiline raamistik ESFi sekkumiste kavandamiseks (89). |
| --- | --- |

100.

Euroopa tööhõivestrateegia puhul rõhutati hindamisaruannetes ESFi positiivset mõju teatud liikmesriikides (Itaalia, Kreeka, Portugal, Prantsusmaa ja Hispaania). Saksamaa puhul märgiti siiski, et Euroopa tööhõivestrateegia puhul rakendatud ülevalt alla suunaga lähenemisviis võib potentsiaalselt vastuolus olla ESFi alt üles suunaga lähenemisviisiga (88). Üldisemal tasandil järeldatakse kokkuvõtvas aruandes, et Euroopa tööhõivestrateegiaga antakse tugevam strateegiline raamistik ESFi sekkumiste kavandamiseks (89).

| 101. | Ühenduse lisaväärtuse puhul on riigisisesed hindamisaruanded aidanud kaasa teatavate asjaomaste tulemuste saavutamisele, (90) kuid tuleb märkida, et osa kindlaksmääratud küsimustest ei ole teatavates riigisisestes aruannetes käsitletud. |
| --- | --- |

101.

Ühenduse lisaväärtuse puhul on riigisisesed hindamisaruanded aidanud kaasa teatavate asjaomaste tulemuste saavutamisele, (90) kuid tuleb märkida, et osa kindlaksmääratud küsimustest ei ole teatavates riigisisestes aruannetes käsitletud.

| 102. | Poliitikavalikute finantsmõju käsitleti üksikasjalikult vaid harvadel juhtudel. Kokkuvõttev aruanne sisaldab teatavate meetmetega seotud ühikukulude arvestust, kuid see põhineb mitterahuldavatel andmetel. Juhtudel, kui kuluküsimusi käsitleti, viitavad need potentsiaalselt tõsistele leidudele, mida tuleks täiendavalt uurida. Näiteks Hispaania puhul väidetakse, et “ESFi tulemusel vahendite ligikaudu kahekordistamine on teatavate ekspertide sõnul viinud märkimisväärsete rahasummade pillava kasutamiseni. Vahendite suuremat allikat kasutati pigem tegevuse laiendamiseks kui uute meetmete võtmiseks.” Ka Itaalia puhul väideti, et esines märkimisväärseid ESFiga seonduvaid tehingukulusid, mis on seotud rakendusprobleemidega ning partnerluse loomise ja uute juhtimistavade kuludega (91). |
| --- | --- |

102.

Poliitikavalikute finantsmõju käsitleti üksikasjalikult vaid harvadel juhtudel. Kokkuvõttev aruanne sisaldab teatavate meetmetega seotud ühikukulude arvestust, kuid see põhineb mitterahuldavatel andmetel. Juhtudel, kui kuluküsimusi käsitleti, viitavad need potentsiaalselt tõsistele leidudele, mida tuleks täiendavalt uurida. Näiteks Hispaania puhul väidetakse, et “ESFi tulemusel vahendite ligikaudu kahekordistamine on teatavate ekspertide sõnul viinud märkimisväärsete rahasummade pillava kasutamiseni. Vahendite suuremat allikat kasutati pigem tegevuse laiendamiseks kui uute meetmete võtmiseks.” Ka Itaalia puhul väideti, et esines märkimisväärseid ESFiga seonduvaid tehingukulusid, mis on seotud rakendusprobleemidega ning partnerluse loomise ja uute juhtimistavade kuludega (91).

Hindamisraamistiku asjakohasus

| 103. | Tööjuhendis määrati järgmised peamised hindamisteemad: perioodi 1994–1999 programmitöö peamised omadused ja saavutused, ESFi mõju riikide poliitikale ning ESFi tegevuse tõhusus ja mõju üksikisikutele ja süsteemidele. |
| --- | --- |

103.

Tööjuhendis määrati järgmised peamised hindamisteemad: perioodi 1994–1999 programmitöö peamised omadused ja saavutused, ESFi mõju riikide poliitikale ning ESFi tegevuse tõhusus ja mõju üksikisikutele ja süsteemidele.

| 104. | Komisjon koostas aruande, milles esitatakse kriitiline analüüs meetodite kohta, mida kasutati tulemuste ning nende üksikisikutele ja süsteemidele avaldatava mõju hindamisel; aruanne avaldati aasta hiljem. Nimetatud aruande eesmärk oli luua alus tulevastele hindamistele, kuid on kaheldav, kas see eesmärk ka tegelikkuses saavutati. Nimetatud aruandel on mitmeid erinevaid puudusi. Aruande koostamise aluseks olnud päring ei olnud piisavalt põhjalik individuaalse netomõju hindamisel kasutatud lähenemisviiside osas. Selles esitati süsteemidele suunatud mõju hindamise osas ESFi kulude ja nendega seotud eeldatavate mõjude klassifitseerimismudel (suutlikkus (capacity), pädevus (capability) ja reageerimisvalmidus (responsiveness)), (92) kuid teatavad küsimused jäid siiski käsitlemata (vt aruande lk 35). |
| --- | --- |

104.

Komisjon koostas aruande, milles esitatakse kriitiline analüüs meetodite kohta, mida kasutati tulemuste ning nende üksikisikutele ja süsteemidele avaldatava mõju hindamisel; aruanne avaldati aasta hiljem. Nimetatud aruande eesmärk oli luua alus tulevastele hindamistele, kuid on kaheldav, kas see eesmärk ka tegelikkuses saavutati. Nimetatud aruandel on mitmeid erinevaid puudusi. Aruande koostamise aluseks olnud päring ei olnud piisavalt põhjalik individuaalse netomõju hindamisel kasutatud lähenemisviiside osas. Selles esitati süsteemidele suunatud mõju hindamise osas ESFi kulude ja nendega seotud eeldatavate mõjude klassifitseerimismudel (suutlikkus (capacity), pädevus (capability) ja reageerimisvalmidus (responsiveness)), (92) kuid teatavad küsimused jäid siiski käsitlemata (vt aruande lk 35).

| 105. | Meetodite aruande ESFiga seotud poliitika ja strateegia hindamise meetodite osas (93) ei esitata konkreetseid soovitusi poliitika analüüsi kohta ja programmi MEANS mainitakse vaid möödaminnes. Aruandes ei mainita ka lähenemisviisi, mida tuleks kasutada erinevatel strateegiatasanditel rakendatavate sobivate indikaatorite valikul. |
| --- | --- |

105.

Meetodite aruande ESFiga seotud poliitika ja strateegia hindamise meetodite osas (93) ei esitata konkreetseid soovitusi poliitika analüüsi kohta ja programmi MEANS mainitakse vaid möödaminnes. Aruandes ei mainita ka lähenemisviisi, mida tuleks kasutada erinevatel strateegiatasanditel rakendatavate sobivate indikaatorite valikul.

| 106. | Tuleks märkida, et tööjuhendis ei ole alati täpselt määratud hindamisülesannete asjaomaseid elemente. Näiteks töökirjelduste tõhusus on suhteliselt abstraktne, eriti aluseks olevate kontseptsioonide, mõju mõõtmismehhanismide valiku ja kasutatavate hindamistehnikate osas. Eelkõige puuduvad konkreetsed andmed meetodite kohta, mille alusel teha üldistusi erinevates liikmesriikides läbi viidud tegevuse tulemusel avalduva otsese individuaalse mõju kohta ELi tasandil. Ülesannete vormistamisel ei ole nõuetekohaselt arvesse võetud võimalikke erinevusi kvantitatiivsete eesmärkide ja olemasolevate andmete vahel. Lisaks ei ole kavandatud ka konkreetseid meetmeid individuaalse mõju hindamiseks siis, kui näitajaid pole konkreetselt kehtestatud või kui konkreetseid statistilisi hindamisi pole viimasel ajal läbi viidud. Pärast tööjuhendit koostatud muud metoodikaalased dokumendid ei sisalda samuti vajalikke selgitusi. |
| --- | --- |

106.

Tuleks märkida, et tööjuhendis ei ole alati täpselt määratud hindamisülesannete asjaomaseid elemente. Näiteks töökirjelduste tõhusus on suhteliselt abstraktne, eriti aluseks olevate kontseptsioonide, mõju mõõtmismehhanismide valiku ja kasutatavate hindamistehnikate osas. Eelkõige puuduvad konkreetsed andmed meetodite kohta, mille alusel teha üldistusi erinevates liikmesriikides läbi viidud tegevuse tulemusel avalduva otsese individuaalse mõju kohta ELi tasandil. Ülesannete vormistamisel ei ole nõuetekohaselt arvesse võetud võimalikke erinevusi kvantitatiivsete eesmärkide ja olemasolevate andmete vahel. Lisaks ei ole kavandatud ka konkreetseid meetmeid individuaalse mõju hindamiseks siis, kui näitajaid pole konkreetselt kehtestatud või kui konkreetseid statistilisi hindamisi pole viimasel ajal läbi viidud. Pärast tööjuhendit koostatud muud metoodikaalased dokumendid ei sisalda samuti vajalikke selgitusi.

| 107. | Programmitöö muudatusi ei ole alati asjakohaselt uuritud. Näiteks Põhja-Iirimaad, Merseyside'i ja Hispaaniat puudutavates uuringutes ei käsitletud seda teemat üldse. Isegi kui programmitöö muudatustele viidati, ei ole nende käsitlus kaugeltki optimaalne. Mõnel juhul ei andnud hindaja asjaomaste muudatuste ja nende asjakohasuse kohta selget hinnangut (94). |
| --- | --- |

107.

Programmitöö muudatusi ei ole alati asjakohaselt uuritud. Näiteks Põhja-Iirimaad, Merseyside'i ja Hispaaniat puudutavates uuringutes ei käsitletud seda teemat üldse. Isegi kui programmitöö muudatustele viidati, ei ole nende käsitlus kaugeltki optimaalne. Mõnel juhul ei andnud hindaja asjaomaste muudatuste ja nende asjakohasuse kohta selget hinnangut (94).

| 108. | Komisjon ei viinud läbi hindamisele eelnevat uuringut ega eelselgitust ning seetõttu oli hindajatel keerulisem tekkivaid probleeme ette näha. |
| --- | --- |

108.

Komisjon ei viinud läbi hindamisele eelnevat uuringut ega eelselgitust ning seetõttu oli hindajatel keerulisem tekkivaid probleeme ette näha.

| 109. | Puuduvad selged tõendid selle kohta, et juhtrühm oleks olnud piisavalt teadlik tõsiasjast, et riigisisestel hindajatel puudusid andmed, ega ka sellest, kuidas see mõjutab lõplike hindamiste kvaliteeti või viivitustega seotud probleeme. Juhtrühm ei võtnud parandusmeetmeid nimetatud küsimuse lahendamiseks. |
| --- | --- |

109.

Puuduvad selged tõendid selle kohta, et juhtrühm oleks olnud piisavalt teadlik tõsiasjast, et riigisisestel hindajatel puudusid andmed, ega ka sellest, kuidas see mõjutab lõplike hindamiste kvaliteeti või viivitustega seotud probleeme. Juhtrühm ei võtnud parandusmeetmeid nimetatud küsimuse lahendamiseks.

| 110. | Eesmärgi 1 hindamisega sarnaselt tuleks täiustada komisjoni teostatavat hindamisprotsessi järelevalvet (vt punkt 75). |
| --- | --- |

110.

Eesmärgi 1 hindamisega sarnaselt tuleks täiustada komisjoni teostatavat hindamisprotsessi järelevalvet (vt punkt 75).

Hindamise kokkuvõtteks antud soovitused

| 111. | Enamiku liikmesriikide puhul käsitleti perioodi 1994–1999 järelhindamise põhjal koostatud soovitustes põhiliselt juhtimissüsteeme ja -menetlusi. Need olid seotud mitme erineva teemaga ja üldiselt hästi kohandatud konkreetsete olukordadega. |
| --- | --- |

111.

Enamiku liikmesriikide puhul käsitleti perioodi 1994–1999 järelhindamise põhjal koostatud soovitustes põhiliselt juhtimissüsteeme ja -menetlusi. Need olid seotud mitme erineva teemaga ja üldiselt hästi kohandatud konkreetsete olukordadega.

| 112. | Perioodi 2000–2006 soovitustest olid vaid vähesed seotud kaasrahastatud poliitika sisuga. Neil juhtudel, kui vastavaid soovitusi anti, tunduvad need olevat asjakohased (95). |
| --- | --- |

112.

Perioodi 2000–2006 soovitustest olid vaid vähesed seotud kaasrahastatud poliitika sisuga. Neil juhtudel, kui vastavaid soovitusi anti, tunduvad need olevat asjakohased (95).

| 113. | Kokkuvõtvas aruandes esitati iga eesmärgi tugevate ja nõrkade külgede loetelu (96) ning perioodi 2000–2006 ja sellele järgneva perioodi peamised soovitused (97). Need järeldused on suhteliselt üldised, kuigi teatud juhtudel tunduvad nad paika pidavat, näiteks siis, kui tuuakse esile potentsiaalseid erinevusi EL-15 ja EL-10 riikide vahel ja poliitika kohandamist territoriaalsete erinevustega. |
| --- | --- |

113.

Kokkuvõtvas aruandes esitati iga eesmärgi tugevate ja nõrkade külgede loetelu (96) ning perioodi 2000–2006 ja sellele järgneva perioodi peamised soovitused (97). Need järeldused on suhteliselt üldised, kuigi teatud juhtudel tunduvad nad paika pidavat, näiteks siis, kui tuuakse esile potentsiaalseid erinevusi EL-15 ja EL-10 riikide vahel ja poliitika kohandamist territoriaalsete erinevustega.

JÄRELDUSED

| 114. | Hindamisprotsess on kriitilise tähtsusega, kuna selle abil saadakse teavet ja hinnanguid ELi sekkumiste sobivuse, asjakohasuse, säästlikkuse, mõjususe, tõhususe ja mõju kohta. Hindamisest võib seeläbi kasu olla ka prioriteetsete poliitiliste eesmärkide seadmist puudutavas otsustusprotsessis ja vahendite eraldamisel. Protsessi õnnestumine eeldab aga teatud eeltingimuste täitmist: poliitikale ja programmidele seatakse selged eesmärgid, tulemuslikkuse näitajaid koostatakse regulaarselt ja need peavad olema täielikud, usaldusväärsed ja kooskõlas seatud eesmärkidega. Peale selle tuleb tagada, et olemasolevad vahendid protsessi läbiviimiseks vastaksid eesmärgile nii ajaliselt kui tehnilise pädevuse poolest. |
| --- | --- |

114.

Hindamisprotsess on kriitilise tähtsusega, kuna selle abil saadakse teavet ja hinnanguid ELi sekkumiste sobivuse, asjakohasuse, säästlikkuse, mõjususe, tõhususe ja mõju kohta. Hindamisest võib seeläbi kasu olla ka prioriteetsete poliitiliste eesmärkide seadmist puudutavas otsustusprotsessis ja vahendite eraldamisel. Protsessi õnnestumine eeldab aga teatud eeltingimuste täitmist: poliitikale ja programmidele seatakse selged eesmärgid, tulemuslikkuse näitajaid koostatakse regulaarselt ja need peavad olema täielikud, usaldusväärsed ja kooskõlas seatud eesmärkidega. Peale selle tuleb tagada, et olemasolevad vahendid protsessi läbiviimiseks vastaksid eesmärgile nii ajaliselt kui tehnilise pädevuse poolest.

| 115. | Kontrollikoja järelhindamiste auditis leiti järgmised olulised puudused vastuvõetud üldises lähenemisviisis ja läbiviidud hindamiste kvaliteedis:






  a) | programmitöö perioodil 1994–1999 kehtestatud eesmärgid ei olnud selged ega ühtsed; |
| --- | --- | --- |

115.

Kontrollikoja järelhindamiste auditis leiti järgmised olulised puudused vastuvõetud üldises lähenemisviisis ja läbiviidud hindamiste kvaliteedis:

a)

programmitöö perioodil 1994–1999 kehtestatud eesmärgid ei olnud selged ega ühtsed;

| b) | tulemusnäitajaid oli vähe, kuid sellest hoolimata võeti vähe meetmeid probleemi lahendamiseks, näiteks täiendavate kvantitatiivsete andmete kogumise abil; |
| --- | --- |

b)

tulemusnäitajaid oli vähe, kuid sellest hoolimata võeti vähe meetmeid probleemi lahendamiseks, näiteks täiendavate kvantitatiivsete andmete kogumise abil;

| c) | selle tulemusel ei saavutatud alati vajalikku tasakaalu kvantitatiivse ja kvalitatiivse analüüsi vahel; |
| --- | --- |

c)

selle tulemusel ei saavutatud alati vajalikku tasakaalu kvantitatiivse ja kvalitatiivse analüüsi vahel;

| d) | selle tulemusel esitati järeldusi, mida ei toetatud asjakohase analüüsiga; |
| --- | --- |

d)

selle tulemusel esitati järeldusi, mida ei toetatud asjakohase analüüsiga;

| e) | samas ei leidnud hindamises alati käsitlemist teemad, mida järelhindamises oleks tulnud käsitleda, näiteks tühimõju, lähenemine ja liikmesriikide esitatud teemad. |
| --- | --- |

e)

samas ei leidnud hindamises alati käsitlemist teemad, mida järelhindamises oleks tulnud käsitleda, näiteks tühimõju, lähenemine ja liikmesriikide esitatud teemad.

| 116. | Eesmärgi 1 hindamise kohta võib seoses hindamiste erinevate teemadega teha järgmised järeldused:






  a) | vastuvõetud strateegiate asjakohasuse hindamisel esineb analüüsis tõsiseid lahknevusi kavandatud ja hinnanguliste tegelike kulude võrdlusandmete puhul, nagu märgiti kokkuvõtvas aruandes. Isegi kui võtta arvesse olemasolevates andmetes esinevad piirangud, oleks põhjalikum analüüs võimaldanud saada rohkem teavet struktuurifondide kulude ja erasektori investeeringute vaheliste seoste kohta; |
| --- | --- | --- |

116.

Eesmärgi 1 hindamise kohta võib seoses hindamiste erinevate teemadega teha järgmised järeldused:

a)

vastuvõetud strateegiate asjakohasuse hindamisel esineb analüüsis tõsiseid lahknevusi kavandatud ja hinnanguliste tegelike kulude võrdlusandmete puhul, nagu märgiti kokkuvõtvas aruandes. Isegi kui võtta arvesse olemasolevates andmetes esinevad piirangud, oleks põhjalikum analüüs võimaldanud saada rohkem teavet struktuurifondide kulude ja erasektori investeeringute vaheliste seoste kohta;

| b) | mõjususe uurimine ei olnud piisavalt põhjalik, muu hulgas ebatäpse ja ebapiisava analüüsi tõttu ja seetõttu, et teatud olulisi ja asjakohaseid temaatiliste uuringute järeldusi ei oldud arvesse võetud; |
| --- | --- |

b)

mõjususe uurimine ei olnud piisavalt põhjalik, muu hulgas ebatäpse ja ebapiisava analüüsi tõttu ja seetõttu, et teatud olulisi ja asjakohaseid temaatiliste uuringute järeldusi ei oldud arvesse võetud;

| c) | tõhususe uurimine piirdus teatud üldiste tähelepanekutega, samas kui hindamise eesmärke – kulude võrdlusnäitajate kehtestamine ja suurte projektide juhtimise kvaliteedi kontrollimine – ei saavutatud; |
| --- | --- |

c)

tõhususe uurimine piirdus teatud üldiste tähelepanekutega, samas kui hindamise eesmärke – kulude võrdlusnäitajate kehtestamine ja suurte projektide juhtimise kvaliteedi kontrollimine – ei saavutatud;

| d) | meetmete mõju hindamine põhines peamiselt makromajanduslike mudelite kogumi kasutamisel, millega kaasnesid teatud piirangud. Konkreetne kasutatud makromajanduslik mudel (HERMIN) ei võimaldanud vajalike kohanduste tegemist hinnatavate majandusvaldkondade eripärade arvesse võtmiseks (näiteks seda, et turismivaldkonnal on märkimisväärne osakaal majanduses). Lisaks esines teatud põhimuutujate (näiteks välise paindlikkuse arvestamine otsustati teha Ameerika Ühendriikide majanduse uuringutest pärinevate kaudsete andmete põhjal, selle asemel, et kasutada tegelikke andmeid Euroopa piirkondade kohta, mis ei olnud kättesaadavad) hindamisel kriitilisi piiranguid. |
| --- | --- |

d)

meetmete mõju hindamine põhines peamiselt makromajanduslike mudelite kogumi kasutamisel, millega kaasnesid teatud piirangud. Konkreetne kasutatud makromajanduslik mudel (HERMIN) ei võimaldanud vajalike kohanduste tegemist hinnatavate majandusvaldkondade eripärade arvesse võtmiseks (näiteks seda, et turismivaldkonnal on märkimisväärne osakaal majanduses). Lisaks esines teatud põhimuutujate (näiteks välise paindlikkuse arvestamine otsustati teha Ameerika Ühendriikide majanduse uuringutest pärinevate kaudsete andmete põhjal, selle asemel, et kasutada tegelikke andmeid Euroopa piirkondade kohta, mis ei olnud kättesaadavad) hindamisel kriitilisi piiranguid.

Eesmärgi 3 hindamine põhines osaliselt ebausaldusväärsetel või ebatäielikel andmetel, kuna kättesaadavate andmete ja nende põhjal esitatud tähelepanekute vahel esines olulisi erinevusi. Peale selle puudusid veenvad tõendid osa hüpoteeside toetuseks, mis seadis kahtluse alla nende hüpoteeside püstitamiseks kasutatud metoodika.

| 117. | Suur osa hindamistes esinevatest puudustest võib tuleneda hindamise läbiviimise tingimustest ja eriti kättesaadavate andmete piiratusest ning seatud rangetest ajapiirangutest. Neid piiranguid oleks tulnud ette näha ja hindamist oleks kas tulnud toetada vajalike vahenditega või määrata selle aega nii, et selle rakendamine oleks olnud võimalik. Lisaks tuleks täiustada komisjoni teostatavat järelevalvet hindamisprotsessi üle. |
| --- | --- |

117.

Suur osa hindamistes esinevatest puudustest võib tuleneda hindamise läbiviimise tingimustest ja eriti kättesaadavate andmete piiratusest ning seatud rangetest ajapiirangutest. Neid piiranguid oleks tulnud ette näha ja hindamist oleks kas tulnud toetada vajalike vahenditega või määrata selle aega nii, et selle rakendamine oleks olnud võimalik. Lisaks tuleks täiustada komisjoni teostatavat järelevalvet hindamisprotsessi üle.

| 118. | Järelhindamiste tulemusel saadi siiski mõned kasulikud andmed, eelkõige struktuurifondide rakendamise aluseks olevate juhtimissüsteemide kohta. Komisjonil oli siiski tõsiseid raskusi fondide tõhususe, mõjususe ja mõju kohta põhjaliku analüüsi koostamisel, mis oli peamiselt põhjustatud kasutatud lähenemisviisi piirangutest ja andmete kättesaadavuse piiratusest. Viimatimainitud piirangut ei oldud hindamisprotsessi algetapis asjakohaselt ette nähtud. Lisaks nimetatud probleemidele esines teatavaid puudusi komisjoni teostatavas protsessi järelevalves. Kuigi tulevaste programmitöö perioodide kohta tehti mõned väärtuslikud ja kasulikud soovitused, ei kasutatud võimalust perioodi 1994–1999 programmitöö kogemustest täies mahus kasu saada. |
| --- | --- |

118.

Järelhindamiste tulemusel saadi siiski mõned kasulikud andmed, eelkõige struktuurifondide rakendamise aluseks olevate juhtimissüsteemide kohta. Komisjonil oli siiski tõsiseid raskusi fondide tõhususe, mõjususe ja mõju kohta põhjaliku analüüsi koostamisel, mis oli peamiselt põhjustatud kasutatud lähenemisviisi piirangutest ja andmete kättesaadavuse piiratusest. Viimatimainitud piirangut ei oldud hindamisprotsessi algetapis asjakohaselt ette nähtud. Lisaks nimetatud probleemidele esines teatavaid puudusi komisjoni teostatavas protsessi järelevalves. Kuigi tulevaste programmitöö perioodide kohta tehti mõned väärtuslikud ja kasulikud soovitused, ei kasutatud võimalust perioodi 1994–1999 programmitöö kogemustest täies mahus kasu saada.

SOOVITUSED

| 119. | Järelhindamiste ulatus ning nendes kasutatud menetlused ja lähenemisviis vajavad kiiremas korras uut hindamist, mis tuleks läbi viia enne järgmiste järelhindamistega seotud lepingute sõlmimist käesoleva programmitöö perioodi 2000–2006 lõpus. |
| --- | --- |

119.

