# Europeiska unionens C 298E/8 de

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 298E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 49 årgången8 december 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 298E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

49 årgången8 december 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   (Meddelanden) |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | SESSIONEN 2006-2007 |
| | Sammanträdena den 31 maj och 1 juni 2006 |
| | Onsdag 31 maj 2006 |
| 2006/C 298E/01 | PROTOKOLL | 1 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Återupptagande av sessionen


  Välkomsthälsning


  Uttalande av talmannen


  Den humanitära krisen i de palestinska territorierna och unionens roll (framlagda resolutionsförslag)


  Inkomna dokument


  Avtalstexter översända av rådet


  Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets resolutioner


  Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)


  Debatt om Europas framtid, med deltagande av den belgiska premiärministern, ledamot i Europeiska rådet (debatt)


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet


  Situationen för fångar i Guantanamo (debatt)


  Transatlantiskt partnerskapsavtal mellan EU och Amerikas förenta stater - De transatlantiska ekonomiska förbindelserna mellan EU och Amerikas förenta stater (debatt)


  Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt


  Handelspolitik som i så stor utsträckning som möjligt bidrar till att bekämpa fattigdomen (debatt)


  Läkemedel för pediatrisk användning ***II (debatt)


  Ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007-2013) ***I (debatt)


  Utvidgning av Euroområdet (debatt)


  Beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för 2007 (debatt)


  Europeiskt år för interkulturell dialog (2008) ***I (debatt)


  Effektivare energiutnyttjande (Grönbok) (debatt)


  Förbud till följd av fällande domar för sexualbrott mot barn (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 12 |
| | Torsdag 1 juni 2006 |
| 2006/C 298E/02 | PROTOKOLL | 14 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Inkomna dokument


  Lika möjligheter och likabehandling i arbetslivet ***II (debatt)


  Romska kvinnors situation i Europeiska unionen (debatt)


  Kvinnornarnas situation i väpnade konflikter och deras roll i återuppbyggnaden och den demokratiska processen i länder som just genomgått en konflikt (debatt)


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Omröstning


  Företagsregister för statistiska ändamål ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007-2013) ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Små och medelstora företag i utvecklingsländerna (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Läkemedel för pediatrisk användning ***II (omröstning)


  Lika möjligheter och likabehandling i arbetslivet ***II (omröstning)


  Europeiskt år för interkulturell dialog (2008) ***I (omröstning)


  Genomförandebestämmelser för budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget * (omröstning)


  Förbud till följd av fällande domar för sexualbrott mot barn * (omröstning)


  Den humanitära krisen i de palestinska territorierna och unionens roll (omröstning)


  Situationen för fångar i Guantanamo (omröstning)


  Transatlantiskt partnerskapsavtal mellan EU och Amerikas förenta stater (omröstning)


  De transatlantiska ekonomiska förbindelserna mellan EU och Amerikas förenta stater (omröstning)


  Utvidgning av Euroområdet (omröstning)


  Beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för 2007 (omröstning)


  Handelspolitik som i så stor utsträckning som möjligt bidrar till att bekämpa fattigdomen (omröstning)


  Effektivare energiutnyttjande (Grönbok) (omröstning)


  Romska kvinnors situation i Europeiska unionen (omröstning)


  Kvinnornarnas situation i väpnade konflikter och deras roll i återuppbyggnaden och den demokratiska processen i länder som just genomgått en konflikt (omröstning)


  Skydd av sjukvårdspersonal mot blodburna infektioner (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster


  Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet


  Utskottens och delegationernas sammansättning


  Beslut om vissa dokument


  Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden


  Datum för nästa sammanträdesperiod


  Avbrytande av sessionen |
| NÄRVAROLISTA | 25 |
| BILAGA I | 27 |
| BILAGA II | 47 |
| ANTAGNA TEXTER | 127 |
| P6_TA(2006)0229Företagsregister för statistiska ändamål ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en gemensam ram för företagsregister för statistiska ändamål och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2186/93 (KOM(2005)0112 - C6-0089/2005 - 2005/0032(COD)) | 127 |
| P6_TC1-COD(2005)0032Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 1 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om inrättande av en gemensam ram för företagsregister för statistiska ändamål och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2186/93 | 127 |
| BILAGA | 134 |
| P6_TA(2006)0230Ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007-2013) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007-2013) (KOM(2005)0121 - C6-0098/2005 - 2005/0050(COD)) | 138 |
| P6_TC1-COD(2005)0050Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 1 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2006/EG om upprättande av ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007-2013) | 139 |
| BILAGA IPRELIMINÄR BUDGETFÖRDELNING | 165 |
| BILAGA IIGENOMFÖRANDEÅTGÄRDER FÖR GEMENSKAPENS FINANSIELLA INSTRUMENT FÖR SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG SOM AVSES I ARTIKEL 17 | 166 |
| BILAGA IIIEN NÄRMARE BESKRIVNING AV DE TJÄNSTER TILL STÖD FÖR FÖRETAG OCH INNOVATION SOM AVSES I ARTIKEL 21 | 170 |
| P6_TA(2006)0231Små och medelstora företag i utvecklingsländernaEuropaparlamentets resolution om små och medelstora företag i utvecklingsländerna (2005/2207(INI)) | 171 |
| P6_TA(2006)0232Läkemedel för pediatrisk användning ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om läkemedel för pediatrisk användning och om ändring av förordning (EEG) nr 1768/92, direktiv 2001/20/EG, direktiv 2001/83/EG och förordning (EG) nr 726/2004 (15763/3/2005 - C6-0087/2006 - 2004/0217(COD)) | 176 |
| P6_TC2-COD(2004)0217Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 1 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om läkemedel för pediatrisk användning och om ändring av förordning (EEG) nr 1768/92, direktiv 2001/20/EG, direktiv 2001/83/EG och förordning (EG) nr 726/2004 | 177 |
| BILAGAUTTALANDE FRÅN KOMMISSIONEN | 202 |
| P6_TA(2006)0233Lika möjligheter och likabehandling i arbetslivet ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (15623/7/2005 - C6-0089/2006 - 2004/0084(COD)) | 203 |
| P6_TA(2006)0234Europeiskt år för interkulturell dialog (2008) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för interkulturell dialog (2008) (KOM(2005)0467 - C6-0311/2005 - 2005/0203(COD)) | 203 |
| P6_TC1-COD(2005)0203Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 1 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2006/EG om Europeiska året för interkulturell dialog (2008) | 204 |
| BILAGAÅTGÄRDER SOM AVSES I ARTIKEL 4 | 211 |
| P6_TA(2006)0235Genomförandebestämmelser för budgetförordningen *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om utkastet till kommissionens förordning (EG, Euratom) om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (SEK(2005)1240 - C6-0355/2005 - 2005/0904(CNS)) | 213 |
| P6_TA(2006)0236Förbud till följd av fällande domar för sexualbrott mot barn *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Konungariket Belgiens initiativ inför antagandet av rådets rambeslut om erkännande och verkställighet i Europeiska unionen av förbud till följd av fällande domar för sexualbrott mot barn (14207/2004 - C6-0244/2004 - 2004/0818(CNS)) | 220 |
| P6_TA(2006)0237Krisen i de palestinska territoriernaEuropaparlamentets resolution om den humanitära krisen i de palestinska territorierna och EU:s roll | 223 |
| P6_TA(2006)0238Transatlantiskt partnerskapsavtal mellan EU och Amerikas förenta staterEuropaparlamentets resolution om att förbättra förbindelserna mellan EU och Förenta staterna inom ramen för ett transatlantiskt partnerskapsavtal (2005/2056(INI)) | 226 |
| P6_TA(2006)0239De transatlantiska ekonomiska förbindelserna mellan EU och Förenta staternaEuropaparlamentets resolution om transatlantiska ekonomiska förbindelser mellan EU och Förenta staterna (2005/2082(INI)) | 235 |
| P6_TA(2006)0240Utvidgning av euro-områdetEuropaparlamentets resolution om utvidgningen av euro-området (2006/2103(INI)) | 249 |
| P6_TA(2006)0241Parlamentets budgetberäkningar för 2007Europaparlamentets resolution om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2007 (2006/2022(BUD)) | 253 |
| P6_TA(2006)0242Handel och fattigdomEuropaparlamentets resolution om handel och fattigdom: Utformning av en handelspolitik som maximerar handelns bidrag till fattigdomslindringen (2006/2031(INI)) | 261 |
| P6_TA(2006)0243Effektivare energiutnyttjande (Grönbok)Europaparlamentets resolution om effektivare energiutnyttjande eller hur man kan göra mer med mindre - grönbok (2005/2210(INI)) | 273 |
| P6_TA(2006)0244Situationen för de romska kvinnorna i EUEuropaparlamentets resolution om situationen för de romska kvinnorna i Europeiska unionen (2005/2164(INI)) | 283 |
| P6_TA(2006)0245Kvinnor i väpnade konflikter och deras roll i återuppbyggnaden efter konflikterEuropaparlamentets resolution om kvinnornarnas situation i väpnade konflikter och deras roll i återuppbyggnaden och den demokratiska processen i länder som just genomgått en konflikt (2005/2215(INI)) | 287 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   (Meddelanden)

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2006-2007

Sammanträdena den 31 maj och 1 juni 2006

Onsdag 31 maj 2006

2006/C 298E/01

PROTOKOLL

1

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Återupptagande av sessionen

Välkomsthälsning

Uttalande av talmannen

Den humanitära krisen i de palestinska territorierna och unionens roll (framlagda resolutionsförslag)

Inkomna dokument

Avtalstexter översända av rådet

Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets resolutioner

Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)

Debatt om Europas framtid, med deltagande av den belgiska premiärministern, ledamot i Europeiska rådet (debatt)

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet

Situationen för fångar i Guantanamo (debatt)

Transatlantiskt partnerskapsavtal mellan EU och Amerikas förenta stater - De transatlantiska ekonomiska förbindelserna mellan EU och Amerikas förenta stater (debatt)

Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt

Handelspolitik som i så stor utsträckning som möjligt bidrar till att bekämpa fattigdomen (debatt)

Läkemedel för pediatrisk användning ***II (debatt)

Ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007-2013) ***I (debatt)

Utvidgning av Euroområdet (debatt)

Beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för 2007 (debatt)

Europeiskt år för interkulturell dialog (2008) ***I (debatt)

Effektivare energiutnyttjande (Grönbok) (debatt)

Förbud till följd av fällande domar för sexualbrott mot barn (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

12

Torsdag 1 juni 2006

2006/C 298E/02

PROTOKOLL

14

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Inkomna dokument

Lika möjligheter och likabehandling i arbetslivet ***II (debatt)

Romska kvinnors situation i Europeiska unionen (debatt)

Kvinnornarnas situation i väpnade konflikter och deras roll i återuppbyggnaden och den demokratiska processen i länder som just genomgått en konflikt (debatt)

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Omröstning

Företagsregister för statistiska ändamål ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007-2013) ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Små och medelstora företag i utvecklingsländerna (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Läkemedel för pediatrisk användning ***II (omröstning)

Lika möjligheter och likabehandling i arbetslivet ***II (omröstning)

Europeiskt år för interkulturell dialog (2008) ***I (omröstning)

Genomförandebestämmelser för budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget * (omröstning)

Förbud till följd av fällande domar för sexualbrott mot barn * (omröstning)

Den humanitära krisen i de palestinska territorierna och unionens roll (omröstning)

Situationen för fångar i Guantanamo (omröstning)

Transatlantiskt partnerskapsavtal mellan EU och Amerikas förenta stater (omröstning)

De transatlantiska ekonomiska förbindelserna mellan EU och Amerikas förenta stater (omröstning)

Utvidgning av Euroområdet (omröstning)

Beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för 2007 (omröstning)

Handelspolitik som i så stor utsträckning som möjligt bidrar till att bekämpa fattigdomen (omröstning)

Effektivare energiutnyttjande (Grönbok) (omröstning)

Romska kvinnors situation i Europeiska unionen (omröstning)

Kvinnornarnas situation i väpnade konflikter och deras roll i återuppbyggnaden och den demokratiska processen i länder som just genomgått en konflikt (omröstning)

Skydd av sjukvårdspersonal mot blodburna infektioner (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet

Utskottens och delegationernas sammansättning

Beslut om vissa dokument

Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden

Datum för nästa sammanträdesperiod

Avbrytande av sessionen

NÄRVAROLISTA

25

BILAGA I

27

BILAGA II

47

ANTAGNA TEXTER

127

P6_TA(2006)0229Företagsregister för statistiska ändamål ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en gemensam ram för företagsregister för statistiska ändamål och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2186/93 (KOM(2005)0112 - C6-0089/2005 - 2005/0032(COD))

