# Uradni list C 311E/2006

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 311E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4919. december 2006 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 311E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4919. december 2006

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Svet |
| 2006/C 311E/1 | Skupno Stališče (ES) št. 32/2006 z dne 23. novembra 2006, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 999/2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij | 1 |
| 2006/C 311E/2 | Skupno stališče (ES) št. 33/2006 z dne 23. novembra 2006, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti | 10 |
| 2006/C 311E/3 | Skupno stališče (ES) št. 34/2006 z dne 4. decembra 2006, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi predpisov v zvezi z nazivnimi količinami predpakiranih proizvodov, razveljavitvi direktiv Sveta 75/106/EGS in 80/232/EGS ter spremembi Direktive Sveta 76/211/EGS | 21 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Svet

2006/C 311E/1

Skupno Stališče (ES) št. 32/2006 z dne 23. novembra 2006, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 999/2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij

1

2006/C 311E/2

Skupno stališče (ES) št. 33/2006 z dne 23. novembra 2006, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti

10

2006/C 311E/3

Skupno stališče (ES) št. 34/2006 z dne 4. decembra 2006, ki ga je sprejel Svet v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi predpisov v zvezi z nazivnimi količinami predpakiranih proizvodov, razveljavitvi direktiv Sveta 75/106/EGS in 80/232/EGS ter spremembi Direktive Sveta 76/211/EGS

21

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Svet

| 19.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

CE 311/1

---

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 32/2006,

ki ga je sprejel Svet dne 23. novembra 2006

z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o spremembah Uredbe (ES) št. 999/2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij

(Besedilo velja za EGP)

(2006/C 311 E/01)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 152(4)(b) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (3) je namenjena zagotovitvi enotnega pravnega okvira za transmisivne spongiformne encefalopatije (TSE) v Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (3) je namenjena zagotovitvi enotnega pravnega okvira za transmisivne spongiformne encefalopatije (TSE) v Skupnosti.

| (2) | Uredba (ES) št. 932/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 999/2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij glede podaljšanja obdobja za prehodne ukrepe (4) je podaljšala obdobje uporabe prehodnih ukrepov iz Uredbe (ES) št. 999/2001 najpozneje do 1. julija 2007. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 932/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 999/2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij glede podaljšanja obdobja za prehodne ukrepe (4) je podaljšala obdobje uporabe prehodnih ukrepov iz Uredbe (ES) št. 999/2001 najpozneje do 1. julija 2007.

| (3) | Med generalnim zasedanjem Svetovne organizacije za zdravje živali maja 2003 je bila sprejeta resolucija za poenostavitev obstoječih mednarodnih meril za razvrščanje držav glede na njihovo tveganje za govejo spongiformno encefalopatijo (BSE). Predlog je bil sprejet na generalnem zasedanju maja 2005. Člene Uredbe (ES) št. 999/2001 bi bilo treba prilagoditi, da bodo odražali novi mednarodno dogovorjeni sistem kategorizacije. |
| --- | --- |

(3)

Med generalnim zasedanjem Svetovne organizacije za zdravje živali maja 2003 je bila sprejeta resolucija za poenostavitev obstoječih mednarodnih meril za razvrščanje držav glede na njihovo tveganje za govejo spongiformno encefalopatijo (BSE). Predlog je bil sprejet na generalnem zasedanju maja 2005. Člene Uredbe (ES) št. 999/2001 bi bilo treba prilagoditi, da bodo odražali novi mednarodno dogovorjeni sistem kategorizacije.

| (4) | Zaradi novih spoznanj na področju vzorčenja in analiz bodo potrebne obsežne spremembe Priloge X k Uredbi (ES) št. 999/2001. Zato sp potrebne nekatere tehnične spremembe obstoječe opredelitve „hitrih testov“ iz Uredbe (ES) št. 999/2001, da bi olajšali poznejše spremembe strukture te priloge. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi novih spoznanj na področju vzorčenja in analiz bodo potrebne obsežne spremembe Priloge X k Uredbi (ES) št. 999/2001. Zato sp potrebne nekatere tehnične spremembe obstoječe opredelitve „hitrih testov“ iz Uredbe (ES) št. 999/2001, da bi olajšali poznejše spremembe strukture te priloge.

| (5) | Za večjo jasnost zakonodaje Skupnosti je primerno pojasniti, da bi se opredelitev pojma „mehansko izkoščeno meso“ iz druge zakonodaje Skupnosti o varnosti hrane v Uredbi (ES) št. 999/2001 morala uporabljati v okviru ukrepov za izkoreninjenje TSE. |
| --- | --- |

(5)

Za večjo jasnost zakonodaje Skupnosti je primerno pojasniti, da bi se opredelitev pojma „mehansko izkoščeno meso“ iz druge zakonodaje Skupnosti o varnosti hrane v Uredbi (ES) št. 999/2001 morala uporabljati v okviru ukrepov za izkoreninjenje TSE.

| (6) | Uredba (ES) št. 999/2001 uvaja programa spremljanja BSE in praskavca. Znanstveni usmerjevalni odbor je v svojem mnenju z dne 6.-7. marca 2003 priporočil uvedbo programov spremljanja raznih oblik TSE pri jelenjadi. Sistem spremljanja iz omenjene uredbe bi bilo zato treba razširiti na druge oblike TSE, z možnostjo sprejemanja nadaljnjih ukrepov za poznejšo izvedbo omenjenega sistema. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (ES) št. 999/2001 uvaja programa spremljanja BSE in praskavca. Znanstveni usmerjevalni odbor je v svojem mnenju z dne 6.-7. marca 2003 priporočil uvedbo programov spremljanja raznih oblik TSE pri jelenjadi. Sistem spremljanja iz omenjene uredbe bi bilo zato treba razširiti na druge oblike TSE, z možnostjo sprejemanja nadaljnjih ukrepov za poznejšo izvedbo omenjenega sistema.

| (7) | Usklajen rejski program za selekcijo ovac glede na njihovo odpornost proti raznim oblikam TSE je bil uveden kot prehodni ukrep z Odločbo Komisije 2003/100/ES z dne 13. februarja 2003 o določitvi minimalnih pogojev za vzpostavitev rejskih programov za odpornost na transmisivne spongiformne encefalopatije pri ovcah (5). Uredbo (ES) št. 999/2001 bi bilo treba spremeniti za zagotovitev trajne pravne podlage za omenjeni program, kakor tudi možnosti spreminjanja takih programov, s čimer naj se omogoči upoštevanje ovrednotenih znanstvenih rezultatov in celotnih posledic njihovega izvajanja. |
| --- | --- |

(7)

Usklajen rejski program za selekcijo ovac glede na njihovo odpornost proti raznim oblikam TSE je bil uveden kot prehodni ukrep z Odločbo Komisije 2003/100/ES z dne 13. februarja 2003 o določitvi minimalnih pogojev za vzpostavitev rejskih programov za odpornost na transmisivne spongiformne encefalopatije pri ovcah (5). Uredbo (ES) št. 999/2001 bi bilo treba spremeniti za zagotovitev trajne pravne podlage za omenjeni program, kakor tudi možnosti spreminjanja takih programov, s čimer naj se omogoči upoštevanje ovrednotenih znanstvenih rezultatov in celotnih posledic njihovega izvajanja.

| (8) | Uredba (ES) št. 999/2001 prepoveduje krmljenje določenih živali z določenimi predelanimi živalskimi beljakovinami, z možnostjo določitve odstopanj. Zaradi novih spoznanj glede prepovedi krmljenja živali bodo morda potrebne spremembe Priloge IV k navedeni uredbi. Potrebne so nekatere tehnične spremembe obstoječega besedila ustreznega člena, da bi olajšali poznejše spremembe strukture navedene priloge. |
| --- | --- |

(8)

Uredba (ES) št. 999/2001 prepoveduje krmljenje določenih živali z določenimi predelanimi živalskimi beljakovinami, z možnostjo določitve odstopanj. Zaradi novih spoznanj glede prepovedi krmljenja živali bodo morda potrebne spremembe Priloge IV k navedeni uredbi. Potrebne so nekatere tehnične spremembe obstoječega besedila ustreznega člena, da bi olajšali poznejše spremembe strukture navedene priloge.

| (9) | Uredba (ES) št. 1774/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. oktobra 2002 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi (6), uvaja pravila za odstranjevanje snovi s specifičnim tveganjem ter živali, okuženih z raznimi oblikami TSE. Sprejeta so bila pravila o tranzitu proizvodov živalskega izvora prek Skupnosti. Iz razlogov skladnosti zakonodaje Skupnosti bi bilo treba obstoječa pravila v Uredbi (ES) št. 999/2001 o odstranjevanju takih snovi in živali nadomestiti s sklicevanjem na Uredbo (ES) št. 1774/2002 in črtati sklicevanje na pravila o tranzitu v Uredbi (ES) št. 999/2001. |
| --- | --- |

(9)

Uredba (ES) št. 1774/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. oktobra 2002 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi (6), uvaja pravila za odstranjevanje snovi s specifičnim tveganjem ter živali, okuženih z raznimi oblikami TSE. Sprejeta so bila pravila o tranzitu proizvodov živalskega izvora prek Skupnosti. Iz razlogov skladnosti zakonodaje Skupnosti bi bilo treba obstoječa pravila v Uredbi (ES) št. 999/2001 o odstranjevanju takih snovi in živali nadomestiti s sklicevanjem na Uredbo (ES) št. 1774/2002 in črtati sklicevanje na pravila o tranzitu v Uredbi (ES) št. 999/2001.

| (10) | Zaradi novih spoznanj glede snovi s specifičnim tveganjem bodo potrebne tudi obsežne spremembe Priloge V k Uredbi (ES) št. 999/2001. Potrebne so nekatere tehnične spremembe obstoječega besedila ustreznih določb omenjene uredbe, da bi olajšali poznejše spremembe strukture navedene priloge. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi novih spoznanj glede snovi s specifičnim tveganjem bodo potrebne tudi obsežne spremembe Priloge V k Uredbi (ES) št. 999/2001. Potrebne so nekatere tehnične spremembe obstoječega besedila ustreznih določb omenjene uredbe, da bi olajšali poznejše spremembe strukture navedene priloge.

| (11) | Čeprav je v Skupnosti prepovedano omamljanje s plinom, vbrizganim v kranialno votlino, se plin lahko vbrizga tudi po omamljanju. Zato je treba ustrezne določbe o postopkih zakola v Uredbi (ES) št. 999/2001 spremeniti tako, da se prepove vbrizgavanje plina v kranialno votlino po omamljanju. |
| --- | --- |

(11)

Čeprav je v Skupnosti prepovedano omamljanje s plinom, vbrizganim v kranialno votlino, se plin lahko vbrizga tudi po omamljanju. Zato je treba ustrezne določbe o postopkih zakola v Uredbi (ES) št. 999/2001 spremeniti tako, da se prepove vbrizgavanje plina v kranialno votlino po omamljanju.

| (12) | Uredba Komisije (ES) št. 1915/2003 z dne 30. oktobra 2003 o spremembah prilog VII, VIII in IX k Uredbi (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s trgovino in uvozom ovc in koz ter ukrepi, ki sledijo po dokazani prisotnosti transmisivnih spongiformnih encefalopatij pri govedu, ovcah in kozah (7) opredeljuje nove določbe o izkoreninjenju praskavca pri ovcah in kozah. V skladu s tem bi bilo treba prepovedati premike ovac in koz z gospodarstev, za katera se uradno sumi, da so okužena s praskavcem. |
| --- | --- |

(12)

Uredba Komisije (ES) št. 1915/2003 z dne 30. oktobra 2003 o spremembah prilog VII, VIII in IX k Uredbi (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s trgovino in uvozom ovc in koz ter ukrepi, ki sledijo po dokazani prisotnosti transmisivnih spongiformnih encefalopatij pri govedu, ovcah in kozah (7) opredeljuje nove določbe o izkoreninjenju praskavca pri ovcah in kozah. V skladu s tem bi bilo treba prepovedati premike ovac in koz z gospodarstev, za katera se uradno sumi, da so okužena s praskavcem.

| (13) | Na podlagi najnovejših znanstvenih spoznanj bi morala Uredba (ES) št. 999/2001 omogočati, da se pravila o dajanju na trg in izvozu goveda, ovac in koz, njihovega semena, zarodkov in jajčnih celic razširijo tudi na druge živalske vrste. |
| --- | --- |

(13)

Na podlagi najnovejših znanstvenih spoznanj bi morala Uredba (ES) št. 999/2001 omogočati, da se pravila o dajanju na trg in izvozu goveda, ovac in koz, njihovega semena, zarodkov in jajčnih celic razširijo tudi na druge živalske vrste.

| (14) | Znanstveni usmerjevalni odbor v svojem mnenju z dne 26. junija 1998 navaja, da bi bilo treba upoštevati nekatere omejitve pri pridobivanju surovin za proizvodnjo dikalcijevega fosfata. Dikalcijev fosfat je treba skladno s tem odstraniti s seznama proizvodov, za katere ne veljajo omejitve pri dajanju na trg po Uredbi (ES) št. 999/2001. Pojasniti bi bilo treba odsotnost omejitev za mleko in mlečne izdelke. |
| --- | --- |

(14)

Znanstveni usmerjevalni odbor v svojem mnenju z dne 26. junija 1998 navaja, da bi bilo treba upoštevati nekatere omejitve pri pridobivanju surovin za proizvodnjo dikalcijevega fosfata. Dikalcijev fosfat je treba skladno s tem odstraniti s seznama proizvodov, za katere ne veljajo omejitve pri dajanju na trg po Uredbi (ES) št. 999/2001. Pojasniti bi bilo treba odsotnost omejitev za mleko in mlečne izdelke.

| (15) | Na podlagi najnovejših znanstvenih spoznanj in razvrstitve tveganj in ne glede na možnost sprejetja zaščitnih ukrepov bi morala Uredba (ES) št. 999/2001 v skladu s postopki komitologijo omogočati sprejetje bolj specifičnih zahtev za dajanje na trg in izvoz proizvodov živalskega izvora iz držav članic ali tretjih držav z nadzorovanim ali nejasnim tveganjem za TSE. |
| --- | --- |

(15)

Na podlagi najnovejših znanstvenih spoznanj in razvrstitve tveganj in ne glede na možnost sprejetja zaščitnih ukrepov bi morala Uredba (ES) št. 999/2001 v skladu s postopki komitologijo omogočati sprejetje bolj specifičnih zahtev za dajanje na trg in izvoz proizvodov živalskega izvora iz držav članic ali tretjih držav z nadzorovanim ali nejasnim tveganjem za TSE.

| (16) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8). |
| --- | --- |

(16)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8).

| (17) | Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb Uredbe (ES) št. 999/2001 in/ali njenim dopolnitvam z dodajanjem nebistvenih določb, bi te ukrepe bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(17)

Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb Uredbe (ES) št. 999/2001 in/ali njenim dopolnitvam z dodajanjem nebistvenih določb, bi te ukrepe bilo treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

| (18) | Uredbo (ES) št. 999/2001 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti — |
| --- | --- |

(18)

Uredbo (ES) št. 999/2001 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti —

SPREJELA TO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 999/2001 se spremeni:

| 1) | vstavi se naslednja uvodna izjava:






  „(8a) | Krmljenje neprežvekovalcev z nekaterimi predelanimi živalskimi beljakovinami, pridobljenimi od neprežvekovalcev, se dovoli ob upoštevanju prepovedi ponovne uporabe znotraj iste živalske vrste, kakor določa Uredba (ES) št. 1774/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. oktobra 2002 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi (9), in vidikov nadzora, zlasti v zvezi z razločevanjem predelanih živalskih beljakovin, specifičnih za nekatere živalske vrste, kakor je določeno v Sporočilu o časovnem načrtu za TSE, ki ga je Komisija sprejela dne 15. julija 2005. |
| --- | --- | --- |

1)

vstavi se naslednja uvodna izjava:

„(8a)

Krmljenje neprežvekovalcev z nekaterimi predelanimi živalskimi beljakovinami, pridobljenimi od neprežvekovalcev, se dovoli ob upoštevanju prepovedi ponovne uporabe znotraj iste živalske vrste, kakor določa Uredba (ES) št. 1774/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. oktobra 2002 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi (9), in vidikov nadzora, zlasti v zvezi z razločevanjem predelanih živalskih beljakovin, specifičnih za nekatere živalske vrste, kakor je določeno v Sporočilu o časovnem načrtu za TSE, ki ga je Komisija sprejela dne 15. julija 2005.

| 2) | vstavita se naslednji uvodni izjavi:






  „(11a) | V resoluciji z dne 28. oktobra 2004 (10) je Evropski parlament izrazil pomisleke glede krmljenja prežvekovalcev z živalskimi beljakovinami, ker ne spadajo v naravno prehrano odraslega goveda. Posledice krize zaradi BSE ter slinavke in parkljevke vedno bolj utrjujejo prepričanje, da je najboljši način varovanja zdravja ljudi in živali tak, ki pri reji in prehrani živali upošteva posebnosti vsake živalske vrste. V skladu s previdnostnim načelom in glede na naravno prehrano in življenjskimi pogoji prežvekovalcev bi bilo zato treba ohraniti prepoved krmljenja prežvekovalcev z živalskimi beljakovinami v oblikah, ki običajno niso del njihove naravne prehrane. |
| --- | --- | --- |

2)

vstavita se naslednji uvodni izjavi:

„(11a)

V resoluciji z dne 28. oktobra 2004 (10) je Evropski parlament izrazil pomisleke glede krmljenja prežvekovalcev z živalskimi beljakovinami, ker ne spadajo v naravno prehrano odraslega goveda. Posledice krize zaradi BSE ter slinavke in parkljevke vedno bolj utrjujejo prepričanje, da je najboljši način varovanja zdravja ljudi in živali tak, ki pri reji in prehrani živali upošteva posebnosti vsake živalske vrste. V skladu s previdnostnim načelom in glede na naravno prehrano in življenjskimi pogoji prežvekovalcev bi bilo zato treba ohraniti prepoved krmljenja prežvekovalcev z živalskimi beljakovinami v oblikah, ki običajno niso del njihove naravne prehrane.