Järelhindamiste ulatus ning nendes kasutatud menetlused ja lähenemisviis vajavad kiiremas korras uut hindamist, mis tuleks läbi viia enne järgmiste järelhindamistega seotud lepingute sõlmimist käesoleva programmitöö perioodi 2000–2006 lõpus.

| 120. | Hindamisprotsessi parandamiseks peaks komisjon kasutusele võtma paremad kvaliteedikontrolli menetlused ja tagama nende tõhusa rakendamise, et uuritavates hindamistes leitud puudused ei korduks järgmistes järelhindamistes. Nimetatud menetlused peaksid tagama järgmist:






  a) | asjaomaseid ja usaldusväärseid andmeid kogutakse regulaarselt ja andmed oleksid kättesaadavad hindamisprotsessi igas etapis; |
| --- | --- | --- |

120.

Hindamisprotsessi parandamiseks peaks komisjon kasutusele võtma paremad kvaliteedikontrolli menetlused ja tagama nende tõhusa rakendamise, et uuritavates hindamistes leitud puudused ei korduks järgmistes järelhindamistes. Nimetatud menetlused peaksid tagama järgmist:

a)

asjaomaseid ja usaldusväärseid andmeid kogutakse regulaarselt ja andmed oleksid kättesaadavad hindamisprotsessi igas etapis;

| b) | tööjuhend oleks asjakohane ja sätestaks, et osapooled peavad rakendama sobivaid meetodeid; |
| --- | --- |

b)

tööjuhend oleks asjakohane ja sätestaks, et osapooled peavad rakendama sobivaid meetodeid;

| c) | hindamiseks eraldatakse piisavalt vahendeid ja aega; |
| --- | --- |

c)

hindamiseks eraldatakse piisavalt vahendeid ja aega;

| d) | komisjon teostaks asjakohast järelevalvet ja kontrolli, tagamaks protsessi üldise kvaliteedi. |
| --- | --- |

d)

komisjon teostaks asjakohast järelevalvet ja kontrolli, tagamaks protsessi üldise kvaliteedi.

| 121. | Teiseks tuleks erilist tähelepanu pöörata majandusmõju hindamisel ja mõõtmisel kasutatavate asjakohaste meetodite valikule. Kui struktuurifondide mõju analüüsimisel kasutatakse makromajandusliku modelleerimise lähenemisviisi, tuleb seda kohandada, võtmaks nõuetekohaselt arvesse uuritavate majandusvaldkondade eripärasid. See järeldus on eriti asjakohane olukorras, kus hindamine peab hõlmama ka kümmet uut liikmesriiki. Sellega arvestades järeldab kontrollikoda, et makromajanduslike mudelite kogumi kasutuse (mis põhineb näiteks mudelil HERMIN) asjakohasust tuleks uuesti hinnata. Komisjon peaks uurima, kas rõhk tuleks asetada hoopis mudelitele, milles kasutatakse projektidest saadavaid mikromajanduslikke andmeid. Samuti on tõenäoline, et teatud konkreetsete teemade sügavuti hindamise tulemusel oleks paremini võimalik määrata parimad tavad ja anda täiendavat teavet eriteemade kohta, nagu näiteks rühmitamise mõju ja kasvukeskuste olulisus piirkondlikus arengus lähenemise üldeesmärgi seisukohalt vaadatuna. |
| --- | --- |

121.

Teiseks tuleks erilist tähelepanu pöörata majandusmõju hindamisel ja mõõtmisel kasutatavate asjakohaste meetodite valikule. Kui struktuurifondide mõju analüüsimisel kasutatakse makromajandusliku modelleerimise lähenemisviisi, tuleb seda kohandada, võtmaks nõuetekohaselt arvesse uuritavate majandusvaldkondade eripärasid. See järeldus on eriti asjakohane olukorras, kus hindamine peab hõlmama ka kümmet uut liikmesriiki. Sellega arvestades järeldab kontrollikoda, et makromajanduslike mudelite kogumi kasutuse (mis põhineb näiteks mudelil HERMIN) asjakohasust tuleks uuesti hinnata. Komisjon peaks uurima, kas rõhk tuleks asetada hoopis mudelitele, milles kasutatakse projektidest saadavaid mikromajanduslikke andmeid. Samuti on tõenäoline, et teatud konkreetsete teemade sügavuti hindamise tulemusel oleks paremini võimalik määrata parimad tavad ja anda täiendavat teavet eriteemade kohta, nagu näiteks rühmitamise mõju ja kasvukeskuste olulisus piirkondlikus arengus lähenemise üldeesmärgi seisukohalt vaadatuna.

| 122. | Kolmandaks tuleks suuremat rõhku asetada järelhindamiste ja temaatiliste uuringute vaheliste seoste loomisele ja tagada, et tulemused oleksid omavahel ühtlustatud. Kui tulemused tunduvad vastandlikud, tuleks seda aspekti eraldi käsitleda. Nende uuritavate hindamiste puhul, milles hindajad olid seoseid arvesse võtnud, oli hindamise kvaliteet tunduvalt parem. |
| --- | --- |

122.

Kolmandaks tuleks suuremat rõhku asetada järelhindamiste ja temaatiliste uuringute vaheliste seoste loomisele ja tagada, et tulemused oleksid omavahel ühtlustatud. Kui tulemused tunduvad vastandlikud, tuleks seda aspekti eraldi käsitleda. Nende uuritavate hindamiste puhul, milles hindajad olid seoseid arvesse võtnud, oli hindamise kvaliteet tunduvalt parem.

| 123. | Neljandaks võib tulevaste hindamiste, eelkõige eesmärgi 1 piirkondade kohta esitada järgmised soovitused:






  a) | uurida tuleks, miks erasektori poolt struktuurifondide projektidesse tehtud investeeringutes on liikmesriikide vahel märkimisväärseid erinevusi. Nii oleks võimalik paremini aru saada eesmärgi 1 piirkondade majanduse arengu erinevatest liikumapanevatest teguritest; |
| --- | --- | --- |

123.

Neljandaks võib tulevaste hindamiste, eelkõige eesmärgi 1 piirkondade kohta esitada järgmised soovitused:

a)

uurida tuleks, miks erasektori poolt struktuurifondide projektidesse tehtud investeeringutes on liikmesriikide vahel märkimisväärseid erinevusi. Nii oleks võimalik paremini aru saada eesmärgi 1 piirkondade majanduse arengu erinevatest liikumapanevatest teguritest;

| b) | veel oleks kasulik uurida, kas tulevikus peaks toetuse maksmiselt üle minema uutele rahastamismehhanismidele, nagu alg- ja riskikapitalifondid, laenud ja intressitoetused, kuna need meetodid võivad pikemas perspektiivis osutuda jätkusuutlikumaks ja tõhusamaks; |
| --- | --- |

b)

veel oleks kasulik uurida, kas tulevikus peaks toetuse maksmiselt üle minema uutele rahastamismehhanismidele, nagu alg- ja riskikapitalifondid, laenud ja intressitoetused, kuna need meetodid võivad pikemas perspektiivis osutuda jätkusuutlikumaks ja tõhusamaks;

| c) | suuremat tähelepanu tuleks pöörata ühikukulude ja erinevate projektitüüpide võrdlusnäitajate kehtestamisele; |
| --- | --- |

c)

suuremat tähelepanu tuleks pöörata ühikukulude ja erinevate projektitüüpide võrdlusnäitajate kehtestamisele;

| d) | nagu hindajad märkisid, tuleks täiendavalt tähelepanu pöörata projekti taotlemise ja heakskiitmise protsessile; |
| --- | --- |

d)

nagu hindajad märkisid, tuleks täiendavalt tähelepanu pöörata projekti taotlemise ja heakskiitmise protsessile;

| e) | tulevastes järelhindamistes tuleks suuremat tähelepanu pöörata asjaomaste ministeeriumide ja piirkondlike ametiasutuste koostatud sisemistele hindamistele. |
| --- | --- |

e)

tulevastes järelhindamistes tuleks suuremat tähelepanu pöörata asjaomaste ministeeriumide ja piirkondlike ametiasutuste koostatud sisemistele hindamistele.

| 124. | On oluline tugevdada komisjoni suutlikkust teostada järelevalvet hindamisprotsessi üle, kasutades sealhulgas keerukaid makromajanduslikke mudeleid. Seoses sellega on asjakohane kaaluda, kas asjaomastel peadirektoraatidel oleks võimalik sellele hindamisvaldkonnale spetsialiseerunud ülikoolide ja uurimisinstituutidega lähemalt koostööd teha. Lepinguliste konsultantide teostatav asjakohane ja õigeaegne järelevalve on erilise tähtsusega tagamaks, et eesmärgid saavutatakse ja järelhindamised viiakse läbi kulusäästlikul viisil. |
| --- | --- |

124.

On oluline tugevdada komisjoni suutlikkust teostada järelevalvet hindamisprotsessi üle, kasutades sealhulgas keerukaid makromajanduslikke mudeleid. Seoses sellega on asjakohane kaaluda, kas asjaomastel peadirektoraatidel oleks võimalik sellele hindamisvaldkonnale spetsialiseerunud ülikoolide ja uurimisinstituutidega lähemalt koostööd teha. Lepinguliste konsultantide teostatav asjakohane ja õigeaegne järelevalve on erilise tähtsusega tagamaks, et eesmärgid saavutatakse ja järelhindamised viiakse läbi kulusäästlikul viisil.

| 125. | Lõpuks võib järeldada, et järelhindamistes tuleb minna kaugemale kui teatud ajavahemiku järel tehtavate erinevate hindamiste koostamine; järelhindamist tuleb kavandada ja juhtida kui üldise protsessi lahutamatut osa. See on veel üks aspekt, mille puhul tihedam ja pikaajaline koostöö uurimisinstituutide ja ülikoolidega võib olla oluliseks kasuteguriks, kuna see annaks hindamisprotsessi erinevates etappides koostatud konkreetsetele aruannetele ja soovitustele mõjusama raamistiku. |
| --- | --- |

125.

Lõpuks võib järeldada, et järelhindamistes tuleb minna kaugemale kui teatud ajavahemiku järel tehtavate erinevate hindamiste koostamine; järelhindamist tuleb kavandada ja juhtida kui üldise protsessi lahutamatut osa. See on veel üks aspekt, mille puhul tihedam ja pikaajaline koostöö uurimisinstituutide ja ülikoolidega võib olla oluliseks kasuteguriks, kuna see annaks hindamisprotsessi erinevates etappides koostatud konkreetsetele aruannetele ja soovitustele mõjusama raamistiku.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 20. juuli 2006. aasta istungil Luxembourg’is.

Kontrollikoja nimel

president

Hubert WEBER

---

(1)  SEK(2000) 1051: Communication to the Commission “Focus on Results: Strengthening Evaluation of Commission Activities”, 26.7.2000.

1

Communication to the Commission “Focus on Results: Strengthening Evaluation of Commission Activities”

(2)  Komisjon algatas programmi MEANS (Method of Evaluating Measures of a Structural Nature) vastamaks vajadusele arendada hindamismenetlust. Programmi MEANS dokumendid koosnevad 6 sotsiaalmajanduslike programmide hindamist käsitlevast köitest.

2

Method of Evaluating Measures of a Structural Nature

(3)  Programmi MEANS dokumendid, nr 1, lk 53.

3

(4)  Sellesse kuuluvad Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Euroopa Sotsiaalfond (ESF), Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfond (EAGGF) ja kalanduspoliitika rahastamisvahend (FIFP).

4

(5)  Kokkuvõttev aruanne, lk 53.

5

(6)  Edaspidi “riigisisesed hindajad”.

6

(7)  Kontrollitud riigisisesed hindamised eesmärgi 1 osas käsitlesid Belgiat, Saksamaad, Kreekat, Hispaaniat, Iirimaad, Itaaliat ja Portugali ning eesmärkide 3 ja 1 (ESF) osas Saksamaad, Hispaaniat, Prantsusmaad, Itaaliat ja Ühendkuningriiki.

7

(8)  Üldarvud, vt punkt 5.

8

(9)  Kokkuvõttev aruanne, lk-d 61–64.

9

(10)  Kokkuvõttev aruanne, lk 62.

10

(11)  Viidatakse aktiivselt tööelus osaleva tööjõu protsentuaalsele osale tööealisest elanikkonnast.

11

(12)  Kokkuvõttev aruanne, tabel 2.1, lk 75, tabelid 2.5 ja 2.6, lk-d 88–89.

12

(13)  Kokkuvõttev aruanne lk 75.

13

(14)  Summad elaniku kohta on antud kontekstis arvutatud kogu riigi rahvaarvu alusel.

14

(15)  miljonit eurot

15

(16)  2. tabeli koostamisel kasutati aruandes avaldatud andmeid. Selle tulemusel on ilmne, et 1. tabelis esitatud liikmesriikide puhul ei saada kolme veeru summade liitmisel sama tulemust, mis on esitatud veerus “kokku”.

16

2. tabeli

1. tabelis

(17)  See hindamine nõuab üldraamistikusisest vajaduste, strateegiliste eesmärkide, programmide/allprogrammide/meetmete ja vahendite jagamise vaheliste põhjuslike seoste määramist ja uurimist. Põhimõtteliselt vajaks see samuti vajaduste ja mitterahuldavate sotsiaalmajanduslike olukordade, mida ühenduse toetusraamistik püüab lahendada, liigitamist ning loomupäraste tegurite hierarhia arvessevõtmist, et tagada vahendite optimaalne suunamine vajaduste täitmisele.

17

(18)  3. peatükk.

18

(19)  Temaatilise hindamise käigus analüüsitakse erinevates riikides ja piirkondades elluviidud ühe või mitme programmi käigus rakendatud mitmete sekkumiste kontekstis läbivalt üht küsimust (teemat).

19

(20)  Transpordi infrastruktuuridele avaldatava struktuurifondide mõju temaatiline hindamine, lõpparuanne, november 2000, lk 8.

20

(21)  Näiteks Iirimaa puhul tähendas tulemus, et iga ehitus- ja tegevuskuludesse investeeritud 100 euro kohta säästeti 13 eurot igal aastal reisimisele kuluva aja, sõiduki hoolduskulude ja ohutuskulude pealt. Seega tasus investeering ennast tõhusalt ära kaheksa aasta jooksul. Kokkuvõttev aruanne, lk 8.

21

(22)  Vt mõju käsitlev osa.

22

(23)  Kokkuvõttev aruanne, lk 105.

23

(24)  Järelhindamises esitatud kommentaari kohaselt tundub nimetatud soovitus loogilisena ja selle muudab oluliseks kontekst, milles seda rakendatakse. Kokkuvõttev aruanne, lk 105.

24

(25)  Kokkuvõttev aruanne, lk 108.

25

(26)  Kokkuvõttev aruanne, lk 130.

26

(27)  Uuringus märgitakse veel, et kõige tõhusamaks töökohtade loomise ja säilitamise mehhanismiks peetakse otsetoetuse andmist tootlikele investeeringutele; selles väites ei võeta siiski arvesse tühimõju ega asendusefekti, seega pole võimalik selle üldist tõhusust hinnata. Kokkuvõttev aruanne, lk 130.

27

(28)  Puudulikest andmetest tulenevat mõju ja osa üldistest tähelepanekutest käsitletakse aruandes edaspidi.

28

(29)  Tööjuhend, lk 90.

29

(30)  Kokkuvõttev aruanne, lk 111.

30

(31)  Tööjuhend, lk 11.

31

(32)  Infrastruktuuriprojektide väärtus üle 25 miljoni euro ja tootlike investeerimisprojektide väärtus üle 15 miljoni euro.

32

(33)  Tööjuhend, lk 13.

33

(34)  Kokkuvõttev aruanne, lk 143.

34

(35)  Kokkuvõttev aruanne, tabelid 4.6, 4.7 ja 4.8.

35

(36)  Nagu eespool mainitud.

36

(37)  Kokkuvõttev aruanne, lk 71.

37

(38)  Kokkuvõttev aruanne, lk 72.

38

(39)  On kaheldav, kas erasektori kaasrahastamise arvesse võtmisest on kasu mõju hindamisel, sest mõju hindamine põhineb makromajanduslikul mudelil ja kuna erasektorile ühenduse toetusraamistiku raames antava kaasrahastamisega kaasnevate kulude toimimismehhanismidega on seotud oluliselt palju ebakindlust ja ebamäärasust, ei võeta seepärast analüüsis nimetatud kulusid arvesse. Kokkuvõttev aruanne, lk 71.

39

(40)  Ühendkuningriigi – Speke Garston projekt; sellel konkreetsel juhul hangiti erasektorilt lisainvesteeringuid 223 miljoni GBP ulatuses ja loodi 4 600 töökohta otseses tööhõives. Kokkuvõttev aruanne, lk 204.

40

(41)  Need neli riiki täidavad oma täielikkuses eesmärgi 1 piirkonnaks olemise nõuded.

41

(42)  Itaalia puhul ei koostatud mudelit HERMIN tööjuhendis ette nähtud kava kohaselt “lepingute sõlmimisega seotud raskuste” tõttu. Ülejäänud piirkondades, kus mudel HERMIN ei olnud veel kättesaadav, viidi läbi nn alt üles suunaga hindamine.

42

(43)  Aruandes märgitakse, et ideaalne oleks, kui järelhindamise aluseks võetaks seoses ühenduse toetusraamistikuga tegelikult tehtud kulud. Nimetatud esialgsete eesmärkide kohaselt eristatud iga-aastased andmed ei olnud aga kõikide riikide ja piirkondade kohta kättesaadavad. Ühtluse nimel kasutati hindamises perioodi 1994–1999 ühenduse toetusraamistiku dokumentides sisalduvaid andmeid kavandatavate kulude kohta. Neis kavades esitatakse küll üpriski täpselt kulude kogusumma, kuid neist pole hiljem võimalik kulude tegeliku tekkimise kohta täpset selgust saada. (Kokkuvõttev aruanne, lk 150).

43

(44)  Kokkuvõttev aruanne, lk 161.

44

(45)  Osades uuringutes väidetakse isegi, et ELi rahastamine tõrjub välja riigisiseseid investeeringuid, nii et ühenduse toetusraamistikuta oleks majanduse areng edukam kui HERMINi simulatsioonide alusel saadud tulemuste põhjal.

45

(46)  Nimetatud tundlikkuse analüüs viidi läbi Hispaanias, Iirimaal, Kreekas, Portugalis ja Saksamaa idaosas.

46

(47)  Kokkuvõttev aruanne, lk-d 183–184.

47

(48)  Nimetatud hindamistes näidatakse, kui positiivselt struktuurifondid on mõjutanud mitmeaastase programmitöö arendamist, programmikontseptsiooni ja eesmärgipõhise juhtimise kasutamist, juhtimisstruktuuride ja -menetluste loomist ning eriti järelevalvesüsteemide ja indikaatorite kehtestamist, riigihangete kvaliteedi tagamise süsteeme, riigitoetusega seotud pakkumismenetlusi, hindamissüsteemide, suutlikkuse ja kultuuri arendamist, projektivaliku menetlusi ja kontrollisüsteeme. Struktuurifondidega edendatakse asjakohaste süsteemide ja arenguprojektide käsitlemise suutlikkuse arendamist.

48

(49)  Kokkuvõttev aruanne, jagu 9.1.

49

(50)  Kokkuvõttev aruanne, lk 196.

50

(51)  Arvamus nr 2/2005 nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega nähakse ette Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi üldsätted (KOM(2004) 492 lõplik, 14.7.2004) (ELT C 121, 20.5.2005, lk 18); eriaruanne nr 7/2003 toetuste programmikooste rakendamise kohta struktuurifondide raamistikus perioodil 2000–2006, punkt 90 (ELT C 174, 23.7.2003, lk 22).

51

(52)  Sealhulgas: programmiarenduse ja järelevalve suurem tõhusus, projektide valik varasemast tõhusam, otsuste ja otsustusprotsessi suurem õiguspärasus ja läbipaistvus, programmidesse panustatakse varasemast enam ja programmi väljundite osas on suurem omanikutunne jne. Vt partnerlusprintsiibi temaatiline hindamine, lk II.

52

(53)  Kokkuvõttev aruanne, lk 188.

53

(54)  Kokkuvõttev aruanne, lk 218.

54

(55)  2003. eelarveaasta aastaaruanne, punktid 5.22, 5.32.d, 5.33 ja 5.34 (ELT C 293, 30.11.2004, lk 162). 2004. eelarveaasta aastaaruanne, punkt 5.30 (ELT C 301, 30.11.2005, lk 143).

55

(56)  Kokkuvõttev aruanne, lk 224.

56

(57)  Kokkuvõttev aruanne, lk 219.

57

(58)  Kokkuvõttev aruanne, lk 221.

58

(59)  Siinkohal on tegemist pooleliolevate hindamistega.

59

(60)  Kokkuvõttev aruanne, lk 222.

60

(61)  Nt kokkuvõtvas aruandes (lk 246) märgitakse, et on selgeid tõendeid selle kohta, et partnerluse korraldus on põhjalikum ja laiaulatuslikum ning et vastutust otsustusprotsessi eest on üha rohkem delegeeritud programmis osalevatele partneritele.

61

(62)  Tööjuhend, lk 16.

62

(63)  Metoodikajuhend, lk-d 16 ja 17.

63

(64)  “Netomõjude” arvutamisel lahutatakse brutomõjudest tühimõju ja väljatõrjumisefekt või asendusefekt.

64

(65)  Tähelepanuta jäid eelkõige mõju analüüsi tulemuste ning strateegia tõhususe ja asjakohasuse analüüsi vahelised seosed.

65

(66)  Algetapi aruanne, lk 7.

66

(67)  Tööjuhend, lk-d 102–109.

67

(68)  Algetapi aruanne, lk 13. Ka metoodikajuhend sisaldab järgmisi põhiküsimusi: Milline oli struktuurifondide üldine mõju piirkondliku lähenemise toetamisel perioodi 1994–1999 jooksul? Millist majanduslikku mõju avaldasid struktuurifondide investeeringud sissetulekute taseme lähenemise osas? (lk 24).

68

(69)  Tööjuhend, lk-d 94–95 (eesmärk 1).

69

(70)  Kokkuvõtvas aruandes (lk 249) esitati argument selle poolt, et tõhusate järelevalvesüsteemidega liikmesriikidele tuleks anda palju suurem vabadus otsustada, kas kasutada riigisiseseid järelevalvenõudeid ELi toetatud algatuste osas. Selle tulemusel väheneksid järelevalvemeetmetega seotud kulud ja saadavad andmed oleksid arvatavasti varasemast tähenduslikumad.

70

(71)  Kokkuvõttev aruanne, lk 249.

71

(72)  Kokkuvõttev aruanne, lk 251.

72

(73)  Nt täiendkoolituse tulemusel lisandunud tööjõu “paindlikkus”.

73

(74)  Kokkuvõttev aruanne, lk 124.

74

(75)  Kokkuvõttev aruanne, lk-d 125, 126.

75

(76)  Neis märkustes mainitakse muu hulgas, et Prantsusmaa arvmäärasid, mida on kokku 17 miljonit, kontrolliti kaks korda, vältimaks samade arvmäärade kahekordset arvestamist, samas kui Madalmaade arvmäärad, mida on kokku 8,7 miljonit, kontrollivad riigisisesed rühmad samuti kaks korda. Lisaks märgiti, et Iirimaa, Saksamaa ja Ühendkuningriigi puhul oli suurem osa andmetest puudu, kuigi viimatinimetatud riigis on loetelu kohaselt 7,9 miljonit abisaajat ja Iirimaal 680 000 abisaajat.

76

(77)  3. tabelis esitatakse osa kokkuvõtva aruande tabelis 4.8 esitatud andmetest.

77

3. tabelis

(78)  Siinkohal peetakse silmas peamiselt soolist võrdõiguslikkust.

78

(79)  Kokkuvõttev aruanne, lk 173.

79

(80)  Ühendmeetmed sisaldavad intensiivset nõustamist ja täiendkoolitust, töökogemust ja täiendkoolitust ning tööhõive stiimuleid ja täiendkoolitust.

80

(81)  Kokkuvõttev aruanne, lk 122.

81

(82)  Punkt 3.2.8.

82

(83)  Kokkuvõttev aruanne, lk 86.

83

(84)  Kokkuvõttev aruanne, lk 144.

84

(85)  Näiteks Ühendkuningriigi koostatud hindamisaruandes esitatud pädevuse saavutamine ja tulemused, mida on keeruline kvantitatiivselt väljendada (mis esindavad “tööturuni jõudmiseks kuluvat teed”).

85

(86)  Seda nentisid ka mõned hindajad (Hispaanias ja Itaalias).