127

P6_TC1-COD(2005)0032Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 1 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om inrättande av en gemensam ram för företagsregister för statistiska ändamål och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2186/93

127

BILAGA

134

P6_TA(2006)0230Ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007-2013) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007-2013) (KOM(2005)0121 - C6-0098/2005 - 2005/0050(COD))

138

P6_TC1-COD(2005)0050Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 1 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2006/EG om upprättande av ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007-2013)

139

BILAGA IPRELIMINÄR BUDGETFÖRDELNING

165

BILAGA IIGENOMFÖRANDEÅTGÄRDER FÖR GEMENSKAPENS FINANSIELLA INSTRUMENT FÖR SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG SOM AVSES I ARTIKEL 17

166

BILAGA IIIEN NÄRMARE BESKRIVNING AV DE TJÄNSTER TILL STÖD FÖR FÖRETAG OCH INNOVATION SOM AVSES I ARTIKEL 21

170

P6_TA(2006)0231Små och medelstora företag i utvecklingsländernaEuropaparlamentets resolution om små och medelstora företag i utvecklingsländerna (2005/2207(INI))

171

P6_TA(2006)0232Läkemedel för pediatrisk användning ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om läkemedel för pediatrisk användning och om ändring av förordning (EEG) nr 1768/92, direktiv 2001/20/EG, direktiv 2001/83/EG och förordning (EG) nr 726/2004 (15763/3/2005 - C6-0087/2006 - 2004/0217(COD))

176

P6_TC2-COD(2004)0217Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 1 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om läkemedel för pediatrisk användning och om ändring av förordning (EEG) nr 1768/92, direktiv 2001/20/EG, direktiv 2001/83/EG och förordning (EG) nr 726/2004

177

BILAGAUTTALANDE FRÅN KOMMISSIONEN

202

P6_TA(2006)0233Lika möjligheter och likabehandling i arbetslivet ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (15623/7/2005 - C6-0089/2006 - 2004/0084(COD))

203

P6_TA(2006)0234Europeiskt år för interkulturell dialog (2008) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för interkulturell dialog (2008) (KOM(2005)0467 - C6-0311/2005 - 2005/0203(COD))

203

P6_TC1-COD(2005)0203Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 1 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2006/EG om Europeiska året för interkulturell dialog (2008)

204

BILAGAÅTGÄRDER SOM AVSES I ARTIKEL 4

211

P6_TA(2006)0235Genomförandebestämmelser för budgetförordningen *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om utkastet till kommissionens förordning (EG, Euratom) om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (SEK(2005)1240 - C6-0355/2005 - 2005/0904(CNS))

213

P6_TA(2006)0236Förbud till följd av fällande domar för sexualbrott mot barn *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Konungariket Belgiens initiativ inför antagandet av rådets rambeslut om erkännande och verkställighet i Europeiska unionen av förbud till följd av fällande domar för sexualbrott mot barn (14207/2004 - C6-0244/2004 - 2004/0818(CNS))

220

P6_TA(2006)0237Krisen i de palestinska territoriernaEuropaparlamentets resolution om den humanitära krisen i de palestinska territorierna och EU:s roll

223

P6_TA(2006)0238Transatlantiskt partnerskapsavtal mellan EU och Amerikas förenta staterEuropaparlamentets resolution om att förbättra förbindelserna mellan EU och Förenta staterna inom ramen för ett transatlantiskt partnerskapsavtal (2005/2056(INI))

226

P6_TA(2006)0239De transatlantiska ekonomiska förbindelserna mellan EU och Förenta staternaEuropaparlamentets resolution om transatlantiska ekonomiska förbindelser mellan EU och Förenta staterna (2005/2082(INI))

235

P6_TA(2006)0240Utvidgning av euro-områdetEuropaparlamentets resolution om utvidgningen av euro-området (2006/2103(INI))

249

P6_TA(2006)0241Parlamentets budgetberäkningar för 2007Europaparlamentets resolution om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2007 (2006/2022(BUD))

253

P6_TA(2006)0242Handel och fattigdomEuropaparlamentets resolution om handel och fattigdom: Utformning av en handelspolitik som maximerar handelns bidrag till fattigdomslindringen (2006/2031(INI))

261

P6_TA(2006)0243Effektivare energiutnyttjande (Grönbok)Europaparlamentets resolution om effektivare energiutnyttjande eller hur man kan göra mer med mindre - grönbok (2005/2210(INI))

273

P6_TA(2006)0244Situationen för de romska kvinnorna i EUEuropaparlamentets resolution om situationen för de romska kvinnorna i Europeiska unionen (2005/2164(INI))

283

P6_TA(2006)0245Kvinnor i väpnade konflikter och deras roll i återuppbyggnaden efter konflikterEuropaparlamentets resolution om kvinnornarnas situation i väpnade konflikter och deras roll i återuppbyggnaden och den demokratiska processen i länder som just genomgått en konflikt (2005/2215(INI))

287

| * | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

| AFET | Utskottet för utrikesfrågor |
| --- | --- |
| DEVE | Utskottet för utveckling |
| INTA | Utskottet för internationell handel |
| BUDG | Budgetutskottet |
| CONT | Budgetkontrollutskottet |
| ECON | Utskottet för ekonomi och valutafrågor |
| EMPL | Utskottet för sysselsättning och sociala frågor |
| ENVI | Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet |
| ITRE | Utskottet för industrifrågor, forskning och energi |
| IMCO | Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd |
| TRAN | Utskottet för transport och turism |
| REGI | Utskottet för regional utveckling |
| AGRI | Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling |
| PECH | Fiskeriutskottet |
| CULT | Utskottet för kultur och utbildning |
| JURI | Utskottet för rättsliga frågor |
| LIBE | Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor |
| AFCO | Utskottet för konstitutionella frågor |
| FEMM | Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män |
| PETI | Utskottet för framställningar |