| (11b) | Mehansko izkoščeno meso se pridobiva z odstranjevanjem mesa s kosti na način, po katerem se poruši ali spremeni zgradba mišičnih vlaken. Vsebuje lahko delce kosti in periosteuma (pokostnice). Mehansko izkoščenega mesa zato ni mogoče šteti za običajno meso. Njegovo uporabo v prehrani ljudi bi zato bilo treba ponovno preučiti. |
| --- | --- |

(11b)

Mehansko izkoščeno meso se pridobiva z odstranjevanjem mesa s kosti na način, po katerem se poruši ali spremeni zgradba mišičnih vlaken. Vsebuje lahko delce kosti in periosteuma (pokostnice). Mehansko izkoščenega mesa zato ni mogoče šteti za običajno meso. Njegovo uporabo v prehrani ljudi bi zato bilo treba ponovno preučiti.

| 3) | odstavek 1 člena 3 se spremeni:






  (a) | točka (1) se nadomesti z naslednjim:






  „(l) | hitri testi: presejalne metode iz Priloge X, katerih rezultati so znani v 24 urah;“; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

odstavek 1 člena 3 se spremeni:

(a)

točka (1) se nadomesti z naslednjim:

„(l)

hitri testi: presejalne metode iz Priloge X, katerih rezultati so znani v 24 urah;“;

| (b) | dodajo se naslednje točke:






  „(n) | mehansko izkoščeno meso ali ‚MSM‘: proizvod, pridobljen z odstranjevanjem mesa s kosti, na katere je pripeto mišičevje, po odstranitvi kosti in z mehanskimi pripomočki, ki porušijo ali spremenijo zgradbo mišičnih vlaken; |
| --- | --- | --- |

(b)

dodajo se naslednje točke:

„(n)

mehansko izkoščeno meso ali ‚MSM‘: proizvod, pridobljen z odstranjevanjem mesa s kosti, na katere je pripeto mišičevje, po odstranitvi kosti in z mehanskimi pripomočki, ki porušijo ali spremenijo zgradbo mišičnih vlaken;

| (o) | pasivni nadzor: poročanje o vseh živalih, pri katerih obstaja sum, da so okužene z eno od oblik TSE in, kadar TSE ni mogoče izključiti s kliničnimi preiskavami, laboratorijsko testiranje takih živali; |
| --- | --- |

(o)

pasivni nadzor: poročanje o vseh živalih, pri katerih obstaja sum, da so okužene z eno od oblik TSE in, kadar TSE ni mogoče izključiti s kliničnimi preiskavami, laboratorijsko testiranje takih živali;

| (p) | aktivni nadzor: testiranje živali, ki niso bile prijavljene zaradi suma okuženosti z eno od oblik TSE, kakor so v sili zaklane živali, živali, sumljive ob pregledu pred zakolom, poginule živali, zdrave zaklane živali, in živali, ki se izločijo v povezavi z ugotovljenim primerom TSE, zlasti za ugotavljanje nastanka in razširjenosti TSE v državi ali njeni regiji.“; |
| --- | --- |

(p)

aktivni nadzor: testiranje živali, ki niso bile prijavljene zaradi suma okuženosti z eno od oblik TSE, kakor so v sili zaklane živali, živali, sumljive ob pregledu pred zakolom, poginule živali, zdrave zaklane živali, in živali, ki se izločijo v povezavi z ugotovljenim primerom TSE, zlasti za ugotavljanje nastanka in razširjenosti TSE v državi ali njeni regiji.“;

| 4) | člen 5 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   BSE-status držav članic ali tretjih držav ali njihovih regij (v nadaljevanju ‚držav ali regij‘) se določa z razvrščanjem v eno od naslednjih treh kategorij:






  — | zanemarljivo tveganje za BSE, kakor je opredeljeno v Prilogi II, |
| --- | --- | --- | --- |

4)

člen 5 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   BSE-status držav članic ali tretjih držav ali njihovih regij (v nadaljevanju ‚držav ali regij‘) se določa z razvrščanjem v eno od naslednjih treh kategorij:

—

zanemarljivo tveganje za BSE, kakor je opredeljeno v Prilogi II,

| — | nadzorovano tveganje za BSE, kakor je opredeljeno v Prilogi II, |
| --- | --- |

—

nadzorovano tveganje za BSE, kakor je opredeljeno v Prilogi II,

| — | nejasno tveganje za BSE, kakor je opredeljeno v Prilogi II. |
| --- | --- |

—

nejasno tveganje za BSE, kakor je opredeljeno v Prilogi II.

BSE-status države ali regije je dovoljeno določiti le na podlagi meril iz poglavja A Priloge II. Ta merila zajemajo izide analize tveganj na podlagi vseh morebitnih dejavnikov za pojav goveje spongiformne encefalopatije, kakor je opredeljeno v poglavju B Priloge II, in njihovega razvoja v določenem časovnem razdobju, kakor tudi obsežne ukrepe aktivnega in pasivnega nadzora, ob upoštevanju kategorije tveganja države ali regije.

Države članice in tretje države, ki želijo ostati na seznamu tretjih držav, odobrenih za izvoz živih živali ali proizvodov iz te uredbe v Skupnost, predložijo Komisiji vlogo za določitev svojega BSE-statusa, skupaj z ustreznimi podatki o merilih iz poglavja A Priloge II, ter o morebitnih dejavnikih tveganja iz poglavja B Priloge II in njihovem razvoju v določenem časovnem obdobju.“;

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Države članice in tretje države, ki ne predložijo vlog v skladu s tretjim pododstavkom odstavka 1, za odpošiljanje živih živali in proizvodov živalskega izvora s svojega ozemlja izpolnjujejo uvozne zahteve, ki veljajo za države z nejasnim tveganjem za BSE, dokler ne predložijo take vloge in ni sprejeta končna odločitev o njihovem BSE-statusu.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Države članice in tretje države, ki ne predložijo vlog v skladu s tretjim pododstavkom odstavka 1, za odpošiljanje živih živali in proizvodov živalskega izvora s svojega ozemlja izpolnjujejo uvozne zahteve, ki veljajo za države z nejasnim tveganjem za BSE, dokler ne predložijo take vloge in ni sprejeta končna odločitev o njihovem BSE-statusu.“;

| 5) | člen 6 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Vsaka država članica izvaja letni program spremljanja raznih oblik TSE na podlagi aktivnega in pasivnega nadzora v skladu s Prilogo III. Vsak tak program spremljanja TSE pri posamezni živalski vrsti zajema tudi presejalno metodo s hitrimi testi.
  V ta namen se hitri testi odobrijo v skladu s postopkom iz člena 24(3) in navedejo v Prilogi X.“; |
| --- | --- | --- |

5)

člen 6 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Vsaka država članica izvaja letni program spremljanja raznih oblik TSE na podlagi aktivnega in pasivnega nadzora v skladu s Prilogo III. Vsak tak program spremljanja TSE pri posamezni živalski vrsti zajema tudi presejalno metodo s hitrimi testi.

V ta namen se hitri testi odobrijo v skladu s postopkom iz člena 24(3) in navedejo v Prilogi X.“;

| (b) | vstavijo se naslednji odstavki:
  „1a.   Letni program spremljanja iz odstavka 1 zajema vsaj naslednje podpopulacije:






  (a) | vse živali iz vrst goveda, starejše od 24 mesecev, poslane na zakol v sili ali z ugotovljenimi posebnostmi ob pregledu pred zakolom, |
| --- | --- | --- |

(b)

vstavijo se naslednji odstavki:

„1a.   Letni program spremljanja iz odstavka 1 zajema vsaj naslednje podpopulacije:

(a)

vse živali iz vrst goveda, starejše od 24 mesecev, poslane na zakol v sili ali z ugotovljenimi posebnostmi ob pregledu pred zakolom,

| (b) | vse živali iz vrst goveda, starejše od 30 mesecev, zaklane v rednem zakolu za prehrano ljudi, |
| --- | --- |

(b)

vse živali iz vrst goveda, starejše od 30 mesecev, zaklane v rednem zakolu za prehrano ljudi,

| (c) | vse živali iz vrst goveda, starejše od 24 mesecev, ki niso namenjene zakolu za prehrano ljudi in so poginile ali bile pokončane na gospodarstvu, med prevozom ali v klavnici (poginule živali). |
| --- | --- |

(c)

vse živali iz vrst goveda, starejše od 24 mesecev, ki niso namenjene zakolu za prehrano ljudi in so poginile ali bile pokončane na gospodarstvu, med prevozom ali v klavnici (poginule živali).

Države članice se lahko odločijo za odstopanje od določbe iz točke (c) v oddaljenih območjih z majhno gostoto naseljenosti živali, v katerih ni organizirano zbiranje poginulih živali. Države članice, ki uveljavljajo to možnost, o tem obvestijo Komisijo in predložijo seznam omenjenih območij ter utemeljitev odstopanja. Odstopanje ne sme zajemati več kot 10 % populacije goveda v državi članici.

1b.   Po posvetovanju z ustreznim znanstvenim odborom se lahko starost, določena v odstavku 1a(a) in (c), prilagaja glede na nova znanstvena spoznanja v skladu s postopkom iz člena 24(3).

Na zahtevo države članice, ki lahko dokaže izboljšanje epidemioloških razmer v državi, se po merilih, ki se predpišejo v skladu s postopkom iz člena 24(3), lahko revidirajo letni programi spremljanja za to državo.

Zadevna država članica predloži dokaze o tem, da je sposobna ugotavljati učinkovitost uvedenih ukrepov ter zagotavljati zdravstveno varstvo ljudi in živali na podlagi obsežnih analiz tveganja. Država članica mora zlasti dokazati:

| (a) | očitno upadajočo ali trajno nizko prevalenco BSE na podlagi najnovejših rezultatov testiranja; |
| --- | --- |

(a)

očitno upadajočo ali trajno nizko prevalenco BSE na podlagi najnovejših rezultatov testiranja;

| (b) | da vsaj šest let izvaja in uveljavlja popoln program testiranja na BSE (zakonodaja Skupnosti o sledljivosti in identifikaciji živih živali ter uradni nadzor BSE); |
| --- | --- |

(b)

da vsaj šest let izvaja in uveljavlja popoln program testiranja na BSE (zakonodaja Skupnosti o sledljivosti in identifikaciji živih živali ter uradni nadzor BSE);

| (c) | da vsaj šest let izvaja in uveljavlja zakonodajo Skupnosti o popolni prepovedi krmljenja farmsko gojenih živali.“; |
| --- | --- |

(c)

da vsaj šest let izvaja in uveljavlja zakonodajo Skupnosti o popolni prepovedi krmljenja farmsko gojenih živali.“;

| (c) | doda se naslednji odstavek:
  „5.   Pravila za izvajanje tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 24(2).“; |
| --- | --- |

(c)

doda se naslednji odstavek:

„5.   Pravila za izvajanje tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 24(2).“;

| 6) | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 6a
  Rejski programi
  1.   Države članice lahko uvedejo rejske programe za selekcijo v populaciji ovac glede na njihovo odpornost proti raznim oblikam TSE. Ti programi zajemajo okvirne pogoje za priznavanje statusa čredam, da so odporne proti TSE, in se lahko razširijo tudi na druge živalske vrste na podlagi znanstvenih dokazov, ki potrjujejo, da so posamezni genotipi teh živalskih vrst odporni proti TSE.
  2.   Posebna pravila za programe iz odstavka 1 tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 24(2).
  3.   Države članice, ki uvedejo rejske programe, Komisiji redno pošiljajo poročila, da bi se programi lahko znanstveno ocenili, zlasti glede njihovih vplivov na pojavnost TSE, pa tudi na gensko raznolikost ter spremenljivost ter na ohranjanje starih ali redkih ovčjih pasem ali takih, ki so dobro prilagojene posamezni regiji. Znanstvene rezultate in splošne posledice rejskih programov je treba redno ocenjevati ter po potrebi ustrezno spreminjati.“; |
| --- | --- |

6)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 6a

Rejski programi

1.   Države članice lahko uvedejo rejske programe za selekcijo v populaciji ovac glede na njihovo odpornost proti raznim oblikam TSE. Ti programi zajemajo okvirne pogoje za priznavanje statusa čredam, da so odporne proti TSE, in se lahko razširijo tudi na druge živalske vrste na podlagi znanstvenih dokazov, ki potrjujejo, da so posamezni genotipi teh živalskih vrst odporni proti TSE.

2.   Posebna pravila za programe iz odstavka 1 tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 24(2).

3.   Države članice, ki uvedejo rejske programe, Komisiji redno pošiljajo poročila, da bi se programi lahko znanstveno ocenili, zlasti glede njihovih vplivov na pojavnost TSE, pa tudi na gensko raznolikost ter spremenljivost ter na ohranjanje starih ali redkih ovčjih pasem ali takih, ki so dobro prilagojene posamezni regiji. Znanstvene rezultate in splošne posledice rejskih programov je treba redno ocenjevati ter po potrebi ustrezno spreminjati.“;

| 7) | člen 7 se spremeni:






  (a) | odstavki od 1 do 4 se nadomestijo z naslednjim:
  „1.   Prepovedano je krmljenje prežvekovalcev z beljakovinami, pridobljenimi iz živali.
  2.   Prepoved iz odstavka 1 se razširi tudi na druge živali, razen prežvekovalcev, in se v zvezi s krmljenjem takih živali omeji na proizvode živalskega izvora v skladu s Prilogo IV.
  3.   Odstavka 1 in 2 se uporabljata brez poseganja v določbe iz Priloge IV o odstopanjih od prepovedi iz omenjenih odstavkov.
  Komisija lahko odloči v skladu s postopkom iz člena 24(3) na podlagi znanstvene ocene prehranskih potreb mladih prežvekovalcev, in v skladu s pravili iz odstavka 5 tega člena, sprejetimi za izvajanje tega člena ter po oceni vidikov nadzora tega odstopanja, da dovoli krmljenje mladih živali iz vrst prežvekovalcev z beljakovinami, pridobljenimi iz rib.
  4.   Države članice ali njihove regije z nejasnim tveganjem za BSE ne smejo izvažati ali skladiščiti krme, namenjene za farmsko gojene živali, ki vsebuje beljakovine, pridobljene iz sesalcev, ali krme, namenjene za sesalce, ki vsebuje predelane beljakovine, pridobljene iz sesalcev, razen hrane za pse in mačke ter krme za kožuharje.
  Tretje države ali njihove regije z nejasnim tveganjem za BSE ne smejo izvažati v Skupnost krme, namenjene za farmsko gojene živali, ki vsebuje beljakovine, pridobljene iz sesalcev ali krme, namenjene za sesalce, ki vsebuje predelane beljakovine, pridobljene iz sesalcev, razen hrane za pse in mačke ter krme za kožuharje.
  Na zahtevo države članice ali tretje države se na podlagi podrobnih meril, določenih v skladu s postopkom iz člena 24(3), lahko v skladu s postopkom iz člena 24(2) sprejme odločitev o priznanju posameznih odstopanj od omejitev iz tega odstavka. Pri vseh odstopanjih je treba upoštevati določbe iz odstavka 3 tega člena.“; |
| --- | --- | --- |

7)

člen 7 se spremeni:

(a)

odstavki od 1 do 4 se nadomestijo z naslednjim:

„1.   Prepovedano je krmljenje prežvekovalcev z beljakovinami, pridobljenimi iz živali.

2.   Prepoved iz odstavka 1 se razširi tudi na druge živali, razen prežvekovalcev, in se v zvezi s krmljenjem takih živali omeji na proizvode živalskega izvora v skladu s Prilogo IV.

3.   Odstavka 1 in 2 se uporabljata brez poseganja v določbe iz Priloge IV o odstopanjih od prepovedi iz omenjenih odstavkov.

Komisija lahko odloči v skladu s postopkom iz člena 24(3) na podlagi znanstvene ocene prehranskih potreb mladih prežvekovalcev, in v skladu s pravili iz odstavka 5 tega člena, sprejetimi za izvajanje tega člena ter po oceni vidikov nadzora tega odstopanja, da dovoli krmljenje mladih živali iz vrst prežvekovalcev z beljakovinami, pridobljenimi iz rib.

4.   Države članice ali njihove regije z nejasnim tveganjem za BSE ne smejo izvažati ali skladiščiti krme, namenjene za farmsko gojene živali, ki vsebuje beljakovine, pridobljene iz sesalcev, ali krme, namenjene za sesalce, ki vsebuje predelane beljakovine, pridobljene iz sesalcev, razen hrane za pse in mačke ter krme za kožuharje.

Tretje države ali njihove regije z nejasnim tveganjem za BSE ne smejo izvažati v Skupnost krme, namenjene za farmsko gojene živali, ki vsebuje beljakovine, pridobljene iz sesalcev ali krme, namenjene za sesalce, ki vsebuje predelane beljakovine, pridobljene iz sesalcev, razen hrane za pse in mačke ter krme za kožuharje.