86

(87)  Näiteks Hispaanias uuritud juhtudel.

87

(88)  Ühte sellist näidet mainiti Saksamaa puhul.

88

(89)  Euroopa tööhõivestrateegiaga edendatakse eriti ELi programmide rahastamismehhanismide ja teiste poliitikavahendite, määruste ja riigisiseste programmide ning ka passiivse tööturupoliitika vaheliste seoste tugevdamist.

89

(90)  Näiteks Saksamaa puhul: ebasoodsas olukorras olevale elanikkonnale suunatud eesmärkidele antav toetus, jätkusuutlik areng, võrdsed võimalused, uutele liidumaadele suunatud finantsvõimendusmõjud. Teistes riigisisestes aruannetes tõsteti esile mitmeid muid teemasid.

90

(91)  Siseriiklik aruanne, lk 95.

91

(92)  Meetodite aruanne, lk-d 24–40.

92

(93)  Meetodite aruanne, lk-d 44–49.

93

(94)  Vt Prantsusmaal, Hispaanias ja Itaalias läbi viidud hindamised.

94

(95)  Näiteks: kavandatud eesmärkide ja kohaliku sotsiaalmajandusliku konteksti vahelise seose tugevdamise vajadus (Itaalias); abisaajate parem määratlemine (Prantsusmaal); sekkumiste integreeritud lähenemisviiside laiendamine (Ühendkuningriigis); programmide ulatuse laiendamine innovatiivsematele ja riskantsematele meetmetele (Hispaanias); täiendkoolitusega seotud ennetavate meetmete tugevdamine (Hispaanias); suurema tähelepanu pööramine ebasoodsamas olukorras olevatele piirkondadele, keskendudes sellistele muutujatele nagu töötus, pikaajaline töötus ja sotsiaalne tõrjutus (Hispaanias).

95

(96)  Kokkuvõttev aruanne, lk-d 188, 189 eesmärgid 1 ja 3.

96

(97)  Kokkuvõttev aruanne, lk-d 198–204.

97

---

I LISA

Struktuurifondide kaudu antav toetus vastavalt programmidele – ühenduse toetusraamistikuga seotud, aastatel 1994–1999 kasutusel olevad vahendid

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | Belgia | Taani | Saksamaa | Kreeka | Hispaania | Prantsusmaa | Iirimaa | Itaalia | Luksemburg | Holland | Portugal | Ühendkuningriik | Austria | Soome | Rootsi | Kokku |
| Eesmärk 1 | 748,50 | | 13 985,30 | 14 333,90 | 26 965,80 | 2 245,40 | 5 762,30 | 15 236,20 | | 153,80 | 14 333,90 | 2 419,70 | 171,50 | | | 96 356,30 |
| Eesmärk 2 | 349,40 | 123,00 | 1 604,80 | | 2 474,80 | 3 866,40 | | 1 498,20 | 15,40 | 666,20 | | 4 693,40 | 104,40 | 165,40 | 189,30 | 15 750,70 |
| Eesmärk 3/4 | 476,50 | 308,40 | 1 990,00 | | 1 888,60 | 3 282,20 | | 1 757,40 | 23,60 | 1 105,70 | | 3 460,50 | 408,30 | 354,10 | 537,60 | 15 592,90 |
| Eesmärk 5a Kalandus | 25,10 | 143,20 | 76,30 | | 122,20 | 194,40 | | 137,60 | 1,10 | 47,70 | | 90,80 | 2,10 | 23,80 | 41,40 | 905,70 |
| Eesmärk 5b | 78,90 | 55,30 | 1 257,30 | | 680,40 | 2 293,30 | | 923,30 | 6,10 | 153,70 | | 837,20 | 424,90 | 201,00 | 142,70 | 7 054,10 |
| Eesmärk 6 | | | | | | | | | | | | | | 475,90 | 260,70 | 736,60 |
| Kokku | 1 678,40 | 629,90 | 18 913,70 | 14 333,90 | 32 131,80 | 11 881,70 | 5 762,30 | 19 552,70 | 46,20 | 2 127,10 | 14 333,90 | 11 501,60 | 1 111,20 | 1 220,20 | 1 171,70 | 136 396,30 |
| Allikas: Eriaruanne nr 16/98 – (EÜT C 347, 16.11.1998). |

(miljonit eurot)

Belgia

Taani

Saksamaa

Kreeka

Hispaania

Prantsusmaa

Iirimaa

Itaalia

Luksemburg

Holland

Portugal

Ühendkuningriik

Austria

Soome

Rootsi

Kokku

Eesmärk 1

748,50

13 985,30

14 333,90

26 965,80

2 245,40

5 762,30

15 236,20

153,80

14 333,90

2 419,70

171,50

96 356,30

Eesmärk 2

349,40

123,00

1 604,80

2 474,80

3 866,40

1 498,20

15,40

666,20

4 693,40

104,40

165,40

189,30

15 750,70

Eesmärk 3/4

476,50

308,40

1 990,00

1 888,60

3 282,20

1 757,40

23,60

1 105,70

3 460,50

408,30

354,10

537,60

15 592,90

Eesmärk 5a Kalandus

25,10

143,20

76,30

122,20

194,40

137,60

1,10

47,70

90,80

2,10

23,80

41,40

905,70

Eesmärk 5b

78,90

55,30

1 257,30

680,40

2 293,30

923,30

6,10

153,70

837,20

424,90

201,00

142,70

7 054,10

Eesmärk 6

475,90

260,70

736,60

Kokku

1 678,40

629,90

18 913,70

14 333,90

32 131,80

11 881,70

5 762,30

19 552,70

46,20

2 127,10

14 333,90

11 501,60

1 111,20

1 220,20

1 171,70

136 396,30

Allikas: Eriaruanne nr 16/98 – (EÜT C 347, 16.11.1998).

Struktuurifondide kaudu antav toetus vastavalt programmidele – ühenduse sekkumiste raames aastatel 1994–1999 kasutusel olevad vahendid (1)

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Interreg II | 3 562,3 |
| Leader II | 1 777,2 |
| ADAPT | 1 646,4 |
| PME | 1 092,5 |
| URBAN | 894,5 |
| PESCA | 301,5 |
| Rechar II | 465,0 |
| Resider II | 610,9 |
| REFEX | 609,2 |
| EMPLOI | 1 858,5 |
| Konver | 734,9 |
| REGIS II | 615,0 |
| PEACE | 303,1 |
| Kokku | 14 471,0 |
| Allikas: Eriaruanne nr 16/98 – (EÜT C 347, 16.11.1998). |

(miljonit eurot)

Interreg II

3 562,3

Leader II

1 777,2

ADAPT

1 646,4

PME

1 092,5

URBAN

894,5

PESCA

301,5

Rechar II

465,0

Resider II

610,9

REFEX

609,2

EMPLOI

1 858,5

Konver

734,9

REGIS II

615,0

PEACE

303,1

Kokku

14 471,0

Allikas: Eriaruanne nr 16/98 – (EÜT C 347, 16.11.1998).

---

(1)  Struktuurifondidega seotud programmide nimetused; täiendavad andmed esitatakse komisjoni eelarve alapunktis B2.

Allikas: Eriaruanne nr 16/98 – (EÜT C 347, 16.11.1998).

---

II LISA

RKT ja tööhõive määr

| 1. | Mitmekordses regressioonianalüüsis testiti kokkuvõtvas aruandes esitatud väidet, mille kohaselt töökohtade loomise tulemusel toimunud tööhõive määra kasv ei viinud üldiselt elaniku kohta arvestatava rahvamajanduse kogutoodangu kasvuni (1). |
| --- | --- |

1.

Mitmekordses regressioonianalüüsis testiti kokkuvõtvas aruandes esitatud väidet, mille kohaselt töökohtade loomise tulemusel toimunud tööhõive määra kasv ei viinud üldiselt elaniku kohta arvestatava rahvamajanduse kogutoodangu kasvuni (1).

| 2. | Võrreldavuse tagamiseks kasutati analüüsi koostamisel kokkuvõtvas aruandes avaldatud andmeid. Sõltuva muutuja puhul kasutati igas eesmärgi 1 piirkonnas aastatel 1993–2000 elaniku kohta arvutatavas rahvamajanduse kogutoodangus toimunud protsentuaalset muutust ja peamiste selgitavate muutujatena asjaomastes piirkondades tööhõive ja töötuse määras aastatel 1993 ja 1999 toimunud protsentuaalseid muutusi, nagu need esitati kokkuvõtvas aruandes. Tulemused on esitatud 1. tabelis. |
| --- | --- |

2.

Võrreldavuse tagamiseks kasutati analüüsi koostamisel kokkuvõtvas aruandes avaldatud andmeid. Sõltuva muutuja puhul kasutati igas eesmärgi 1 piirkonnas aastatel 1993–2000 elaniku kohta arvutatavas rahvamajanduse kogutoodangus toimunud protsentuaalset muutust ja peamiste selgitavate muutujatena asjaomastes piirkondades tööhõive ja töötuse määras aastatel 1993 ja 1999 toimunud protsentuaalseid muutusi, nagu need esitati kokkuvõtvas aruandes. Tulemused on esitatud 1. tabelis.

1. tabel (2)

Elaniku kohta arvutatava RKT muutuse regressioon võrreldes tööhõive määras (change in employment: CEMPL) ja töötuse määras (change in unemployment: CUNEMP) toimunud muutustega

| Sõltumatu muutuja | Kordaja | Standardviga | T-suhe | [Tõenäosus] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| C1 | 1,7615 | 1,2361 | 1,4251 | [0,161] |
| CEMPL | 0,24563 | 0,14237 | 1,7252 | [0,092] |
| CUNEMP | 0,051927 | 0,027418 | 1,8939 | [0,065] |
| BE | –16,8803 | 6,2156 | –2,7158 | [0,009] |
| IR | 38,2350 | 6,5314 | 5,8540 | [000] |
| DX | 26,9660 | 2,9504 | 9,1398 | [000] |

Sõltumatu muutuja

Kordaja

Standardviga

T-suhe

[Tõenäosus]

C1

1,7615

1,2361

1,4251

[0,161]

CEMPL

0,24563

0,14237

1,7252

[0,092]

CUNEMP

0,051927

0,027418

1,8939

[0,065]

BE

–16,8803

6,2156

–2,7158

[0,009]

IR

38,2350

6,5314

5,8540

[000]

DX

26,9660

2,9504

9,1398

[000]

| Determinatsioonikordaja | 0,74449 | Kohandatud determinatsioonikordaja | | 0,71546 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Regressiooni standardviga | 6,1411 | F-stat. (5,44) | 25,6414 | [000] |
| Sõltuva muutuja keskväärtus | 6,3647 | Sõltuva muutuja valimijaotus | | 11,5126 |
| Jääkliikmete ruutude summa | 1 659,4 | Log-tõepära võrrand | | – 158,5015 |
| Akaike informatsioonikriteerium | – 164,5015 | Schwarz Bayesi informatsioonikriteerium | | – 170,2376 |
| Durbin-Watsoni statistik | 2,3210 | | | |

Determinatsioonikordaja

0,74449

Kohandatud determinatsioonikordaja

0,71546

Regressiooni standardviga

6,1411

F-stat. (5,44)

25,6414

[000]

Sõltuva muutuja keskväärtus

6,3647

Sõltuva muutuja valimijaotus

11,5126

Jääkliikmete ruutude summa

1 659,4

Log-tõepära võrrand

– 158,5015

Akaike informatsioonikriteerium

– 164,5015

Schwarz Bayesi informatsioonikriteerium

– 170,2376

Durbin-Watsoni statistik

2,3210

| 3. | Andmete esialgsel hindamisel selgus, et kolmes piirkonnas elaniku kohta arvutatud RKTs esinenud muutused erinesid oluliselt sellel perioodil teistes piirkondades esinenud muutustest. Seetõttu tuleks neid piirkondi seoses regressiooniga käsitleda erineval viisil, kuna vastasel juhul oleks nende aluseks olevate seoste põhjal raske üldiseid järeldusi teha. Need piirkonnad olid järgmised: Iirimaa, kus nimetatud perioodil kasvas RKT elaniku kohta võrreldes ELi keskmisega 81 %-lt 115 %-le; Hainaut piirkond Belgias, kus RKT elaniku kohta langes 82 %-lt 71 %-le; Saksamaa eesmärgi 1 piirkonnad, kus RKT elaniku kohta kasvas ELi keskmisega võrreldes umbes 50 %-lt ligikaudu 70 %-le perioodi lõpuks (näiteks Thuringeni piirkonnas kasvas RKT elaniku kohta 52 %-lt 1993. aastal 70 %-le 2000. aastal). Selliste suurte elaniku kohta toimunud RKT suhteliste muutuste arvessevõtmiseks kasutati spetsiaalseid statistilisi (või fiktiivseid) muutujaid, millega oli võimalik nende kolme suure piirkonna puhul funktsiooni muuta. |
| --- | --- |

3.

Andmete esialgsel hindamisel selgus, et kolmes piirkonnas elaniku kohta arvutatud RKTs esinenud muutused erinesid oluliselt sellel perioodil teistes piirkondades esinenud muutustest. Seetõttu tuleks neid piirkondi seoses regressiooniga käsitleda erineval viisil, kuna vastasel juhul oleks nende aluseks olevate seoste põhjal raske üldiseid järeldusi teha. Need piirkonnad olid järgmised: Iirimaa, kus nimetatud perioodil kasvas RKT elaniku kohta võrreldes ELi keskmisega 81 %-lt 115 %-le; Hainaut piirkond Belgias, kus RKT elaniku kohta langes 82 %-lt 71 %-le; Saksamaa eesmärgi 1 piirkonnad, kus RKT elaniku kohta kasvas ELi keskmisega võrreldes umbes 50 %-lt ligikaudu 70 %-le perioodi lõpuks (näiteks Thuringeni piirkonnas kasvas RKT elaniku kohta 52 %-lt 1993. aastal 70 %-le 2000. aastal). Selliste suurte elaniku kohta toimunud RKT suhteliste muutuste arvessevõtmiseks kasutati spetsiaalseid statistilisi (või fiktiivseid) muutujaid, millega oli võimalik nende kolme suure piirkonna puhul funktsiooni muuta.

| 4. | Tabelis 1 toodud regressioonitulemustest nähtub mitu tähelepanu väärivat asjakohast punkti. Üldiselt sõltub elaniku kohta arvutatava RKT muutuste vaheldumine 74 % ulatuses seletavatest muutujatest. Mõlemad peamised seletavad muutujad ehk muutused tööhõive määras (CEMPL) ja muutused töötuse määras (CUNMP) on statistiliselt olulised. Tööhõive määra puhul oli hinnanguline kordaja 0,24, mis näitab, et iga kord, kui tööhõive või töötuse määr tõuseb ühe protsendipunkti võrra, paraneb eesmärgi 1 piirkondade RKT elaniku kohta ühe neljandiku protsendipunkti võrra; kui teisi muutusi ei toimu, kaob selle summaga piirkondadevaheline RKT erinevus. |
| --- | --- |

4.

Tabelis 1 toodud regressioonitulemustest nähtub mitu tähelepanu väärivat asjakohast punkti. Üldiselt sõltub elaniku kohta arvutatava RKT muutuste vaheldumine 74 % ulatuses seletavatest muutujatest. Mõlemad peamised seletavad muutujad ehk muutused tööhõive määras (CEMPL) ja muutused töötuse määras (CUNMP) on statistiliselt olulised. Tööhõive määra puhul oli hinnanguline kordaja 0,24, mis näitab, et iga kord, kui tööhõive või töötuse määr tõuseb ühe protsendipunkti võrra, paraneb eesmärgi 1 piirkondade RKT elaniku kohta ühe neljandiku protsendipunkti võrra; kui teisi muutusi ei toimu, kaob selle summaga piirkondadevaheline RKT erinevus.

| 5. | Nimetatud tulemus on otseselt vastuolus kokkuvõtvas aruandes esitatud järeldusega. Eesmärgi 1 piirkondades sel perioodil saadud analüüsi tulemused viitavad sellele, et piirkondadevahelistest RKT erinevustest oleks võimalik vabaneda tööhõive määrade tõstmisega – see on poliitilisest seisukohast kõige asjakohasem tulemus. |
| --- | --- |

5.

Nimetatud tulemus on otseselt vastuolus kokkuvõtvas aruandes esitatud järeldusega. Eesmärgi 1 piirkondades sel perioodil saadud analüüsi tulemused viitavad sellele, et piirkondadevahelistest RKT erinevustest oleks võimalik vabaneda tööhõive määrade tõstmisega – see on poliitilisest seisukohast kõige asjakohasem tulemus.

| 6. | Teine tähelepanuväärne asjaolu seoses 1. tabelis esitatud tulemustega puudutab töötuse määra muutuste mõju elaniku kohta arvestatud RKT muutustele. See kvantitatiivselt väike, peaaegu tähtsusetu väärtusega mõju (mida käsitletakse ka järgmises punktis) on aga statistiliselt oluline. Tulemust võis mõjutada ka see, et töötus langes vähesel määral eesmärgi 1 piirkondades. |
| --- | --- |

6.

Teine tähelepanuväärne asjaolu seoses 1. tabelis esitatud tulemustega puudutab töötuse määra muutuste mõju elaniku kohta arvestatud RKT muutustele. See kvantitatiivselt väike, peaaegu tähtsusetu väärtusega mõju (mida käsitletakse ka järgmises punktis) on aga statistiliselt oluline. Tulemust võis mõjutada ka see, et töötus langes vähesel määral eesmärgi 1 piirkondades.

| 7. | Et täiendavalt uurida, kui põhjalik on 1. tabelis esitatud tööhõive määras ja elaniku kohta arvestatud RKTs toimunud muutuste mõjuga seotud tulemus, esitatakse 2. tabelis regressiooni tulemused lisaks eesmärgi 1 piirkondadele ka kõikide EL-15 piirkondade kohta, mille andmed olid pidevalt kättesaadavad Eurostatis. Tulemused põhinevad 145 piirkonna puhul andmetel, mis erinesid vähesel määral 1. tabelis toodud andmetest. Selle asemel, et arvutada vaid perioodi alguse ja lõpu vahel toimunud muutuste määraga, arvutati terve perioodi muutuste määra keskmine. Arvati, et sellega saadakse parem kokkuvõte mitme aasta jooksul toimunud arengutest, antud juhul oli selleks perioodiks 1996–2000. (Kättesaadavate statistiliste andmete piiratusest tulenevalt ei oleks mitmes piirkonnas olnud võimalik varem alustada.) |
| --- | --- |

7.

Et täiendavalt uurida, kui põhjalik on 1. tabelis esitatud tööhõive määras ja elaniku kohta arvestatud RKTs toimunud muutuste mõjuga seotud tulemus, esitatakse 2. tabelis regressiooni tulemused lisaks eesmärgi 1 piirkondadele ka kõikide EL-15 piirkondade kohta, mille andmed olid pidevalt kättesaadavad Eurostatis. Tulemused põhinevad 145 piirkonna puhul andmetel, mis erinesid vähesel määral 1. tabelis toodud andmetest. Selle asemel, et arvutada vaid perioodi alguse ja lõpu vahel toimunud muutuste määraga, arvutati terve perioodi muutuste määra keskmine. Arvati, et sellega saadakse parem kokkuvõte mitme aasta jooksul toimunud arengutest, antud juhul oli selleks perioodiks 1996–2000. (Kättesaadavate statistiliste andmete piiratusest tulenevalt ei oleks mitmes piirkonnas olnud võimalik varem alustada.)

2. tabel (3)

Elaniku kohta arvutatava RKT keskmise muutuse regressioon võrreldes tööhõive määra (average change in employment: ACEMPL) ja töötuse määra (average change in unemployment: ACUNEMP) keskmise muutusega

| Sõltumatu muutuja | Kordaja | Standardviga | T-suhe | [Tõenäosus] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| C | 5,2110 | 0,12999 | 40,086 | [000] |
| ACEMPL | 0,24119 | 0,63540 | 3,7959 | [000] |
| ACUNEMP | –0,0019479 | 0,012260 | –0,1588 | [0,874] |
| ID | 4,7009 | 0,85873 | 5,4743 | [000] |
| LD | 5,4309 | 0,84670 | 6,4142 | [000] |
| BED | –0,64276 | 0,25885 | –2,4831 | [0,014] |
| DED | –1,3747 | 0,17517 | –7,8479 | [000] |

Sõltumatu muutuja

Kordaja

Standardviga

T-suhe

[Tõenäosus]

C

5,2110

0,12999

40,086

[000]

ACEMPL

0,24119

0,63540

3,7959

[000]

ACUNEMP

–0,0019479

0,012260

–0,1588

[0,874]

ID

4,7009

0,85873

5,4743

[000]

LD

5,4309

0,84670

6,4142

[000]

BED

–0,64276

0,25885

–2,4831

[0,014]

DED

–1,3747

0,17517

–7,8479

[000]

| Determinatsioonikordaja | 0,62600 | Kohandatud determinatsioonikordaja | 0,60974 |
| --- | --- | --- | --- |
| Regressiooni standardviga | 0,84193 | F-stat. (6,138) | 38,4979
  [000] |
| Sõltumatu muutuja keskväärtus | 5,2359 | Sõltuva muutuja valimijaotus | 1,3477 |
| Jääkliikmete ruutude summa | 97,8204 | Log-tõepära võrrand | – 177,2101 |
| Akaike informatsioonikriteerium | – 184,2101 | Schwarz Bayesi informatsioonikriteerium | – 194,6286 |
| Durbin-Watsoni statistik | 1,6353 | | |

Determinatsioonikordaja

0,62600

Kohandatud determinatsioonikordaja

0,60974

Regressiooni standardviga

0,84193

F-stat. (6,138)

38,4979

[000]

Sõltumatu muutuja keskväärtus

5,2359

Sõltuva muutuja valimijaotus

1,3477

Jääkliikmete ruutude summa

97,8204

Log-tõepära võrrand

– 177,2101

Akaike informatsioonikriteerium

– 184,2101

Schwarz Bayesi informatsioonikriteerium

– 194,6286

Durbin-Watsoni statistik

1,6353

| 8. | Tulemused näitavad, et tööhõive keskmise muutuse kordaja on praktiliselt sama mis eelneval juhul ehk 0,24, mis osutab, et kõikides piirkondades seondub tööhõive määra üheprotsendiline kasv 0,24 % kasvuga RKTs elaniku kohta. See tulemus on ka statistiliselt oluline, nagu ka terve regressioonivõrrand. (Luksemburgi puhul lisati täiendav fiktiivne muutuja jällegi seetõttu, et elaniku kohta arvutatava RKT kasv 161 % 1996. aastal võrreldes 199 % 2000. aastal erineb märkimisväärselt teiste piirkondade keskmisest tulemusest.) |
| --- | --- |

8.

Tulemused näitavad, et tööhõive keskmise muutuse kordaja on praktiliselt sama mis eelneval juhul ehk 0,24, mis osutab, et kõikides piirkondades seondub tööhõive määra üheprotsendiline kasv 0,24 % kasvuga RKTs elaniku kohta. See tulemus on ka statistiliselt oluline, nagu ka terve regressioonivõrrand. (Luksemburgi puhul lisati täiendav fiktiivne muutuja jällegi seetõttu, et elaniku kohta arvutatava RKT kasv 161 % 1996. aastal võrreldes 199 % 2000. aastal erineb märkimisväärselt teiste piirkondade keskmisest tulemusest.)

| 9. | Töötuse määras toimunud muutuseid kajastava muutuja osas on mõju jällegi vähene ja antud juhul negatiivne ning statistiliselt ebaoluline. Antud tulemuste põhjal võib tõdeda, et töötuse määras toimunud muutustel ei ole tugevat mõju elaniku kohta arvutatavas RKTs toimunud muutustele; selle võimalikuks põhjuseks võib pidada seda, et töötuid loetakse juba tööhõivesse kuuluvateks ja neid võetakse arvesse RKT mõõtmisel, ning ka seda, et töötute tööhõivesse sisenemist ei ole kerge täheldada antud tüüpi statistilises analüüsis. Selles valdkonnas tuleks kindlasti läbi viia täiendavaid uuringuid. |
| --- | --- |

9.

Töötuse määras toimunud muutuseid kajastava muutuja osas on mõju jällegi vähene ja antud juhul negatiivne ning statistiliselt ebaoluline. Antud tulemuste põhjal võib tõdeda, et töötuse määras toimunud muutustel ei ole tugevat mõju elaniku kohta arvutatavas RKTs toimunud muutustele; selle võimalikuks põhjuseks võib pidada seda, et töötuid loetakse juba tööhõivesse kuuluvateks ja neid võetakse arvesse RKT mõõtmisel, ning ka seda, et töötute tööhõivesse sisenemist ei ole kerge täheldada antud tüüpi statistilises analüüsis. Selles valdkonnas tuleks kindlasti läbi viia täiendavaid uuringuid.