AFET

Utskottet för utrikesfrågor

DEVE

Utskottet för utveckling

INTA

Utskottet för internationell handel

BUDG

Budgetutskottet

CONT

Budgetkontrollutskottet

ECON

Utskottet för ekonomi och valutafrågor

EMPL

Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

ENVI

Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

ITRE

Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

IMCO

Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd

TRAN

Utskottet för transport och turism

REGI

Utskottet för regional utveckling

AGRI

Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

PECH

Fiskeriutskottet

CULT

Utskottet för kultur och utbildning

JURI

Utskottet för rättsliga frågor

LIBE

Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

AFCO

Utskottet för konstitutionella frågor

FEMM

Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män

PETI

Utskottet för framställningar

| PPE-DE | Gruppen för Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) och Europademokrater |
| --- | --- |
| PSE | Europeiska socialdemokratiska partiets grupp |
| ALDE | Gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa |
| Verts/ALE | Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen |
| GUE/NGL | Gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster |
| IND/DEM | Gruppen Självständighet/Demokrati |
| UEN | Gruppen Unionen för nationernas Europa |
| NI | Grupplösa |

PPE-DE

Gruppen för Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) och Europademokrater

PSE

Europeiska socialdemokratiska partiets grupp

ALDE

Gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa

Verts/ALE

Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen

GUE/NGL

Gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster

IND/DEM

Gruppen Självständighet/Demokrati

UEN

Gruppen Unionen för nationernas Europa

NI

Grupplösa

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I (Meddelanden)

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2006-2007

Sammanträdena den 31 maj och 1 juni 2006

Onsdag 31 maj 2006

| 8.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 298/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 298/1

---

PROTOKOLL

(2006/C 298 E/01)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

1.   Återupptagande av sessionen

Sammanträdet öppnades kl. 15.05.

2.   Välkomsthälsning

Talmannen välkomnade å parlamentets vägnar en delegation från Maldivernas parlamentet, en delegation från Mexikos parlament samt Aminato Haidar, som tilldelats Juan María Bandrès-priset för sin kamp för asylrätt och solidaritet med flyktingar. Alla hade tagit plats på åhörarläktaren.

3.   Uttalande av talmannen

Talmannen uttryckte på parlamentets vägnar sin medkänsla med Indonsiens regering efter den jordbävning som landet hade drabbats av och hedrade minnet av offren för jordbävningen.

*

- *

Talare: Martin Schulz för PSE-gruppen fördömde den senaste tidens ökning av rasistiska handlingar och homofobi i olika länder i Europeiska unionen och begärde att denna fråga skulle tas upp under talmanskonferensens nästkommande sammanträde. Han fick stöd av Francis Wurtz, Monica Frassoni, Graham Watson och Hans-Gert Poettering, vilka yttrade sig för sina respektive grupper.

Talare: Frank Vanhecke och Bogusław Rogalski gjorde personliga uttalanden i anslutning till detta inlägg.

4.   Den humanitära krisen i de palestinska territorierna och unionens roll (framlagda resolutionsförslag)

Resolutionsförslag som lagts fram i enlighet med artikel 103.2 i arbetsordningen:

| — | Francis Wurtz, Adamos Adamou och Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, om situationen i Mellanöstern och Europeiska unionens beslut att upphöra med sitt direkta bistånd till de palestinska institutionerna (B6-0301/2006), |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, Adamos Adamou och Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, om situationen i Mellanöstern och Europeiska unionens beslut att upphöra med sitt direkta bistånd till de palestinska institutionerna (B6-0301/2006),

| — | Pasqualina Napoletano och Véronique De Keyser för PSE-gruppen, om den humanitära krisen i de palestinska territorierna och EU:s roll (B6-0302/2006), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano och Véronique De Keyser för PSE-gruppen, om den humanitära krisen i de palestinska territorierna och EU:s roll (B6-0302/2006),

| — | Elmar Brok, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jana Hybášková och Patrick Gaubert för PPE-DEgruppen, om situationen i Mellanöstern (B6-0303/2006), |
| --- | --- |

—

Elmar Brok, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jana Hybášková och Patrick Gaubert för PPE-DEgruppen, om situationen i Mellanöstern (B6-0303/2006),

| — | Daniel Cohn-Bendit, Cem Özdemir, Angelika Beer, Hélène Flautre, Margrete Auken, Jill Evans, Caroline Lucas, Johannes Voggenhuber och David Hammerstein Mintz för Verts/ALE-gruppen, om den humanitära krisen på de palestinska områdena och EU:s roll (B6-0304/2006), |
| --- | --- |

—

Daniel Cohn-Bendit, Cem Özdemir, Angelika Beer, Hélène Flautre, Margrete Auken, Jill Evans, Caroline Lucas, Johannes Voggenhuber och David Hammerstein Mintz för Verts/ALE-gruppen, om den humanitära krisen på de palestinska områdena och EU:s roll (B6-0304/2006),

| — | Annemie Neyts-Uyttebroeck för ALDE-gruppen, om situationen i Mellanöstern (B6-0305/2006), |
| --- | --- |

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck för ALDE-gruppen, om situationen i Mellanöstern (B6-0305/2006),

| — | Ģirts Valdis Kristovskis och Roberta Angelilli för UEN-gruppen, om finansiering av bistånd till det palestinska folket (B6-0306/2006). |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis och Roberta Angelilli för UEN-gruppen, om finansiering av bistånd till det palestinska folket (B6-0306/2006).

Omröstning: punkt 7.9 i protokollet av den 1.6.2006.

5.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

| 1) | från parlamentets utskott







  1.1) | betänkanden:







  — | * Betänkande om Konungariket Belgiens initiativ inför antagandet av rådets rambeslut om erkännande och verkställighet i Europeiska unionen av förbud till följd av fällande domar för sexualbrott mot barn (14207/2004 - C6-0244/2004 - 2004/0818(CNS)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor
  Föredragande: Sonik Bogusław (A6-0068/2006). |
| --- | --- | --- | --- |

1)

från parlamentets utskott

1.1)

betänkanden:

—

- Betänkande om Konungariket Belgiens initiativ inför antagandet av rådets rambeslut om erkännande och verkställighet i Europeiska unionen av förbud till följd av fällande domar för sexualbrott mot barn (14207/2004 - C6-0244/2004 - 2004/0818(CNS)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Sonik Bogusław (A6-0068/2006).

| — | Betänkande om transatlantiska ekonomiska förbindelser mellan EU och Förenta staterna (2005/2082(INI)) - Utskottet för internationell handel
  Föredragande: Mann Erika (A6-0131/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om transatlantiska ekonomiska förbindelser mellan EU och Förenta staterna (2005/2082(INI)) - Utskottet för internationell handel

Föredragande: Mann Erika (A6-0131/2006).