Na zahtevo države članice ali tretje države se na podlagi podrobnih meril, določenih v skladu s postopkom iz člena 24(3), lahko v skladu s postopkom iz člena 24(2) sprejme odločitev o priznanju posameznih odstopanj od omejitev iz tega odstavka. Pri vseh odstopanjih je treba upoštevati določbe iz odstavka 3 tega člena.“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:
  „4a.   Na podlagi ugodne ocene tveganja, ob upoštevanju vsaj obsega in morebitnega vira kontaminacije ter končnega namembnega kraja pošiljke, se lahko v skladu s postopkom iz člena 24(3) sprejme odločitev o uvedbi tolerančnih stopenj za neznatne količine živalskih beljakovin v krmi zaradi naključne in tehnično neizogibne kontaminacije.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

„4a.   Na podlagi ugodne ocene tveganja, ob upoštevanju vsaj obsega in morebitnega vira kontaminacije ter končnega namembnega kraja pošiljke, se lahko v skladu s postopkom iz člena 24(3) sprejme odločitev o uvedbi tolerančnih stopenj za neznatne količine živalskih beljakovin v krmi zaradi naključne in tehnično neizogibne kontaminacije.“;

| (c) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   Pravila za izvajanje tega člena, zlasti pravila o preprečevanju navzkrižne kontaminacije ter o metodah vzorčenja in analitskih metodah, potrebnih za preverjanje skladnosti s tem členom, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 24(2). Ta pravila temeljijo na poročilu Komisije, ki zajema izvor, predelavo, nadzor in sledljivost krme živalskega izvora.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Pravila za izvajanje tega člena, zlasti pravila o preprečevanju navzkrižne kontaminacije ter o metodah vzorčenja in analitskih metodah, potrebnih za preverjanje skladnosti s tem členom, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 24(2). Ta pravila temeljijo na poročilu Komisije, ki zajema izvor, predelavo, nadzor in sledljivost krme živalskega izvora.“;

| 8) | v členu 8 se odstavki 1 do 5 nadomestijo z naslednjim:
  „1.   Snovi s specifičnim tveganjem se odstranijo in uničijo v skladu s Prilogo V k tej uredbi in z Uredbo (ES) št. 1774/2002. Ni jih dovoljeno uvažati v Skupnost. Seznam snovi s specifičnim tveganjem iz Priloge V zajema vsaj možgane, hrbtenjačo, oči in tonzile goveda, starejšega od 12 mesecev, in hrbtenico zgoraj omenjenih živali nad starostjo, ki se določi v skladu s postopkom iz člena 24(3). Ob upoštevanju različnih kategorij tveganja iz prvega pododstavka člena 5(1) in zahtev iz člena 6(1a) in (1b)(b) se ustrezno spremeni tudi seznam snovi s specifičnim tveganjem iz Priloge V.
  2.   Odstavek 1 tega člena se ne uporablja za tkiva živali, ki so bile pregledane z alternativnim testom, odobrenim posebej za ta namen v skladu s postopkom iz člena 24(3), pod pogojem, da je ta test zajet v Prilogi X, se uporablja pod pogoji iz Priloge V, in da so rezultati testa negativni.
  Države članice, ki dovolijo uporabo alternativnega testa v skladu s tem odstavkom, morajo o tem obvestiti druge države članice in Komisijo.
  3.   V državah članicah ali njihovih regijah z nadzorovanim ali nejasnim tveganjem za BSE se za goveda, ovce ali koze, katerih meso je namenjeno prehrani ljudi ali živali ne uporablja preboj, po omamljanju centralnega živčnega tkiva s podolgovatim paličastim instrumentom, ki prodre v kranialno votlino, ali vbrizgavanje plina v kranialno votlino v povezavi z omamljanjem.
  4.   Podatki o starosti iz Priloge V se lahko prilagajajo. Tako prilagajanje mora temeljiti na najnovejših dokazanih znanstvenih ugotovitvah o statistični verjetnosti za pojav ene od oblik TSE v zadevnih starostnih skupinah populacije goveda, ovac in koz v Skupnosti.
  5.   Pravila o izjemah od odstavkov 1 do 4 tega člena se lahko sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 24(3) glede datuma začetka dejanske uveljavitve prepovedi krmljenja iz člena 7(1) ali po potrebi v primeru tretjih držav ali njihovih regij z nadzorovanim tveganjem za BSE glede datuma začetka dejanske uveljavitve prepovedi beljakovin sesalcev v krmi za prežvekovalce z namenom, da se omejijo zahteve za odstranjevanje in uničenje snovi s specifičnim tveganjem na živali, rojene pred omenjenim datumom v zadevnih državah ali regijah.“; |
| --- | --- |

8)

v členu 8 se odstavki 1 do 5 nadomestijo z naslednjim:

„1.   Snovi s specifičnim tveganjem se odstranijo in uničijo v skladu s Prilogo V k tej uredbi in z Uredbo (ES) št. 1774/2002. Ni jih dovoljeno uvažati v Skupnost. Seznam snovi s specifičnim tveganjem iz Priloge V zajema vsaj možgane, hrbtenjačo, oči in tonzile goveda, starejšega od 12 mesecev, in hrbtenico zgoraj omenjenih živali nad starostjo, ki se določi v skladu s postopkom iz člena 24(3). Ob upoštevanju različnih kategorij tveganja iz prvega pododstavka člena 5(1) in zahtev iz člena 6(1a) in (1b)(b) se ustrezno spremeni tudi seznam snovi s specifičnim tveganjem iz Priloge V.

2.   Odstavek 1 tega člena se ne uporablja za tkiva živali, ki so bile pregledane z alternativnim testom, odobrenim posebej za ta namen v skladu s postopkom iz člena 24(3), pod pogojem, da je ta test zajet v Prilogi X, se uporablja pod pogoji iz Priloge V, in da so rezultati testa negativni.

Države članice, ki dovolijo uporabo alternativnega testa v skladu s tem odstavkom, morajo o tem obvestiti druge države članice in Komisijo.

3.   V državah članicah ali njihovih regijah z nadzorovanim ali nejasnim tveganjem za BSE se za goveda, ovce ali koze, katerih meso je namenjeno prehrani ljudi ali živali ne uporablja preboj, po omamljanju centralnega živčnega tkiva s podolgovatim paličastim instrumentom, ki prodre v kranialno votlino, ali vbrizgavanje plina v kranialno votlino v povezavi z omamljanjem.

4.   Podatki o starosti iz Priloge V se lahko prilagajajo. Tako prilagajanje mora temeljiti na najnovejših dokazanih znanstvenih ugotovitvah o statistični verjetnosti za pojav ene od oblik TSE v zadevnih starostnih skupinah populacije goveda, ovac in koz v Skupnosti.

5.   Pravila o izjemah od odstavkov 1 do 4 tega člena se lahko sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 24(3) glede datuma začetka dejanske uveljavitve prepovedi krmljenja iz člena 7(1) ali po potrebi v primeru tretjih držav ali njihovih regij z nadzorovanim tveganjem za BSE glede datuma začetka dejanske uveljavitve prepovedi beljakovin sesalcev v krmi za prežvekovalce z namenom, da se omejijo zahteve za odstranjevanje in uničenje snovi s specifičnim tveganjem na živali, rojene pred omenjenim datumom v zadevnih državah ali regijah.“;

| 9) | v členu 9 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:
  „1.   Proizvodi živalskega izvora iz Priloge VI so pridobljeni z uporabo proizvodnih procesov, odobrenih v skladu s postopkom iz člena 24(3).
  2.   Kosti goveda, ovac in koz iz držav ali regij z nadzorovanim ali nejasnim tveganjem za BSE ni dovoljeno uporabljati za proizvodnjo mehansko izkoščenega mesa (MSM). Države članice Komisiji pred 1. julijem 2008 predložijo poročilo o uporabi in metodi proizvodnje MSM na svojem ozemlju. Poročilo zajema izjavo o tem, ali država članica načrtuje nadaljevanje proizvodnje MSM.
  Po tem Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu pošlje sporočilo o prihodnjih potrebah po MSM in njegovi uporabi v Skupnosti, vključno s politiko obveščanja potrošnikov.“; |
| --- | --- |

9)

v členu 9 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

„1.   Proizvodi živalskega izvora iz Priloge VI so pridobljeni z uporabo proizvodnih procesov, odobrenih v skladu s postopkom iz člena 24(3).

2.   Kosti goveda, ovac in koz iz držav ali regij z nadzorovanim ali nejasnim tveganjem za BSE ni dovoljeno uporabljati za proizvodnjo mehansko izkoščenega mesa (MSM). Države članice Komisiji pred 1. julijem 2008 predložijo poročilo o uporabi in metodi proizvodnje MSM na svojem ozemlju. Poročilo zajema izjavo o tem, ali država članica načrtuje nadaljevanje proizvodnje MSM.

Po tem Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu pošlje sporočilo o prihodnjih potrebah po MSM in njegovi uporabi v Skupnosti, vključno s politiko obveščanja potrošnikov.“;

| 10) | člen 12 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Za vsako žival, pri kateri obstaja sum, da je okužena s TSE, se bodisi odredi uradna omejitev premikov, dokler niso znani rezultati kliničnega in epidemiološkega pregleda, ki ga izvede pristojni organ, ali pa se pokonča za laboratorijske preiskave pod uradnim nadzorom.
  Če obstaja uradni sum TSE pri živali iz vrst goveda na gospodarstvu v državi članici, se za vse druge živali iz vrst goveda na tem gospodarstvu odredi uradna omejitev premikov, dokler niso na voljo rezultati preiskav. Če obstaja uradni sum TSE pri živali iz vrst ovac ali koz na gospodarstvu v državi članici, se za vse druge živali iz vrst ovac ali koz na tem gospodarstvu odredi uradna omejitev premikov, dokler niso na voljo rezultati preiskav.
  V primeru dokazov, da gospodarstvo, na katerem je žival prisotna ob sumu na TSE, po vsej verjetnosti ni gospodarstvo, na katerem je žival lahko bila izpostavljena TSE, lahko pristojni organ uradno omejitev premikov odredi le za žival, pri kateri obstaja sum okužbe.
  Glede na razpoložljive epidemiološke podatke lahko pristojni organ odredi uradni nadzor tudi na drugih gospodarstvih, če to šteje za potrebno, ali pa le na gospodarstvu, izpostavljenem okužbi.
  V skladu s postopkom iz člena 24(2) in z odstopanjem od uradnih omejitev premikov iz tega odstavka je lahko država članica izvzeta iz izvajanja takih omejitev, če uporablja ukrepe, ki zagotavljajo enakovredno zaščito na podlagi ustrezne ocene morebitnih tveganj za zdravje ljudi in živali.“; |
| --- | --- | --- |

10)

člen 12 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Za vsako žival, pri kateri obstaja sum, da je okužena s TSE, se bodisi odredi uradna omejitev premikov, dokler niso znani rezultati kliničnega in epidemiološkega pregleda, ki ga izvede pristojni organ, ali pa se pokonča za laboratorijske preiskave pod uradnim nadzorom.

Če obstaja uradni sum TSE pri živali iz vrst goveda na gospodarstvu v državi članici, se za vse druge živali iz vrst goveda na tem gospodarstvu odredi uradna omejitev premikov, dokler niso na voljo rezultati preiskav. Če obstaja uradni sum TSE pri živali iz vrst ovac ali koz na gospodarstvu v državi članici, se za vse druge živali iz vrst ovac ali koz na tem gospodarstvu odredi uradna omejitev premikov, dokler niso na voljo rezultati preiskav.

V primeru dokazov, da gospodarstvo, na katerem je žival prisotna ob sumu na TSE, po vsej verjetnosti ni gospodarstvo, na katerem je žival lahko bila izpostavljena TSE, lahko pristojni organ uradno omejitev premikov odredi le za žival, pri kateri obstaja sum okužbe.

Glede na razpoložljive epidemiološke podatke lahko pristojni organ odredi uradni nadzor tudi na drugih gospodarstvih, če to šteje za potrebno, ali pa le na gospodarstvu, izpostavljenem okužbi.

V skladu s postopkom iz člena 24(2) in z odstopanjem od uradnih omejitev premikov iz tega odstavka je lahko država članica izvzeta iz izvajanja takih omejitev, če uporablja ukrepe, ki zagotavljajo enakovredno zaščito na podlagi ustrezne ocene morebitnih tveganj za zdravje ljudi in živali.“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Vsi deli trupa osumljene živali se bodisi zadržijo pod uradnim nadzorom, dokler ni postavljena negativna diagnoza, ali pa se uničijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1774/2002.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Vsi deli trupa osumljene živali se bodisi zadržijo pod uradnim nadzorom, dokler ni postavljena negativna diagnoza, ali pa se uničijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1774/2002.“;

| 11) | v členu 13 se spremeni odstavek 1:






  (a) | točka (a) prvega pododstavka se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | vsi deli trupa živali se uničijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1774/2002, razen snovi, ki se zadržijo za evidence v skladu poglavjem B Priloge III te uredbe.“; |
| --- | --- | --- | --- |

11)

v členu 13 se spremeni odstavek 1:

(a)

točka (a) prvega pododstavka se nadomesti z naslednjim:

„(a)

vsi deli trupa živali se uničijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1774/2002, razen snovi, ki se zadržijo za evidence v skladu poglavjem B Priloge III te uredbe.“;

| (b) | točka (c) prvega pododstavka se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | vse živali in iz njih pridobljeni proizvodi, navedeni v točki 2 Priloge VII te uredbe,, pri katerih obstaja tveganje, ki se ugotovi s poizvedbo iz točke (b) tega odstavka, se pokončajo in uničijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1774/2002.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (c) prvega pododstavka se nadomesti z naslednjim:

„(c)

vse živali in iz njih pridobljeni proizvodi, navedeni v točki 2 Priloge VII te uredbe,, pri katerih obstaja tveganje, ki se ugotovi s poizvedbo iz točke (b) tega odstavka, se pokončajo in uničijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1774/2002.“;

| (c) | za prvim pododstavkom se vstavi naslednji pododstavek:
  „Na zahtevo države članice in na podlagi ugodne ocene tveganja, ki zlasti upošteva ukrepe nadzora v omenjeni državi članici, se lahko sprejme odločitev v skladu s postopkom iz člena 24(2), da se dovoli uporaba goveda iz tega odstavka do konca njegovega proizvodnega obdobja.“; |
| --- | --- |

(c)

za prvim pododstavkom se vstavi naslednji pododstavek:

„Na zahtevo države članice in na podlagi ugodne ocene tveganja, ki zlasti upošteva ukrepe nadzora v omenjeni državi članici, se lahko sprejme odločitev v skladu s postopkom iz člena 24(2), da se dovoli uporaba goveda iz tega odstavka do konca njegovega proizvodnega obdobja.“;

| 12) | v členu 15 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   V skladu s postopkom iz člena 24(3) se določbe iz odstavkov 1 in 2 lahko razširijo na druge živalske vrste.
  4.   Pravila za izvajanje tega člena se lahko sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 24(2).“; |
| --- | --- |

12)

v členu 15 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   V skladu s postopkom iz člena 24(3) se določbe iz odstavkov 1 in 2 lahko razširijo na druge živalske vrste.

4.   Pravila za izvajanje tega člena se lahko sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 24(2).“;

| 13) | člen 16 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | mleko in mlečni izdelki, kože ter želatina in kolagen, pridobljena iz kož.“; |
| --- | --- | --- | --- |

13)

člen 16 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

mleko in mlečni izdelki, kože ter želatina in kolagen, pridobljena iz kož.“;

| (b) | odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:
  „2.   Proizvodi živalskega izvora, uvoženi iz tretje države z nadzorovanim ali nejasnim tveganjem za BSE, so pridobljeni iz zdravih živali iz vrst goveda, ovac in koz, ki niso bile zaklane po omamljanju s prebojem centralnega živčnega tkiva ali po omamljanju s plinom, vbrizganim v kranialno votlino iz člena 8(3).
  3.   Živilskih proizvodov živalskega izvora z vsebnostjo snovi, pridobljenih iz živali iz vrst goveda, ki izvirajo iz države ali regije z nejasnim tveganjem za BSE, ni dovoljeno dajati na trg, razen če so pridobljeni iz živali, ki:






  (a) | so se rodile osem let po datumu, od katerega se učinkovito izvaja prepoved krmljenja prežvekovalcev z živalskimi beljakovinami, pridobljenimi iz sesalcev; in |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

„2.   Proizvodi živalskega izvora, uvoženi iz tretje države z nadzorovanim ali nejasnim tveganjem za BSE, so pridobljeni iz zdravih živali iz vrst goveda, ovac in koz, ki niso bile zaklane po omamljanju s prebojem centralnega živčnega tkiva ali po omamljanju s plinom, vbrizganim v kranialno votlino iz člena 8(3).

3.   Živilskih proizvodov živalskega izvora z vsebnostjo snovi, pridobljenih iz živali iz vrst goveda, ki izvirajo iz države ali regije z nejasnim tveganjem za BSE, ni dovoljeno dajati na trg, razen če so pridobljeni iz živali, ki:

(a)

so se rodile osem let po datumu, od katerega se učinkovito izvaja prepoved krmljenja prežvekovalcev z živalskimi beljakovinami, pridobljenimi iz sesalcev; in

| (b) | so se rodile, gojile ali bivale v čredah, ki so vsaj sedem let potrjeno proste BSE. |
| --- | --- |

(b)

so se rodile, gojile ali bivale v čredah, ki so vsaj sedem let potrjeno proste BSE.

Poleg tega živilskih proizvodov, pridobljenih iz prežvekovalcev, ni dovoljeno pošiljati iz države članice ali njene regije z nejasnim tveganjem za BSE v drugo državo članico, ali jih uvažati iz tretje države z nejasnim tveganjem za BSE.

Ta prepoved ne velja za proizvode živalskega izvora iz Priloge VIII, poglavje C, ki izpolnjujejo zahteve iz Priloge VIII, poglavje C.

Spremljati jih mora veterinarsko spričevalo, ki ga izda uradni veterinar in v njem potrdi, da so proizvedeni v skladu s to uredbo.“;

| 14) | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 23a
  Naslednji ukrepi za spremembe nebistvenih določb te uredbe, vključno z dopolnitvami, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 24(3):






  (a) | odobritev hitrih testov iz člena 6(1) in člena 8(2); |
| --- | --- | --- |

14)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 23a

Naslednji ukrepi za spremembe nebistvenih določb te uredbe, vključno z dopolnitvami, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 24(3):

(a)

odobritev hitrih testov iz člena 6(1) in člena 8(2);

| (b) | prilagoditev starosti iz člena 6(1b); |
| --- | --- |

(b)

prilagoditev starosti iz člena 6(1b);

| (c) | merila, ki kažejo izboljšanje epidemioloških razmer, iz člena 6(1b); |
| --- | --- |

(c)

merila, ki kažejo izboljšanje epidemioloških razmer, iz člena 6(1b);

| (d) | odločitev, da se dovoli krmljenje mladih živali iz vrst prežvekovalcev z beljakovinami, pridobljenimi iz rib, iz člena 7(3); |
| --- | --- |

(d)

odločitev, da se dovoli krmljenje mladih živali iz vrst prežvekovalcev z beljakovinami, pridobljenimi iz rib, iz člena 7(3);

| (e) | merila za dodeljevanje odstopanj od omejitev iz člena 7(4); |
| --- | --- |

(e)

merila za dodeljevanje odstopanj od omejitev iz člena 7(4);

| (f) | odločitev o uvedbi tolerančne stopnje iz člena 7(4a); |
| --- | --- |

(f)

odločitev o uvedbi tolerančne stopnje iz člena 7(4a);

| (g) | odločitev o starosti iz člena 8(1); |
| --- | --- |

(g)

odločitev o starosti iz člena 8(1);

| (h) | pravila o izjemah glede odstranjevanja in uničenja snovi s specifičnim tveganjem; |
| --- | --- |

(h)

pravila o izjemah glede odstranjevanja in uničenja snovi s specifičnim tveganjem;

| (i) | proizvodni procesi iz člena 9(1); |
| --- | --- |

(i)

proizvodni procesi iz člena 9(1);

| (j) | odločitev o razširitvi nekaterih določb na druge živalske vrste, iz člena 15(3).“; |
| --- | --- |

(j)

odločitev o razširitvi nekaterih določb na druge živalske vrste, iz člena 15(3).“;

| 15) | Člen 24 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 24
  Odbori
  1.   Komisiji pomaga Stalni odbor za prehransko verigo in zdravje živali. Vendar se Komisija v zvezi s členom 6a posvetuje tudi s Stalnim odborom za zootehniko.
  2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju člena 8 Sklepa.
  Roki iz člena 5(6) navedenega sklepa so tri mesece, v primeru zaščitnih ukrepov iz člena 4(2) te uredbe pa 15 dni.
  3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) in (2) ter člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju člena 8 Sklepa.“; |
| --- | --- |

15)

Člen 24 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 24

Odbori

1.   Komisiji pomaga Stalni odbor za prehransko verigo in zdravje živali. Vendar se Komisija v zvezi s členom 6a posvetuje tudi s Stalnim odborom za zootehniko.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju člena 8 Sklepa.