---

(1)  Kokkuvõttev aruanne, lk 62.

(2)  Hindamine põhineb 50 tähelepanekul. BE, IR ja DX on Belgia, Iirimaa ja Saksamaa fiktiivsed muutujad. C1 on vabaliige.

(3)  Hindamine põhineb145 tähelepanekul. ID, LD, BED, DED on Iirimaa, Luksemburgi, Belgia ja Saksamaa fiktiivsed muutujad. C on vabaliige.

---

III LISA

RKT kasv ja struktuurifondid

| 1. | Mitmekordses regressioonianalüüsis uuriti elaniku kohta arvutatavas RKTs eesmärgi 1 piirkonnas toimunud keskmise aastase muutuse (sõltuv muutuja) ja iga liikmesriigi eesmärgi 1 piirkonnas elaniku kohta tegelikult kulutatud ELi vahendite suhet. Analüüs põhines samadel andmetel ja ajavahemikul (1993–1999), mida kasutati ka kokkuvõtvas aruandes. |
| --- | --- |

1.

Mitmekordses regressioonianalüüsis uuriti elaniku kohta arvutatavas RKTs eesmärgi 1 piirkonnas toimunud keskmise aastase muutuse (sõltuv muutuja) ja iga liikmesriigi eesmärgi 1 piirkonnas elaniku kohta tegelikult kulutatud ELi vahendite suhet. Analüüs põhines samadel andmetel ja ajavahemikul (1993–1999), mida kasutati ka kokkuvõtvas aruandes.

| 2. | Tuleks märkida, et muutuste määra modelleerimine on statistiliselt nõudlik ülesanne ning sageli selgitab vaid vähesel määral sõltuvas muutujas esinevaid variatsioone. Sellest hoolimata näitavad 1. tabelis esitatud andmed, et 53 % sõltuvas muutujas esinevast variatsioonist sõltub elaniku kohta arvutatud ELi vahendite määrade erinevustest. See on statistiliselt oluline tulemus, mille põhjal võib öelda, et piirkondades, kus elaniku kohta on suuremad ELi struktuurifondidega seotud kulud, on samuti suurem keskmine RKT kasv elaniku kohta perioodi jooksul. |
| --- | --- |

2.

Tuleks märkida, et muutuste määra modelleerimine on statistiliselt nõudlik ülesanne ning sageli selgitab vaid vähesel määral sõltuvas muutujas esinevaid variatsioone. Sellest hoolimata näitavad 1. tabelis esitatud andmed, et 53 % sõltuvas muutujas esinevast variatsioonist sõltub elaniku kohta arvutatud ELi vahendite määrade erinevustest. See on statistiliselt oluline tulemus, mille põhjal võib öelda, et piirkondades, kus elaniku kohta on suuremad ELi struktuurifondidega seotud kulud, on samuti suurem keskmine RKT kasv elaniku kohta perioodi jooksul.

| 3. | Kuigi valim on väike, mis muudab statistilise hindamise keeruliseks, on kõigis 11 tähelepanekus ühendatud paljude piirkondade teave ja seega esindavad need ulatuslikumat teavet, kui esmapilgul arvata võiks. Tulemus on vastuolus kokkuvõtvas aruandes esitatud tulemusega, mistõttu tuleks valdkonda rohkem uurida. Selle regressiooni põhjal saadud tegelike ja sobitatud väärtuste skeem on esitatud 1. diagrammis. |
| --- | --- |

3.

Kuigi valim on väike, mis muudab statistilise hindamise keeruliseks, on kõigis 11 tähelepanekus ühendatud paljude piirkondade teave ja seega esindavad need ulatuslikumat teavet, kui esmapilgul arvata võiks. Tulemus on vastuolus kokkuvõtvas aruandes esitatud tulemusega, mistõttu tuleks valdkonda rohkem uurida. Selle regressiooni põhjal saadud tegelike ja sobitatud väärtuste skeem on esitatud 1. diagrammis.

1. tabel

Elaniku kohta arvutatava RKT keskmine muutus võrreldes elaniku kohta arvutatud ELi struktuurifondidest eraldatud vahendite (EUSFPC) keskmise muutusega

| Sõltumatu muutuja | Korduja | Standardviga | T-suhe | [Tõenäosus] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| C | –2,0780 | 0,90194 | –2,3040 | [0,047] |
| EUSFPC | 2,8192 | 0,88559 | 3,1834 | [0,011] |

Sõltumatu muutuja

Korduja

Standardviga

T-suhe

[Tõenäosus]

C

–2,0780

0,90194

–2,3040

[0,047]

EUSFPC

2,8192

0,88559

3,1834

[0,011]

| Determinatsioonikordaja | 0,52963 | Kohandatud determinatsioonikordaja | | 0,47737 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Regressioni standardviga | 1,2355 | F-stat. F (1,9) | 10,1340 | [0,011] |
| Sõltuva muutuja keskväärtus | 0,53688 | Sõltuva muutuja valimijaotus | | 1,7089 |
| Jääkliikmete ruutude summa | 13,7371 | Log-tõepära võrrand | | –16,8304 |
| Akaike informatsioonikriteerium | –18,8304 | Schwarz Bayesi informatsioonikriteerium | | –19,2283 |
| Durbin-Watsoni statistik | 1,8219 | | | |

Determinatsioonikordaja

0,52963

Kohandatud determinatsioonikordaja

0,47737

Regressioni standardviga

1,2355

F-stat. F (1,9)

10,1340

[0,011]

Sõltuva muutuja keskväärtus

0,53688

Sõltuva muutuja valimijaotus

1,7089

Jääkliikmete ruutude summa

13,7371

Log-tõepära võrrand

–16,8304

Akaike informatsioonikriteerium

–18,8304

Schwarz Bayesi informatsioonikriteerium

–19,2283

Durbin-Watsoni statistik

1,8219

Image

---

IV LISA

HERMINi simulatsioonid ja töötus

| 1. | Mudelit HERMIN kasutati inimkapitali ja infrastruktuuri pakkumismõjude ja elastsuse kohta esitatud “keskmise” hüpoteesi (keskmine – keskmine) põhjal. Tulemuste põhjalikkust analüüsiti tundlikkusanalüüsiga kahe täiendava hüpoteesi alusel:







  null – null | : | — | vähesed neoklassikalised mõjud (muutused suhteliste hindade kaudu), |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Mudelit HERMIN kasutati inimkapitali ja infrastruktuuri pakkumismõjude ja elastsuse kohta esitatud “keskmise” hüpoteesi (keskmine – keskmine) põhjal. Tulemuste põhjalikkust analüüsiti tundlikkusanalüüsiga kahe täiendava hüpoteesi alusel:

null – null

:

—

vähesed neoklassikalised mõjud (muutused suhteliste hindade kaudu),

| — | pakkumismõjud puuduvad (infrastruktuuri või inimkapitali parandamise osas) või on vähesed tootmisväljundid ja vähene tootmiselastsus seoses füüsilise infrastruktuuri ja inimkapitaliga; |
| --- | --- |

—

pakkumismõjud puuduvad (infrastruktuuri või inimkapitali parandamise osas) või on vähesed tootmisväljundid ja vähene tootmiselastsus seoses füüsilise infrastruktuuri ja inimkapitaliga;

kõrge – kõrge

:

| — | pakkumismõjud on palju selgemini nähtavad (füüsilise infrastruktuuri ja inimkapitali osas) ja on jätkuvalt tuntavad ka pärast ühenduse toetusraamistiku rakendamisperioodi. |
| --- | --- |

—

pakkumismõjud on palju selgemini nähtavad (füüsilise infrastruktuuri ja inimkapitali osas) ja on jätkuvalt tuntavad ka pärast ühenduse toetusraamistiku rakendamisperioodi.

| 2. | Töötusega seotud HERMINi simulatsioonid Saksamaa idaosa, Hispaania, Kreeka, Iirimaa ja Portugali puhul on viinud muutusteni töötuse määras, mis varieerub vastavalt nimetatud kolmele hüpoteesile. Tulemuste asjakohasuse paremaks hindamiseks teisendas kontrollikoda töötuse määra langused (või tõusud) loodud (või kaotatud) netotöökohtadeks. Nimetatud teisendamistulemused on esitatud 1. tabelis. |
| --- | --- |

2.

Töötusega seotud HERMINi simulatsioonid Saksamaa idaosa, Hispaania, Kreeka, Iirimaa ja Portugali puhul on viinud muutusteni töötuse määras, mis varieerub vastavalt nimetatud kolmele hüpoteesile. Tulemuste asjakohasuse paremaks hindamiseks teisendas kontrollikoda töötuse määra langused (või tõusud) loodud (või kaotatud) netotöökohtadeks. Nimetatud teisendamistulemused on esitatud 1. tabelis.

1. tabel

HERMINi simulatsioonid

| | Loodud netotöökohad |
| --- | --- |
| Null – null hüpotees | Keskmine – keskmine hüpotees | Kõrge – kõrge hüpotees |
| Saksamaa idaosa | 822 308 | 729 923 | 635 755 |
| Hispaania | 1 051 135 | 241 789 | – 806 026 |
| Kreeka | 303 034 | 190 825 | 65 969 |
| Iirimaa | 86 679 | 64 621 | 36 335 |
| Portugal | 497 445 | 250 502 | – 253 299 |

Loodud netotöökohad

Null – null hüpotees

Keskmine – keskmine hüpotees

Kõrge – kõrge hüpotees

Saksamaa idaosa

822 308

729 923

635 755

Hispaania

1 051 135

241 789

– 806 026

Kreeka

303 034

190 825

65 969

Iirimaa

86 679

64 621

36 335

Portugal

497 445

250 502

– 253 299

| 3. | Tulemuste tõesuse hindamisel tuleks arvesse võtta järgmised tähelepanekud:






  a) | uute Saksamaa liidumaade puhul on alt üles suunaga hindamisel saadud andmed ikka veel ebatäielikud, kuid võib siiski järeldada, et loodud netotöökohtade puhul HERMINi simulatsiooniga saadud arvud tunduvad kõikide hüpoteeside puhul tunduvalt suuremad võrreldes andmetega, mis on saadud projektide otsese seire tulemusel (erinevuseks on 500 000 loodud või säilitatud töökohta) (1); |
| --- | --- | --- |

3.

Tulemuste tõesuse hindamisel tuleks arvesse võtta järgmised tähelepanekud:

a)

uute Saksamaa liidumaade puhul on alt üles suunaga hindamisel saadud andmed ikka veel ebatäielikud, kuid võib siiski järeldada, et loodud netotöökohtade puhul HERMINi simulatsiooniga saadud arvud tunduvad kõikide hüpoteeside puhul tunduvalt suuremad võrreldes andmetega, mis on saadud projektide otsese seire tulemusel (erinevuseks on 500 000 loodud või säilitatud töökohta) (1);

| b) | kui Iirimaa andmeid võrreldi teiste andmetega, selgus, et ühenduse toetusraamistikuga seotud 64 621 loodud töökoha netoarvu on võrreldes teiste andmetega mõnevõrra alahinnatud. Seireandmed näitavad, et tööstusega seotud rakenduskava abil loodi umbes 212 000 brutotöökohta ja 90 000 netotöökohta. Lisaks kasvas töökohtade koguarv kõikide majandusvaldkondade puhul 395 075 töökoha võrra (2). Hindajad märkisid veel, et on tähtis ühenduse toetusraamistikust kaugemale vaadata, võtmaks arvesse selliseid poliitikaelemente nagu otseste välismaiste investeeringute stiimulid ja palgainflatsiooni ohjeldav poliitika, mis on seotud ühenduse toetusraamistikuga. Teisisõnu ei arvestata mudelis nimetatud elementidega, mis suurendavad ühenduse toetusraamistikuga seotud mõju; |
| --- | --- |

b)

kui Iirimaa andmeid võrreldi teiste andmetega, selgus, et ühenduse toetusraamistikuga seotud 64 621 loodud töökoha netoarvu on võrreldes teiste andmetega mõnevõrra alahinnatud. Seireandmed näitavad, et tööstusega seotud rakenduskava abil loodi umbes 212 000 brutotöökohta ja 90 000 netotöökohta. Lisaks kasvas töökohtade koguarv kõikide majandusvaldkondade puhul 395 075 töökoha võrra (2). Hindajad märkisid veel, et on tähtis ühenduse toetusraamistikust kaugemale vaadata, võtmaks arvesse selliseid poliitikaelemente nagu otseste välismaiste investeeringute stiimulid ja palgainflatsiooni ohjeldav poliitika, mis on seotud ühenduse toetusraamistikuga. Teisisõnu ei arvestata mudelis nimetatud elementidega, mis suurendavad ühenduse toetusraamistikuga seotud mõju;

| c) | kui keskmist hüpoteesi kasutati Hispaaniat puudutava eesmärgi 1 programmiga seotud ühenduse toetusraamistikus, mis on ühenduse toetusraamistikest suurim, olid töökohtade loomise tulemused palju kehvemad kui Saksamaa uute liidumaade puhul; viimastest tulemustest oldi selles valdkonnas paremad ainult siis, kui nõudlusmõjusid peeti valdavaks. Selle hüpoteesi alusel eesmärgi 1 programmiga seotud ühenduse toetusraamistiku abil aastatel 1994–1999 loodud töökohtade netoarv on ligikaudu 40 % Hispaania tööhõivekasvust aastatel 1995–2000, mis tundub olevat suhteliselt optimistlik hinnang; |
| --- | --- |

c)

kui keskmist hüpoteesi kasutati Hispaaniat puudutava eesmärgi 1 programmiga seotud ühenduse toetusraamistikus, mis on ühenduse toetusraamistikest suurim, olid töökohtade loomise tulemused palju kehvemad kui Saksamaa uute liidumaade puhul; viimastest tulemustest oldi selles valdkonnas paremad ainult siis, kui nõudlusmõjusid peeti valdavaks. Selle hüpoteesi alusel eesmärgi 1 programmiga seotud ühenduse toetusraamistiku abil aastatel 1994–1999 loodud töökohtade netoarv on ligikaudu 40 % Hispaania tööhõivekasvust aastatel 1995–2000, mis tundub olevat suhteliselt optimistlik hinnang;

| d) | keskmise hüpoteesi ja valdava nõudluse mõjude hüpoteesi kasutamisel Portugali puhul oli loodud töökohtade hinnanguline netoarv palju suurem kui riiklike ametiasutuste koostatud hinnangutes (3). Seda asjaolu siiski ei käsitletud; |
| --- | --- |

d)

keskmise hüpoteesi ja valdava nõudluse mõjude hüpoteesi kasutamisel Portugali puhul oli loodud töökohtade hinnanguline netoarv palju suurem kui riiklike ametiasutuste koostatud hinnangutes (3). Seda asjaolu siiski ei käsitletud;

| e) | sama kehtib ka Kreeka puhul, kus riiklike ametiasutuste koostatud hinnangud loodud töökohtade netoarvu kohta on töötusmäära alanemise osas oluliselt kõrgemad kui mudeli HERMIN kasutamisel saadud arvud (kõikide hüpoteeside osas). Riigisiseses aruandes märgitakse, et aastatel 1994–1999 oli tänu ühenduse toetusraamistikule aktiivse tööjõu tööhõive aastane netokasv 1,7 %, (4) mis netoarvude kohaselt tähendab, et aastatel 1994–1999 loodi üle 400 000 töökoha; |
| --- | --- |

e)

sama kehtib ka Kreeka puhul, kus riiklike ametiasutuste koostatud hinnangud loodud töökohtade netoarvu kohta on töötusmäära alanemise osas oluliselt kõrgemad kui mudeli HERMIN kasutamisel saadud arvud (kõikide hüpoteeside osas). Riigisiseses aruandes märgitakse, et aastatel 1994–1999 oli tänu ühenduse toetusraamistikule aktiivse tööjõu tööhõive aastane netokasv 1,7 %, (4) mis netoarvude kohaselt tähendab, et aastatel 1994–1999 loodi üle 400 000 töökoha;

| f) | kõrge – kõrge hüpoteesi alusel saadud kaotatud töökohtade arv Hispaania ja Portugaliga seotud ühenduse toetusraamistiku osas ei tundu olevat usaldusväärne. |
| --- | --- |

f)

kõrge – kõrge hüpoteesi alusel saadud kaotatud töökohtade arv Hispaania ja Portugaliga seotud ühenduse toetusraamistiku osas ei tundu olevat usaldusväärne.

---

(1)  Hindamisaruanne Saksamaa kohta (eesmärk 1), (lk-d 42, 48, 70, 72, 85, 86).

(2)  Hindamisaruanne Iirimaa kohta (lk-d 61, 92).

(3)  Prognooside ja kavandamise osakond (Portugalis).

(4)  Siseriiklik aruanne, lk 210.

---

KOMISJONI VASTUSED

KOKKUVÕTE

| VI. | Komisjon on täielikult teadlik uuringu piiratusest, mille peamiseks põhjuseks on andmete piiratus, ja võtab meetmeid tulevaste järelhindamiste teostatavuse parandamiseks. |
| --- | --- |

VI.

Komisjon on täielikult teadlik uuringu piiratusest, mille peamiseks põhjuseks on andmete piiratus, ja võtab meetmeid tulevaste järelhindamiste teostatavuse parandamiseks.

| VII. | Kuigi võis täheldada teatavaid piiranguid seoses andmetega, kasutati hindamise järeldusteni jõudmiseks erinevaid teabeliike (liikmesriigi vahe- ja lõpphindamiste aruanded, intervjuud, riiklikud töötoad ja juhtumiuuringud). |
| --- | --- |

VII.

Kuigi võis täheldada teatavaid piiranguid seoses andmetega, kasutati hindamise järeldusteni jõudmiseks erinevaid teabeliike (liikmesriigi vahe- ja lõpphindamiste aruanded, intervjuud, riiklikud töötoad ja juhtumiuuringud).

| VIII. | Komisjon arvab, et tööjuhend vastas eesmärgile, kuid hindamisel tekkis suuri raskusi, eelkõige seoses andmete kättesaadavusega. Komisjon võttis arvesse nii tehtud töö positiivseid kui ka negatiivseid aspekte.
  Siiski tunnistab komisjon, et ettevalmistav analüüs oleks aidanud tuvastada teatavaid kontrollikoja kirjeldatud teabeprobleeme. |
| --- | --- |

VIII.

Komisjon arvab, et tööjuhend vastas eesmärgile, kuid hindamisel tekkis suuri raskusi, eelkõige seoses andmete kättesaadavusega. Komisjon võttis arvesse nii tehtud töö positiivseid kui ka negatiivseid aspekte.

Siiski tunnistab komisjon, et ettevalmistav analüüs oleks aidanud tuvastada teatavaid kontrollikoja kirjeldatud teabeprobleeme.

| X. | Kuigi esines teatavaid raskusi, on hindamise järeldusi vahekokkuvõtete koostamisel kavandatud mahus arvesse võetud. |
| --- | --- |

X.

Kuigi esines teatavaid raskusi, on hindamise järeldusi vahekokkuvõtete koostamisel kavandatud mahus arvesse võetud.

| XI. | Komisjon on arvamusel, et tulevaste järelhindamiste puhul tuleks olla põhjalikum ja võtta täielikult arvesse andmete ja allikate piiratust.
  Komisjon arvab, et makromajanduslikud mudelid on olulised vahendid suuremahuliste sekkumiste majandusliku mõju mõõtmiseks. Mitme käsitletud riigi jaoks välja töötatud mudeli HERMIN puhul võeti võimaluste piires arvesse kontrollitava riigi majanduse erijooni. Nagu iga teisegi hindamisvahendi puhul, võib ka siin teha probleemide kõrvaldamiseks täiustusi, eelkõige seoses mikroandmetega.
  Komisjon on nõus, et järelkontrolli puhul tuleks võtta arvesse olemasolevaid temaatilisi uurimusi.
  Tulevased hindamised peaksid hõlmama väiksemat arvu hindamisküsimusi. Selle tulemusena oleks võimalik süvendada teatavate valdkondade analüüsi ja hõlbustada komisjonipoolset kontrolli. |
| --- | --- |

XI.

Komisjon on arvamusel, et tulevaste järelhindamiste puhul tuleks olla põhjalikum ja võtta täielikult arvesse andmete ja allikate piiratust.

Komisjon arvab, et makromajanduslikud mudelid on olulised vahendid suuremahuliste sekkumiste majandusliku mõju mõõtmiseks. Mitme käsitletud riigi jaoks välja töötatud mudeli HERMIN puhul võeti võimaluste piires arvesse kontrollitava riigi majanduse erijooni. Nagu iga teisegi hindamisvahendi puhul, võib ka siin teha probleemide kõrvaldamiseks täiustusi, eelkõige seoses mikroandmetega.

Komisjon on nõus, et järelkontrolli puhul tuleks võtta arvesse olemasolevaid temaatilisi uurimusi.

Tulevased hindamised peaksid hõlmama väiksemat arvu hindamisküsimusi. Selle tulemusena oleks võimalik süvendada teatavate valdkondade analüüsi ja hõlbustada komisjonipoolset kontrolli.

SISSEJUHATUS

| 1. | Kontrollikoda on ka mitmel varasemal juhul teinud tähelepanekuid nii hindamise kohta üldiselt kui ka järelhindamise kohta eraldi, nimelt eriaruandes nr 15/1998, milles hinnatakse struktuurifondide sekkumist perioodidel 1989–1993 ja 1994–1999, ning eriaruandes nr 7/2003, struktuurifondide toetusmeetmetega seotud programmitöö rakendamise kohta perioodil 2000–2006. Nendes varasemates aruannetes tunnistas kontrollikoda selliste hindamistega seotud konkreetseid piiranguid ja andis üldiselt rahuldava hinnangu, juhtides tähelepanu parandamist vajavatele aspektidele. Komisjonil on kontrollikoja teemakohase konstruktiivse kriitika üle hea meel. |
| --- | --- |

1.

Kontrollikoda on ka mitmel varasemal juhul teinud tähelepanekuid nii hindamise kohta üldiselt kui ka järelhindamise kohta eraldi, nimelt eriaruandes nr 15/1998, milles hinnatakse struktuurifondide sekkumist perioodidel 1989–1993 ja 1994–1999, ning eriaruandes nr 7/2003, struktuurifondide toetusmeetmetega seotud programmitöö rakendamise kohta perioodil 2000–2006. Nendes varasemates aruannetes tunnistas kontrollikoda selliste hindamistega seotud konkreetseid piiranguid ja andis üldiselt rahuldava hinnangu, juhtides tähelepanu parandamist vajavatele aspektidele. Komisjonil on kontrollikoja teemakohase konstruktiivse kriitika üle hea meel.

| 4. | Tulevaste järelhindamiste tarbeks vaatab komisjon läbi nende koostamise korraldusliku külje, eelkõige seoses andmete kogumise ja kokkuvõtliku aruande ettevalmistamisega.
  Euroopa Sotsiaalfondi järelhindamises kasutati hindamisaruandeid, mille liikmesriigid olid koostanud nii programmitöö perioodi 1994–1999 vahe- kui ka lõppfaaside kohta. |
| --- | --- |

4.

Tulevaste järelhindamiste tarbeks vaatab komisjon läbi nende koostamise korraldusliku külje, eelkõige seoses andmete kogumise ja kokkuvõtliku aruande ettevalmistamisega.

Euroopa Sotsiaalfondi järelhindamises kasutati hindamisaruandeid, mille liikmesriigid olid koostanud nii programmitöö perioodi 1994–1999 vahe- kui ka lõppfaaside kohta.

REGIONAALPOLIITIKA PEADIREKTORAADI TEOSTATUD EESMÄRGI 1 JÄRELKONTROLL

| 15. 1. selgitus. | Järelhindamine ei ole komisjoni ametlik aruanne. Ometi toetab komisjon aruande üldiseid järeldusi, mille aluseks on komisjoni kolmas aruanne majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta. |
| --- | --- |

15. 1. selgitus.

Järelhindamine ei ole komisjoni ametlik aruanne. Ometi toetab komisjon aruande üldiseid järeldusi, mille aluseks on komisjoni kolmas aruanne majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta.

| 16. | Kontrollikoda tunnistab erilisi raskusi järelhindamisel, eelkõige kvantitatiivsete indikaatorandmete ebapiisavust. Komisjon on nõus, et tulevaste järelhindamiste puhul on veel ruumi parandusteks. Selleks kavatseb komisjon enne järgmiste järelhindamiste alustamist algatada laiapõhjalisema metodoloogilise debati liikmesriikide ja akadeemiliste ringkondadega. Üks põhilisi uurimist vajavaid küsimusi on see, kas keskenduda väikesele arvule asjakohastele hindamisküsimustele. See meetod oleks vähem mõjutatud andmete hulga piiratusest. |
| --- | --- |

16.