| — | * Betänkande om utkastet till kommissionens förordning om (EG, Euratom) om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (SEK(2005)1240 - C6-0355/2005 - 2005/0904(CNS)) - Budgetkontrollutskottet
  Föredragande: Pahor Borut, Gräßle Ingeborg (A6-0135/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om utkastet till kommissionens förordning om (EG, Euratom) om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (SEK(2005)1240 - C6-0355/2005 - 2005/0904(CNS)) - Budgetkontrollutskottet

Föredragande: Pahor Borut, Gräßle Ingeborg (A6-0135/2006).

| — | Betänkande med rekommendationer till kommissionen om skydd av sjukvårdspersonal mot blodburna infektioner som orsakas av skador från nålstick (2006/2015(INI)) - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor
  Föredragande: Hughes Stephen (A6-0137/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande med rekommendationer till kommissionen om skydd av sjukvårdspersonal mot blodburna infektioner som orsakas av skador från nålstick (2006/2015(INI)) - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

Föredragande: Hughes Stephen (A6-0137/2006).

| — | Betänkande om situationen för de romska kvinnorna i Europeiska unionen (2005/2164(INI)) - Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män
  Föredragande: Járóka Lívia (A6-0148/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om situationen för de romska kvinnorna i Europeiska unionen (2005/2164(INI)) - Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män

Föredragande: Járóka Lívia (A6-0148/2006).

| — | Betänkande om små och medelstora företag i utvecklingsländerna (2005/2207(INI)) - Utskottet för utveckling
  Föredragande: Schröder Jürgen (A6-0151/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om små och medelstora företag i utvecklingsländerna (2005/2207(INI)) - Utskottet för utveckling

Föredragande: Schröder Jürgen (A6-0151/2006).

| — | Betänkande om kvinnors situation i väpnade konflikter och deras roll i återuppbyggnadsarbetet och demokratiseringsprocessen i länder efter konflikt (2005/2215(INI)) - Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män
  Föredragande: De Keyser Véronique (A6-0159/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om kvinnors situation i väpnade konflikter och deras roll i återuppbyggnadsarbetet och demokratiseringsprocessen i länder efter konflikt (2005/2215(INI)) - Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män

Föredragande: De Keyser Véronique (A6-0159/2006).

| — | Betänkande om effektivare energiutnyttjande eller hur man kan göra mer med mindre - grönbok (2005/2210(INI)) - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi
  Föredragande: Vidal-Quadras Alejo (A6-0160/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om effektivare energiutnyttjande eller hur man kan göra mer med mindre - grönbok (2005/2210(INI)) - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Föredragande: Vidal-Quadras Alejo (A6-0160/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för interkulturell dialog (2008) (KOM(2005)0467 - C6-0311/2005 - 2005/0203(COD)) - Utskottet för kultur och utbildning
  Föredragande: Hennicot-Schoepges Erna (A6-0168/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för interkulturell dialog (2008) (KOM(2005)0467 - C6-0311/2005 - 2005/0203(COD)) - Utskottet för kultur och utbildning

Föredragande: Hennicot-Schoepges Erna (A6-0168/2006).

| — | Betänkande om att förbättra förbindelserna mellan EU och Förenta staterna inom ramen för ett transatlantiskt partnerskapsavtal (2005/2056(INI)) - Utskottet för utrikesfrågor
  Föredragande: Brok Elmar (A6-0173/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om att förbättra förbindelserna mellan EU och Förenta staterna inom ramen för ett transatlantiskt partnerskapsavtal (2005/2056(INI)) - Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Brok Elmar (A6-0173/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en gemensam ram för företagsregister för statistiska ändamål och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2186/93 (KOM(2005)0112 - C6-0089/2005 - 2005/0032(COD)) - Utskottet för ekonomi och valutafrågor
  Föredragande: Martin Hans-Peter (A6-0177/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en gemensam ram för företagsregister för statistiska ändamål och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2186/93 (KOM(2005)0112 - C6-0089/2005 - 2005/0032(COD)) - Utskottet för ekonomi och valutafrågor

Föredragande: Martin Hans-Peter (A6-0177/2006).

| — | Betänkande om handel och fattigdom: Utformning av en handelspolitik som maximerar handelns bidrag till fattigdomslindringen (2006/2031(INI)) - Utskottet för internationell handel
  Föredragande: Markov Helmuth (A6-0179/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om handel och fattigdom: Utformning av en handelspolitik som maximerar handelns bidrag till fattigdomslindringen (2006/2031(INI)) - Utskottet för internationell handel

Föredragande: Markov Helmuth (A6-0179/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007-2013) (KOM(2005)0121 - C6-0098/2005 - 2005/0050(COD)) - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi
  Föredragande: Chatzimarkakis Jorgo (A6-0180/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007-2013) (KOM(2005)0121 - C6-0098/2005 - 2005/0050(COD)) - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Föredragande: Chatzimarkakis Jorgo (A6-0180/2006).

| — | Betänkande om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2007 (2006/2022(BUD)) - Budgetutskottet
  Föredragande: Grech Louis (A6-0188/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2007 (2006/2022(BUD)) - Budgetutskottet

Föredragande: Grech Louis (A6-0188/2006).

| — | Betänkande om utvidgningen av euroområdet (2006/2103(INI)) - Utskottet för ekonomi och valutafrågor
  Föredragande: Langen Werner (A6-0191/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om utvidgningen av euroområdet (2006/2103(INI)) - Utskottet för ekonomi och valutafrågor

Föredragande: Langen Werner (A6-0191/2006).

| 1.2) | andrabehandlingsrekommendationer:







  — | ***II Andrabehandlings-rekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (omarbetning) (15623/7/2005 - C6-0089/2006 - 2004/0084(COD)) - Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män
  Föredragande: Niebler Angelika (A6-0165/2006). |
| --- | --- | --- |

1.2)

andrabehandlingsrekommendationer:

—

***II Andrabehandlings-rekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (omarbetning) (15623/7/2005 - C6-0089/2006 - 2004/0084(COD)) - Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män

Föredragande: Niebler Angelika (A6-0165/2006).

| — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om läkemedel för pediatrisk användning och om ändring av förordning (EEG) nr 1768/92, direktiv 2001/20/EG, direktiv 2001/83/EG och förordning (EG) nr 726/2004 (15763/3/2005 - C6-0087/2006 - 2004/0217(COD)) - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet
  Föredragande: Grossetête Françoise (A6-0171/2006). |
| --- | --- |