Roki iz člena 5(6) navedenega sklepa so tri mesece, v primeru zaščitnih ukrepov iz člena 4(2) te uredbe pa 15 dni.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) in (2) ter člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju člena 8 Sklepa.“;

| 16) | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 24a
  Odločitve, ki se sprejmejo v skladu z enim od postopkov iz člena 24, temeljijo na ustrezni oceni morebitnih tveganj za zdravje ljudi in živali ter ob upoštevanju razpoložljivih znanstvenih dokazov ohranjati ali, če je to znanstveno upravičeno, zviševati raven zaščite zdravja ljudi in živali, ki je zagotovljena v Skupnosti.“. |
| --- | --- |

16)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 24a

Odločitve, ki se sprejmejo v skladu z enim od postopkov iz člena 24, temeljijo na ustrezni oceni morebitnih tveganj za zdravje ljudi in živali ter ob upoštevanju razpoložljivih znanstvenih dokazov ohranjati ali, če je to znanstveno upravičeno, zviševati raven zaščite zdravja ljudi in živali, ki je zagotovljena v Skupnosti.“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ..., ...

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 234, 22.9.2005, str. 26.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Skupno stališče Sveta z dne 23. novembra 2006 in Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  UL L 147, 31.5.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1041/2006 (UL L 187, 8.7.2006, str. 10).

3

(4)  UL L 163, 23.6.2005, str. 1.

4

(5)  UL L 41, 14.2.2003, str. 41.

5

(6)  UL L 273, 10.10.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 208/2006 (UL L 36, 8.2.2006, str. 25).

6

(7)  UL L 283, 31.10.2003, str. 29.

7

(8)  UL L 184, 17.7.1999, str.23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

8

(9)  UL L 273, 10.10.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 208/2006 (UL L 36, 8.2.2006, str. 25).“;

9

(10)  UL C 174 E, 14.7.2005, str. 178.“;

10

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 7. decembra 2004 Svetu poslala predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 999/2001. Predlog temelji na členu 152 Pogodbe. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 7. decembra 2004 Svetu poslala predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Uredbe (ES) št. 999/2001. Predlog temelji na členu 152 Pogodbe.

| 2. | Evropski parlament je mnenje sprejel na prvi obravnavi 17. maja 2006. Ekonomsko-socialni odbor je podal svoje mnenje 9. marca 2005. |
| --- | --- |

2.

Evropski parlament je mnenje sprejel na prvi obravnavi 17. maja 2006. Ekonomsko-socialni odbor je podal svoje mnenje 9. marca 2005.

| 3. | Svet je 23. novembra 2006 sprejel Skupno stališče v skladu s členom 251 Pogodbe. |
| --- | --- |

3.

Svet je 23. novembra 2006 sprejel Skupno stališče v skladu s členom 251 Pogodbe.

II.   CILJI

Predlagana uredba naj bi obravnavala pomisleke držav članic, zlasti v zvezi z:

| — | razvrstitvijo držav glede na tveganje za BSE; |
| --- | --- |

—

razvrstitvijo držav glede na tveganje za BSE;

| — | opredelitvijo ukrepov za aktivni in pasivni nadzor; |
| --- | --- |

—

opredelitvijo ukrepov za aktivni in pasivni nadzor;

| — | zlasti pa v zvezi z možnostjo prilagoditve sedanjega sistema spremljanja glede na izboljšanje epidemioloških razmer v zadevni državi članici. |
| --- | --- |

—

zlasti pa v zvezi z možnostjo prilagoditve sedanjega sistema spremljanja glede na izboljšanje epidemioloških razmer v zadevni državi članici.

III.   ANALIZA SKUPNEGA STALIŠČA

1.   Splošno ozadje

Dogovor v zvezi s to zadevo se je dosegel v okviru prve obravnave maja 2006.

Pravniki-lingvisti obeh institucij so osnutek uredbe pregledali 19. septembra 2006 (PE-CONS 3618/06)

V tem času je Svet sprejel Sklep 2006/512/ES, ki v Sklep Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil uvaja nov postopek, imenovan „regulativni postopek s pregledom“ (člen 5a).

Nov postopek v odboru je treba uporabiti v primeru sprejetja ukrepov splošnega obsega za spreminjanje nebistvenih določb temeljnega akta, sprejetega v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, vključno s črtanjem nekaterih takšnih določb ali z dodajanjem novih nebistvenih določb.

2.   Prilagoditve, ki jih je uvedel Svet

Uredba (ES) št. 999/2001 se vedno sklicuje na regulativni postopek v odboru, ko gre za Komisiji podeljena izvedbena pooblastila, zato je treba Uredbo po potrebi prilagoditi novemu regulativnemu postopku s pregledom.

Glede na nujnost zadeve (1) bi morala Parlament in Svet to uredbo sprejeti do decembra 2006.

Komisija je sprejela skupno stališče Sveta.

---

(1)  Na ravni Komisije je bilo zaustavljenih več izvedbenih ukrepov.

---

| 19.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 311/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

CE 311/10

---

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 33/2006,

ki ga je sprejel Svet dne 23. novembra 2006

z namenom sprejetja Direktive 2006/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti

(2006/C 311 E/02)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Poplave lahko povzročijo smrtne žrtve, razseljenost ljudi in škodo okolju, resno ogrozijo gospodarski razvoj in oslabijo gospodarske dejavnosti Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Poplave lahko povzročijo smrtne žrtve, razseljenost ljudi in škodo okolju, resno ogrozijo gospodarski razvoj in oslabijo gospodarske dejavnosti Skupnosti.

| (2) | Poplave so naravni pojav, ki ga ni mogoče preprečiti. Vendar nekatere človeške dejavnosti in podnebne spremembe prispevajo k povečanju verjetnosti pojava in škodljivih posledic poplav. |
| --- | --- |

(2)

Poplave so naravni pojav, ki ga ni mogoče preprečiti. Vendar nekatere človeške dejavnosti in podnebne spremembe prispevajo k povečanju verjetnosti pojava in škodljivih posledic poplav.

| (3) | Izvedljivo in zaželeno je zmanjšati nevarnost škodljivih posledic zlasti za zdravje in življenje ljudi, okolje, kulturno dediščino, gospodarsko dejavnost in za infrastrukturo, ki je povezana s poplavami. Vendar je treba ukrepe za zmanjšanje teh tveganj, kolikor je le mogoče, usklajevati po celotnem povodju, da bi bili učinkoviti. |
| --- | --- |

(3)

Izvedljivo in zaželeno je zmanjšati nevarnost škodljivih posledic zlasti za zdravje in življenje ljudi, okolje, kulturno dediščino, gospodarsko dejavnost in za infrastrukturo, ki je povezana s poplavami. Vendar je treba ukrepe za zmanjšanje teh tveganj, kolikor je le mogoče, usklajevati po celotnem povodju, da bi bili učinkoviti.

| (4) | Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (3) zahteva pripravo načrtov za obvladovanje na ravni povodja za vsako vodno območje, da se doseže dobro ekološko in kemijsko stanje, ter bo prispevala k blažitvi posledic poplav. Vendar zmanjšanje tveganja poplav ni eden glavnih ciljev te direktive, niti ne upošteva prihodnjih tveganj poplav zaradi podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

(4)

Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (3) zahteva pripravo načrtov za obvladovanje na ravni povodja za vsako vodno območje, da se doseže dobro ekološko in kemijsko stanje, ter bo prispevala k blažitvi posledic poplav. Vendar zmanjšanje tveganja poplav ni eden glavnih ciljev te direktive, niti ne upošteva prihodnjih tveganj poplav zaradi podnebnih sprememb.

| (5) | Sporočilo Komisije z dne 12. julija 2004 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Obvladovanje nevarnosti poplav; preprečevanje poplav, varstvo pred njimi in ublažitev posledic“ določa analizo in pristop k obvladovanju poplavne ogroženosti na ravni Skupnosti, ter navaja, da bi uravnoteženo in usklajeno ukrepanje na ravni Skupnosti prineslo znatno dodano vrednost in izboljšalo splošno raven varstva pred poplavami. |
| --- | --- |

(5)

Sporočilo Komisije z dne 12. julija 2004 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Obvladovanje nevarnosti poplav; preprečevanje poplav, varstvo pred njimi in ublažitev posledic“ določa analizo in pristop k obvladovanju poplavne ogroženosti na ravni Skupnosti, ter navaja, da bi uravnoteženo in usklajeno ukrepanje na ravni Skupnosti prineslo znatno dodano vrednost in izboljšalo splošno raven varstva pred poplavami.

| (6) | Učinkovito preprečevanje poplav in ublažitev posledic zahtevata poleg usklajevanja med državami članicami tudi sodelovanje s tretjimi državami. To je v skladu z Direktivo 2000/60/ES in mednarodnimi načeli obvladovanja poplavne ogroženosti, kakor so se razvili predvsem v okviru Konvencije Združenih narodov o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer, ki je bila odobrena s Sklepom Sveta 95/308/ES (4) in vseh naslednjih sporazumih o njeni uporabi. |
| --- | --- |

(6)

Učinkovito preprečevanje poplav in ublažitev posledic zahtevata poleg usklajevanja med državami članicami tudi sodelovanje s tretjimi državami. To je v skladu z Direktivo 2000/60/ES in mednarodnimi načeli obvladovanja poplavne ogroženosti, kakor so se razvili predvsem v okviru Konvencije Združenih narodov o varstvu in uporabi čezmejnih vodotokov in mednarodnih jezer, ki je bila odobrena s Sklepom Sveta 95/308/ES (4) in vseh naslednjih sporazumih o njeni uporabi.

| (7) | Odločba Sveta 2001/792/ES, Euratom z dne 23. oktobra 2001 o vzpostavitvi mehanizma Skupnosti za pospeševanje okrepljenega sodelovanja na področju civilne zaščite (5) aktivira podporo in pomoč iz držav članic v primeru velikih nesreč, vključno s poplavami. Civilna zaščita lahko zagotovi ustrezen odziv za prizadeto prebivalstvo ter izboljša pripravljenost in odpornost. |
| --- | --- |

(7)

Odločba Sveta 2001/792/ES, Euratom z dne 23. oktobra 2001 o vzpostavitvi mehanizma Skupnosti za pospeševanje okrepljenega sodelovanja na področju civilne zaščite (5) aktivira podporo in pomoč iz držav članic v primeru velikih nesreč, vključno s poplavami. Civilna zaščita lahko zagotovi ustrezen odziv za prizadeto prebivalstvo ter izboljša pripravljenost in odpornost.

| (8) | Na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (6) je mogoče dodeliti hitro finančno pomoč v primeru večje nesreče za pomoč prizadetemu prebivalstvu, naravnim predelom, regijam in državam za vzpostavitev čim bolj običajnih pogojev, vendar se pomoč iz sklada lahko uporabi le za nujne ukrepe in ne za aktivnosti, ki se zgodijo pred nesrečo. |
| --- | --- |

(8)

Na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (6) je mogoče dodeliti hitro finančno pomoč v primeru večje nesreče za pomoč prizadetemu prebivalstvu, naravnim predelom, regijam in državam za vzpostavitev čim bolj običajnih pogojev, vendar se pomoč iz sklada lahko uporabi le za nujne ukrepe in ne za aktivnosti, ki se zgodijo pred nesrečo.

| (9) | Na območju Skupnosti se pojavljajo različne vrste poplav, kot so poplave rek, nenadne poplave, poplave v mestih in poplave morja na obalnih območjih. Škoda, ki jo povzročijo poplave, se lahko tudi razlikuje po državah in regijah Skupnosti. Zato morajo cilje v zvezi z obvladovanjem poplavne ogroženosti določiti države članice same, temeljiti pa morajo na lokalnih in regionalnih okoliščinah. |
| --- | --- |

(9)

Na območju Skupnosti se pojavljajo različne vrste poplav, kot so poplave rek, nenadne poplave, poplave v mestih in poplave morja na obalnih območjih. Škoda, ki jo povzročijo poplave, se lahko tudi razlikuje po državah in regijah Skupnosti. Zato morajo cilje v zvezi z obvladovanjem poplavne ogroženosti določiti države članice same, temeljiti pa morajo na lokalnih in regionalnih okoliščinah.

| (10) | Na nekaterih območjih Skupnosti se poplavna ogroženost lahko šteje kot majhna, na primer na redko naseljenih ali nenaseljenih območjih ali na območjih z omejenim gospodarskim potencialom ali omejeno ekološko vrednostjo. V vsakem vodnem območju ali območju upravljanja je treba oceniti poplavno ogroženost in potrebo po nadaljnjem ukrepanju. |
| --- | --- |

(10)

Na nekaterih območjih Skupnosti se poplavna ogroženost lahko šteje kot majhna, na primer na redko naseljenih ali nenaseljenih območjih ali na območjih z omejenim gospodarskim potencialom ali omejeno ekološko vrednostjo. V vsakem vodnem območju ali območju upravljanja je treba oceniti poplavno ogroženost in potrebo po nadaljnjem ukrepanju.

| (11) | Da bi imeli na voljo učinkovito orodje za pridobivanje informacij ter dragoceno podlago za določanje prednostnih nalog in sprejemanje nadaljnjih tehničnih, finančnih in političnih odločitev v zvezi z obvladovanjem poplavne ogroženosti, je treba zagotoviti pripravo kart poplavne nevarnosti in kart poplavne ogroženosti, ki prikazujejo morebitne škodljive posledice, povezane z različnimi vrstami poplav. |
| --- | --- |

(11)

Da bi imeli na voljo učinkovito orodje za pridobivanje informacij ter dragoceno podlago za določanje prednostnih nalog in sprejemanje nadaljnjih tehničnih, finančnih in političnih odločitev v zvezi z obvladovanjem poplavne ogroženosti, je treba zagotoviti pripravo kart poplavne nevarnosti in kart poplavne ogroženosti, ki prikazujejo morebitne škodljive posledice, povezane z različnimi vrstami poplav.

| (12) | Da bi se izognili negativnim vplivom poplav na zadevnem območju in jih zmanjšali, je primerno zagotoviti načrte za obvladovanje poplavne ogroženosti. Vzroki in posledice poplav se razlikujejo po državah in regijah Skupnosti. Načrti za obvladovanje poplavne ogroženosti morajo zato upoštevati posebne značilnosti območij, ki jih pokrivajo, ter zagotoviti rešitve, prilagojene potrebam in prednostnim nalogam teh območij, obenem pa morajo zagotavljati ustrezno usklajenost znotraj vodnih območij. |
| --- | --- |

(12)

Da bi se izognili negativnim vplivom poplav na zadevnem območju in jih zmanjšali, je primerno zagotoviti načrte za obvladovanje poplavne ogroženosti. Vzroki in posledice poplav se razlikujejo po državah in regijah Skupnosti. Načrti za obvladovanje poplavne ogroženosti morajo zato upoštevati posebne značilnosti območij, ki jih pokrivajo, ter zagotoviti rešitve, prilagojene potrebam in prednostnim nalogam teh območij, obenem pa morajo zagotavljati ustrezno usklajenost znotraj vodnih območij.

| (13) | Načrti za obvladovanje poplavne ogroženosti naj se usmerijo na preprečevanje, varstvo in pripravljenost. Dele načrtov za obvladovanje poplavne ogroženosti je treba redno pregledovati in po potrebi posodobiti ob upoštevanju verjetnih učinkov klimatskih sprememb na pojavljanje poplav. |
| --- | --- |

(13)

Načrti za obvladovanje poplavne ogroženosti naj se usmerijo na preprečevanje, varstvo in pripravljenost. Dele načrtov za obvladovanje poplavne ogroženosti je treba redno pregledovati in po potrebi posodobiti ob upoštevanju verjetnih učinkov klimatskih sprememb na pojavljanje poplav.

| (14) | V okviru obvladovanja poplavne ogroženosti je zelo pomembno načelo solidarnosti. V tem pogledu naj bi države članice spodbudilo k pravični porazdelitvi odgovornosti pri skupnem sprejemanju ukrepov v zvezi z obvladovanjem poplavne ogroženosti v celotnem rečnem toku, od katerih imajo vsi korist. |
| --- | --- |

(14)

V okviru obvladovanja poplavne ogroženosti je zelo pomembno načelo solidarnosti. V tem pogledu naj bi države članice spodbudilo k pravični porazdelitvi odgovornosti pri skupnem sprejemanju ukrepov v zvezi z obvladovanjem poplavne ogroženosti v celotnem rečnem toku, od katerih imajo vsi korist.

| (15) | Za preprečevanje podvajanja naj imajo države članice pravico, da za doseganje ciljev in izpolnjevanje zahtev te direktive uporabljajo obstoječe predhodne ocene poplavne ogroženosti, karte poplavne nevarnosti in ogroženosti ter načrte za obvladovanje poplavne ogroženosti. |
| --- | --- |

(15)