Kontrollikoda tunnistab erilisi raskusi järelhindamisel, eelkõige kvantitatiivsete indikaatorandmete ebapiisavust. Komisjon on nõus, et tulevaste järelhindamiste puhul on veel ruumi parandusteks. Selleks kavatseb komisjon enne järgmiste järelhindamiste alustamist algatada laiapõhjalisema metodoloogilise debati liikmesriikide ja akadeemiliste ringkondadega. Üks põhilisi uurimist vajavaid küsimusi on see, kas keskenduda väikesele arvule asjakohastele hindamisküsimustele. See meetod oleks vähem mõjutatud andmete hulga piiratusest.

| 17. | Kuigi lähenemise ulatus on piirkonniti erinev, tuleneb RKT kasv eemärgi 1 piirkondades mitte ainult tööhõive suurenemisest, vaid olulisel määral ka tootlikkuse suurenemisest. Teistes empiirilistes uurimustes ollakse arvamusel, et tootlikkus on pikaajalise püsiva kasvu võtmetegureid (kui ei ole tegu pideva sisserändajate vooga). |
| --- | --- |

17.

Kuigi lähenemise ulatus on piirkonniti erinev, tuleneb RKT kasv eemärgi 1 piirkondades mitte ainult tööhõive suurenemisest, vaid olulisel määral ka tootlikkuse suurenemisest. Teistes empiirilistes uurimustes ollakse arvamusel, et tootlikkus on pikaajalise püsiva kasvu võtmetegureid (kui ei ole tegu pideva sisserändajate vooga).

| 18. | Komisjon tervitab kontrollikoja koostatud regressioonanalüüsi. Siiski põhineb see ainult ühel seletavatest tunnustest. Et vältida ühekülgseid tulemusi, oleks vajalik teha ka teiste seletavate tunnuste kontrollianalüüsi. |
| --- | --- |

18.

Komisjon tervitab kontrollikoja koostatud regressioonanalüüsi. Siiski põhineb see ainult ühel seletavatest tunnustest. Et vältida ühekülgseid tulemusi, oleks vajalik teha ka teiste seletavate tunnuste kontrollianalüüsi.

| 19. | Teised komisjoni korraldatud uurimused, näiteks kolmas ühtekuuluvusaruanne, on samuti viinud kokkuvõtlikust aruandest erinevate järeldusteni. Ülevaadet mõjutab ka see, et mõnes liikmesriigis on kasvu põhiteguriks tööhõive suurenemine, samas kui mõnes teises liikmesriigis on selleks tootlikkuse suurenemine (vt kolmas ühtekuuluvusaruanne, lk-d 3 ja 4). |
| --- | --- |

19.

Teised komisjoni korraldatud uurimused, näiteks kolmas ühtekuuluvusaruanne, on samuti viinud kokkuvõtlikust aruandest erinevate järeldusteni. Ülevaadet mõjutab ka see, et mõnes liikmesriigis on kasvu põhiteguriks tööhõive suurenemine, samas kui mõnes teises liikmesriigis on selleks tootlikkuse suurenemine (vt kolmas ühtekuuluvusaruanne, lk-d 3 ja 4).

| 20. | Komisjon on nõus, et kättesaadavaid andmeid osalejate arvu, SKT ja tootlikkuse kohta oleks hindaja võinud paremini ära kasutada. Siiski on neid suhteid vaadeldud ka teiste uurimuste korral. |
| --- | --- |

20.

Komisjon on nõus, et kättesaadavaid andmeid osalejate arvu, SKT ja tootlikkuse kohta oleks hindaja võinud paremini ära kasutada. Siiski on neid suhteid vaadeldud ka teiste uurimuste korral.

| 21. | Kavandatud ja tegelikke kulusid käsitlevaid andmeid ei ole võimalik piirkonniti eristada, kuna märkimisväärne osa abist antakse riiklike programmide kaudu, nagu transpordi-, teadusuuringute ja riigiabi kavad või inimressursside programmid, ja liikmesriigid ei koosta statistikat selle kohta, kuidas abi piirkonniti paigutatakse. Seega saab regressioon olla vaid osade ELi kulude põhjuseks. See seadis piirangud ka nimetatud hindamise osale. |
| --- | --- |

21.

Kavandatud ja tegelikke kulusid käsitlevaid andmeid ei ole võimalik piirkonniti eristada, kuna märkimisväärne osa abist antakse riiklike programmide kaudu, nagu transpordi-, teadusuuringute ja riigiabi kavad või inimressursside programmid, ja liikmesriigid ei koosta statistikat selle kohta, kuidas abi piirkonniti paigutatakse. Seega saab regressioon olla vaid osade ELi kulude põhjuseks. See seadis piirangud ka nimetatud hindamise osale.

| 23. | Kolmandas ühtekuuluvusaruandes (lk 147) tõi komisjon välja selle, et on olemas teatav suhe antava struktuuriabi hulga ja tegeliku SKT kavu vahel eesmärgi 1 piirkondades. |
| --- | --- |

23.

Kolmandas ühtekuuluvusaruandes (lk 147) tõi komisjon välja selle, et on olemas teatav suhe antava struktuuriabi hulga ja tegeliku SKT kavu vahel eesmärgi 1 piirkondades.

| 24. | Nagu juba öeldud, oli hindamise koostamisel suuri andmetega seotud piiranguid, eelkõige seoses riiklike andmetega nii riigipoolse kui ka erasektori kaasrahastamise kulude kohta. Esitatud andmed põhinesid eelkõige hindamismenetlustel, mille tulemusena tekkisid mõned vead ja lahknevused. |
| --- | --- |

24.

Nagu juba öeldud, oli hindamise koostamisel suuri andmetega seotud piiranguid, eelkõige seoses riiklike andmetega nii riigipoolse kui ka erasektori kaasrahastamise kulude kohta. Esitatud andmed põhinesid eelkõige hindamismenetlustel, mille tulemusena tekkisid mõned vead ja lahknevused.

| 26. | Erasektori osalemine sõltub nii riigi kui ka asjaomase piirkonna üldistest majanduslikest tingimustest. ELi struktuurifondide edendav mõju varieerub riigiti suurel määral. |
| --- | --- |

26.

Erasektori osalemine sõltub nii riigi kui ka asjaomase piirkonna üldistest majanduslikest tingimustest. ELi struktuurifondide edendav mõju varieerub riigiti suurel määral.

| 27. | Selle küsimuse vaatlemist takistas ebakindlus erasektorit käsitlevate arvnäitajate suhtes. |
| --- | --- |

27.

Selle küsimuse vaatlemist takistas ebakindlus erasektorit käsitlevate arvnäitajate suhtes.

| 28. | Turutõrge on eelhindamise kontekstis üks väga oluline probleem. Kuigi seda on hindaja koostatud metoodikajuhendis nimetatud, ei nõutud tööjuhendis ametlikku ja üksikasjalikku asjakohasuse hindamist. |
| --- | --- |

28.

Turutõrge on eelhindamise kontekstis üks väga oluline probleem. Kuigi seda on hindaja koostatud metoodikajuhendis nimetatud, ei nõutud tööjuhendis ametlikku ja üksikasjalikku asjakohasuse hindamist.

| 30. | Hindajad pidid oma hinnangutes toetuma peamiselt liikmesriikide olemasolevale teabele ja andmetele. Kui andmed, näiteks tühimõju kohta, ei olnud kättesaadavad, ei nõutud tööjuhendis, et hindajad ise andmeid koguksid, sest eelarve oli selleks liialt piiratud.
  Seoses ühenduse lisaväärtusega arvab komisjon, et selle mõiste sisu sõltub erinevate liikmesriikide olukorrast. Näiteks võib programmitööpõhine lähenemine olla mõnes liikmesriigis uus, kuid mõnes teises mitte. Sellistel tingimustel näib kvalitatiivne hindamine olevat kõige asjakohasem. |
| --- | --- |

30.

Hindajad pidid oma hinnangutes toetuma peamiselt liikmesriikide olemasolevale teabele ja andmetele. Kui andmed, näiteks tühimõju kohta, ei olnud kättesaadavad, ei nõutud tööjuhendis, et hindajad ise andmeid koguksid, sest eelarve oli selleks liialt piiratud.

Seoses ühenduse lisaväärtusega arvab komisjon, et selle mõiste sisu sõltub erinevate liikmesriikide olukorrast. Näiteks võib programmitööpõhine lähenemine olla mõnes liikmesriigis uus, kuid mõnes teises mitte. Sellistel tingimustel näib kvalitatiivne hindamine olevat kõige asjakohasem.

| 31. | Piiratus tuleneb peamiselt andmete ja eelarvepiirangutest. Kuigi teiste temaatiliste uurimuste tulemuste arvesse võtmine oleks järeldustele tõenäoliselt kaalu lisanud, oli järelhindamise ulatus vajadustele vastavalt laiem. |
| --- | --- |

31.

Piiratus tuleneb peamiselt andmete ja eelarvepiirangutest. Kuigi teiste temaatiliste uurimuste tulemuste arvesse võtmine oleks järeldustele tõenäoliselt kaalu lisanud, oli järelhindamise ulatus vajadustele vastavalt laiem.

| 32. | Kahel hindamisel on erinev ulatus ja need hõlmavad erinevaid aspekte. Näiteks põhineb transpordivaldkonna temaatiline hindamine samuti ühtekuuluvusfondil ja see hõlmab kõiki eesmärke. |
| --- | --- |

32.

Kahel hindamisel on erinev ulatus ja need hõlmavad erinevaid aspekte. Näiteks põhineb transpordivaldkonna temaatiline hindamine samuti ühtekuuluvusfondil ja see hõlmab kõiki eesmärke.

| 33. | Struktuurifondi sekkumise tööhõivele avalduvate mõjude hindamine on äärmiselt keeruline ja sõltuvalt metodoloogiast võivad tulemused olla erinevad. Seetõttu tuleks neid tõlgendada ettevaatlikult. Komisjon teeb tulemuste järjepidevuse suurendamiseks täiendavat metodoloogilist tööd tööhõivemõjude hindamisega. |
| --- | --- |

33.

Struktuurifondi sekkumise tööhõivele avalduvate mõjude hindamine on äärmiselt keeruline ja sõltuvalt metodoloogiast võivad tulemused olla erinevad. Seetõttu tuleks neid tõlgendada ettevaatlikult. Komisjon teeb tulemuste järjepidevuse suurendamiseks täiendavat metodoloogilist tööd tööhõivemõjude hindamisega.

| 34. | Meetodid, mida on kasutatud tööhõivemõjude hindamiseks kokkuvõtlikus aruandes ja temaatilise hindamise aruandes, ei ole omavahel võrreldavad. Mudel HERMIN põhineb laiematel oletustel ja hõlmab ka pakkumise kõrvalmõju, mis on seotud investeeringutega füüsilisse infrastruktuuri ja inimkapitali, samas kui transpordivaldkonna uurimuses hinnatakse otseseid ja kaudseid lühiajalisi mõjusid. |
| --- | --- |

34.

Meetodid, mida on kasutatud tööhõivemõjude hindamiseks kokkuvõtlikus aruandes ja temaatilise hindamise aruandes, ei ole omavahel võrreldavad. Mudel HERMIN põhineb laiematel oletustel ja hõlmab ka pakkumise kõrvalmõju, mis on seotud investeeringutega füüsilisse infrastruktuuri ja inimkapitali, samas kui transpordivaldkonna uurimuses hinnatakse otseseid ja kaudseid lühiajalisi mõjusid.

| 35.–36. | Nagu eespool öeldud, on struktuurifondi sekkumise tööhõivele avalduvate mõjude hindamine äärmiselt keeruline ja sõltuvalt metodoloogiast võivad tulemused olla erinevad. Temaatilises uurimuses väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kohta koostati rohkem sügavuti minev analüüs, mis käsitles VKEde sekkumisi ja hõlmas ka teisi sekkumisi väljaspool eesmärgi 1 piirkondi. |
| --- | --- |

35.–36.

Nagu eespool öeldud, on struktuurifondi sekkumise tööhõivele avalduvate mõjude hindamine äärmiselt keeruline ja sõltuvalt metodoloogiast võivad tulemused olla erinevad. Temaatilises uurimuses väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kohta koostati rohkem sügavuti minev analüüs, mis käsitles VKEde sekkumisi ja hõlmas ka teisi sekkumisi väljaspool eesmärgi 1 piirkondi.

| 37. | Liikmesriikide järelevalveandmed aitasid kaasa uurimuse koostamisele. Arvestades ajalisi ja eelarvepiiranguid, oleks olnud võimatu täita lünki ja vajakajäämisi andmetes. |
| --- | --- |

37.

Liikmesriikide järelevalveandmed aitasid kaasa uurimuse koostamisele. Arvestades ajalisi ja eelarvepiiranguid, oleks olnud võimatu täita lünki ja vajakajäämisi andmetes.

| 38. | Arvestades hindamise laia ulatust, oli võimatu tegeleda kõigi küsimustega sügavuti, viies selleks läbi sihtotstarbelisi uurimusi või muid välitöid. |
| --- | --- |

38.

Arvestades hindamise laia ulatust, oli võimatu tegeleda kõigi küsimustega sügavuti, viies selleks läbi sihtotstarbelisi uurimusi või muid välitöid.

| 39. | Komisjon on nõus, et hindamiste puhul tuleks analüüsi lähtepunktina kasutada olemasolevaid uurimusi ja kirjandust. Siiski on temaatilised uurimused korraldatud teises kontekstis, nimelt 2000–2006 aasta programmide koostamiseks, samas kui järelhindamine toimus hiljem. |
| --- | --- |

39.

Komisjon on nõus, et hindamiste puhul tuleks analüüsi lähtepunktina kasutada olemasolevaid uurimusi ja kirjandust. Siiski on temaatilised uurimused korraldatud teises kontekstis, nimelt 2000–2006 aasta programmide koostamiseks, samas kui järelhindamine toimus hiljem.

| 40. | Ametlike kvantitatiivsete meetodite kasutamine nõuab liikmesriikidest pärineva piisava lähtematerjali olemasolu. Nagu kontrollikoda märkis, programmitööperioodi 1994–1999 kohta sellised andmed sageli puudusid. |
| --- | --- |

40.

Ametlike kvantitatiivsete meetodite kasutamine nõuab liikmesriikidest pärineva piisava lähtematerjali olemasolu. Nagu kontrollikoda märkis, programmitööperioodi 1994–1999 kohta sellised andmed sageli puudusid.

| 41. | Eesmärk, mis kõnealuse valdkonna kohta tööjuhendis seati, oli võrdlemisi piiratud ulatusega. |
| --- | --- |

41.

Eesmärk, mis kõnealuse valdkonna kohta tööjuhendis seati, oli võrdlemisi piiratud ulatusega.

| 42. | Vaatamata andmete kogumisel esinenud raskustele, mis olid tingitud asjaolust, et ühendati erinevad ehitustööd, üritasid hindajad kehtestada võrreldavad ühikuhinnad teatavates valdkondades, nagu teedeehitus- ja keskkonnaprojektid ning tööstusprojektide raames loodud töökohtadele tehtud kulutused. |
| --- | --- |

42.

Vaatamata andmete kogumisel esinenud raskustele, mis olid tingitud asjaolust, et ühendati erinevad ehitustööd, üritasid hindajad kehtestada võrreldavad ühikuhinnad teatavates valdkondades, nagu teedeehitus- ja keskkonnaprojektid ning tööstusprojektide raames loodud töökohtadele tehtud kulutused.

| 43. | Komisjon on nõus, et oleks tarvis üksikasjalikumat analüüsi. Järgnevad Ühtekuuluvusfondi käsitlevad järelhindamised andsid nimetatud teemast põhjalikuma ülevaate. 1998. aastal koostas komisjon juhendi “Infrastruktuuriprojektide kulu määratlevate tegurite mõistmine ja järelevalve – kasutusjuhend”. |
| --- | --- |

43.

Komisjon on nõus, et oleks tarvis üksikasjalikumat analüüsi. Järgnevad Ühtekuuluvusfondi käsitlevad järelhindamised andsid nimetatud teemast põhjalikuma ülevaate. 1998. aastal koostas komisjon juhendi “Infrastruktuuriprojektide kulu määratlevate tegurite mõistmine ja järelevalve – kasutusjuhend”.

| 44. | Tööjuhendi sõnastuse põhjal oli selge, et nimetatud ülesanded olid eriti rasked ja said viia ainult osaliste järeldusteni. Tööjuhendis ei nõutud riigi- ja erasektori partnerluste ja pakkumismenetluste hindamist. Riigi- ja erasektori partnerlust käsitleti ühtekuuluvusfondi järelhindamises. |
| --- | --- |

44.

Tööjuhendi sõnastuse põhjal oli selge, et nimetatud ülesanded olid eriti rasked ja said viia ainult osaliste järeldusteni. Tööjuhendis ei nõutud riigi- ja erasektori partnerluste ja pakkumismenetluste hindamist. Riigi- ja erasektori partnerlust käsitleti ühtekuuluvusfondi järelhindamises.

| 46. | Makromajanduslikust modelleerimisest jättis hindaja välja erasektori kaasrahastamise, kuna mudeli eesmärk oli mõõta ELi ja riigi kaasrahastatud kulu kogumõju majandusele, sealhulgas erainvesteeringutele. Erasektori investeeringuid vaadeldakse tulemusena, mitte eraldi poliitikaosana. Komisjon viitab oma vastustele punktides 24–27. Komisjon jagab kontrollikoja muret välismõju parameetrite täpsustamise keerukuse pärast. Tehtud valik põhines rahvusvahelistel uurimustel, millest sai tuletada mitmeid paindlikkustegureid. Uuringu korraldamise ajal ei olnudki mõju analüüsi koostamiseks tegelikult teisi alternatiive. |
| --- | --- |

46.

Makromajanduslikust modelleerimisest jättis hindaja välja erasektori kaasrahastamise, kuna mudeli eesmärk oli mõõta ELi ja riigi kaasrahastatud kulu kogumõju majandusele, sealhulgas erainvesteeringutele. Erasektori investeeringuid vaadeldakse tulemusena, mitte eraldi poliitikaosana. Komisjon viitab oma vastustele punktides 24–27. Komisjon jagab kontrollikoja muret välismõju parameetrite täpsustamise keerukuse pärast. Tehtud valik põhines rahvusvahelistel uurimustel, millest sai tuletada mitmeid paindlikkustegureid. Uuringu korraldamise ajal ei olnudki mõju analüüsi koostamiseks tegelikult teisi alternatiive.

| 48. | Teatavad kontrollikoja tähelepanekud punktides 48–49 tehti juba eriaruandes nr 7/2003 struktuurifondide toetusmeetmetega seotud programmitöö rakendamise kohta perioodil 2000–2006. Komisjon viitab kõnealusele aruandele antud vastustele.
  Kontrollikoja pakutud alternatiiv ei olnud teostatav. Mikroandmete kogumisele esitatud nõuded ei ole sellist tüüpi analüüsi jaoks piisavalt standardsed. Komisjon on nõus, et tulevased makromajanduslikud hindamised peaksid enam toetuma mikromajanduslike andmete analüüsile. |
| --- | --- |

48.

Teatavad kontrollikoja tähelepanekud punktides 48–49 tehti juba eriaruandes nr 7/2003 struktuurifondide toetusmeetmetega seotud programmitöö rakendamise kohta perioodil 2000–2006. Komisjon viitab kõnealusele aruandele antud vastustele.

Kontrollikoja pakutud alternatiiv ei olnud teostatav. Mikroandmete kogumisele esitatud nõuded ei ole sellist tüüpi analüüsi jaoks piisavalt standardsed. Komisjon on nõus, et tulevased makromajanduslikud hindamised peaksid enam toetuma mikromajanduslike andmete analüüsile.

| 49. | a) | Need olid mudeli HERMIN eeldused hindamise toimumise ajal. Siiski tuleks mudeli edasiarendamisel pöörata suuremat tähelepanu teenindussektorile eesmärgi 1 piirkondade majanduses. |
| --- | --- | --- |

49.

a)

Need olid mudeli HERMIN eeldused hindamise toimumise ajal. Siiski tuleks mudeli edasiarendamisel pöörata suuremat tähelepanu teenindussektorile eesmärgi 1 piirkondade majanduses.

| b) | Mudeli strukturaalse ebastabiilsuse küsimust uuritakse hoolikalt tulevase makromajandusliku töö raames. |
| --- | --- |

b)

Mudeli strukturaalse ebastabiilsuse küsimust uuritakse hoolikalt tulevase makromajandusliku töö raames.

| c) | Komisjon tunnistab, et modelleerimine oleks olnud täpsem, kui oleksid olnud kättesaadavad andmekogumid tegelike kulude kohta. Kasutatud kohustuste andmed olid hindamise ajal ainsad kõigis piirkondades kättesaadavad andmed. |
| --- | --- |

c)

Komisjon tunnistab, et modelleerimine oleks olnud täpsem, kui oleksid olnud kättesaadavad andmekogumid tegelike kulude kohta. Kasutatud kohustuste andmed olid hindamise ajal ainsad kõigis piirkondades kättesaadavad andmed.

| e) | Infrastruktuuri- ja inimkapitaliinvesteeringutega seonduvad paindlikkustegurid, mida kasutatakse mudelis HERMIN, põhinevad suurel hulgal akadeemilistel uurimustel. Mudel võtab arvesse erinevaid stsenaariume, mis põhinevad vastavalt suurtel, keskmistel või väikestel väärtustel. Tundlikkuskatse tulemusel saadakse mõjutegurid.
  Kõikide makromajanduslike mudelite puhul on probleeme andmetega. Modelleerimine toetus parimatele kättesaadavatele andmetele. Komisjon on nõus, et mudelis kasutatud paindlikkusandmete edasise täiustamise nimel on veel tarvis tööd teha. |
| --- | --- |

e)

Infrastruktuuri- ja inimkapitaliinvesteeringutega seonduvad paindlikkustegurid, mida kasutatakse mudelis HERMIN, põhinevad suurel hulgal akadeemilistel uurimustel. Mudel võtab arvesse erinevaid stsenaariume, mis põhinevad vastavalt suurtel, keskmistel või väikestel väärtustel. Tundlikkuskatse tulemusel saadakse mõjutegurid.

Kõikide makromajanduslike mudelite puhul on probleeme andmetega. Modelleerimine toetus parimatele kättesaadavatele andmetele. Komisjon on nõus, et mudelis kasutatud paindlikkusandmete edasise täiustamise nimel on veel tarvis tööd teha.

| f) | Mudelis HERMIN on täiendav stsenaarium määratletud olukorrana, kus puudub ühenduse toetusraamistik, et oleks võimalik hinnata kõrvalekallet põhiliinist. Siiski võib näha ette teisi täiendavaid stsenaariume, nt ainult struktuuri- või ühtekuuluvusfondide kasutamine (ilma riikliku kaasrahastamiseta). |
| --- | --- |

f)

Mudelis HERMIN on täiendav stsenaarium määratletud olukorrana, kus puudub ühenduse toetusraamistik, et oleks võimalik hinnata kõrvalekallet põhiliinist. Siiski võib näha ette teisi täiendavaid stsenaariume, nt ainult struktuuri- või ühtekuuluvusfondide kasutamine (ilma riikliku kaasrahastamiseta).

| 50. | Komisjoni arvates on HERMINi tüüpi mudel vaatamata oma võimalikele puudustele väärtuslik vahend ühtekuuluvuspoliitika mõjude mõistmiseks ja mõõtmiseks. Seda seisukohta kinnitab ka mudeli üha laialdasem kasutamine liikmesriikides ja veenvate alternatiivsete lähenemisviiside puudumine. Mudelit HERMIN on võimalik täiustada ja komisjon teeb tööd, et seda programmitöö perioodiks 2007–2013 edasi arendada. |
| --- | --- |

50.

Komisjoni arvates on HERMINi tüüpi mudel vaatamata oma võimalikele puudustele väärtuslik vahend ühtekuuluvuspoliitika mõjude mõistmiseks ja mõõtmiseks. Seda seisukohta kinnitab ka mudeli üha laialdasem kasutamine liikmesriikides ja veenvate alternatiivsete lähenemisviiside puudumine. Mudelit HERMIN on võimalik täiustada ja komisjon teeb tööd, et seda programmitöö perioodiks 2007–2013 edasi arendada.

| 51. | Komisjon on arvamusel, et on raske määrata kindlaks lineaarset suhet töötuse vähenemise või suurenemise ja töökohtade loomise või kaotamise vahel. Tööturu mehhanismid on keerulised ja neid tuleks enne kindlate järelduste tegemist hoolikalt uurida. |
| --- | --- |

51.