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om läkemedel för pediatrisk användning och om ändring av förordning (EEG) nr 1768/92, direktiv 2001/20/EG, direktiv 2001/83/EG och förordning (EG) nr 726/2004 (15763/3/2005 - C6-0087/2006 - 2004/0217(COD)) - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Grossetête Françoise (A6-0171/2006).

| 2) | från ledamöterna







  2.1) | muntliga frågor (artikel 108 i arbetsordningen):






  — | (O-0033/2006) Jo Leinen, för utskottet AFCO, till kommissionen: Nästa steg under perioden av eftertanke (B6-0208/2006), |
| --- | --- | --- | --- |

2)

från ledamöterna

2.1)

muntliga frågor (artikel 108 i arbetsordningen):

—

(O-0033/2006) Jo Leinen, för utskottet AFCO, till kommissionen: Nästa steg under perioden av eftertanke (B6-0208/2006),

| — | (O-0041/2006) Anders Wijkman, John Bowis och Karl-Heinz Florenz för PPE-DE-gruppen, till rådet: Strategin för hållbar utveckling (B6-0209/2006), |
| --- | --- |

—

(O-0041/2006) Anders Wijkman, John Bowis och Karl-Heinz Florenz för PPE-DE-gruppen, till rådet: Strategin för hållbar utveckling (B6-0209/2006),

| — | (O-0042/2006) Anders Wijkman, John Bowis och Karl-Heinz Florenz för PPE-DE-gruppen, till kommissionen: Strategin för hållbar utveckling (B6-0210/2006), |
| --- | --- |

—

(O-0042/2006) Anders Wijkman, John Bowis och Karl-Heinz Florenz för PPE-DE-gruppen, till kommissionen: Strategin för hållbar utveckling (B6-0210/2006),

| — | (O-0043/2006) Chris Davies för ALDE-gruppen, till rådet: Strategin för hållbar utveckling (B6-0211/2006), |
| --- | --- |

—

(O-0043/2006) Chris Davies för ALDE-gruppen, till rådet: Strategin för hållbar utveckling (B6-0211/2006),

| — | (O-0044/2006) Chris Davies för ALDE-gruppen, till kommissionen: Strategin för hållbar utveckling (B6-0212/2006), |
| --- | --- |

—

(O-0044/2006) Chris Davies för ALDE-gruppen, till kommissionen: Strategin för hållbar utveckling (B6-0212/2006),

| — | (O-0045/2006) Satu Hassi för Verts/ALE-gruppen, till rådet: Strategin för hållbar utveckling (B6-0213/2006), |
| --- | --- |

—

(O-0045/2006) Satu Hassi för Verts/ALE-gruppen, till rådet: Strategin för hållbar utveckling (B6-0213/2006),

| — | (O-0046/2006) Satu Hassi för Verts/ALE-gruppen, till kommissionen: Strategin för hållbar utveckling (B6-0214/2006), |
| --- | --- |

—

(O-0046/2006) Satu Hassi för Verts/ALE-gruppen, till kommissionen: Strategin för hållbar utveckling (B6-0214/2006),

| — | (O-0047/2006) Adamos Adamou och Jonas Sjöstedt för GUE/NGL-gruppen, till rådet: Strategin för hållbar utveckling (B6-0215/2006), |
| --- | --- |

—

(O-0047/2006) Adamos Adamou och Jonas Sjöstedt för GUE/NGL-gruppen, till rådet: Strategin för hållbar utveckling (B6-0215/2006),

| — | (O-0048/2006) Adamos Adamou och Jonas Sjöstedt för GUE/NGL-gruppen, till kommissionen: Strategin för hållbar utveckling (B6-0216/2006), |
| --- | --- |

—

(O-0048/2006) Adamos Adamou och Jonas Sjöstedt för GUE/NGL-gruppen, till kommissionen: Strategin för hållbar utveckling (B6-0216/2006),

| — | (O-0050/2006) Johannes Blokland för IND/DEM-gruppen, till rådet: Strategin för hållbar utveckling (B6-0217/2006), |
| --- | --- |

—

(O-0050/2006) Johannes Blokland för IND/DEM-gruppen, till rådet: Strategin för hållbar utveckling (B6-0217/2006),

| — | (O-0051/2006) Johannes Blokland för IND/DEM-gruppen, till kommissionen: Strategin för hållbar utveckling (B6-0218/2006), |
| --- | --- |

—

(O-0051/2006) Johannes Blokland för IND/DEM-gruppen, till kommissionen: Strategin för hållbar utveckling (B6-0218/2006),

| — | (O-0052/2006) Guido Sacconi för PSE-gruppen, till rådet: Hållbar utveckling (B6-0219/2006), |
| --- | --- |

—

(O-0052/2006) Guido Sacconi för PSE-gruppen, till rådet: Hållbar utveckling (B6-0219/2006),

| — | (O-0053/2006) Guido Sacconi för PSE-gruppen, till kommissionen: Hållbar utveckling (B6-0220/2006), |
| --- | --- |

—

(O-0053/2006) Guido Sacconi för PSE-gruppen, till kommissionen: Hållbar utveckling (B6-0220/2006),

| — | (O-0054/2006) Anna Záborská, för utskottet FEMM, till kommissionen: Tvångsprostitution i samband med VM i fotboll 2006 (B6-0221/2006). |
| --- | --- |

—

(O-0054/2006) Anna Záborská, för utskottet FEMM, till kommissionen: Tvångsprostitution i samband med VM i fotboll 2006 (B6-0221/2006).

| 2.2) | skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen):







  — | Georgios Karatzaferis, om folkmordet på pontier (0042/2006), |
| --- | --- | --- |

2.2)

skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen):

—

Georgios Karatzaferis, om folkmordet på pontier (0042/2006),

| — | Adriana Poli Bortone, om kampen mot narkotikaodlingarna (0043/2006), |
| --- | --- |

—

Adriana Poli Bortone, om kampen mot narkotikaodlingarna (0043/2006),

| — | Mario Borghezio, om tillämpning av principen om ”EU-märkning” på de betydande medel som beviljas den palestinska myndigheten och om en oberoende revision av användningen av dessa medel (0044/2006), |
| --- | --- |

—

Mario Borghezio, om tillämpning av principen om ”EU-märkning” på de betydande medel som beviljas den palestinska myndigheten och om en oberoende revision av användningen av dessa medel (0044/2006),

| — | Mario Borghezio, om kostnader och problem på grund av Europaparlamentets säte i Strasbourg (0045/2006), |
| --- | --- |

—

Mario Borghezio, om kostnader och problem på grund av Europaparlamentets säte i Strasbourg (0045/2006),

| — | Jamila Madeira, Ana Maria Gomes, Anna Záborská, Luisa Morgantini och Miguel Angel Martínez Martínez, om utvecklingen av mikrokrediter inom ramen för partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet (0046/2006). |
| --- | --- |

—

Jamila Madeira, Ana Maria Gomes, Anna Záborská, Luisa Morgantini och Miguel Angel Martínez Martínez, om utvecklingen av mikrokrediter inom ramen för partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet (0046/2006).