Za preprečevanje podvajanja naj imajo države članice pravico, da za doseganje ciljev in izpolnjevanje zahtev te direktive uporabljajo obstoječe predhodne ocene poplavne ogroženosti, karte poplavne nevarnosti in ogroženosti ter načrte za obvladovanje poplavne ogroženosti.

| (16) | Razvoj načrtov upravljanja povodij na podlagi Direktive 2000/60/ES in načrtov za obvladovanje poplavne ogroženosti na podlagi te direktive sta elementa celostnega upravljanja povodij; oba postopka morata zato uporabiti vzajemni potencial skupnih sinergij in koristi ob upoštevanju okoljskih ciljev Direktive 2000/60/ES, kar bo zagotovilo učinkovitost in razumno rabo virov, pri čemer je treba upoštevati, da so pristojni organi in območja upravljanja v tej direktivi in Direktivi 2000/60/ES lahko različna. |
| --- | --- |

(16)

Razvoj načrtov upravljanja povodij na podlagi Direktive 2000/60/ES in načrtov za obvladovanje poplavne ogroženosti na podlagi te direktive sta elementa celostnega upravljanja povodij; oba postopka morata zato uporabiti vzajemni potencial skupnih sinergij in koristi ob upoštevanju okoljskih ciljev Direktive 2000/60/ES, kar bo zagotovilo učinkovitost in razumno rabo virov, pri čemer je treba upoštevati, da so pristojni organi in območja upravljanja v tej direktivi in Direktivi 2000/60/ES lahko različna.

| (17) | V primeru večnamenske rabe vodnih teles pri različnih oblikah trajnostnih človeških dejavnosti (npr. obvladovanje poplavne ogroženosti, ekologija, rečna plovba ali hidroelektrarne) ter ob upoštevanju vplivov teh rab na vodna telesa zagotavlja Direktiva 2000/60/EC jasen in pregleden postopek za obravnavanje takšnih rab in vplivov, vključno z možnimi odstopanji od ciljev „dobrega stanja“ ali „neposlabševanja stanja“ iz člena 4. |
| --- | --- |

(17)

V primeru večnamenske rabe vodnih teles pri različnih oblikah trajnostnih človeških dejavnosti (npr. obvladovanje poplavne ogroženosti, ekologija, rečna plovba ali hidroelektrarne) ter ob upoštevanju vplivov teh rab na vodna telesa zagotavlja Direktiva 2000/60/EC jasen in pregleden postopek za obravnavanje takšnih rab in vplivov, vključno z možnimi odstopanji od ciljev „dobrega stanja“ ali „neposlabševanja stanja“ iz člena 4.

| (18) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti skladno s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (7). |
| --- | --- |

(18)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, je treba sprejeti skladno s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (7).

| (19) | Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so zlasti priznana v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije. Prizadeva si predvsem za spodbujanje vključevanja visoke ravni varstva okolja v politike Skupnosti v skladu z načelom trajnostnega razvoja, kot je določeno v členu 37 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije. |
| --- | --- |

(19)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so zlasti priznana v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije. Prizadeva si predvsem za spodbujanje vključevanja visoke ravni varstva okolja v politike Skupnosti v skladu z načelom trajnostnega razvoja, kot je določeno v členu 37 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije.

| (20) | Ker ciljev te direktive, in sicer vzpostavitev okvira za ukrepe zmanjšanja ogroženosti pred škodo poplav, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega ali učinkov predlaganega ukrepa lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvirov, potrebnih za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(20)

Ker ciljev te direktive, in sicer vzpostavitev okvira za ukrepe zmanjšanja ogroženosti pred škodo poplav, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega ali učinkov predlaganega ukrepa lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvirov, potrebnih za doseganje navedenih ciljev.

| (21) | V skladu z načeloma sorazmernosti in subsidiarnosti in Protokolom o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, priloženega Pogodbi, ter glede na obstoječe zmogljivosti držav članic je treba dopustiti precej prilagodljivosti na lokalni in regionalni ravni, zlasti za organizacijo in odgovornosti organov. |
| --- | --- |

(21)

V skladu z načeloma sorazmernosti in subsidiarnosti in Protokolom o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, priloženega Pogodbi, ter glede na obstoječe zmogljivosti držav članic je treba dopustiti precej prilagodljivosti na lokalni in regionalni ravni, zlasti za organizacijo in odgovornosti organov.

| (22) | V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (8) so države članice v svojo korist in korist Skupnosti pozvane k pripravi in objavi svojih tabel, ki bodo v kar največji meri prikazovale primerjavo med direktivo in prenesenimi ukrepi — |
| --- | --- |

(22)

V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (8) so države članice v svojo korist in korist Skupnosti pozvane k pripravi in objavi svojih tabel, ki bodo v kar največji meri prikazovale primerjavo med direktivo in prenesenimi ukrepi —

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Namen te direktive je vzpostaviti okvir za oceno in obvladovanje poplavne ogroženosti v Skupnosti s ciljem zmanjšanja škodljivih posledic poplav na zdravje ljudi, okolje, kulturno dediščino in gospodarske dejavnosti.

Člen 2

Poleg opredelitev pojmov „reka“, „povodje“, „porečje“ in „vodno območje“ iz člena 2 Direktive 2000/60/ES se uporabijo tudi naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „poplava“ pomeni začasno prekritje zemljišča z vodo, ki običajno ni prekrito z vodo. To vključuje poplave, ki jih povzročijo reke, gorski hudourniki, občasni sredozemski vodotoki, ter poplave, ki jih povzroči morje v obalnih območjih, lahko pa izključuje poplave iz kanalizacijskih sistemov; |
| --- | --- |

1.

„poplava“ pomeni začasno prekritje zemljišča z vodo, ki običajno ni prekrito z vodo. To vključuje poplave, ki jih povzročijo reke, gorski hudourniki, občasni sredozemski vodotoki, ter poplave, ki jih povzroči morje v obalnih območjih, lahko pa izključuje poplave iz kanalizacijskih sistemov;

| 2. | „poplavna ogroženost“ pomeni kombinacijo verjetnosti nastopa poplavnega dogodka in morebitnih s poplavo povezanih škodljivih posledic za zdravje ljudi, okolje, kulturno dediščino in gospodarske dejavnosti. |
| --- | --- |

2.

„poplavna ogroženost“ pomeni kombinacijo verjetnosti nastopa poplavnega dogodka in morebitnih s poplavo povezanih škodljivih posledic za zdravje ljudi, okolje, kulturno dediščino in gospodarske dejavnosti.

Člen 3

1.   Države članice za namene te direktive uporabljajo dogovore iz člena 3(1), (2), (3), (5) in (6) Direktive 2000/60/ES.

2.   Države članice pa lahko za izvajanje te direktive:

| (a) | imenujejo pristojne upravne organe, ki niso organi, določeni v skladu s členom 3(2) Direktive 2000/60/ES; |
| --- | --- |

(a)

imenujejo pristojne upravne organe, ki niso organi, določeni v skladu s členom 3(2) Direktive 2000/60/ES;

| (b) | opredelijo nekatera obalna območja ali posamezna povodja, ki jih dodelijo območju upravljanja, ki pa ni tisto, ki je določeno v skladu s členom 3(1) Direktive 2000/06/ES. |
| --- | --- |

(b)

opredelijo nekatera obalna območja ali posamezna povodja, ki jih dodelijo območju upravljanja, ki pa ni tisto, ki je določeno v skladu s členom 3(1) Direktive 2000/06/ES.

V teh primerih države članice Komisiji sporočijo informacije iz Priloge I k Direktivi 2000/60/ES do ... (9). V ta namen se vsako sklicevanje na pristojne organe in vodna območja šteje kot sklicevanje na pristojne organe in območje upravljanja iz tega člena. Države članice obvestijo Komisijo o vseh spremembah glede informacij, sporočenih v skladu s tem odstavkom, v treh mesecih od začetka uveljavitve take spremembe.

POGLAVJE II

PREDHODNA OCENA POPLAVNE OGROŽENOSTI

Člen 4

1.   Države članice za vsako vodno območje ali območje upravljanja iz člena 3(2)(b) ali del mednarodnega vodnega območja, ki leži na njihovem ozemlju, opravijo predhodno oceno poplavne ogroženosti v skladu z odstavkom 2 tega člena.

2.   Predhodna ocena poplavne ogroženosti se opravi zato, da se na podlagi razpoložljivih informacij oziroma informacij, ki jih je mogoče neposredno uporabiti, kot so na primer obstoječi podatki o preteklih poplavah, izdela ocena morebitne ogroženosti. Ocena vsebuje vsaj:

| (a) | karte vodnega območja v ustreznem merilu, vključno z mejami povodij, porečij in, kjer je primerno, obalnih območij, ki prikazujejo topografijo in rabo tal; |
| --- | --- |

(a)

karte vodnega območja v ustreznem merilu, vključno z mejami povodij, porečij in, kjer je primerno, obalnih območij, ki prikazujejo topografijo in rabo tal;

| (b) | opis preteklih poplav, ki so imele znatne škodljive posledice za zdravje ljudi, okolje, kulturno dediščino in gospodarske dejavnosti in okolje ter za katere še zmeraj obstaja velika verjetnost, da se bodo v prihodnosti ponovile, vključno z njihovim obsegom in odtočnimi potmi poplavnih voda ter oceno škodljivih posledic, ki so jih povzročile; |
| --- | --- |

(b)

opis preteklih poplav, ki so imele znatne škodljive posledice za zdravje ljudi, okolje, kulturno dediščino in gospodarske dejavnosti in okolje ter za katere še zmeraj obstaja velika verjetnost, da se bodo v prihodnosti ponovile, vključno z njihovim obsegom in odtočnimi potmi poplavnih voda ter oceno škodljivih posledic, ki so jih povzročile;

| (c) | opis večjih poplav, ki so se zgodile v preteklosti, in za katere se lahko pričakuje, da bi se lahko s podobnimi posledicami ponovile; |
| --- | --- |

(c)

opis večjih poplav, ki so se zgodile v preteklosti, in za katere se lahko pričakuje, da bi se lahko s podobnimi posledicami ponovile;

kjer je to primerno, pa vsebuje tudi:

| (d) | oceno morebitnih škodljivih posledic prihodnjih poplav za zdravje ljudi, okolje, kulturno dediščino in gospodarske dejavnosti, ob upoštevanju, kolikor je to mogoče, dejavnikov kot so topografija, položaj vodotokov ter njihove splošne hidrološke in geomorfološke značilnosti, položaj naseljenih območij, območij gospodarskih dejavnosti in dolgoročnega razvoja, vključno z vplivi podnebnih sprememb na pojav poplav. |
| --- | --- |

(d)

oceno morebitnih škodljivih posledic prihodnjih poplav za zdravje ljudi, okolje, kulturno dediščino in gospodarske dejavnosti, ob upoštevanju, kolikor je to mogoče, dejavnikov kot so topografija, položaj vodotokov ter njihove splošne hidrološke in geomorfološke značilnosti, položaj naseljenih območij, območij gospodarskih dejavnosti in dolgoročnega razvoja, vključno z vplivi podnebnih sprememb na pojav poplav.

3.   V primeru mednarodnih vodnih območij ali območij upravljanja iz člena 3(2)(b), ki so skupne dvema ali več državam članicam, države članice zagotovijo izmenjavo ustreznih informacij med zadevnimi pristojnimi organi.

4.   Države članice izdelajo predhodno oceno poplavne ogroženosti do 22. decembra 2012.

Člen 5

1.   Na podlagi ocene poplavne ogroženosti iz člena 4 države članice za vsako vodno območje ali upravno upravljanja iz člena 3(2)(b) ali del mednarodnega vodnega območja, ki leži na njihovem ozemlju, opredelijo tista območja, za katera država članica ugotovi, da obstaja možnost pomembne poplavne ogroženosti ali utemeljena verjetnost, da bi se ta lahko pojavila.

2.   Opredelitev območij iz odstavka 1, ki pripadajo mednarodnemu vodnemu območju ali območju upravljanja iz člena 3(2)(b), ki je skupna z drugo državo članico, se uskladi z zadevno državo članico.

POGLAVJE III

KARTE POPLAVNE NEVARNOSTI IN KARTE POPLAVNE OGROŽENOSTI

Člen 6

1.   Države članice na ravni vodnega območja ali območja upravljanja iz člena 3(2)(b) za območja, določena v členu 5(1), pripravijo karte poplavne nevarnosti in karte poplavne ogroženosti v najustreznejšem merilu.

2.   Za pripravo kart poplavne nevarnosti in kart poplavne ogroženosti za območja, ki so določena v členu 5 in so skupna z drugo državo članico, je potrebna predhodna izmenjava podatkov med zadevnimi državami članicami.

3.   Karte poplavne nevarnosti zajemajo geografska območja, na katerih lahko pride do naslednjih vrst poplav:

| (a) | poplav z majhno verjetnostjo oziroma poplav, kot posledice izrednih dogodkov; |
| --- | --- |

(a)

poplav z majhno verjetnostjo oziroma poplav, kot posledice izrednih dogodkov;

| (b) | poplav s srednjo verjetnostjo (verjetna povratna doba ≥ 100 let); |
| --- | --- |

(b)

poplav s srednjo verjetnostjo (verjetna povratna doba ≥ 100 let);

| (c) | poplav z veliko verjetnostjo, kjer je to primerno. |
| --- | --- |

(c)

poplav z veliko verjetnostjo, kjer je to primerno.

4.   Za vsako vrsto poplav iz odstavka 3 se prikažejo naslednji podatki:

| (a) | obseg poplav; |
| --- | --- |

(a)

obseg poplav;

| (b) | globina vode ali gladina vode, kar je ustrezno; |
| --- | --- |

(b)

globina vode ali gladina vode, kar je ustrezno;

| (c) | kjer je to primerno, hitrost toka ali ustrezni pretok vode. |
| --- | --- |

(c)

kjer je to primerno, hitrost toka ali ustrezni pretok vode.

5.   Karte poplavne ogroženosti prikazujejo morebitne škodljive posledice, povezane z vrstami poplav iz odstavka 3, ki se jih opiše z naslednjimi kazalci:

| (a) | okvirnim številom prebivalcev, ki jih lahko prizadene poplava; |
| --- | --- |

(a)

okvirnim številom prebivalcev, ki jih lahko prizadene poplava;

| (b) | vrstami gospodarskih dejavnosti na območju, ki jih lahko prizadene poplava; |
| --- | --- |

(b)

vrstami gospodarskih dejavnosti na območju, ki jih lahko prizadene poplava;

| (c) | obrati iz Priloge I Direktive Sveta 96/61/ES z dne 24. septembra 1996 o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (10), ki lahko v primeru poplav povzročijo nenamerno onesnaženje, in zavarovana območja iz Priloge IV(1)(i),(iii) in (v) Direktive 2000/60/ES, ki jih lahko prizadene poplava; |
| --- | --- |

(c)

obrati iz Priloge I Direktive Sveta 96/61/ES z dne 24. septembra 1996 o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (10), ki lahko v primeru poplav povzročijo nenamerno onesnaženje, in zavarovana območja iz Priloge IV(1)(i),(iii) in (v) Direktive 2000/60/ES, ki jih lahko prizadene poplava;

| (d) | drugimi podatki, za katere države članice menijo, da so koristni, kot na primer navedba območij, kjer lahko pride do poplav z visoko vsebnostjo toka sedimenta ali naplavin. |
| --- | --- |

(d)

drugimi podatki, za katere države članice menijo, da so koristni, kot na primer navedba območij, kjer lahko pride do poplav z visoko vsebnostjo toka sedimenta ali naplavin.

6.   Države članice se lahko odločijo, da se za obalna območja, na katerih je vzpostavljena ustrezna stopnja zaščite, priprava kart poplavne nevarnosti omeji na vrsto poplav iz odstavka 3(a).

7.   Države članice se lahko odločijo, da se za območja, na katerih je vzrok za poplave podzemna voda, priprava kart poplavne ogroženosti omeji na vrsto poplav iz odstavka 3(a).

8.   Države članice zagotovijo, da so karte poplavne nevarnosti in karte poplavne ogroženosti dokončane do 22. decembra 2013.

POGLAVJE IV

NAČRTI ZA OBVLADOVANJE POPLAVNE OGROžENOSTI

Člen 7

1.   Na podlagi kart iz člena 6 države članice v skladu z odstavkoma 2 in 3 tega člena oblikujejo načrte za obvladovanje poplavne ogroženosti, usklajene na ravni vodnega območja ali območja upravljanja iz člena 3(2)(b), za območja, določena v členu 5(1), in območja iz člena 13(1)(b).

2.   Države članice določijo ustrezne cilje za obvladovanje poplavne ogroženosti na območjih, določenih na podlagi člena 5(1), in območjih iz člena 13(1)(b) s poudarkom na zmanjšanju morebitnih škodljivih posledic poplav za zdravje ljudi, okolje, kulturno dediščino in gospodarske dejavnosti ter, če je to primerno, s poudarkom na ne gradbenih ukrepih in/ali na ukrepih za zmanjšanje verjetnosti nastopa poplavljanja.

3.   Načrti za obvladovanje poplavne ogroženosti vključujejo ukrepe, katerih namen je doseči cilje iz odstavka 2, in vključujejo elemente iz dela A Priloge.

Načrti za obvladovanje poplavne ogroženosti morajo upoštevati tudi vidike, kot so stroški in koristi, obseg poplav ter odtočne poti poplavnih voda in območja, kjer bi se poplavne vode lahko zadržale, okoljske cilje iz člena 4 Direktive 2000/60/ES, upravljanje tal in voda, prostorsko načrtovanje, rabo tal, ohranjanje narave ter plovbo in pristaniško infrastrukturo.

V načrtih za obvladovanje poplavne ogroženosti morajo biti obravnavani vsi vidiki obvladovanja poplavne ogroženosti, s poudarkom na preprečevanju, varstvu, pripravljenosti, vključno z napovedovanjem poplav in sistemi za zgodnje opozarjanje, in upoštevajo se značilnosti posameznega povodja ali porečja. Načrti za obvladovanje poplavne ogroženosti lahko vključujejo tudi nadzorovano poplavljanje nekaterih območij v primeru poplavnega dogodka.