Komisjon on arvamusel, et on raske määrata kindlaks lineaarset suhet töötuse vähenemise või suurenemise ja töökohtade loomise või kaotamise vahel. Tööturu mehhanismid on keerulised ja neid tuleks enne kindlate järelduste tegemist hoolikalt uurida.

| 52. | Taas tuleb öelda, et hindamine sõltus andmete kvaliteedist ja liikmesriikide eesmärgiasetusest. Andmete puudumine muutis hindamise mitmel juhul raskeks või võimatuks. |
| --- | --- |

52.

Taas tuleb öelda, et hindamine sõltus andmete kvaliteedist ja liikmesriikide eesmärgiasetusest. Andmete puudumine muutis hindamise mitmel juhul raskeks või võimatuks.

| 56. | Osaliselt vastanduvad või erinevad soovitused erinevates hindamistes, milles on kasutatud erinevaid küsimusi ja meetodeid, on majanduslike ja sotsioloogiliste uurimuste puhul tavaline ja edasiviiv nähtus. |
| --- | --- |

56.

Osaliselt vastanduvad või erinevad soovitused erinevates hindamistes, milles on kasutatud erinevaid küsimusi ja meetodeid, on majanduslike ja sotsioloogiliste uurimuste puhul tavaline ja edasiviiv nähtus.

| 57. | Järelhindamises antud soovitus pöörata tähelepanu järelevalvekomiteede liikmete asjakohasele, tõhusale arvule ei ole kooskõlas temaatilise uurimuse soovitusega tagada liikmete võimalikult suur kaasatus. |
| --- | --- |

57.

Järelhindamises antud soovitus pöörata tähelepanu järelevalvekomiteede liikmete asjakohasele, tõhusale arvule ei ole kooskõlas temaatilise uurimuse soovitusega tagada liikmete võimalikult suur kaasatus.

| 59. | Järelhindamine põhines ainult osalistel uurimustel. Komisjon on nõus, et juhtimissüsteemidega seotud leiud olid piisavalt huvitavad selleks, et neile oleks võinud enam tähelepanu pöörata. Nimetatud küsimuses korraldasid komisjoni talitused 2003. aastal erihindamise (“Struktuurifondide rakendusmeetodite tõhusus” – detsember 2003). |
| --- | --- |

59.

Järelhindamine põhines ainult osalistel uurimustel. Komisjon on nõus, et juhtimissüsteemidega seotud leiud olid piisavalt huvitavad selleks, et neile oleks võinud enam tähelepanu pöörata. Nimetatud küsimuses korraldasid komisjoni talitused 2003. aastal erihindamise (“Struktuurifondide rakendusmeetodite tõhusus” – detsember 2003).

| 60. | Nii nagu teisedki temaatilised hindamised, oli ka partnerlusprintsiibi hindamine mõeldud programmitöö perioodi 2000–2006 teabevajaduste rahuldamiseks. Programmi koostamine oli järelhindamise ajaks lõpule viidud. Seega ei olnud nimetatud teema arutamine järelhindamise raames oluline, kuigi seda oleks võinud teha. |
| --- | --- |

60.

Nii nagu teisedki temaatilised hindamised, oli ka partnerlusprintsiibi hindamine mõeldud programmitöö perioodi 2000–2006 teabevajaduste rahuldamiseks. Programmi koostamine oli järelhindamise ajaks lõpule viidud. Seega ei olnud nimetatud teema arutamine järelhindamise raames oluline, kuigi seda oleks võinud teha.

| 61. | Hindamise ülesanded ja eelarve olid piiratud.
  Kontrollikoja tõstatatud teemat käsitles uurimus, millele viidatakse vastuse punktis 59. Üks juhtimis- ja kontrollisüsteemide osa, mida auditeeritakse, on projektivalikumenetlused, kuna need on stabiilse finantshalduse oluliseks tingimuseks.
  Komisjon kipub olema arvamusel, et tulevased järelhindamised peaksid hõlmama vähem küsimusi. |
| --- | --- |

61.

Hindamise ülesanded ja eelarve olid piiratud.

Kontrollikoja tõstatatud teemat käsitles uurimus, millele viidatakse vastuse punktis 59. Üks juhtimis- ja kontrollisüsteemide osa, mida auditeeritakse, on projektivalikumenetlused, kuna need on stabiilse finantshalduse oluliseks tingimuseks.

Komisjon kipub olema arvamusel, et tulevased järelhindamised peaksid hõlmama vähem küsimusi.

| 62. | Komisjon on nõus, et liikmesriikide struktuurifondide juhtimis- ja kontrollisüsteemides oli perioodil 1994–1999 vajakajäämisi. Siiski paranesid need perioodi lõpupoole, kui võeti kasutusele kontrollimäärus 2064/97, paranemine jätkus perioodil 2000–2006. |
| --- | --- |

62.

Komisjon on nõus, et liikmesriikide struktuurifondide juhtimis- ja kontrollisüsteemides oli perioodil 1994–1999 vajakajäämisi. Siiski paranesid need perioodi lõpupoole, kui võeti kasutusele kontrollimäärus 2064/97, paranemine jätkus perioodil 2000–2006.

| 63. | Liikmesriigid ja komisjon on nõus, et struktuurifondide programmide järelevalve oli nõrk programmitöö perioodil 1994–1999. Perioodil 2000–2006 tehti selle probleemiga tegelemiseks suuri jõupingutusi. Esimest korda korraldati kõiki struktuurifondide programme käsitlevad süsteemsed hindamised (sealhulgas eel- ja vahehindamised). Selle tulemuseks oli struktuurifondide indikaator- ja järelevalvesüsteemide oluline paranemine. |
| --- | --- |

63.

Liikmesriigid ja komisjon on nõus, et struktuurifondide programmide järelevalve oli nõrk programmitöö perioodil 1994–1999. Perioodil 2000–2006 tehti selle probleemiga tegelemiseks suuri jõupingutusi. Esimest korda korraldati kõiki struktuurifondide programme käsitlevad süsteemsed hindamised (sealhulgas eel- ja vahehindamised). Selle tulemuseks oli struktuurifondide indikaator- ja järelevalvesüsteemide oluline paranemine.

| 64. | Süsteemide abil saadud finantsandmed olid üldiselt usaldusväärsed. Seda ei olnud aga järelevalveandmed, kuigi nende andmete kättesaadavus paranes programmiperioodi hilisemates järkudes. |
| --- | --- |

64.

Süsteemide abil saadud finantsandmed olid üldiselt usaldusväärsed. Seda ei olnud aga järelevalveandmed, kuigi nende andmete kättesaadavus paranes programmiperioodi hilisemates järkudes.

| 65. | Määrustes ei olnud õiguslikku kohustust “sisehindamisteks”, kuid need korraldati vastavalt liikmesriigi erivajadustele. See oli järelhindamise positiivne kaasprodukt, mille kasutamine nüüdseks laialt levinud on. |
| --- | --- |

65.

Määrustes ei olnud õiguslikku kohustust “sisehindamisteks”, kuid need korraldati vastavalt liikmesriigi erivajadustele. See oli järelhindamise positiivne kaasprodukt, mille kasutamine nüüdseks laialt levinud on.

| 66. | Programmitöö perioodiks 2000–2006 kehtestati määrusega esimest korda üksikasjalikud eeskirjad ja nõuded. Sellele tuginedes koostas komisjon üksikasjalikud töödokumendid järelevalve ja hindamise aspektide kohta. Järelhindamised, mida viidi süstemaatiliselt läbi kõigi programmide ja eesmärkide puhul, olid liikmesriikide jaoks peamised võimalused panustada näitajate ja kvantitatiivsete eesmärkide kehtestamisse. Enamik liikmesriike võttis kasutusele infotehnoloogilise lahenduse kvantitatiivsel teabel põhinevate korrapäraste ja süstemaatiliste aruannete toetamiseks. Vahehindamine võimaldas näitajaid ja nende kasutust uurida ja täiustada. |
| --- | --- |

66.

Programmitöö perioodiks 2000–2006 kehtestati määrusega esimest korda üksikasjalikud eeskirjad ja nõuded. Sellele tuginedes koostas komisjon üksikasjalikud töödokumendid järelevalve ja hindamise aspektide kohta. Järelhindamised, mida viidi süstemaatiliselt läbi kõigi programmide ja eesmärkide puhul, olid liikmesriikide jaoks peamised võimalused panustada näitajate ja kvantitatiivsete eesmärkide kehtestamisse. Enamik liikmesriike võttis kasutusele infotehnoloogilise lahenduse kvantitatiivsel teabel põhinevate korrapäraste ja süstemaatiliste aruannete toetamiseks. Vahehindamine võimaldas näitajaid ja nende kasutust uurida ja täiustada.

| 67. | a) | Tööjuhendis väideti, et “liikmesriikides olemasolevad andmed ei pruugi olla täielikud, eelkõige kui liikmesriik ei kavatse korraldada järelhindamisi...”. |
| --- | --- | --- |

67.

a)

Tööjuhendis väideti, et “liikmesriikides olemasolevad andmed ei pruugi olla täielikud, eelkõige kui liikmesriik ei kavatse korraldada järelhindamisi...”.

| b) | Täiendavate andmete kogumise ulatust piiras aeg ja olemasolevad vahendid. |
| --- | --- |

b)

Täiendavate andmete kogumise ulatust piiras aeg ja olemasolevad vahendid.

| c) | Netomõjude hindamisel mikromajandusliku meetodi abil on metodoloogilisi raskusi. Kõnealuses valdkonnas tuleb veel tööd teha. |
| --- | --- |

c)

Netomõjude hindamisel mikromajandusliku meetodi abil on metodoloogilisi raskusi. Kõnealuses valdkonnas tuleb veel tööd teha.

| d) | Komisjon on nõus, et see on tõhususe hindamisel oluline küsimus. Siiski oleks see nõudnud täiendavaid eriuurimusi, mis on kallid. Sellest hoolimata julgustab komisjon liikmesriike sellist tööd ette võtma. |
| --- | --- |

d)

Komisjon on nõus, et see on tõhususe hindamisel oluline küsimus. Siiski oleks see nõudnud täiendavaid eriuurimusi, mis on kallid. Sellest hoolimata julgustab komisjon liikmesriike sellist tööd ette võtma.

| e) | Potentsiaalseid seoseid strateegia, tõhususe ja mõjude vahel analüüsiti eelhindamistes. |
| --- | --- |

e)

Potentsiaalseid seoseid strateegia, tõhususe ja mõjude vahel analüüsiti eelhindamistes.

| f) ja g) | Komisjoni arvates oleks parem, kui tööjuhendis sätestatakse ainult hindamisküsimused, jättes metodoloogia valiku pakkujate teha. |
| --- | --- |

f) ja g)

Komisjoni arvates oleks parem, kui tööjuhendis sätestatakse ainult hindamisküsimused, jättes metodoloogia valiku pakkujate teha.

| 68. | Lähenemise kohta on koostatud mitmeid uurimusi. Hiljutiste asjakohaste tööde tulemused on võetud kokku komisjoni ühtekuuluvusaruannetes. |
| --- | --- |

68.

Lähenemise kohta on koostatud mitmeid uurimusi. Hiljutiste asjakohaste tööde tulemused on võetud kokku komisjoni ühtekuuluvusaruannetes.

| 69. | See oleks võinud olla üks huvitavatest lähenemisviisidest, kuid selle järele puudus vajadus. Komisjoni arvates peavad tulevased hindamised küsimuste ulatuse piiramise kaudu seadma selged prioriteedid. |
| --- | --- |

69.

See oleks võinud olla üks huvitavatest lähenemisviisidest, kuid selle järele puudus vajadus. Komisjoni arvates peavad tulevased hindamised küsimuste ulatuse piiramise kaudu seadma selged prioriteedid.

| 70. | Komisjon arvab, et tööjuhend ja metodoloogiline juhend olid eesmärgi jaoks asjakohased. |
| --- | --- |

70.

Komisjon arvab, et tööjuhend ja metodoloogiline juhend olid eesmärgi jaoks asjakohased.

| 72. | Järelhindamisest õppinuna kasutab komisjon praegu metodoloogiliselt keerulisemate hindamiste puhul juba varases järgus ekspertide nõuandeid. |
| --- | --- |

72.

Järelhindamisest õppinuna kasutab komisjon praegu metodoloogiliselt keerulisemate hindamiste puhul juba varases järgus ekspertide nõuandeid.

| 73. | Perioodi 1994–1999 järelhindamisel esines eriprobleeme, eelkõige seoses andmete kättesaadavusega. |
| --- | --- |

73.

Perioodi 1994–1999 järelhindamisel esines eriprobleeme, eelkõige seoses andmete kättesaadavusega.

| 75. | Komisjon kohaldas selle hindamise suhtes tavalisi juhtimisstrateegiaid, nagu ametlik vahearuannete esitamise süsteem, juhtimiskomiteepoolne kontroll, korrapärased töökoosolekud ja ekspertide kaasamine. Selle protsessi tulemusena sündis vastuvõetav aruanne.
  Järelhindamise keerukus oli oluline tegur. Komisjon kasutab saadud kogemusi selle probleemi paremaks lahendamiseks tulevikus.
  Komisjon nõustub kontrollikoja seisukohaga, mille kohaselt tulevased hindamised peaksid hõlmama vähem hindamisküsimusi. Selle tulemusena on võimalik süvendada teatavate valdkondade analüüsi ja hõlbustada komisjonipoolset kontrolli. |
| --- | --- |

75.

Komisjon kohaldas selle hindamise suhtes tavalisi juhtimisstrateegiaid, nagu ametlik vahearuannete esitamise süsteem, juhtimiskomiteepoolne kontroll, korrapärased töökoosolekud ja ekspertide kaasamine. Selle protsessi tulemusena sündis vastuvõetav aruanne.

Järelhindamise keerukus oli oluline tegur. Komisjon kasutab saadud kogemusi selle probleemi paremaks lahendamiseks tulevikus.

Komisjon nõustub kontrollikoja seisukohaga, mille kohaselt tulevased hindamised peaksid hõlmama vähem hindamisküsimusi. Selle tulemusena on võimalik süvendada teatavate valdkondade analüüsi ja hõlbustada komisjonipoolset kontrolli.

| 76. | Hindamine annab nii kommenteeritud kokkuvõttes kui ka 9. peatükis palju enam kui juhtimissoovitusi. Soovitused on suunatud struktuurifondide sekkumisele eesmärgi 1 piirkondades ja on üldist laadi. Rõhutatud on uurimis- ja arendustöö rolli, vajadust pöörata enam tähelepanu eesmärgi 1 piirkonnasisestele erinevustele, vajadusele koordineerida paremini struktuurifondide sekkumist maapiirkondade fondides jne. |
| --- | --- |

76.

Hindamine annab nii kommenteeritud kokkuvõttes kui ka 9. peatükis palju enam kui juhtimissoovitusi. Soovitused on suunatud struktuurifondide sekkumisele eesmärgi 1 piirkondades ja on üldist laadi. Rõhutatud on uurimis- ja arendustöö rolli, vajadust pöörata enam tähelepanu eesmärgi 1 piirkonnasisestele erinevustele, vajadusele koordineerida paremini struktuurifondide sekkumist maapiirkondade fondides jne.

| 77. | Komisjon nõustub hindajaga, et järelevalvekomiteed peaksid pühendama enam tähelepanu strateegilistele probleemidele. See aga ei tohiks segada komiteede teiste määrustekohaste ülesannete täitmist. |
| --- | --- |

77.

Komisjon nõustub hindajaga, et järelevalvekomiteed peaksid pühendama enam tähelepanu strateegilistele probleemidele. See aga ei tohiks segada komiteede teiste määrustekohaste ülesannete täitmist.

| 80. | Konkreetse soovituse, millele kontrollikoda viitab, koostas komisjon programmitöö perioodiks 2007–2013. |
| --- | --- |

80.

Konkreetse soovituse, millele kontrollikoda viitab, koostas komisjon programmitöö perioodiks 2007–2013.

TÖÖHÕIVE, SOTSIAALKÜSIMUSTE JA VÕRDSETE VÕIMALUSTE PEADIREKTORAADI KOOSTATUD JÄRELHINDAMINE ESFi TEGEVUSE KOHTA (EESMÄRGID 1 JA 3)

| 81. | Regionaalpoliitika peadirektoraadi ja tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi ning hindajate koostöökohtumine Euroopa Sotsiaalfondi (edaspidi “ESF”) järelhindamiseks toimus 2002. aasta oktoobris. Sellel kohtumisel lepiti kokku, et ESFi järelhindamise koostajad võivad kasutada materjale, mida koguvad Euroopa Regionaalarengu Fondi (edaspidi “ERDF”) järelhindamise koostajad. Nii see toimuski. Mõlema järelhindamise juhid osalesid teise hindamise juhtrühma töös ja said materjale, mida levitasid teise juhtrühma liikmed. ESFi hindajad kasutasid ERDFi hindamise olemasolevaid andmeid. |
| --- | --- |

81.

Regionaalpoliitika peadirektoraadi ja tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi ning hindajate koostöökohtumine Euroopa Sotsiaalfondi (edaspidi “ESF”) järelhindamiseks toimus 2002. aasta oktoobris. Sellel kohtumisel lepiti kokku, et ESFi järelhindamise koostajad võivad kasutada materjale, mida koguvad Euroopa Regionaalarengu Fondi (edaspidi “ERDF”) järelhindamise koostajad. Nii see toimuski. Mõlema järelhindamise juhid osalesid teise hindamise juhtrühma töös ja said materjale, mida levitasid teise juhtrühma liikmed. ESFi hindajad kasutasid ERDFi hindamise olemasolevaid andmeid.

| 2. selgitus. | ESFi järelhindamise koostajad kasutasid erinevaid teabeallikaid. |
| --- | --- |

2. selgitus.

ESFi järelhindamise koostajad kasutasid erinevaid teabeallikaid.

| 82. | Juba kokkuvõtlik aruannegi sisaldab suurt hulka teavet ESFi vahendite kasutamise kohta (laad, kvantiteet ja mõju) erinevate sihtrühmade ja liikmesriikide meetmetüüpide lõikes (vt eelkõige kokkuvõtliku aruande 2. peatükki). |
| --- | --- |

82.

Juba kokkuvõtlik aruannegi sisaldab suurt hulka teavet ESFi vahendite kasutamise kohta (laad, kvantiteet ja mõju) erinevate sihtrühmade ja liikmesriikide meetmetüüpide lõikes (vt eelkõige kokkuvõtliku aruande 2. peatükki).

| 84. | Nimetatud tabelis näidatud abisaajate hinnanguline arv põhineb liikmesriikide järelevalvesüsteemide esitatud teabel. Teatavate andmete täpsusega seonduvatel raskustel ei olnud tehtud kasulikele tähelepanekutele märkimisväärset mõju.
  Abisaajate koguarvul on tähtsust ainult aruandekohustuse seisukohast ja tootmiskulude/toodangu suhte piiratud analüüsi korral.
  Järelhindamises ei toetutud järelduste ja soovituste tegemisel ainult üksikutele teabeallikatele. |
| --- | --- |

84.

Nimetatud tabelis näidatud abisaajate hinnanguline arv põhineb liikmesriikide järelevalvesüsteemide esitatud teabel. Teatavate andmete täpsusega seonduvatel raskustel ei olnud tehtud kasulikele tähelepanekutele märkimisväärset mõju.

Abisaajate koguarvul on tähtsust ainult aruandekohustuse seisukohast ja tootmiskulude/toodangu suhte piiratud analüüsi korral.

Järelhindamises ei toetutud järelduste ja soovituste tegemisel ainult üksikutele teabeallikatele.

| 85. | Komisjon tunnistab, et ESFi abisaajate arvu hindamisel esines probleeme. Siiski arvab komisjon, et tabel sisaldab poliitikakujundajate jaoks kasulikke andmeid.
  Kuigi järelhindamise koostaja nimetas õigustatult kahte teabeallikat, mida tabeli tegemisel kasutati, oleks siiski olnud otstarbekas ka põhjalikum seletus arvnäitajate päritolu kohta. |
| --- | --- |

85.

Komisjon tunnistab, et ESFi abisaajate arvu hindamisel esines probleeme. Siiski arvab komisjon, et tabel sisaldab poliitikakujundajate jaoks kasulikke andmeid.

Kuigi järelhindamise koostaja nimetas õigustatult kahte teabeallikat, mida tabeli tegemisel kasutati, oleks siiski olnud otstarbekas ka põhjalikum seletus arvnäitajate päritolu kohta.

| 86. | Märkused tekstis viitavad üksikasjalikumale teabele kui see, mis on esitatud lisatud tabelis. Tabel esitab arvude keskmised, samas kui tekstis on antud eristus alamkategooriate lõikes.
  Komisjon jääb kindlaks seisukohale, et kuigi ei ole esitatud hulka erinevaid väärtusi, ei vähenda see analüüsi väärtust. |
| --- | --- |

86.

Märkused tekstis viitavad üksikasjalikumale teabele kui see, mis on esitatud lisatud tabelis. Tabel esitab arvude keskmised, samas kui tekstis on antud eristus alamkategooriate lõikes.

Komisjon jääb kindlaks seisukohale, et kuigi ei ole esitatud hulka erinevaid väärtusi, ei vähenda see analüüsi väärtust.

| 87. | 3. peatüki eesmärk on esitada taustateavet ESFi meetmete kohta ja 2. peatükk on see, milles esitatakse ESFi käsitlevate arvandmete kogum. |
| --- | --- |

87.

3. peatüki eesmärk on esitada taustateavet ESFi meetmete kohta ja 2. peatükk on see, milles esitatakse ESFi käsitlevate arvandmete kogum.

| 3. selgitus. | Teatav hulk tekstilisi erinevusi ei muuda veel kehtetuks tabelis esitatud andmete täpsust ja otstarbekust. |
| --- | --- |

3. selgitus.

Teatav hulk tekstilisi erinevusi ei muuda veel kehtetuks tabelis esitatud andmete täpsust ja otstarbekust.

| 88. | Tabel toetab ilmselgelt esitatud hüpoteesi.
  3. tabeli vaatlus näitab, et:






  a) | kõigi hüpoteeside puhul võib vasturääkivusi täheldada vaid ühel juhul 30st; |
| --- | --- | --- |

88.

Tabel toetab ilmselgelt esitatud hüpoteesi.

3. tabeli vaatlus näitab, et:

a)

kõigi hüpoteeside puhul võib vasturääkivusi täheldada vaid ühel juhul 30st;

| b) | vähemalt kaks kolmandikku arvudest kuuluvad kategooriasse “veenvad tõendid” või “mõned tõendid” (20/30, 21/30, 22/30 ja 26/30). |
| --- | --- |

b)

vähemalt kaks kolmandikku arvudest kuuluvad kategooriasse “veenvad tõendid” või “mõned tõendid” (20/30, 21/30, 22/30 ja 26/30).

| 89. | Hindamistöö juurde kuulub ka andmetega seotud vajakajäämiste kindlaksmääramine.
  Tööjuhendis väidetakse selgelt, et hindamine peaks olema eelkõige dokumentidel põhinev ja kasutada tuleks teiseseid andmeid (vahe- ja lõpphindamistes ning juhtivate ametiasutuste aruannetes ja järelevalvesüsteemides olemasolevad andmed ja teave) ja hindamise koostajad ei peaks tegelema ulatusliku esmase teabe kogumisega. Märkimisväärne täiendav välitöö ja vaatlusandmed oleksid nõudnud lisavahendeid ja sellega oleksid kaasnenud olulised lisakulud, eriti kui arvestada vajadust koguda teavet kogu programmitöö perioodi kohta. Tulevasele ESFi perioodi 2000–2006 järelhindamisele eelneb ettevalmistav analüüs. |
| --- | --- |

89.

Hindamistöö juurde kuulub ka andmetega seotud vajakajäämiste kindlaksmääramine.

Tööjuhendis väidetakse selgelt, et hindamine peaks olema eelkõige dokumentidel põhinev ja kasutada tuleks teiseseid andmeid (vahe- ja lõpphindamistes ning juhtivate ametiasutuste aruannetes ja järelevalvesüsteemides olemasolevad andmed ja teave) ja hindamise koostajad ei peaks tegelema ulatusliku esmase teabe kogumisega. Märkimisväärne täiendav välitöö ja vaatlusandmed oleksid nõudnud lisavahendeid ja sellega oleksid kaasnenud olulised lisakulud, eriti kui arvestada vajadust koguda teavet kogu programmitöö perioodi kohta. Tulevasele ESFi perioodi 2000–2006 järelhindamisele eelneb ettevalmistav analüüs.

| 90. | Kokkuvõtlik aruanne sisaldab mitmeid viiteid “ühendmeetmete” tähtsusele tõhususe seisukohast. |
| --- | --- |

90.