6.   Avtalstexter översända av rådet

Rådet hade översänt vidimerade kopior av följande dokument:

| — | Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Georgiens regering om vissa luftfartsaspekter, |
| --- | --- |

—

Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Georgiens regering om vissa luftfartsaspekter,

| — | Avtal mellan Internationella brottmålsdomstolen och Europeiska unionen om samarbete och bistånd, |
| --- | --- |

—

Avtal mellan Internationella brottmålsdomstolen och Europeiska unionen om samarbete och bistånd,

| — | Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien om vissa luftfartsaspekter, |
| --- | --- |

—

Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien om vissa luftfartsaspekter,

| — | Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albaniens ministerråd om vissa luftfartsaspekter, |
| --- | --- |

—

Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albaniens ministerråd om vissa luftfartsaspekter,

| — | Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Bulgarien om vissa luftfartsaspekter, |
| --- | --- |

—

Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Bulgarien om vissa luftfartsaspekter,

| — | Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Serbien och Montenegro om vissa luftfartsaspekter, |
| --- | --- |

—

Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Serbien och Montenegro om vissa luftfartsaspekter,

| — | Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Rumänien om vissa luftfartsaspekter, |
| --- | --- |

—

Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Rumänien om vissa luftfartsaspekter,

| — | Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Bosnien och Hercegovina om vissa luftfartsaspekter. |
| --- | --- |

—

Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Bosnien och Hercegovina om vissa luftfartsaspekter.

7.   Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets resolutioner

Kommissionens meddelande om de åtgärder som kommissionen vidtagit till följd av resolutioner som antagits av parlamentet under sammanträdesperioden januari hade delats ut.

8.   Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)

De skriftliga förklaringarna nr 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12/2006, som inte erhållit nödvändigt antal underskrifter, hade bortfallit, i enlighet med bestämmelserna i artikel 116.5 i arbetsordningen.

9.   Debatt om Europas framtid, med deltagande av den belgiska premiärministern, ledamot i Europeiska rådet (debatt)

Talmannen meddelade att Belgiens premiärminister Guy Verhofstadt skulle delta i denna debatt och att parlamentet hädanefter skulle inbjuda även regeringschefer från medlemsstater som inte innehar ordförandeskapet för rådet, men som ändå önskar delta i plenardebatter om Europeas framtid.

Talare: Guy Verhofstadt.

Talare: Hans-Gert Poettering för PPE-DE-gruppen, Martin Schulz för PSE-gruppen, Graham Watson för ALDE-gruppen, Monica Frassoni för Verts/ALE-gruppen, Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen, Nigel Farage för IND/DEM-gruppen, Brian Crowley för UEN-gruppen, Frank Vanhecke, grupplös, Guy Verhofstadt, Íñigo Méndez de Vigo, Jo Leinen, Marielle De Sarnez, Johannes Voggenhuber, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Jens Peter Bonde, Konrad Szymanski, Irena Belohorská, Jean-Luc Dehaene, Philippe Busquin, Andrew Duff, Pierre Jonckheer, Jonas Sjöstedt, Nils Lundgren, Hanna Foltyn-Kubicka, James Hugh Allister, Timothy Kirkhope, Mia De Vits, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Bart Staes, Kyriacos Triantaphyllides, Antonio Tajani, Bernard Poignant, João de Deus Pinheiro, Maria Berger, Bogdan Klich, Genowefa Grabowska, Richard Corbett, Carlos Carnero González, Alexander Stubb, Tunne Kelam och Guy Verhofstadt.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

ORDFÖRANDESKAP: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Vice talman

10.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

*

- *

Avsiktsförklaringar till avgivna röster:

Följande avsiktsförklaringar hade gjorts (angående icke avgivna röster):

Sammanträdesdatum: 18.5.2006

Betänkande Luis Manuel Capoulas Santos - A6-0152/2006

| — | punkt 16, första delen

  nej: Lars Wohlin |
| --- | --- |

—

punkt 16, första delen

nej: Lars Wohlin

| — | punkt 16, andra delen

  nej: Lars Wohlin |
| --- | --- |

—

punkt 16, andra delen

nej: Lars Wohlin

11.   Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet

Monica Frassoni hade sänt talmannen en begäran om fastställelse av den parlamentariska immuniteten för Gérard Onesta efter en dom av appellationsdomstolen (tredje avdelningen) i Toulouse.

Gérard Onesta gav sitt samtyckte till denna begäran.

I enlighet med artikel 6.3 i arbetsordningen hänvisades denna begäran till behörigt utskott (JURI).

12.   Situationen för fångar i Guantanamo (debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Situationen för fångar i Guantanamo.

Ursula Plassnik (rådets tjänstgörande ordförande) och Benita Ferrero-Waldner (ledamot av kommissionen) gjorde uttalanden.