4.   Načrti za obvladovanje poplavne ogroženosti, pripravljeni v eni državi članici, ne smejo vsebovati ukrepov, ki po obsegu in vplivu znatno povečujejo poplavno ogroženost gorvodno ali dolvodno v drugih državah v istem povodju ali porečju, razen če so ti ukrepi usklajeni in so zadevne države našle skupno rešitev v okviru člena 8.

5.   Države članice zagotovijo, da so načrti za obvladovanje poplavne ogroženosti dokončani in objavljeni do 22. decembra 2015.

Člen 8

1.   Države članice za vodna območja ali območja upravljanja iz člena 3(2)(b), ki so v celoti na njihovem ozemlju, zagotovijo pripravo enega načrta za obvladovanje poplavne ogroženosti ali niz načrtov za obvladovanje poplavne ogroženosti, usklajenih na ravni vodnega območja.

2.   Države članice zagotovijo v primeru mednarodnega vodnega območja ali območja upravljanja iz člena 3(2)(b), ki je v celoti na ozemlju Skupnosti, zagotovijo usklajevanje za pripravo enega mednarodnega načrta za obvladovanje poplavne ogroženosti ali niza načrtov za obvladovanje poplavne ogroženosti, usklajenih na ravni mednarodnega vodnega območja. V primeru, da takih načrtov ni, države članice pripravijo načrte za obvladovanje poplavne ogroženosti, ki zajemajo vsaj dele mednarodnega vodnega območja, ki so na njihovem ozemlju, in so do največje možne mere usklajeni na ravni mednarodnega vodnega območja.

3.   Države članice si v primeru mednarodnega vodnega območja ali območja upravljanja iz člena 3(2)(b), ki sega prek meja Skupnosti, prizadevajo pripraviti en mednarodni načrt za obvladovanje poplavne ogroženosti ali niz načrtov za obvladovanje poplavne ogroženosti, usklajenih na ravni mednarodnega vodnega območja; kjer to ni mogoče, se za dele mednarodnega povodja, ki so na njihovem ozemlju, uporablja odstavek 2.

4.   Načrti za obvladovanje poplavne ogroženosti iz členov 2 in 3 se, če se to zdi potrebno državam članicam s skupnimi porečji, dopolnijo s podrobnejšimi načrti za obvladovanje poplavne ogroženosti, usklajenimi na ravni mednarodnih porečij.

5.   Kadar država članica ugotovi, da določene zadeve, ki vplivajo na obvladovanje poplavne ogroženosti njenih voda, ne more rešiti sama, lahko o njih poroča Komisiji in kateri koli drugi zadevni državi članici ter priporoči način reševanja te zadeve.

Komisija na vsako poročilo ali priporočila držav članic odgovori v šestih mesecih.

POGLAVJE V

USKLAJEVANJE Z DIREKTIVO 2000/60/ES, OBVEŠČANJE JAVNOSTI IN JAVNO POSVETOVANJE

Člen 9

Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za usklajeno uporabo te direktive in Direktive 2000/60/ES s poudarkom na možnostih za večjo učinkovitost in boljšo izmenjavo podatkov ter za medsebojno dopolnjevanje in korist ob upoštevanju okoljskih ciljev iz člena 4 Direktive 2000/60/ES. Zlasti pa:

| 1) | pripravo prvih kart poplavne nevarnosti in poplavne ogroženosti ter njihovi nadaljnji pregledi iz členov 6 in 14 te direktive poteka tako, da so informacije, ki jih vsebujejo, skladne z ustreznimi informacijami, predloženimi v skladu z Direktivo 2000/60/ES. Če se zdi primerno, se lahko karte dodatno usklajujejo in dodatno vključijo v preglede iz člena 5(2) Direktive 2000/60/ES; |
| --- | --- |

1)

pripravo prvih kart poplavne nevarnosti in poplavne ogroženosti ter njihovi nadaljnji pregledi iz členov 6 in 14 te direktive poteka tako, da so informacije, ki jih vsebujejo, skladne z ustreznimi informacijami, predloženimi v skladu z Direktivo 2000/60/ES. Če se zdi primerno, se lahko karte dodatno usklajujejo in dodatno vključijo v preglede iz člena 5(2) Direktive 2000/60/ES;

| 2) | priprava prvih načrtov za obvladovanje poplavne ogroženosti in njihovi nadaljnji pregledi iz členov 7 in 14 te direktive poteka, če je to primerno, usklajeno s pregledi načrtov upravljanja povodij iz člena 13(7) Direktive 2000/60/ES in so lahko vanje tudi vključeni; |
| --- | --- |

2)

priprava prvih načrtov za obvladovanje poplavne ogroženosti in njihovi nadaljnji pregledi iz členov 7 in 14 te direktive poteka, če je to primerno, usklajeno s pregledi načrtov upravljanja povodij iz člena 13(7) Direktive 2000/60/ES in so lahko vanje tudi vključeni;

| 3) | dejavno vključevanje vseh zainteresiranih strani iz člena 10 te direktive je treba po potrebi uskladiti z dejavnim vključevanjem zainteresiranih strani iz člena 14 Direktive 2000/60/ES. |
| --- | --- |

3)

dejavno vključevanje vseh zainteresiranih strani iz člena 10 te direktive je treba po potrebi uskladiti z dejavnim vključevanjem zainteresiranih strani iz člena 14 Direktive 2000/60/ES.

Člen 10

1.   V skladu z veljavno zakonodajo Skupnosti države članice zagotovijo, da so predhodna ocena poplavne ogroženosti, karte poplavne nevarnosti, karte poplavne ogroženosti in načrti za obvladovanje poplavne ogroženosti dostopni javnosti.

2.   Države članice spodbujajo dejavno vključevanje zainteresiranih strani pri izdelavi, pregledovanju in posodabljanju načrtov za obvladovanje poplavne ogroženosti iz poglavja IV.

POGLAVJE VI

IZVEDBENI UKREPI IN SPREMEMBE

Člen 11

1.   V skladu s postopkom iz člena 12(2) lahko Komisija sprejeti tehnične obrazce za namen obdelave in prenosa podatkov, vključno s statističnimi in kartografskimi podatki. Tehnični obrazce naj bi se sprejeli vsaj dve leti pred datumom, navedenim v členih 4(4), 6(8) in 7(5), ter ob upoštevanju obstoječih standardov in obrazcev, pripravljenih v skladu z ustreznimi akti Skupnosti.

2.   Komisija lahko, ob upoštevanju obdobij za pregledovanje in posodobitev ter v skladu s postopkom iz člena 12(2), prilagodi Prilogo glede na znanstveni in tehnični napredek.

Člen 12

1.   Komisiji pomaga odbor, ustanovljen na podlagi člena 21 Direktive 2000/60/ES (v nadaljnjem besedilu „odbor“).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3.   Odbor sprejme svoj poslovnik

POGLAVJE VII

PREHODNE DOLOČBE

Člen 13

1.   Države članice se lahko odločijo, da ne bodo izvedle predhodne ocene poplavne ogroženosti iz člena 4 za tista povodja, porečja ali obalna območja, za katera so:

| (a) | že pred 22. decembrom 2010 opravile oceno ogroženosti, da bi ugotovile, ali obstaja velika poplavna ogroženost ali utemeljena verjetnost, da bi se ta lahko pojavila, na podlagi katere bi območje umestili med območja iz člena 5(1), ali |
| --- | --- |

(a)

že pred 22. decembrom 2010 opravile oceno ogroženosti, da bi ugotovile, ali obstaja velika poplavna ogroženost ali utemeljena verjetnost, da bi se ta lahko pojavila, na podlagi katere bi območje umestili med območja iz člena 5(1), ali

| (b) | pred 22. decembrom 2010 sklenile, da bodo pripravile karte poplavne nevarnosti in karte poplavne ogroženosti ter načrte za obvladovanje poplavne ogroženosti v skladu z ustreznimi določbami te direktive. |
| --- | --- |

(b)

pred 22. decembrom 2010 sklenile, da bodo pripravile karte poplavne nevarnosti in karte poplavne ogroženosti ter načrte za obvladovanje poplavne ogroženosti v skladu z ustreznimi določbami te direktive.

2.   Države članice lahko sklenejo uporabiti karte poplavne nevarnosti in karte poplavne ogroženosti, dokončno oblikovane pred 22. decembrom 2010, če te vsebujejo enakovredne informacije, kot to zahteva člen 6.

3.   Države članice lahko sklenejo uporabiti načrte za obvladovanje poplavne ogroženosti, dokončno oblikovane pred 22. decembrom 2010, če je vsebina teh načrtov enaka zahtevam za načrt iz člena 7.

4.   Odstavki 1, 2 in 3 se uporabljajo brez poseganja v člen 14.

POGLAVJE VIII

PREGLEDI, POROČILA IN KONČNE DOLOČBE

Člen 14

1.   Predhodna ocena poplavne ogroženosti ali ocena in odločitve iz člena 13(1) se pregledajo in po potrebi posodobijo do 22. decembra 2018, nato pa vsakih šest let.

2.   Karte poplavne nevarnosti in karte poplavne ogroženosti se pregledajo, in če je potrebno, posodobijo do 22. decembra 2019, nato pa vsakih šest let.

3.   Karte za obvladovanje poplavne ogroženosti se pregledajo in po potrebi posodobijo, vključno z vsebinami iz dela B Priloge, do 22. decembra 2021, nato pa vsakih šest let.

4.   Morebitni vpliv podnebnih sprememb na pojav poplav se upošteva pri pregledu iz odstavkov 1 in 3.

Člen 15

1.   Države članice dajo Komisiji na voljo predhodno oceno poplavne ogroženosti, karte poplavne nevarnosti, karte poplavne ogroženosti in načrte za obvladovanje poplavne ogroženosti iz členov 4, 6 in 7, pa tudi njihove preglede in, kjer so na voljo, njihove posodobitve v treh mesecih po datumih, navedenih v členih 4(4), 6(8), 7(5) in 14.

2.   Države članice obvestijo Komisijo o odločitvah, sprejetih v skladu s členom 13(1), (2) in (3), in dajo na voljo ustrezne podatke o tem do datumov, navedenih v členu 4(4), členu 6(8) oziroma členu 7(5).

Člen 16

Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju te direktive najpozneje do 22. decembra 2018, nato pa vsakih šest let.

Člen 17

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do ... (11). O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedilo glavnih določb nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga zajema ta direktiva.

Člen 18

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 19

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ..., ...

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  Mnenje z dne 17. maja 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 13. junija 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Stališče Sveta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Odločbo št. 2455/2001/ES (UL L 331, 15.12.2001, str. 1).

3

(4)  UL L 186, 5.8.1995, str. 42.

4

(5)  UL L 297, 15.11.2001, str. 7.

5

(6)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

6

(7)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11).

7

(8)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

8

(9)  Dve leti in pol od datuma začetka veljavnosti te direktive.

9

(10)  UL L 257, 10.10. 1996, str.26. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 166/2006 (UL L 33, 4.2. 2006, str. 1).

10

(11)  Dve leti od datuma začetka veljavnosti te direktive.

11

---

PRILOGA

A.   NAČRTI ZA OBVLADOVANJE POPLAVNE OGROŽENOSTI

| I. | Elementi prvih načrtov za obvladovanje poplavne ogroženosti:






  1) | ugotovitve predhodne ocene poplavne ogroženosti na podlagi zahtev iz poglavja II v obliki zbirne karte vodnega območja ali območja upravljanja iz člena 3(2)(b) z navedbo območij iz člena 5(1), ki so predmet tega načrta za obvladovanje poplavne ogroženosti; |
| --- | --- | --- |

I.

Elementi prvih načrtov za obvladovanje poplavne ogroženosti:

1)

ugotovitve predhodne ocene poplavne ogroženosti na podlagi zahtev iz poglavja II v obliki zbirne karte vodnega območja ali območja upravljanja iz člena 3(2)(b) z navedbo območij iz člena 5(1), ki so predmet tega načrta za obvladovanje poplavne ogroženosti;

| 2) | karte poplavne nevarnosti in karte poplavne ogroženosti, pripravljene v skladu s poglavjem III, ali že obstoječe karte v skladu s členom 13 ter ugotovitve, ki se jih lahko razbere iz teh kart; |
| --- | --- |

2)

karte poplavne nevarnosti in karte poplavne ogroženosti, pripravljene v skladu s poglavjem III, ali že obstoječe karte v skladu s členom 13 ter ugotovitve, ki se jih lahko razbere iz teh kart;

| 3) | opis ustreznih ciljev v zvezi z obvladovanjem poplavne ogroženosti, določenih v skladu s členom 7(2); |
| --- | --- |

3)

opis ustreznih ciljev v zvezi z obvladovanjem poplavne ogroženosti, določenih v skladu s členom 7(2);

| 4) | povzetek ukrepov, namenjenih doseganju ustreznih ciljev v zvezi z obvladovanjem poplavne ogroženosti, vključno z ukrepi, sprejetimi v skladu s členom 7, in ukrepi v zvezi s poplavami, sprejetimi na podlagi drugih aktov Skupnosti, vključno z direktivama Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (1) in 96/82/ES z dne 9. decembra 1996 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi (2), Direktivo 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje (3) in Direktivo 2000/60/ES; |
| --- | --- |

4)

povzetek ukrepov, namenjenih doseganju ustreznih ciljev v zvezi z obvladovanjem poplavne ogroženosti, vključno z ukrepi, sprejetimi v skladu s členom 7, in ukrepi v zvezi s poplavami, sprejetimi na podlagi drugih aktov Skupnosti, vključno z direktivama Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (1) in 96/82/ES z dne 9. decembra 1996 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi (2), Direktivo 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje (3) in Direktivo 2000/60/ES;

| 5) | če je na voljo, opis metodologije za skupna povodja ali porečja, ki so jo določile zadevne države članice za analizo stroškov in koristi, da bi ocenile ukrepe z nadnacionalnim učinkom. |
| --- | --- |

5)

če je na voljo, opis metodologije za skupna povodja ali porečja, ki so jo določile zadevne države članice za analizo stroškov in koristi, da bi ocenile ukrepe z nadnacionalnim učinkom.

| II. | Opis izvajanja načrta:






  1) | opis načina, kako se bo spremljal napredek pri izvajanju načrta; |
| --- | --- | --- |

II.

Opis izvajanja načrta:

1)

opis načina, kako se bo spremljal napredek pri izvajanju načrta;

| 2) | povzetek sprejetih ukrepov obveščanja javnosti in javnega posvetovanja; |
| --- | --- |

2)

povzetek sprejetih ukrepov obveščanja javnosti in javnega posvetovanja;

| 3) | seznam pristojnih organov in, če je to primerno, opis postopka usklajevanja znotraj vsakega mednarodnega vodnega območja in opis postopka usklajevanja z Direktivo 2000/60/ES. |
| --- | --- |

3)

seznam pristojnih organov in, če je to primerno, opis postopka usklajevanja znotraj vsakega mednarodnega vodnega območja in opis postopka usklajevanja z Direktivo 2000/60/ES.

B.   ELEMENTI NADALJNJIH POSODOBITEV NAČRTOV ZA OBVLADOVANJE POPLAVNE OGROŽENOSTI:

| 1) | vse spremembe ali posodobitve od objave zadnje različice načrta za obvladovanje poplavne ogroženosti, vključno s povzetkom pregledov, opravljenih v skladu s členom 14; |
| --- | --- |

1)

vse spremembe ali posodobitve od objave zadnje različice načrta za obvladovanje poplavne ogroženosti, vključno s povzetkom pregledov, opravljenih v skladu s členom 14;

| 2) | ocena napredka pri doseganju ciljev iz člena 7(2); |
| --- | --- |

2)

ocena napredka pri doseganju ciljev iz člena 7(2);

| 3) | opis in razlaga vseh ukrepov, predvidenih v predhodni različici načrta za obvladovanje poplavne ogroženosti, ki naj bi se izvajali, vendar niso bili izvedeni; |
| --- | --- |

3)

opis in razlaga vseh ukrepov, predvidenih v predhodni različici načrta za obvladovanje poplavne ogroženosti, ki naj bi se izvajali, vendar niso bili izvedeni;

| 4) | opis vseh dodatnih ukrepov od objave zadnje različice načrta za obvladovanje poplavne ogroženosti. |
| --- | --- |

4)

opis vseh dodatnih ukrepov od objave zadnje različice načrta za obvladovanje poplavne ogroženosti.

---

(1)  UL L 175, 5.7.1985, str. 40. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 156, 25.6.2003, str. 17).

(2)  UL L 10, 14.1.1997, str. 13. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 345, 31.12.2003, str. 97).

(3)  UL L 197, 21.7.2001, str. 30.

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

Komisija je 18. januarja 2006 sprejela predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti.

Evropski parlament je 13. junija 2006 v prvi obravnavi predloga sprejel mnenje.

Odbor regij se je odločil, da ne poda mnenja.

Ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel 17. maja 2006.

Svet je sprejel svoje skupno stališče dne 23. novembra 2006.

II.   CILJ

Cilj te direktive je oblikovati okvir za oceno in obvladovanje tveganj, povezanih s poplavami, ki ogrožajo zdravje ljudi, okolje, kulturno dediščino in gospodarske dejavnosti. Predvideva predhodno oceno poplavne ogroženosti, kartiranje poplavnih območij za vsa območja, kjer obstaja znatna poplavna ogroženost, usklajevanje znotraj povodij, ki segajo v več držav, in pripravo načrtov za obvladovanje poplavne ogroženosti s širokim postopkom sodelovanja.

Glede na raznoliko geografsko, hidrološko in poselitveno strukturo v EU predlagana direktiva državam članicam zagotavlja znatno prožnost pri določanju ciljev obvladovanja poplavne ogroženosti, ukrepov, ki jih je treba sprejeti za dosego teh ciljev, in časovnih razporedov za izvajanje ukrepov iz načrtov za obvladovanje poplavne ogroženosti.

Uporaba predlagane direktive se uskladi z uporabo Okvirne direktive o vodah.

III.   ANALIZA SKUPNEGA STALIŠČA

1.   Splošno

Skupno stališče dobesedno, delno ali idejno vključuje številne spremembe, ki jih je predlagal Evropski parlament v prvi obravnavi. Spremembe besedilo predlagane direktive izboljšujejo ali ga pojasnjujejo.

Druge spremembe pa v skupnem stališču niso bile upoštevane, ker se je Svet strinjal, da niso potrebne in/ali so nesprejemljive.