Kokkuvõtlik aruanne sisaldab mitmeid viiteid “ühendmeetmete” tähtsusele tõhususe seisukohast.

| 92. | Esiteks valivad hindajad oma sõnastust hoolikalt ja rõhutavad, et nende tehtud järeldused on esialgsed: “Tundub, et riiklike kulude ja ESFi vahendite eraldamise kombinatsioon ei ole viinud lähenemiseni...”. Teiseks näitavad arvnäitajad (tabelid 3. peatükis ja 2. lisas), et kombineeritud riiklike kulude eraldamist kasutavate riikide kulutavade vahel ei ole lähenemist. Kolmandaks, nagu juba öeldud vastuses punktile 87 (sealhulgas 3. selgitus), on kontrollikoja nimetatud 3. peatükis esitatud andmed täpsed ja toetavad hindajate asjatundlikke tähelepanekuid. Tähelepanekud põhinevad mitte ainult 3. peatükil, vaid ka kokkuvõtliku aruande 2. lisas esitatud tööturu suundumuste analüüsil. Komisjon on juba juhtinud tähelepanu sellele, et toodud näidetega kaasnes teatav arv tekstilisi erinevusi, mis aga ei vähenda arvnäitajate usaldusväärsust. |
| --- | --- |

92.

Esiteks valivad hindajad oma sõnastust hoolikalt ja rõhutavad, et nende tehtud järeldused on esialgsed: “Tundub, et riiklike kulude ja ESFi vahendite eraldamise kombinatsioon ei ole viinud lähenemiseni...”. Teiseks näitavad arvnäitajad (tabelid 3. peatükis ja 2. lisas), et kombineeritud riiklike kulude eraldamist kasutavate riikide kulutavade vahel ei ole lähenemist. Kolmandaks, nagu juba öeldud vastuses punktile 87 (sealhulgas 3. selgitus), on kontrollikoja nimetatud 3. peatükis esitatud andmed täpsed ja toetavad hindajate asjatundlikke tähelepanekuid. Tähelepanekud põhinevad mitte ainult 3. peatükil, vaid ka kokkuvõtliku aruande 2. lisas esitatud tööturu suundumuste analüüsil. Komisjon on juba juhtinud tähelepanu sellele, et toodud näidetega kaasnes teatav arv tekstilisi erinevusi, mis aga ei vähenda arvnäitajate usaldusväärsust.

| 93. | Nagu punktis 88 nimetatud isikuid käsitleva 3. tabeli puhulgi, toetavad andmed täielikult määratud hüpoteese. |
| --- | --- |

93.

Nagu punktis 88 nimetatud isikuid käsitleva 3. tabeli puhulgi, toetavad andmed täielikult määratud hüpoteese.

| 95. | Komisjon arvab, et tema koostatud hinnang kvaliteedile oli täpne ja tasakaalustatud ning selles oli arvesse võetud nii tehtud töö positiivseid kui ka negatiivseid aspekte (mitte keskendutud ainult üksikutele negatiivsetele aspektidele).
  Eelnimetatut arvesse võttes ja põhjusel, et tulemuste ja järelduste aluseks olid erinevad teabeallikad, jääb komisjon kindlaks oma kvaliteedile antud hinnangule. |
| --- | --- |

95.

Komisjon arvab, et tema koostatud hinnang kvaliteedile oli täpne ja tasakaalustatud ning selles oli arvesse võetud nii tehtud töö positiivseid kui ka negatiivseid aspekte (mitte keskendutud ainult üksikutele negatiivsetele aspektidele).

Eelnimetatut arvesse võttes ja põhjusel, et tulemuste ja järelduste aluseks olid erinevad teabeallikad, jääb komisjon kindlaks oma kvaliteedile antud hinnangule.

| 97. | a) | Ei ole üllatav, et mõned hindamistulemused on oma laadilt kvalitatiivsed, kuna hindamisel kasutatakse koondatud teiseseid allikaid ja kvalitatiivset laadi esmaseid allikaid (intervjuud sidusrühmadega ja riiklikud töötoad hindamiste leidude kohta). Teatavatel juhtudel saab tulemuste kirjeldus olla vaid kvalitatiivset laadi. Liikmesriikidel ei olnud programmitöö perioodil 1994–1999 kohustust hinnata tühimõju, samuti ei nimetatud seda hindamise tööjuhendis. Selle loogiline tagajärg on, et järelhindamine ise sai anda aru ainult olemasolevate hinnanguliste tühimõjude kohta. |
| --- | --- | --- |

97.

a)

Ei ole üllatav, et mõned hindamistulemused on oma laadilt kvalitatiivsed, kuna hindamisel kasutatakse koondatud teiseseid allikaid ja kvalitatiivset laadi esmaseid allikaid (intervjuud sidusrühmadega ja riiklikud töötoad hindamiste leidude kohta). Teatavatel juhtudel saab tulemuste kirjeldus olla vaid kvalitatiivset laadi. Liikmesriikidel ei olnud programmitöö perioodil 1994–1999 kohustust hinnata tühimõju, samuti ei nimetatud seda hindamise tööjuhendis. Selle loogiline tagajärg on, et järelhindamine ise sai anda aru ainult olemasolevate hinnanguliste tühimõjude kohta.

| b) | Ühendkuningriigi aruanne sisaldab suurt hulka tõendeid “pehmete tulemuste” kohta.
  Ka teistes riiklikes aruannetes viidatakse sellele mõistele. |
| --- | --- |

b)

Ühendkuningriigi aruanne sisaldab suurt hulka tõendeid “pehmete tulemuste” kohta.

Ka teistes riiklikes aruannetes viidatakse sellele mõistele.

| c) | Kokkuvõtlik aruanne ja riiklikud aruanded, mis põhinevad arvukatel tähelepanekutel ESFi meetmete sisu kohta (finantsmeetmed, sihtrühmade lõikes, meetmetüüpide ja nende meetmete rakendamise lõikes, riiklikes hindamisaruannetes sisalduvad märkused, sidusrühmadega peetud intervjuude põhjal tehtud märkused).
  Teave meetmete rakendamise kohta sisaldub ka juhtumiuuringutes. |
| --- | --- |

c)

Kokkuvõtlik aruanne ja riiklikud aruanded, mis põhinevad arvukatel tähelepanekutel ESFi meetmete sisu kohta (finantsmeetmed, sihtrühmade lõikes, meetmetüüpide ja nende meetmete rakendamise lõikes, riiklikes hindamisaruannetes sisalduvad märkused, sidusrühmadega peetud intervjuude põhjal tehtud märkused).

Teave meetmete rakendamise kohta sisaldub ka juhtumiuuringutes.

| d) | Ajal, mil koostati programme perioodiks 1994–1999, ei olnud jätkusuutlik areng veel struktuurifondide prioriteediks ja seetõttu ei toodud seda teemat välja ka tööjuhendis.
  Sotsiaalmajanduslikku ühtekuuluvust tööjuhend ei käsitle: sellega tegeleti ühtekuuluvusaruande raames. |
| --- | --- |

d)

Ajal, mil koostati programme perioodiks 1994–1999, ei olnud jätkusuutlik areng veel struktuurifondide prioriteediks ja seetõttu ei toodud seda teemat välja ka tööjuhendis.

Sotsiaalmajanduslikku ühtekuuluvust tööjuhend ei käsitle: sellega tegeleti ühtekuuluvusaruande raames.

| e) | Kõik kontrollikoja kontrollitud riiklikud aruanded sisaldavad põhjalikku materjali pikaajaliste töötute ja noorte kohta. Ka kokkuvõtlik aruanne sisaldab teavet kahe eelnevalt nimetatud “sihtrühma” kohta. |
| --- | --- |

e)

Kõik kontrollikoja kontrollitud riiklikud aruanded sisaldavad põhjalikku materjali pikaajaliste töötute ja noorte kohta. Ka kokkuvõtlik aruanne sisaldab teavet kahe eelnevalt nimetatud “sihtrühma” kohta.

| f) | Nagu öeldud, olid järelhindamise koostajad teataval määral sõltuvad liikmesriikide esitatud teabest. Asjaolu, et mõnel programmil puudus “konkreetne esialgne eesmärk”, oli hindajate jaoks veel üks piirav tegur. |
| --- | --- |

f)

Nagu öeldud, olid järelhindamise koostajad teataval määral sõltuvad liikmesriikide esitatud teabest. Asjaolu, et mõnel programmil puudus “konkreetne esialgne eesmärk”, oli hindajate jaoks veel üks piirav tegur.

| g) | ESFi ja ERDFi järelhindamise koostajad tegid koostööd ja ESFi järelhindamise koostajad kasutasid aruandeid, mille esitasid neile eesmärgi 1 hindajad. ESFi abisaajate tootlikkuse kasvu kasulik mõju nende tööandjaks olevatele ettevõtjatele ei olnud nõutavaks osaks liikmesriikide hindamistööst programmitöö perioodil 1994–1999 ja seda ei olnud nimetatud ka tööjuhendis. Sellistel asjaoludel ei ole üllatav, et nimetatud teemasid käsitletakse vaid mõnel juhul. |
| --- | --- |

g)

ESFi ja ERDFi järelhindamise koostajad tegid koostööd ja ESFi järelhindamise koostajad kasutasid aruandeid, mille esitasid neile eesmärgi 1 hindajad. ESFi abisaajate tootlikkuse kasvu kasulik mõju nende tööandjaks olevatele ettevõtjatele ei olnud nõutavaks osaks liikmesriikide hindamistööst programmitöö perioodil 1994–1999 ja seda ei olnud nimetatud ka tööjuhendis. Sellistel asjaoludel ei ole üllatav, et nimetatud teemasid käsitletakse vaid mõnel juhul.

| 98. | Kokkuvõtlikus aruandes määratakse kindlaks mitmed tegurid, mis mõjutavad aktiivse tööturupoliitika arengut, nagu ESFi vahendite suurus, struktuurifondide kavandamisprotsessid, ESFi korralduslik külg. Samuti kirjeldati üsna konkreetselt ESFi mõju Euroopa tööhõivestrateegiale.
  Nagu öeldud, netomõju analüüs ei olnud liikmesriikidele perioodil 1994–1999 kohustuslik. Seega on normaalne, et nimetatud teema ei esine kõigi liikmesriikide hindamisaruannetes. Kuna hindajatel paluti mitte viia läbi suuremahulist esmaste andmete kogumist, siis ei saa järelhindamise koostajaid süüdistada selle materjali esitamata jätmises. |
| --- | --- |

98.

Kokkuvõtlikus aruandes määratakse kindlaks mitmed tegurid, mis mõjutavad aktiivse tööturupoliitika arengut, nagu ESFi vahendite suurus, struktuurifondide kavandamisprotsessid, ESFi korralduslik külg. Samuti kirjeldati üsna konkreetselt ESFi mõju Euroopa tööhõivestrateegiale.

Nagu öeldud, netomõju analüüs ei olnud liikmesriikidele perioodil 1994–1999 kohustuslik. Seega on normaalne, et nimetatud teema ei esine kõigi liikmesriikide hindamisaruannetes. Kuna hindajatel paluti mitte viia läbi suuremahulist esmaste andmete kogumist, siis ei saa järelhindamise koostajaid süüdistada selle materjali esitamata jätmises.

| 100. | Euroopa tööhõivestrateegia tugevam strateegiline raamistik seab eesmärke, mille taustal on võimalik edu hinnata. Edasimineku mõõtmiseks on loodud täiustatud institutsionaalsed struktuurid. Lisaks sellele edendab Euroopa tööhõivestrateegia sidemeid ELi programmide rahastamise mehhanismide ja teiste poliitikavahendite, määruste ja riiklike programmide vahel. |
| --- | --- |

100.

Euroopa tööhõivestrateegia tugevam strateegiline raamistik seab eesmärke, mille taustal on võimalik edu hinnata. Edasimineku mõõtmiseks on loodud täiustatud institutsionaalsed struktuurid. Lisaks sellele edendab Euroopa tööhõivestrateegia sidemeid ELi programmide rahastamise mehhanismide ja teiste poliitikavahendite, määruste ja riiklike programmide vahel.

| 101. | Komisjon usub, et kõik riiklikud aruanded on käsitlenud tööjuhendis kindlaks määratud ühenduse lisaväärtuse aspekte (finants- ja edendavat mõju, poliitilist ja institutsionaalset mõju, sotsiaalkultuurilisi mõjusid ja üle mitme valdkonna ulatuvaid eesmärke). Siiski tunnistab komisjon, et neid aspekte käsitleti mõnikord riiklike aruannete teistes osades.
  Lisaks ühendavad riiklikud järelhindamise aruanded (ja kokkuvõtliku järelhindamise aruanne) need erinevad aspektid üheks ühenduse lisaväärtust käsitlevaks üldanalüüsiks. |
| --- | --- |

101.

Komisjon usub, et kõik riiklikud aruanded on käsitlenud tööjuhendis kindlaks määratud ühenduse lisaväärtuse aspekte (finants- ja edendavat mõju, poliitilist ja institutsionaalset mõju, sotsiaalkultuurilisi mõjusid ja üle mitme valdkonna ulatuvaid eesmärke). Siiski tunnistab komisjon, et neid aspekte käsitleti mõnikord riiklike aruannete teistes osades.

Lisaks ühendavad riiklikud järelhindamise aruanded (ja kokkuvõtliku järelhindamise aruanne) need erinevad aspektid üheks ühenduse lisaväärtust käsitlevaks üldanalüüsiks.

| 102. | Riiklikud ja kokkuvõtlikud aruanded sisaldavad palju ESFi meetme jaoks mõeldud rahalisi vahendeid käsitlevat teavet.
  Nii Hispaania kui ka Itaalia puhul jõudsid hindajad positiivsete üldjäreldusteni.
  Hispaania järelhindamise koostaja teatab, et “tekkinud üldmulje kohaselt on Hispaania ametiasutused perioodil 1994–1999 ESFi vahendeid asjakohaselt ja tõhusalt kasutanud. Enamik programme on kavandatud viisil täielikult ellu viidud” (lk 74).
  Itaalia puhul järeldab hindamise koostaja, et “teatav osa kuludest on vajalik rakendusprotsessi toimimise ja läbipaistvuse parandamiseks; teist osa on tõenäoliselt võimalik vähendada lihtsustamismenetluse kaudu.” (Menetluste lihtsustamise küsimus kaasati järgmisse programmitöö perioodi 2000–2006). |
| --- | --- |

102.

Riiklikud ja kokkuvõtlikud aruanded sisaldavad palju ESFi meetme jaoks mõeldud rahalisi vahendeid käsitlevat teavet.

Nii Hispaania kui ka Itaalia puhul jõudsid hindajad positiivsete üldjäreldusteni.

Hispaania järelhindamise koostaja teatab, et “tekkinud üldmulje kohaselt on Hispaania ametiasutused perioodil 1994–1999 ESFi vahendeid asjakohaselt ja tõhusalt kasutanud. Enamik programme on kavandatud viisil täielikult ellu viidud” (lk 74).

Itaalia puhul järeldab hindamise koostaja, et “teatav osa kuludest on vajalik rakendusprotsessi toimimise ja läbipaistvuse parandamiseks; teist osa on tõenäoliselt võimalik vähendada lihtsustamismenetluse kaudu.” (Menetluste lihtsustamise küsimus kaasati järgmisse programmitöö perioodi 2000–2006).

| 104. | Komisjon usub, et aruanne esitab tõepoolest tulevaste järelhindamiste korraldamise seisukohast kasulikku materjali.
  Aruanne sisaldab ESFi tüüpi meetmete hindamiseks kasutatud lähenemisviiside üksikasjalikke ülevaateid seoses nii üksikisikutele kui ka süsteemidele suunatud meetmetega.
  Seoses lähenemisviisidega, mida kohaldatakse üksikisikutele avalduva netomõju hindamisel, sisaldab aruanne mitmeid viiteid tehnilistele meetoditele, mida kasutatakse üksikisikutele avalduva netomõju hindamiseks (vt eelkõige lk-d 14–16, kuigi täiendavaid viiteid võib leida ka lk-del 10, 12, 21 jne). |
| --- | --- |

104.

Komisjon usub, et aruanne esitab tõepoolest tulevaste järelhindamiste korraldamise seisukohast kasulikku materjali.

Aruanne sisaldab ESFi tüüpi meetmete hindamiseks kasutatud lähenemisviiside üksikasjalikke ülevaateid seoses nii üksikisikutele kui ka süsteemidele suunatud meetmetega.

Seoses lähenemisviisidega, mida kohaldatakse üksikisikutele avalduva netomõju hindamisel, sisaldab aruanne mitmeid viiteid tehnilistele meetoditele, mida kasutatakse üksikisikutele avalduva netomõju hindamiseks (vt eelkõige lk-d 14–16, kuigi täiendavaid viiteid võib leida ka lk-del 10, 12, 21 jne).

| 105. | Poliitika analüüsiks esitatud soovitustega seoses näitab meetodite aruanne selgelt, et hindajad on poliitika analüüsi valdkonnas esitanud mitmeid konkreetseid soovitusi, näiteks ESFi sekkumismeetmete ja riiklike ning teiste piirkondliku tasandi sekkumismeetmete vaheliste suhete hoolikas järelevalve.
  Lisaks arutatakse meetodite aruandes teataval määral poliitika analüüsi “loogikamudeleid” ja töötatakse välja ESFi meetme põhjendusega seonduvad hindamisküsimused.
  Järelhindajad ei pidanud tegema ettepanekuid erinevatel strateegiatasanditel rakendatavate asjakohaste näitajate valimise lähenemisviisideks, sest need näitajad on juba terveks programmitöö perioodiks kehtestatud juhenddokumentidega, mille komisjon andis välja aastal 2000. |
| --- | --- |

105.

Poliitika analüüsiks esitatud soovitustega seoses näitab meetodite aruanne selgelt, et hindajad on poliitika analüüsi valdkonnas esitanud mitmeid konkreetseid soovitusi, näiteks ESFi sekkumismeetmete ja riiklike ning teiste piirkondliku tasandi sekkumismeetmete vaheliste suhete hoolikas järelevalve.

Lisaks arutatakse meetodite aruandes teataval määral poliitika analüüsi “loogikamudeleid” ja töötatakse välja ESFi meetme põhjendusega seonduvad hindamisküsimused.

Järelhindajad ei pidanud tegema ettepanekuid erinevatel strateegiatasanditel rakendatavate asjakohaste näitajate valimise lähenemisviisideks, sest need näitajad on juba terveks programmitöö perioodiks kehtestatud juhenddokumentidega, mille komisjon andis välja aastal 2000.

| 106. | Komisjon arvab, et hindamisülesanded on tööjuhendis asjakohaselt määratud. Riiklike järelhindamiste aruannete järeldused põhinevad erinevatel allikatel (intervjuud, juhtumiuuringud jne). Kokkuvõtlikus aruandes esitatakse riiklikes aruannetes sisalduvate järelduste üldanalüüs. Töövõtja on komisjonile esitatud ettepanekus andnud seletuse, kuidas neid teabeallikaid järelduste tegemiseks kasutati.
  Kõigi ESFi meetmete erinevate aspektide eelnev kirjeldamine ja kõigi hindamise aspektide eelnev kindlaksmääramine annaks tulemuseks hallatamatu ja paindumatu tööjuhendi.
  “Konkreetsete meetoditena” üksikisikutele avalduva mõju hindamiseks, kui, nagu juba öeldud, näitajaid ei ole konkreetselt kehtestatud või kui viimasel ajal ei ole korraldatud konkreetseid statistilisi hindamisi, kasutas järelhindaja hindamiseks lähenemisviisi, mis võimaldas teha järeldusi erinevate teabeallikate põhjal (liikmesriigi hindamisaruanded, riiklikud töötoad, vahetud intervjuud programmi sidusrühmadega, juhtumiuuringud).
  Kvantitatiivsete eesmärkide ja olemasolevate andmete vaheline erinevus ei ilmnenud tööjuhendi koostamise ajal, seetõttu tundub ebaloogiline, et tööjuhendit oleks pidanud teisiti koostama.
  Peatöövõtja töötas koos riiklike töövõtjatega välja juhendi riiklikul tasandil tehtava töö jaoks. |
| --- | --- |

106.

Komisjon arvab, et hindamisülesanded on tööjuhendis asjakohaselt määratud. Riiklike järelhindamiste aruannete järeldused põhinevad erinevatel allikatel (intervjuud, juhtumiuuringud jne). Kokkuvõtlikus aruandes esitatakse riiklikes aruannetes sisalduvate järelduste üldanalüüs. Töövõtja on komisjonile esitatud ettepanekus andnud seletuse, kuidas neid teabeallikaid järelduste tegemiseks kasutati.

Kõigi ESFi meetmete erinevate aspektide eelnev kirjeldamine ja kõigi hindamise aspektide eelnev kindlaksmääramine annaks tulemuseks hallatamatu ja paindumatu tööjuhendi.

“Konkreetsete meetoditena” üksikisikutele avalduva mõju hindamiseks, kui, nagu juba öeldud, näitajaid ei ole konkreetselt kehtestatud või kui viimasel ajal ei ole korraldatud konkreetseid statistilisi hindamisi, kasutas järelhindaja hindamiseks lähenemisviisi, mis võimaldas teha järeldusi erinevate teabeallikate põhjal (liikmesriigi hindamisaruanded, riiklikud töötoad, vahetud intervjuud programmi sidusrühmadega, juhtumiuuringud).

Kvantitatiivsete eesmärkide ja olemasolevate andmete vaheline erinevus ei ilmnenud tööjuhendi koostamise ajal, seetõttu tundub ebaloogiline, et tööjuhendit oleks pidanud teisiti koostama.

Peatöövõtja töötas koos riiklike töövõtjatega välja juhendi riiklikul tasandil tehtava töö jaoks.

| 107. | Tööjuhendi kohaselt ei pidanudki hindajad andma hinnangut “programmitöö muudatuste asjakohasuse” kohta, vaid neid lihtsalt kirjeldama. Iga juhtumi puhul tõid järelhindamise koostajad välja olemasoleval teabel põhinevad programmitöö muudatused. |
| --- | --- |

107.

Tööjuhendi kohaselt ei pidanudki hindajad andma hinnangut “programmitöö muudatuste asjakohasuse” kohta, vaid neid lihtsalt kirjeldama. Iga juhtumi puhul tõid järelhindamise koostajad välja olemasoleval teabel põhinevad programmitöö muudatused.

| 108. | Ettevalmistava analüüsi võimalust kaalutakse järgmise järelhindamise puhul. |
| --- | --- |

108.

Ettevalmistava analüüsi võimalust kaalutakse järgmise järelhindamise puhul.

| 109. | Komisjon arvab, et riiklike hindajate jaoks tekkinud andmete puudumise probleem ei vähendanud hindamise kogukvaliteeti. Hindamise kavas nähti ette erinevate teabeallikate kasutamine. Lisaks liikmesriikide hindamisaruannete ülevaatele sisaldavad riiklikud järelhindamise aruanded lõpparuannete, juhtumiuuringute, riiklike töötubade ja vahetute intervjuude materjale.
  Viivituste puhul ei olnud juhtrühmal võimalik tagant kiirustada ESFi põhisuuna programmide lõpetamist, sest nende rakendamine on sõltuv juhtivatest ametiasutustest.
  Hindamise alguses anti järelhindamise koostajale kõik perioodil 1994–1999 koostatud liikmesriikide hindamisaruanded. Lisaks anti järelhindamise koostajale tutvustuskirjad, et hõlbustada suhtlemist riiklike ESFi haldajatega. |
| --- | --- |

109.

Komisjon arvab, et riiklike hindajate jaoks tekkinud andmete puudumise probleem ei vähendanud hindamise kogukvaliteeti. Hindamise kavas nähti ette erinevate teabeallikate kasutamine. Lisaks liikmesriikide hindamisaruannete ülevaatele sisaldavad riiklikud järelhindamise aruanded lõpparuannete, juhtumiuuringute, riiklike töötubade ja vahetute intervjuude materjale.

Viivituste puhul ei olnud juhtrühmal võimalik tagant kiirustada ESFi põhisuuna programmide lõpetamist, sest nende rakendamine on sõltuv juhtivatest ametiasutustest.

Hindamise alguses anti järelhindamise koostajale kõik perioodil 1994–1999 koostatud liikmesriikide hindamisaruanded. Lisaks anti järelhindamise koostajale tutvustuskirjad, et hõlbustada suhtlemist riiklike ESFi haldajatega.

| 111. | Tulevikus võtab komisjon vajalikud meetmed, et hindamist edukalt ette valmistada ja seda hoolikalt juhtida ja kontrollida. |
| --- | --- |

111.