2.   Splošne določbe (Naslov, Poglavje I)

Skupno stališče je skladno s spremembo 1, ki spreminja naslov direktive. Ker pa je sklicevanje na doseganje okoljskih ciljev, ki jih določa že obstoječa zakonodaja Skupnosti, zajeto v pravni podlagi direktive, je sprememba 26 deloma upoštevana. Skupno stališče ni usklajeno s spremembo 27, ki bi uporabo direktive omejila na posebne vzroke poplav. V opredelitvi pojma poplavne ogroženosti so tudi omenjene posledice za zdravje ljudi in gospodarske dejavnosti. Vendar Svet dodaja nepopoln seznam vrst poplav in možnost izključitve poplav iz kanalizacijskih sistemov. Sprememba 28 je bila upoštevana deloma, sprememba 29 pa v celoti.

Sprememba 30 v zvezi z imenovanjem drugega pristojnega organa je bila upoštevana v celoti. Poleg tega je bila vključena možnost uporabe območij upravljanja, ki niso območja, določena v skladu s členom 3(1) Direktive 2000/60/ES.

3.   Predhodna ocena poplavne ogroženosti (Poglavje II)

Spremembi 32 in 33 sta bili sprejeti v celoti. Sprememba 4 je bila poenostavljena, da se zmanjša administrativno breme predhodnih ocen poplavne ogroženosti, zato spremembi 34 in 36 nista bili sprejeti. Vendar pa je ocena učinkovitosti obstoječe infrastrukture za varstvo pred poplavami, ki jo navaja sprememba 36, sestavni del vsake ocene poplavne ogroženosti. Opredeljena je razlika med preteklimi in prihodnjimi poplavami. Svet je v členu 4(2)(d) državam članicam omogočil, da prihodnje poplave upoštevajo prostovoljno.

Zaradi preprostejšega in racionalnejšega besedila je Svet črtal člen 5(1)(a) prvotnega predloga, na katerega se navezuje sprememba 38. Sprememba 39 se je smiselno sprejela. Sprememba 40 je bila vključena v člen 4.

4.   Karte poplavne nevarnosti in karte poplavne ogroženosti (Poglavje III)

Vprašanje subvencij ne sodi v področje te direktive, zato sprememba 85 ni bila sprejeta. Spremembi 42 in 43 sta bili zavrnjeni kot nepotrebni. Spremembe 44, 46 in 48 so zajete v členu 6(5)(d), zaradi česar lahko države članice odločijo o drugih podatkih, ki jih bodo vključile v karte poplavne ogroženosti. Člen 7(3) je tudi v skladu s spremembo 48. Sprememba 45 je nepotrebna, ker se je besedilo skupnega stališča spremenilo. Sprememba 47 je bila zavrnjena, saj ni mogoče ločiti med posebnimi vzroki poplav in jih začrtati v karti, sprememba 49 pa je bila deloma upoštevana.

Spremembi 50 in 51 sta bili nesprejemljivi, ker sta v oceno ogroženosti in postopek opisa značilnosti vključili dodatne faze. Sprememba 52 je bila sprejeta v člen 6(5)(d).

5.   Načrti za obvladovanje poplavne ogroženosti (Poglavje IV, Priloga)

Del sprememb 35 in 60, ki se nanaša na obravnavo stroškov in koristi, je bil upoštevan v členu 7(3). Sprememba 53 ni bila upoštevana, saj ni potrebno izrecno sklicevanje na ostale direktive, ki jih morajo upoštevati države članice. Člen 7(3) je glede poplavnih območij in odtočnih poti poplavnih voda v skladu s spremembo 54. Sprememba 56 je bila upoštevana, kolikor se nanaša na načelo solidarnosti, sprememba 57 pa je bila delno sprejeta v zvezi z nestrukturnimi ukrepi in kolikor načrti za obvladovanje poplavne ogroženosti ne zajemajo ukrepov, ki bi lahko povečali poplavno ogroženost gorvodno ali dolvodno od drugih držav (člen 7(4)).

Sprememba 58 ni bila sprejemljiva, saj Svet pregledu poplav ni želel podati poudarka. Sprememba 59 je bila načelno vključena v Prilogo. Kar zadeva načelo solidarnosti je bila sprememba 61 upoštevana deloma in načelno. Sprememba 62 ni bila sprejeta zato, da bi načelo solidarnosti ostalo zadosti splošno. Sprememba 63 ni bila upoštevana, saj predlagani usklajevalni postopek ni bil sprejet, nekateri deli spremembe pa so bili nepotrebni.

Spremembi 64 in 65 sta bili glede na usklajevanje celotnega povodja delno in načelno upoštevani. Sprememba 66 je bila v celoti upoštevana, vendar z drugačno formulacijo, ob prevzemanju besedila iz Okvirne direktive o vodah. Dva ločena glasa sta bila zavrnjena, saj je Svet želel, da usklajevanje ostane prostovoljno. Sprememba 68 je bila v skupnem stališču načelno sprejeta ob sklicevanju na sodelovanje javnosti v členu 10(1). Sprememba 69 je bila zavrnjena, ker je sodelovanje javnosti že zajeto v členu 10. Skupno stališče ne vključuje podrobnosti o ukrepih za pripravljenost in je zato v neskladju s spremembama 69 in 70. Sprememba 72 je bila zavrnjena, ker v okviru zahtev o poročanju ni primerna.

Sprememba 74 je bila zavrnjena. Svet meni, da člen 7(3) že zagotavlja povezavo med to direktivo in Okvirno direktivo o vodah. Na državah članicah je, da določijo ukrepe s ciljem zmanjšanja morebitnih škodljivih posledic poplav. Sprememba 75 je bila zavrnjena, ker izrazoslovje ni skladno s členoma 7(2) in 7(3). Sprememba 86 je bila sprejeta.

6.   Prehodne določbe (Poglavje VII)

Skupno stališče temelji na obstoječem delu na nacionalni in regionalni ravni, in sicer na kartah poplavne nevarnosti, kartah poplavne ogroženosti ter načrtih za obvladovanje. V členu 13 so deloma in/ali načelno vključene spremembe 31, 37, 41, 55 in 71.

7.   Drugo

| — | Skupno stališče v preambuli delno ali načelno zajema spremembe 2, 12, 16, 17, 24 in 25 Evropskega parlamenta. Skupno stališče ni usklajeno s spremembo 4, saj predhodna ocena poplavne ogroženosti upošteva pretekle poplave in neuspeh tradicionalnih strategij o obvladovanju poplavne ogroženosti. Sprememba 5 je v tej direktivi neustrezna, saj se nanaša na usklajevanje v državah članicah in na usklajevanje med različnimi oblastmi. Sprememba 9 je bila zavrnjena kot nepotrebna: razlaga uvodno izjavo 19 in prevzema besedilo iz sklepov Sveta. Tudi sprememba 23 je bila zavrnjena, saj predstavlja redakcijsko spremembo uvodne izjave 19. Sprememba 13 je bila zavrnjena, ker ne odraža določbe v členih. Spremembi 15 in 18 nista bili sprejeti, ker je bil pojem predhodne ocene tveganja poenostavljen. Spremembi 19 in 21 ne sodita v področje te direktive. Zaradi skupnega stališča, ki temelji na načelih subsidiarnosti in solidarnosti, je bila sprememba 20 deloma sprejeta. Sprememba 22 je že zajeta v uvodni izjavi 17, zato je bila zavrnjena. |
| --- | --- |

—

Skupno stališče v preambuli delno ali načelno zajema spremembe 2, 12, 16, 17, 24 in 25 Evropskega parlamenta. Skupno stališče ni usklajeno s spremembo 4, saj predhodna ocena poplavne ogroženosti upošteva pretekle poplave in neuspeh tradicionalnih strategij o obvladovanju poplavne ogroženosti. Sprememba 5 je v tej direktivi neustrezna, saj se nanaša na usklajevanje v državah članicah in na usklajevanje med različnimi oblastmi. Sprememba 9 je bila zavrnjena kot nepotrebna: razlaga uvodno izjavo 19 in prevzema besedilo iz sklepov Sveta. Tudi sprememba 23 je bila zavrnjena, saj predstavlja redakcijsko spremembo uvodne izjave 19. Sprememba 13 je bila zavrnjena, ker ne odraža določbe v členih. Spremembi 15 in 18 nista bili sprejeti, ker je bil pojem predhodne ocene tveganja poenostavljen. Spremembi 19 in 21 ne sodita v področje te direktive. Zaradi skupnega stališča, ki temelji na načelih subsidiarnosti in solidarnosti, je bila sprememba 20 deloma sprejeta. Sprememba 22 je že zajeta v uvodni izjavi 17, zato je bila zavrnjena.

| — | Sklicevanje na podnebne spremembe (spremembe 7, 9, 10 in 38) je deloma zajeto v uvodnih izjavah 2 in 5 ter členu 4(2)(d). Podnebne spremembe bo obvezno treba upoštevati od leta 2018, zato sprememba 73 ni bila sprejemljiva. |
| --- | --- |

—

Sklicevanje na podnebne spremembe (spremembe 7, 9, 10 in 38) je deloma zajeto v uvodnih izjavah 2 in 5 ter členu 4(2)(d). Podnebne spremembe bo obvezno treba upoštevati od leta 2018, zato sprememba 73 ni bila sprejemljiva.

IV.   SKLEP

Svet meni, da je v svojem skupnem stališču v veliki meri upošteval mnenje Evropskega parlamenta iz prve obravnave. Skupno stališče je uravnoteženo in realistično ter namenjeno zmanjšanju posledic poplav v Evropski uniji, ob zagotovitvi tesne povezave z izvajanjem Okvirne direktive o vodah. Svet še pričakuje konstruktivne razprave z Evropskim parlamentom, ki bodo omogočile čim hitrejše sprejetje Direktive.

---

| 19.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 311/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

CE 311/21

---

SKUPNO STALIŠČE (ES) št. 34/2006,

ki ga je sprejel Svet dne 4. decembra 2006

z namenom sprejetja Direktive 2006.../ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o določitvi predpisov v zvezi z nazivnimi količinami predpakiranih proizvodov, razveljavitvi direktiv Sveta 75/106/EGS in 80/232/EGS ter spremembi Direktive Sveta 76/211/EGS

(2006/C 311 E/03)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktivi Sveta 75/106/EGS z dne 19. decembra 1974 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s pripravo določenih predpakiranih tekočin glede na prostornino (3) in 80/232/EGS z dne 15. januarja 1980 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s stopnjami nazivnih količin in nazivnih prostornin, ki so dovoljene za določene predpakirane proizvode (4) določata nazivne količine za več tekočih in ne-tekočih predpakiranih proizvodov, namen tega pa je bil zagotoviti prosti pretok proizvodov v skladu z zahtevami direktiv. Pri večini proizvodov so poleg nazivnih količin Skupnosti dovoljene tudi nacionalne nazivne količine. Pri nekaterih proizvodih pa nazivne količine Skupnosti izključujejo vse nacionalne nazivne količine. |
| --- | --- |

(1)

Direktivi Sveta 75/106/EGS z dne 19. decembra 1974 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s pripravo določenih predpakiranih tekočin glede na prostornino (3) in 80/232/EGS z dne 15. januarja 1980 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s stopnjami nazivnih količin in nazivnih prostornin, ki so dovoljene za določene predpakirane proizvode (4) določata nazivne količine za več tekočih in ne-tekočih predpakiranih proizvodov, namen tega pa je bil zagotoviti prosti pretok proizvodov v skladu z zahtevami direktiv. Pri večini proizvodov so poleg nazivnih količin Skupnosti dovoljene tudi nacionalne nazivne količine. Pri nekaterih proizvodih pa nazivne količine Skupnosti izključujejo vse nacionalne nazivne količine.

| (2) | Zaradi razvoja preferenc potrošnikov, inovacij v predpakiranju ter prodaje na drobno na ravni Skupnosti in na nacionalni ravni je treba presoditi, ali je obstoječa zakonodaja še vedno ustrezna. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi razvoja preferenc potrošnikov, inovacij v predpakiranju ter prodaje na drobno na ravni Skupnosti in na nacionalni ravni je treba presoditi, ali je obstoječa zakonodaja še vedno ustrezna.

| (3) | Sodišče je v sodbi z dne 12. oktobra 2000, v zadevi C-3/99, Cidrerie-Ruwet (5), odločilo, da države članice ne smejo prepovedati trženja predpakiranega proizvoda, katerega nazivna prostornina ni v okviru stopenj Skupnosti, v drugi državi članici pa se zakonito proizvaja in trži, razen če je namen te prepovedi izpolnitev nujne zahteve v zvezi z varstvom potrošnikov, ki se brez razlikovanja uporablja tako za nacionalne kot za uvožene proizvode, ali če je prepoved potrebna za izpolnitev zadevne zahteve in je sorazmerna z zastavljenim ciljem, tega cilja pa se ne da doseči z ukrepi, ki manj omejujejo trgovino znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Sodišče je v sodbi z dne 12. oktobra 2000, v zadevi C-3/99, Cidrerie-Ruwet (5), odločilo, da države članice ne smejo prepovedati trženja predpakiranega proizvoda, katerega nazivna prostornina ni v okviru stopenj Skupnosti, v drugi državi članici pa se zakonito proizvaja in trži, razen če je namen te prepovedi izpolnitev nujne zahteve v zvezi z varstvom potrošnikov, ki se brez razlikovanja uporablja tako za nacionalne kot za uvožene proizvode, ali če je prepoved potrebna za izpolnitev zadevne zahteve in je sorazmerna z zastavljenim ciljem, tega cilja pa se ne da doseči z ukrepi, ki manj omejujejo trgovino znotraj Skupnosti.

| (4) | Varstvo potrošnikov spodbujajo direktive, ki so bile sprejete po direktivah 75/196/EGS in 80/232/EGS, še zlasti Direktiva 98/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o varstvu potrošnikov pri označevanju cen potrošnikom ponujenih proizvodov (6). |
| --- | --- |

(4)

Varstvo potrošnikov spodbujajo direktive, ki so bile sprejete po direktivah 75/196/EGS in 80/232/EGS, še zlasti Direktiva 98/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o varstvu potrošnikov pri označevanju cen potrošnikom ponujenih proizvodov (6).

| (5) | Presoja vplivov, ki je vključevala obsežno posvetovanje vseh zainteresiranih strani, je pokazala, da je v veliko sektorjih zaradi proste nazivne količine svoboda proizvajalcev pri dobavljanju blaga po okusu potrošnikov večja, konkurenca glede kakovosti in cene na notranjem trgu pa se krepi. V preostalih sektorjih pa je bolj primerno, da se v interesu potrošnikov in poslovne prakse obvezna nazivna količina za zdaj ohrani. |
| --- | --- |

(5)

Presoja vplivov, ki je vključevala obsežno posvetovanje vseh zainteresiranih strani, je pokazala, da je v veliko sektorjih zaradi proste nazivne količine svoboda proizvajalcev pri dobavljanju blaga po okusu potrošnikov večja, konkurenca glede kakovosti in cene na notranjem trgu pa se krepi. V preostalih sektorjih pa je bolj primerno, da se v interesu potrošnikov in poslovne prakse obvezna nazivna količina za zdaj ohrani.

| (6) | Izvajanje te direktive bi morala spremljati informacijska kampanja, namenjena potrošnikom in industriji, da bodo bolje razumeli označevanje cen na enoto. |
| --- | --- |

(6)

Izvajanje te direktive bi morala spremljati informacijska kampanja, namenjena potrošnikom in industriji, da bodo bolje razumeli označevanje cen na enoto.

| (7) | V skladu s tem nazivne količine na splošno ne bi bile urejene na ravni Skupnosti ali na nacionalni ravni in omogočiti bi se moralo dajanje predpakiranega blaga v promet v vseh nazivnih količinah. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s tem nazivne količine na splošno ne bi bile urejene na ravni Skupnosti ali na nacionalni ravni in omogočiti bi se moralo dajanje predpakiranega blaga v promet v vseh nazivnih količinah.

| (8) | V določenih sektorjih bi takšna deregulacija lahko povzročila nesorazmerno visoke dodatne stroške, zlasti za mala in srednje velika podjetja. Za te sektorje bi bilo torej treba prilagoditi obstoječo zakonodajo Skupnosti na podlagi izkušenj, zlasti da se zagotovi določitev nazivnih količin Skupnosti vsaj za tiste proizvode, ki se najbolje prodajajo potrošnikom. |
| --- | --- |

(8)

V določenih sektorjih bi takšna deregulacija lahko povzročila nesorazmerno visoke dodatne stroške, zlasti za mala in srednje velika podjetja. Za te sektorje bi bilo torej treba prilagoditi obstoječo zakonodajo Skupnosti na podlagi izkušenj, zlasti da se zagotovi določitev nazivnih količin Skupnosti vsaj za tiste proizvode, ki se najbolje prodajajo potrošnikom.

| (9) | Ker naj bi se ohranitev obveznih nazivnih količin obravnavala kot odstopanje, bi jo bilo treba na podlagi izkušenj in zato, da se zadovoljijo potrebe potrošnikov in proizvajalcev, redno presojati. Za te sektorje bi bilo treba prilagoditi obstoječo zakonodajo Skupnosti, zlasti bi bilo treba omejiti nazivne količine Skupnosti samo na tiste, ki se najbolje prodajajo potrošnikom. |
| --- | --- |

(9)

Ker naj bi se ohranitev obveznih nazivnih količin obravnavala kot odstopanje, bi jo bilo treba na podlagi izkušenj in zato, da se zadovoljijo potrebe potrošnikov in proizvajalcev, redno presojati. Za te sektorje bi bilo treba prilagoditi obstoječo zakonodajo Skupnosti, zlasti bi bilo treba omejiti nazivne količine Skupnosti samo na tiste, ki se najbolje prodajajo potrošnikom.

| (10) | Zaradi večje preglednosti bi morale biti vse nazivne količine za predpakirane proizvode določene v enem samem zakonodajnem aktu; zaradi tega bi bilo treba direktivi 75/106/EGS in 80/232/EGS razveljaviti. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi večje preglednosti bi morale biti vse nazivne količine za predpakirane proizvode določene v enem samem zakonodajnem aktu; zaradi tega bi bilo treba direktivi 75/106/EGS in 80/232/EGS razveljaviti.