Tulevikus võtab komisjon vajalikud meetmed, et hindamist edukalt ette valmistada ja seda hoolikalt juhtida ja kontrollida.

JÄRELDUSED

| 115. | b) | Täiendavate andmete kogumise ulatust piirasid aeg ja olemasolevad vahendid.
  Siiski koguti suur hulk täiendavaid kvalitatiivseid andmeid, nt intervjuude ja töötubade kaudu. Vaadati üle ka riiklikud lõpparuanded ja hindamisaruanded, mille liikmesriigid koostasid programmitöö perioodil 1994–1999. |
| --- | --- | --- |

115.

b)

Täiendavate andmete kogumise ulatust piirasid aeg ja olemasolevad vahendid.

Siiski koguti suur hulk täiendavaid kvalitatiivseid andmeid, nt intervjuude ja töötubade kaudu. Vaadati üle ka riiklikud lõpparuanded ja hindamisaruanded, mille liikmesriigid koostasid programmitöö perioodil 1994–1999.

| c) | Kasutati erinevaid teabeallikaid, et jõuda tasakaalustatud, hästi läbimõeldud järeldusteni.
  Teatavatel juhtudel saavad tulemuste kirjeldused olla oma laadilt ainult kvalitatiivsed. Kuid ainult nii see ei ole: hindamistulemused sisaldavad ka märkimisväärset kvantitatiivset teavet. |
| --- | --- |

c)

Kasutati erinevaid teabeallikaid, et jõuda tasakaalustatud, hästi läbimõeldud järeldusteni.

Teatavatel juhtudel saavad tulemuste kirjeldused olla oma laadilt ainult kvalitatiivsed. Kuid ainult nii see ei ole: hindamistulemused sisaldavad ka märkimisväärset kvantitatiivset teavet.

| d) | Tehtud järeldused põhinesid hindaja kasutatud teisestel allikatel (millest nad kokkuvõtte tegid) ja esmastel kvalitatiivset laadi allikatel (intervjuud sidusrühmadega ja hindamise leide käsitlevad riiklikud töötoad).
  Vt ka vastuse punkte 88, 92 ja 96. |
| --- | --- |

d)

Tehtud järeldused põhinesid hindaja kasutatud teisestel allikatel (millest nad kokkuvõtte tegid) ja esmastel kvalitatiivset laadi allikatel (intervjuud sidusrühmadega ja hindamise leide käsitlevad riiklikud töötoad).

Vt ka vastuse punkte 88, 92 ja 96.

| e) | Tööjuhend ei näinud ette tühimõju hindamist.
  Üldmärkusena olgu öeldud, et hindamine ei saa hõlmata kõiki teemasid ja peab keskenduma prioriteetsetele eesmärkidele ja valdkondadele, võttes arvesse määrustekohaseid kohustusi, ajalisi ja rahalisi piiranguid ning tulemuste kavandatavat kasutust. Sellest hindamisest saadud kogemusi ja õppetunde kasutatakse perioodi 2000–2006 järelhindamisel. |
| --- | --- |

e)

Tööjuhend ei näinud ette tühimõju hindamist.

Üldmärkusena olgu öeldud, et hindamine ei saa hõlmata kõiki teemasid ja peab keskenduma prioriteetsetele eesmärkidele ja valdkondadele, võttes arvesse määrustekohaseid kohustusi, ajalisi ja rahalisi piiranguid ning tulemuste kavandatavat kasutust. Sellest hindamisest saadud kogemusi ja õppetunde kasutatakse perioodi 2000–2006 järelhindamisel.

| 116. | a) | Selle küsimuse vaatlemist takistas ebakindlus erasektorit käsitlevate arvnäitajate suhtes. |
| --- | --- | --- |

116.

a)

Selle küsimuse vaatlemist takistas ebakindlus erasektorit käsitlevate arvnäitajate suhtes.

| b) | Analüüsi ulatust piirasid meetodite erinevustest tulenevad probleemid seoses andmete kättesaadavuse ja võrreldavusega. |
| --- | --- |

b)

Analüüsi ulatust piirasid meetodite erinevustest tulenevad probleemid seoses andmete kättesaadavuse ja võrreldavusega.

| c) | Piiratud hulga projektide põhjal püüti hinnata tõhusust. |
| --- | --- |

c)

Piiratud hulga projektide põhjal püüti hinnata tõhusust.

| d) | Mudeli HERMIN puhul arvestati riikide majanduste iseärasustega, siiski tehakse edasist tööd vajakajäämiste kaotamiseks. |
| --- | --- |

d)

Mudeli HERMIN puhul arvestati riikide majanduste iseärasustega, siiski tehakse edasist tööd vajakajäämiste kaotamiseks.

Komisjon arvab, et teatavad ebakõlad aruande 3. peatükis ei sea kahtluse alla tehtud järeldusi toetavate andmete täpsust, kehtivust ja otstarbekust. Tabelites sisalduvad andmed, mida kontrollikoda kommenteeris punktides 88 ja 92, näitavad, et on olemas püstitatud hüpoteese toetavad olulised tõendid.

Teatavate andmete ammendavusega seonduvatel raskustel ei olnud tehtud kasulikele tähelepanekutele märkimisväärset mõju.

| 117. | Komisjon leiab, et hindamine põhines laiemal kaval, milles oli kasutatud erinevaid teabeallikaid, ja et hindamise tulemused on paikapidavad.
  Tulevikus võtab komisjon vajalikud meetmed, et hindamist edukalt ette valmistada ja seda hoolikalt juhtida ja kontrollida.
  Vt punkti 111. |
| --- | --- |

117.

Komisjon leiab, et hindamine põhines laiemal kaval, milles oli kasutatud erinevaid teabeallikaid, ja et hindamise tulemused on paikapidavad.

Tulevikus võtab komisjon vajalikud meetmed, et hindamist edukalt ette valmistada ja seda hoolikalt juhtida ja kontrollida.

Vt punkti 111.

| 118. | Tulevikus võtab komisjon vajalikud meetmed, et hindamist edukalt ette valmistada ja seda hoolikalt juhtida ja kontrollida. |
| --- | --- |

118.

Tulevikus võtab komisjon vajalikud meetmed, et hindamist edukalt ette valmistada ja seda hoolikalt juhtida ja kontrollida.

SOOVITUSED

| 119. | Tulevaste järelhindamiste puhul korraldatakse ettevalmistavad analüüsid või teostatavusuuringud, et hinnata andmete kättesaadavust ja seda, milliseid tulemusi oleks ettenähtud eelarve ja aja piires võimalik reaalselt saavutada. |
| --- | --- |

119.

Tulevaste järelhindamiste puhul korraldatakse ettevalmistavad analüüsid või teostatavusuuringud, et hinnata andmete kättesaadavust ja seda, milliseid tulemusi oleks ettenähtud eelarve ja aja piires võimalik reaalselt saavutada.

| 120. | Komisjon on nõus, et tuleb täiustada kvaliteedikontrolli menetlusi, mida perioodi 1994–1999 järelhindamise suhtes kohaldati.
  Komisjon tunnistab, et tulevase struktuurifondide järelhindamise puhul oleks töövõtjate korraldatava hindamise käigus tehtava töö hõlbustamiseks otstarbekas kasutada ettevalmistavat analüüsi.






  a) | Põhilised andmed, mida järelhindamises kasutati, kogusid ja esitasid liikmesriigid järelevalvesüsteemide kaudu. Raskused usaldusväärsete andmete kättesaadavusel võivad olla hindamise takistuseks, kuid perioodil 2000–2006 on selles valdkonnas olnud edasiminek. |
| --- | --- | --- |

120.

Komisjon on nõus, et tuleb täiustada kvaliteedikontrolli menetlusi, mida perioodi 1994–1999 järelhindamise suhtes kohaldati.

Komisjon tunnistab, et tulevase struktuurifondide järelhindamise puhul oleks töövõtjate korraldatava hindamise käigus tehtava töö hõlbustamiseks otstarbekas kasutada ettevalmistavat analüüsi.

a)

Põhilised andmed, mida järelhindamises kasutati, kogusid ja esitasid liikmesriigid järelevalvesüsteemide kaudu. Raskused usaldusväärsete andmete kättesaadavusel võivad olla hindamise takistuseks, kuid perioodil 2000–2006 on selles valdkonnas olnud edasiminek.

| b) | Tööjuhend peab võimaldama komisjonil hinnata kandidaatide sobivust hindamise korraldamiseks ja seda, kas kavandatav konkreetne meetodite ja tehnikate kombinatsioon annab nõutavad tulemused.
  Komisjon jagab kontrollikoja arvamust, et tööjuhendil on kvaliteetsete hindamistulemuste saavutamisel oluline roll. |
| --- | --- |

b)

Tööjuhend peab võimaldama komisjonil hinnata kandidaatide sobivust hindamise korraldamiseks ja seda, kas kavandatav konkreetne meetodite ja tehnikate kombinatsioon annab nõutavad tulemused.

Komisjon jagab kontrollikoja arvamust, et tööjuhendil on kvaliteetsete hindamistulemuste saavutamisel oluline roll.

| c) | Võttes arvesse eelarve- ja ajapiiranguid, keskenduvad tulevased järelhindamised enam olulisimatele hindamisküsimustele ja hindamised valmistatakse ette ja käivitatakse varem kui perioodil 1994–1999. |
| --- | --- |

c)

Võttes arvesse eelarve- ja ajapiiranguid, keskenduvad tulevased järelhindamised enam olulisimatele hindamisküsimustele ja hindamised valmistatakse ette ja käivitatakse varem kui perioodil 1994–1999.

Tuginedes perioodi 1994–1999 järelhindamise kogemustele, tugevdatakse järelevalve- ja juhtimiskorda ning protsess käivitatakse varem.

| 121. | Komisjon arvab, et makromajanduslikud mudelid on olulised suuremahulise sekkumise majandusliku mõju hindamiseks. Mudel HERMIN töötati 1990ndate alguses välja just sel eesmärgil. Siiski tuleb seda, nagu iga teistki majandusmudelit, täiustada, eelkõige seoses mikroandmetega füüsilisse infrastruktuuri ja inimkapitali tehtavate investeeringute majanduslike tulemuste hindamiseks. Komisjon arvab, et tulevased järelhindamised peaksid olema sihipärasemad. |
| --- | --- |

121.

Komisjon arvab, et makromajanduslikud mudelid on olulised suuremahulise sekkumise majandusliku mõju hindamiseks. Mudel HERMIN töötati 1990ndate alguses välja just sel eesmärgil. Siiski tuleb seda, nagu iga teistki majandusmudelit, täiustada, eelkõige seoses mikroandmetega füüsilisse infrastruktuuri ja inimkapitali tehtavate investeeringute majanduslike tulemuste hindamiseks. Komisjon arvab, et tulevased järelhindamised peaksid olema sihipärasemad.

| 122. | Komisjon on nõus, et järelhindamiste puhul tuleks võtta arvesse olemasolevaid temaatilisi uurimusi. Nende kasutamisel tuleb tähelepanu pöörata sellele, et järelhindamised ja temaatilised uurimused on koostatud erinevatel eesmärkidel ja võivad seega viia erinevate hinnanguteni. |
| --- | --- |

122.

Komisjon on nõus, et järelhindamiste puhul tuleks võtta arvesse olemasolevaid temaatilisi uurimusi. Nende kasutamisel tuleb tähelepanu pöörata sellele, et järelhindamised ja temaatilised uurimused on koostatud erinevatel eesmärkidel ja võivad seega viia erinevate hinnanguteni.

| 123. | a) | Komisjon on nõus, et erainvesteeringud on majandusliku arengu suurimad edendajad. Siiski näitavad kogemused, et erasektori edendav mõju sõltub riikide lõikes konkreetsetest majanduslikest tingimustest. |
| --- | --- | --- |

123.

a)

Komisjon on nõus, et erainvesteeringud on majandusliku arengu suurimad edendajad. Siiski näitavad kogemused, et erasektori edendav mõju sõltub riikide lõikes konkreetsetest majanduslikest tingimustest.

| b) | Seda lähenemisviisi ei saa alati kohaldada, kuna liikmesriikide ja piirkondade majanduslikud tingimused on väga erinevad. |
| --- | --- |

b)

Seda lähenemisviisi ei saa alati kohaldada, kuna liikmesriikide ja piirkondade majanduslikud tingimused on väga erinevad.

| c) | Komisjon on teadlik, et tulevikus on selles väga keerulises valdkonnas vaja teha täiendavat süstemaatilist tööd. |
| --- | --- |

c)

Komisjon on teadlik, et tulevikus on selles väga keerulises valdkonnas vaja teha täiendavat süstemaatilist tööd.

| d) | Komisjon on teadlik, et ka selles valdkonnas on veel tööd. |
| --- | --- |

d)

Komisjon on teadlik, et ka selles valdkonnas on veel tööd.

| e) | Liikmesriikide tellimusel koostatud järelhindamiste aruanded olid üheks perioodi 1994–1999 hindamise peamiseks aluseks. Kuigi komisjon vastutab vahetult järelhindamise eest, tuleks edaspidi tugevdada koostööd liikmesriikidega ja sisehindamistel peaks olema olulisem roll. |
| --- | --- |

e)

Liikmesriikide tellimusel koostatud järelhindamiste aruanded olid üheks perioodi 1994–1999 hindamise peamiseks aluseks. Kuigi komisjon vastutab vahetult järelhindamise eest, tuleks edaspidi tugevdada koostööd liikmesriikidega ja sisehindamistel peaks olema olulisem roll.

| 124. | Komisjon võtab meetmeid, et saavutada toimuvast parem ülevaade. |
| --- | --- |

124.

Komisjon võtab meetmeid, et saavutada toimuvast parem ülevaade.

| 125. | Komisjon on nõus, et struktuurifondide järelhindamisel tuleks täielikult ära kasutada teadmisi, mis saadi kogu programmitöö perioodi vältel, ja seetõttu kiidab heaks mõtte, et ettevalmistav analüüs võib hõlbustada töövõtjate ülesannet ning parandada tulevaste struktuurifondide järelhindamise kvaliteeti.
  Komisjon juba teeb intensiivset koostööd uurimisinstituutide ja ülikoolidega ning on nõus kavandama täiendavaid ülesandeid kontrollikoja viidatud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

125.

Komisjon on nõus, et struktuurifondide järelhindamisel tuleks täielikult ära kasutada teadmisi, mis saadi kogu programmitöö perioodi vältel, ja seetõttu kiidab heaks mõtte, et ettevalmistav analüüs võib hõlbustada töövõtjate ülesannet ning parandada tulevaste struktuurifondide järelhindamise kvaliteeti.

Komisjon juba teeb intensiivset koostööd uurimisinstituutide ja ülikoolidega ning on nõus kavandama täiendavaid ülesandeid kontrollikoja viidatud eesmärkide saavutamiseks.

---

| 12.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 302/41 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 302/41

---

ARVAMUS nr 6/2006

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepaneku kohta, millega muudetakse ja laiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsust nr 804/2004/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm meetmete edendamiseks ühenduse finantshuvide kaitse valdkonnas (programm Herakles II)

(vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 248 lõike 4 teisele lõigule)

(2006/C 302/02)

EUROOPA ÜHENDUSTE KONTROLLIKODA,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 280 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse ettepanekut, millega kehtestatakse ühenduse tegevusprogramm ühenduse finantshuvide kaitse valdkonna tegevuste edendamiseks (1).

võttes arvesse nõukogu esitatud ja kontrollikoja poolt 14. juulil 2006 kätte saadud taotlust arvamuse avaldamiseks käesoleva ettepaneku kohta,

võttes arvesse kontrollikoja 11. novembri 2003. aasta arvamust nr 8/2003 algse ühenduse tegevusprogrammi kohta,

ning arvestades, et otsuse ettepanek põhineb asutamislepingu artikli 280 lõikel 4, milles sätestatakse, et “...pärast konsulteerimist kontrollikojaga võtab nõukogu vajalikud meetmed ühenduse finantshuve kahjustavate kelmuste ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks”,

ning arvestades, et komisjoni ettepaneku põhieesmärk on programmi Herakles (2) pikendamine täiendavaks seitsmeaastaseks perioodiks (2007–2013). 98,5 miljoni euro suunava jaotamise tulemusel on iga-aastaste sissemaksete suuruseks ligikaudu 14 miljonit eurot. Programm tagab OLAFile rahalised vahendid, mida vajatakse liikmesriikidele pakutava teenindusplatvormi tööshoidmiseks, eesmärgiga koordineerida pettusevastast võitlust Euroopa Liidu tasandil (3),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| 1. | Peamisi programmisektoreid (tehniline abi, koolitustegevus ja õigusorganite vaheline teabevahetus pettusevastase võitluse valdkonnas) ei ole hinnatud vastavalt finantsmääruse artikli 27 lõike 3 tingimustele, mille kohaselt tuleb eesmärkide saavutamist jälgida tulemusnäitajate abil. Selle asemel on tegevust hinnatud pigem vastavalt tegevuse tasemele ilma mõõdetavate näitajateta. Seetõttu on eeldatavate tulemuste saavutamine ja programmi mõju määramine jätkuvalt keeruline. |
| --- | --- |

1.

Peamisi programmisektoreid (tehniline abi, koolitustegevus ja õigusorganite vaheline teabevahetus pettusevastase võitluse valdkonnas) ei ole hinnatud vastavalt finantsmääruse artikli 27 lõike 3 tingimustele, mille kohaselt tuleb eesmärkide saavutamist jälgida tulemusnäitajate abil. Selle asemel on tegevust hinnatud pigem vastavalt tegevuse tasemele ilma mõõdetavate näitajateta. Seetõttu on eeldatavate tulemuste saavutamine ja programmi mõju määramine jätkuvalt keeruline.

| 2. | Ettepaneku artikli 7 punktis a sätestatakse, et OLAF peab koostama aruande programmi täitmise ja selle jätkamise asjakohasuse kohta hiljemalt 31. detsembriks 2010. Artikli 7 punktis b sätestatakse programmi täitmise hindamise edasilükkamine kuni 31. detsembrini 2014. Kontrollikoja arvates on see liiga hilja. Seetõttu soovitab kontrollikoda esitada sõltumatu hindamise hiljemalt 2010. aastaks ning hindamine peaks sisaldama programmide eesmärkide saavutamise vahehindamist. Lisaks tuleks vastavalt asutamislepingu artikli 280 lõikele 5 esitatavas komisjoni aastaaruandes esitada teave programmi Herakles II raames rahastatavate meetmete ja saadud tulemuste kohta. Ettepaneku lisas toodud üldkriteeriumide selgust ja sihtotstarbelisust tuleks parandada, et lõppkokkuvõttes hõlbustada programmi hindamist. |
| --- | --- |

2.

Ettepaneku artikli 7 punktis a sätestatakse, et OLAF peab koostama aruande programmi täitmise ja selle jätkamise asjakohasuse kohta hiljemalt 31. detsembriks 2010. Artikli 7 punktis b sätestatakse programmi täitmise hindamise edasilükkamine kuni 31. detsembrini 2014. Kontrollikoja arvates on see liiga hilja. Seetõttu soovitab kontrollikoda esitada sõltumatu hindamise hiljemalt 2010. aastaks ning hindamine peaks sisaldama programmide eesmärkide saavutamise vahehindamist. Lisaks tuleks vastavalt asutamislepingu artikli 280 lõikele 5 esitatavas komisjoni aastaaruandes esitada teave programmi Herakles II raames rahastatavate meetmete ja saadud tulemuste kohta. Ettepaneku lisas toodud üldkriteeriumide selgust ja sihtotstarbelisust tuleks parandada, et lõppkokkuvõttes hõlbustada programmi hindamist.

| 3. | Finantsmääruse V jaotises nimetatud riigihankelepingud võimaldavad OLAFil programme hallata. Nimetatud menetlus väärib heakskiitu, kuna selle abil on ametil võimalik programmi rakendamise üle suuremat kontrolli omada. |
| --- | --- |

3.

Finantsmääruse V jaotises nimetatud riigihankelepingud võimaldavad OLAFil programme hallata. Nimetatud menetlus väärib heakskiitu, kuna selle abil on ametil võimalik programmi rakendamise üle suuremat kontrolli omada.

| 4. | Õigusaktile lisatavas finantsselgituses sätestatud programmi struktuur väljendub tegevuseesmärkide kaudu, mis omakorda on jaotatud tegevusteks. Pealtnäha vastab see struktuur finantsmääruse artikli 27 lõike 3 tingimustele. Finantsselgituse struktuur aga ei vasta programmi juhtimisstruktuurile (mis koosneb kolmest eraldi komponendist). Tõenäoliselt ei selgita programmi koordinaatori nimetamine seda, kuidas saavutada ühtaegu kindlavormilisi ja eriilmelisi eesmärke või tegevusi, mis ei vasta tegelikule juhtimispraktikale. Seetõttu oleks soovitatav seatud eesmärgid ümber vormistada ja seostada varasemast rohkem juhtide tegelikkuses järgitavate eesmärkidega. Kui seda ei praktiseerita, on tõenäoline, et tulemusnäitajaid on väga keeruline kehtestada. |
| --- | --- |

4.

Õigusaktile lisatavas finantsselgituses sätestatud programmi struktuur väljendub tegevuseesmärkide kaudu, mis omakorda on jaotatud tegevusteks. Pealtnäha vastab see struktuur finantsmääruse artikli 27 lõike 3 tingimustele. Finantsselgituse struktuur aga ei vasta programmi juhtimisstruktuurile (mis koosneb kolmest eraldi komponendist). Tõenäoliselt ei selgita programmi koordinaatori nimetamine seda, kuidas saavutada ühtaegu kindlavormilisi ja eriilmelisi eesmärke või tegevusi, mis ei vasta tegelikule juhtimispraktikale. Seetõttu oleks soovitatav seatud eesmärgid ümber vormistada ja seostada varasemast rohkem juhtide tegelikkuses järgitavate eesmärkidega. Kui seda ei praktiseerita, on tõenäoline, et tulemusnäitajaid on väga keeruline kehtestada.

| 5. | Pärast OLAFi võetud meedet sigarettide salakaubaveo vastu võitlemisel sõlmiti 9. juunil 2004 komisjoni, kümne liikmesriigi ja tubakasektori ühe peamise tootja (4) vahel kokkulepe. Nimetatud lepingu kohaselt nõustus tootja maksma ligikaudu 1 250 miljoni USA dollari suuruse summa 12aastase perioodi jooksul. Nimetatud summa, mida komisjon jagab lepingu allkirjastanud riikidega, on mõeldud eelkõige “täiendavaks vahendiks salakaubaveo- ja võltsimisvastaste algatuste rahastamisel”. Programmi Herakles II aastaeelarve sisaldab lepingust tulenevalt seega ligikaudu 6 miljoni euro suurust summat. Kuigi täiendavate vahendite lisamine tubakasektori pettusevastasesse võitlusesse on tervitatav, tuleks võtta asjakohaseid meetmeid tagamaks piisavate vahendite kättesaadavus pettusevastaseks võitluseks teistes sama suure riskiga sektorites. |
| --- | --- |

5.

Pärast OLAFi võetud meedet sigarettide salakaubaveo vastu võitlemisel sõlmiti 9. juunil 2004 komisjoni, kümne liikmesriigi ja tubakasektori ühe peamise tootja (4) vahel kokkulepe. Nimetatud lepingu kohaselt nõustus tootja maksma ligikaudu 1 250 miljoni USA dollari suuruse summa 12aastase perioodi jooksul. Nimetatud summa, mida komisjon jagab lepingu allkirjastanud riikidega, on mõeldud eelkõige “täiendavaks vahendiks salakaubaveo- ja võltsimisvastaste algatuste rahastamisel”. Programmi Herakles II aastaeelarve sisaldab lepingust tulenevalt seega ligikaudu 6 miljoni euro suurust summat. Kuigi täiendavate vahendite lisamine tubakasektori pettusevastasesse võitlusesse on tervitatav, tuleks võtta asjakohaseid meetmeid tagamaks piisavate vahendite kättesaadavus pettusevastaseks võitluseks teistes sama suure riskiga sektorites.

Kontrollikoda võttis käesoleva arvamuse vastu 26. oktoobri 2006. aasta istungil Luxembourg’is.

Kontrollikoja nimel

president

Hubert WEBER

---

(1)  KOM(2006) 339 lõplik, 28. juuni 2006.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 804/2004/EÜ (ELT L 143, 30.4.2004, lk 9).

2

(3)  Kontrollikoja eriaruande nr 1/2005 punktid 50 ja 76 (ELT C 202, 18.8.2005).

3

(4)  Philip Morris Group (PMI).

4

---