| (11) | Da bi povečali varnost potrošnikov, zlasti ranljivih potrošnikov, kot so invalidne in starejše osebe, bi bilo treba posebno pozornost nameniti oznakam v zvezi z maso in prostornino, navedenih na nalepkah potrošniških proizvodov, ki bi morale biti na predpakiranih proizvodih v normalnih pogojih predstavitve laže čitljive in bolj vidne. |
| --- | --- |

(11)

Da bi povečali varnost potrošnikov, zlasti ranljivih potrošnikov, kot so invalidne in starejše osebe, bi bilo treba posebno pozornost nameniti oznakam v zvezi z maso in prostornino, navedenih na nalepkah potrošniških proizvodov, ki bi morale biti na predpakiranih proizvodih v normalnih pogojih predstavitve laže čitljive in bolj vidne.

| (12) | Za določene proizvode, ki vsebujejo tekočine, so v Direktivi 75/106/EGS navedene meroslovne zahteve, enake tistim, ki so navedene v Direktivi Sveta 76/211/EGS z dne 20. januarja 1976 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s pripravo določenih predpakiranih proizvodov glede na maso ali prostornino (7). Direktiva 76/211/EGS bi se morala zato spremeniti, da bi področje uporabe zajemalo tudi proizvode, ki jih trenutno pokriva Direktiva 75/106/EGS. |
| --- | --- |

(12)

Za določene proizvode, ki vsebujejo tekočine, so v Direktivi 75/106/EGS navedene meroslovne zahteve, enake tistim, ki so navedene v Direktivi Sveta 76/211/EGS z dne 20. januarja 1976 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s pripravo določenih predpakiranih proizvodov glede na maso ali prostornino (7). Direktiva 76/211/EGS bi se morala zato spremeniti, da bi področje uporabe zajemalo tudi proizvode, ki jih trenutno pokriva Direktiva 75/106/EGS.

| (13) | V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (8) se države članice spodbujajo, da za svoje potrebe in v interesu Skupnosti izdelajo in objavijo lastne tabele, ki naj kolikor nazorno je to mogoče, prikažejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos v nacionalno pravo. |
| --- | --- |

(13)

V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (8) se države članice spodbujajo, da za svoje potrebe in v interesu Skupnosti izdelajo in objavijo lastne tabele, ki naj kolikor nazorno je to mogoče, prikažejo korelacijo med to direktivo in ukrepi za prenos v nacionalno pravo.

| (14) | Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te direktive in ker se lahko te cilje zaradi razveljavitve stopenj Skupnosti in zagotavljanja enotnih nazivnih količin Skupnosti, kjer je to potrebno, laže doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje teh ciljev — |
| --- | --- |

(14)

Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te direktive in ker se lahko te cilje zaradi razveljavitve stopenj Skupnosti in zagotavljanja enotnih nazivnih količin Skupnosti, kjer je to potrebno, laže doseže na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje teh ciljev —

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   Ta direktiva določa predpise v zvezi z nazivnimi količinami za predpakirane proizvode. Uporablja se za predpakirane proizvode in embalažo, kakor so opredeljeni v členu 2 Direktive 76/211/EGS.

2.   Ta direktiva se ne uporablja za proizvode iz Priloge, ki se prodajajo v brezcarinskih prodajalnah in so namenjeni uporabi izven Evropske unije.

Člen 2

Prosti pretok blaga

1.   Ne glede na določbe iz členov 3 in 4 države članice ne smejo zavrniti, prepovedati ali omejiti dajanja predpakiranih proizvodov v promet iz razlogov, povezanih z nazivnimi količinami na embalaži.

2.   Države članice, ki trenutno predpisujejo obvezne nazivne količine za mleko, maslo, suhe testenine in kavo, lahko ob upoštevanju načel iz Pogodbe in zlasti načela o prostem pretoku blaga s tem nadaljujejo do... (9).

Države članice, ki trenutno predpisujejo obvezne nazivne količine za beli sladkor, lahko s tem nadaljujejo do ... (10).

POGLAVJE II

POSEBNE DOLOČBE

Člen 3

Dajanje v promet in prosti pretok določenih proizvodov

Države članice zagotovijo, da se proizvodi, navedeni v točki 2 Priloge in predpakirani v razponu, navedenem v točki 1 Priloge, dajo v promet samo, če so predpakirani v nazivnih količinah, navedenih v točki 1 Priloge.

Člen 4

Aerosolni razpršilniki

1.   Na aerosolnih razpršilnikih je navedena nazivna skupna prostornina posode. Ta podatek je naveden tako, da se ga ne da zamenjati s podatkom o nazivni prostornini vsebine.

2.   Z odstopanjem od člena 8(1)(e) Direktive Sveta 75/324/EGS z dne 20. maja 1975 o približevanju zakonodaje držav članic o aerosolnih razpršilnikih (11) za proizvode, ki se prodajajo v obliki aerosolnih razpršilnikov, ni potrebno, da vsebujejo podatke o nazivni masi vsebine.

Člen 5

Skupinski paketi in predpakirani paketi, sestavljeni iz posameznih paketov, ki niso namenjeni posamezni prodaji

1.   Za namene člena 3 se v primeru, ko dva ali več posameznih predpakiranih proizvodov sestavljajo skupinski paket, nazivne količine, navedene v točki 1 Priloge, uporabljajo za vsak posamezen predpakirani proizvod.

2.   Če je predpakirani proizvod sestavljen iz dveh ali več posameznih paketov, ki niso namenjeni posamezni prodaji, se nazivne količine, navedene v točki 1 Priloge, uporabljajo za predpakirani proizvod.

POGLAVJE III

RAZVELJAVITVE, SPREMEMBE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 6

Razveljavitve

Direktivi 75/106/EGS in 80/232/EGS se razveljavita.

Člen 7

Sprememba

V členu 1 Direktive 76/211/EGS se črta besedilo: „, razen tistih, na katere se sklicuje Direktiva Sveta 75/106/EGS z dne 19. decembra 1974 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s pripravo določenih predpakiranih tekočin glede na prostornino,“.

Člen 8

Prenos

1.   Države članice do ... (12) sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. O tem nemudoma obvestijo Komisijo.

Države članice te predpise uporabljajo od ... (13).

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedilo glavnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 9

Poročanje, sporočanje odstopanja, spremljanje

1.   Komisija najpozneje do ... (14), nato pa vsakih deset let, predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru poročilo o uporabi in učinku te direktive. Po potrebi priporočilu priloži predlog za spremembo te direktive.

2.   Države članice iz odstavka 2 člena 2 Komisiji pred ... (13) sporočijo podatke o sektorjih, za katere velja odstopanje iz navedenega odstavka in obdobje tega odstopanja, o uporabljenih stopnjah obveznih nazivnih količin ter o zadevnem razponu.

3.   Komisija spremlja uporabo člena 2(2) na osnovi lastnih ugotovitev in poročil zadevnih držav članic.

Člen 10

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Členi 2, 6 in 7 se uporabljajo od ... (13).

Člen 11

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, ...

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 255, 14.10.2005, str. 36.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 2. februarja 2006 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Skupno stališče Sveta z dne 4. decembra 2006 in Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  UL L 42, 15.2.1975, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

3

(4)  UL L 51, 25.2.1980, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 87/356/EGS (UL L 192, 11.7.1987, str. 48).

4

(5)  [2000] PSES I-8749.

5

(6)  UL L 80, 18.3.1998, str. 27.

6

(7)  UL L 46, 21.2.1976, str. 1. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo Komisije 78/891/EGS (UL L 311, 4.11.1978, str. 21).

7

(8)  UL C 321, 31.12.2003, str.1.

8

(9)  60 mesecev po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

9

(10)  72 mesecev po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

10

(11)  UL L 147, 9.6.1975, str. 40. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36).

11

(12)  12 mesecev po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

12

(13)  18 mesecev po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

13

(14)  8 let po dnevu začetka veljavnosti te direktive.

14

---

PRILOGA

STOPNJA NAZIVNIH KOLIČIN VSEBINE PREDPAKIRANIH PROIZVODOV

1.   Proizvodi, ki se prodajajo glede na prostornino (količina v ml)

| Mirno vino | v razponu od 100 ml do 1 500 ml, samo v naslednjih 8 nazivnih količinah:
  ml: 100 — 187— 250 — 375 — 500— 750 — 1 000 — 1 500 |
| --- | --- |
| Specialno belo vino | v razponu od 100 ml do 1 500 ml, samo v naslednji nazivni količini:
  ml: 620 |
| Peneče vino | v razponu od 125ml do 1 500 ml, samo v naslednjih 5 nazivnih količinah:
  ml: 125 — 200 — 375 —750 —1 500 |
| Likersko vino | v razponu od 100 ml do 1 500 ml, samo v naslednjih 7 nazivnih količinah:
  ml: 100 — 200 — 375 — 500 — 750 — 1 000 — 1 500 |
| Aromatizirano vino | v razponu od 100 ml do 1 500 ml, samo v naslednjih 7 nazivnih količinah:
  ml: 100 — 200 — 375 — 500 —750 — 1 000 — 1 500 |
| Žgane pijače | v razponu od 100 ml do 2 000ml, samo v naslednjih 9 nazivnih količinah:
  ml: 100 — 200 — 350 — 500 — 700 — 1 000 — 1 500 — 1 750 — 2 000 |

Mirno vino

v razponu od 100 ml do 1 500 ml, samo v naslednjih 8 nazivnih količinah:

ml: 100 — 187— 250 — 375 — 500— 750 — 1 000 — 1 500

Specialno belo vino

v razponu od 100 ml do 1 500 ml, samo v naslednji nazivni količini:

ml: 620

Peneče vino

v razponu od 125ml do 1 500 ml, samo v naslednjih 5 nazivnih količinah:

ml: 125 — 200 — 375 —750 —1 500

Likersko vino

v razponu od 100 ml do 1 500 ml, samo v naslednjih 7 nazivnih količinah:

ml: 100 — 200 — 375 — 500 — 750 — 1 000 — 1 500

Aromatizirano vino

v razponu od 100 ml do 1 500 ml, samo v naslednjih 7 nazivnih količinah:

ml: 100 — 200 — 375 — 500 —750 — 1 000 — 1 500

Žgane pijače

v razponu od 100 ml do 2 000ml, samo v naslednjih 9 nazivnih količinah:

ml: 100 — 200 — 350 — 500 — 700 — 1 000 — 1 500 — 1 750 — 2 000

2.   Opredelitve proizvodov

| Mirno vino | vino, kakor je opredeljeno v členu 1(2)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (1) (številka Skupne carinske tarife (SCT): oznaka KN ex 22.04) |
| --- | --- |
| Specialno belo vino | vino, kakor je opredeljeno v členu 1(2)b Uredbe (ES) št. 1493/1999 (številka SCT: oznaka KN ex 22.04), z označbo porekla „Côtes du Jura“, „Arbois“, „L'Etoile“ in „Château-Chalon“, v steklenicah v skladu s točko 3 Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 753/2002 z dne 29. aprila 2002 o določitvi nekaterih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 glede opisa, poimenovanja, predstavitve in zaščite nekaterih proizvodov iz vinskega sektorja (2) |
| Peneče vino | vino, kakor je opredeljeno v členu 1(2)b in v točkah 15, 16, 17 in 18 Priloge 1 k Uredbi (ES) št. 1493/1999 (podštevilka SCT 22.04.10) |
| Likersko vino | vino, kakor je opredeljeno v členu 1(2)b in v točki 14 Priloge 1 k Uredbi (ES) št. 1493/1999 (podštevilka SCT 22.04.21—22.04.29) |
| Aromatizirano vino | aromatizirano vino, kakor je opredeljeno v členu 2(1)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 1601/91/EGS z dne 10. junija 1991 o določitvi splošnih pravil za opredelitev, opis in predstavitev aromatiziranih vin, aromatiziranih pijač na osnovi vina in aromatiziranih mešanih pijač iz vinskih proizvodov (3) (podštevilka SCT 22.05) |
| Žganja | žgana pijača, kakor je opredeljena v členu 1(2) Uredbe Sveta (EGS) št. l576/89 z dne 29. maja 1989 o določitvi splošnih pravil o opredelitvi, opisu in predstavitvi žganih pijač (4) (številka SCT 22.08) |

Mirno vino

vino, kakor je opredeljeno v členu 1(2)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (1) (številka Skupne carinske tarife (SCT): oznaka KN ex 22.04)

Specialno belo vino

vino, kakor je opredeljeno v členu 1(2)b Uredbe (ES) št. 1493/1999 (številka SCT: oznaka KN ex 22.04), z označbo porekla „Côtes du Jura“, „Arbois“, „L'Etoile“ in „Château-Chalon“, v steklenicah v skladu s točko 3 Priloge I k Uredbi Komisije (ES) št. 753/2002 z dne 29. aprila 2002 o določitvi nekaterih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 glede opisa, poimenovanja, predstavitve in zaščite nekaterih proizvodov iz vinskega sektorja (2)

Peneče vino

vino, kakor je opredeljeno v členu 1(2)b in v točkah 15, 16, 17 in 18 Priloge 1 k Uredbi (ES) št. 1493/1999 (podštevilka SCT 22.04.10)

Likersko vino

vino, kakor je opredeljeno v členu 1(2)b in v točki 14 Priloge 1 k Uredbi (ES) št. 1493/1999 (podštevilka SCT 22.04.21—22.04.29)

Aromatizirano vino

aromatizirano vino, kakor je opredeljeno v členu 2(1)(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 1601/91/EGS z dne 10. junija 1991 o določitvi splošnih pravil za opredelitev, opis in predstavitev aromatiziranih vin, aromatiziranih pijač na osnovi vina in aromatiziranih mešanih pijač iz vinskih proizvodov (3) (podštevilka SCT 22.05)

Žganja

žgana pijača, kakor je opredeljena v členu 1(2) Uredbe Sveta (EGS) št. l576/89 z dne 29. maja 1989 o določitvi splošnih pravil o opredelitvi, opisu in predstavitvi žganih pijač (4) (številka SCT 22.08)

---

(1)  UL L 179, 14.7.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2165/2005 (UL L 345, 28.12.2005, str. 1).

(2)  UL L 118, 4.5.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1507/2006 (UL L 280, 12.10.2006, str. 9).

(3)  UL L 160, 12.6.1989, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

(4)  UL L 149, 14.6.1991, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

Komisija je 2. decembra 2004 Svetu in Evropskemu parlamentu poslala Predlog (1) direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o nazivnih količinah za predpakirane proizvode, o razveljavitvi direktiv Sveta 75/106/EGS in 80/232/EGS in o spremembi Direktive Sveta 76/211/EGS.

| 1. | Ekonomsko-socialni odbor je mnenje podal 6. aprila 2005 (2). |
| --- | --- |

1.

Ekonomsko-socialni odbor je mnenje podal 6. aprila 2005 (2).

| 2. | Evropski parlament je mnenje sprejel v prvi obravnavi 2. februarja 2006 (3). |
| --- | --- |

2.

Evropski parlament je mnenje sprejel v prvi obravnavi 2. februarja 2006 (3).

| 3. | Komisija je 4. aprila 2006 sprejela spremenjeni predlog. |
| --- | --- |

3.

Komisija je 4. aprila 2006 sprejela spremenjeni predlog.

| 4. | Dne 26. aprila 2006 je Komisija predložila spremenjeni predlog. (4) |
| --- | --- |

4.

Dne 26. aprila 2006 je Komisija predložila spremenjeni predlog. (4)

| 5. | Svet (konkurenčnost) je 25. septembra 2006 dosegel politični dogovor o kompromisnem besedilu z namenom sprejetja skupnega stališča. |
| --- | --- |

5.

Svet (konkurenčnost) je 25. septembra 2006 dosegel politični dogovor o kompromisnem besedilu z namenom sprejetja skupnega stališča.

| 6. | Svet je 4. decembra 2006 sprejel skupno stališče v skladu s členom 251 Pogodbe ES. |
| --- | --- |

6.

Svet je 4. decembra 2006 sprejel skupno stališče v skladu s členom 251 Pogodbe ES.

II.   CILJI

Cilj predlagane direktive je razveljaviti direktivi 75/106/ES in 80/232/EGS, da se odpravijo nazivne količine velikosti pakiranj za večino sektorjev, da se ohranijo obvezne nazivne količine za zelo omejeno število sektorjev in da se te vključijo v vse zakonodajne instrumente. Glavni poudarek predlagane direktive je na deregulaciji, saj je široko posvetovanje z zainteresiranimi stranmi pokazalo, da večina argumentov podpira liberalizacijo nazivnih količin.

III.   SKUPNO STALIŠČE

V skupnem stališču Sveta je deloma upoštevano mnenje Evropskega parlamenta v prvi obravnavi. Nekatere spremembe Parlamenta so že vključene v spremenjeni predlog Komisije.

V skupnem stališču so tako v celoti ali deloma upoštevane številne spremembe Parlamenta.

Komisija je sprejela vse spremembe, ki jih je Svet s skupnim stališčem vstavil v spremenjeni predlog Komisije.

Svet in Komisija nista mogla sprejeti sprememb Evropskega parlamenta za uskladitev velikosti v sektorjih, kjer to še ni predpisano, in sicer v sektorju mleka, masla, kave, testenin, riža in rjavega sladkorja.

Podrobna analiza skupnega stališča

Svet je v celoti sprejel spremembe 1, 2, 4, 5, 8, 10 do 12, 14, načeloma pa tudi spremembe 3, 6, 7, 13, 16, ki jih je nekoliko preoblikoval.

Svet se ne strinja, da sektor mleka, masla, kave, testenin in rjavega riža, kjer obvezne usklajene velikosti trenutno niso predpisane, potrebujejo stopnje nazivnih količin ES.

Svet je v členu 2(2) določil prehodno obdobje petih let po začetku veljavnosti Direktive; v tem obdobju se lahko trenutno obstoječe nacionalne velikosti uporabljajo za nacionalno proizvodnjo mleka, masla, kave, suhih testenin in riža; za beli sladkor je določil obdobje šestih let.

IV.   SKLEP

Svet meni, da je skupno stališče v skladu s prvotnim ciljem predlagane direktive.

---

(1)  Sklic na UL.

(2)  Sklic na UL.

(3)  Sklic na UL.

(4)  Sklic na UL.

---