Talare: Simon Coveney för PPE-DE-gruppen, Elena Valenciano Martínez-Orozco för PSE-gruppen, Elizabeth Lynne för ALDE-gruppen, Kathalijne Maria Buitenweg för Verts/ALE-gruppen, Giusto Catania för GUE/NGLgruppen, Gerard Batten för IND/DEM-gruppen, Elmar Brok, Sarah Ludford, Raül Romeva i Rueda, Mariada Assunção Esteves, Cem Özdemir, Ursula Plassnik och Benita Ferrero-Waldner.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Simon Coveney för PPE-DE-gruppen om Guantánamo (B6-0295/2006) |
| --- | --- |

—

Simon Coveney för PPE-DE-gruppen om Guantánamo (B6-0295/2006)

| — | Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen om Guantánamofångarnas situation (B6-0296/2006) |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen om Guantánamofångarnas situation (B6-0296/2006)

| — | Brian Crowley, Cristiana Muscardini och Ģirts Valdis Kristovskis för UEN-gruppen, om Guantanamofångarnas situation (B6-0297/2006) |
| --- | --- |

—

Brian Crowley, Cristiana Muscardini och Ģirts Valdis Kristovskis för UEN-gruppen, om Guantanamofångarnas situation (B6-0297/2006)

| — | Kathalijne Maria Buitenweg, Jean Lambert, Cem Özdemir, Hélène Flautre, Angelika Beer, Raül Romeva i Rueda, Monica Frassoni och Daniel Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, om Guantánamo (B6-0298/2006/rev.) |
| --- | --- |

—

Kathalijne Maria Buitenweg, Jean Lambert, Cem Özdemir, Hélène Flautre, Angelika Beer, Raül Romeva i Rueda, Monica Frassoni och Daniel Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, om Guantánamo (B6-0298/2006/rev.)

| — | Elizabeth Lynne för ALDE-gruppen, om Guantánamo (B6-0299/2006) |
| --- | --- |

—

Elizabeth Lynne för ALDE-gruppen, om Guantánamo (B6-0299/2006)

| — | Pasqualina Napoletano, Elena Valenciano Martínez-Orozco och Panagiotis Beglitis för PSE-gruppen, om Guantánamofångarnas situation (B6-0300/2006) |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Elena Valenciano Martínez-Orozco och Panagiotis Beglitis för PSE-gruppen, om Guantánamofångarnas situation (B6-0300/2006)

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.10 i protokollet av den 1.6.2006 och punkt 7.10 i protokollet av den 13.6.2006.

13.   Transatlantiskt partnerskapsavtal mellan EU och Amerikas förenta stater -De transatlantiska ekonomiska förbindelserna mellan EU och Amerikas förenta stater (debatt)

Betänkande om att förbättra förbindelserna mellan EU och Förenta staterna inom ramen för ett transatlantiskt partnerskapsavtal [2005/2056(INI)] - Utskottet för utrikesfrågor.

Föredragande: Elmar Brok (A6-0173/2006)

Betänkande om de transatlantiska ekonomiska förbindelserna mellan EU och Förenta staterna [2005/2082(INI)] - Utskottet för internationell handel.

Föredragande: Erika Mann (A6-0131/2006)

Elmar Brok redogjorde för sitt betänkande (A6-0173/2006).

Erika Mann redogjorde för sitt betänkande (A6-0131/2006).

Talare: Ursula Plassnik (rådets tjänstgörande ordförande) och Benita Ferrero-Waldner (ledamot av kommissionen).

ORDFÖRANDESKAP: Miroslav OUZKÝ

Vice talman

Talare: Peter Mandelson (ledamot av kommissionen)

Talare: Gunnar Hökmark (föredragande av yttrande från utskottet ECON), Lena Ek (föredragande av yttrande från utskottet ITRE), Marie-Hélène Descamps (föredragande av yttrande från utskottet CULT), Johannes Blokland (föredragande av yttrande från utskottet LIBE), Christofer Fjellner för PPE-DE-gruppen, Jan Marinus Wiersma för PSE-gruppen, Alexander Lambsdorff för ALDE-gruppen, Cem Özdemir för Verts/ALE-gruppen, Helmuth Markov för GUE/NGL-gruppen, Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen, Konrad Szymański för UEN-gruppen, Ryszard Czarnecki, grupplös, Georgios Papastamkos, Józef Pinior, Ignasi Guardans Cambó, Caroline Lucas, Mirosław Mariusz Piotrowski, Philip Claeys, Antonio López-Istúriz White, Hannes Swoboda, Georgios Karatzaferis, Ashley Mote, Benoît Hamon, Ursula Plassnik, Benita Ferrero-Waldner och Peter Mandelson.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.11 i protokollet av den 1.6.2006 och punkt 7.12 i protokollet av den 1.6.2006.

14.   Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt

Följande ledamöter höll, i enlighet med artikel 144 i arbetsordningen, ett anförande på en minut för att uppmärksamma parlamentet på frågor av politisk vikt:

Avril Doyle, Lissy Gröner, Pedro Guerreiro, Urszula Krupa, Bogusław Sonik, Csaba Sándor Tabajdi, Bogusław Rogalski, Ryszard Czarnecki, Laima Liucija Andrikienė, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Marios Matsakis och Thomas Wise.

(Sammanträdet avbröts kl. 20.20 och återupptogs kl. 21.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Vice talman

15.   Handelspolitik som i så stor utsträckning som möjligt bidrar till att bekämpa fattigdomen (debatt)

Betänkande om handel och fattigdom: att utforma en handelspolitik som i så stor utsträckning som möjligt bidrar till att bekämpa fattigdomen [2006/2031(INI)] - Utskottet för internationell handel.

Föredragande: Helmuth Markov (A6-0179/2006)

Helmuth Markov redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Peter Mandelson (ledamot av kommissionen).

Talare: Danutė Budreikaitė (föredragande av yttrande från utskottet DEVE), Zbigniew Zaleski för PPE-DEgruppen, Panagiotis Beglitis för PSE-gruppen, Sajjad Karim för ALDE-gruppen, och Peter Mandelson.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.15 i protokollet av den 1.6.2006.

16.   Läkemedel för pediatrisk användning ***II (debatt)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om läkemedel för pediatrisk användning och om ändring av förordning (EEG) nr 1768/92, direktiv 2001/20/EG, direktiv 2001/83/EG och förordning (EG) nr 726/2004 [15763/3/2005 - C6-0087/2006 - 2004/0217(COD)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet.

Föredragande: Françoise Grossetête (A6-0171/2006)

Françoise Grossetête redogjorde för andrabehandlingsrekommendationen.

Talare: Günter Verheugen (kommissionens vice ordförande).

Talare: Peter Liese för PPE-DE-gruppen, Dorette Corbey för PSE-gruppen, Holger Krahmer för ALDE-gruppen, Małgorzata Handzlik och Anne Ferreira.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.4 i protokollet av den 1.6.2006.

17.   Ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007-2013) ***I (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007-2013) [KOM(2005)0121 - C6-0098/2005 - 2005/0050(COD)] - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi.

Föredragande: Jorgo Chatzimarkakis (A6-0180/2006)

Talare: Günter Verheugen (kommissionens vice ordförande).

Jorgo Chatzimarkakis redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Werner Langen (föredragande av yttrande från utskottet ECON), José Albino Silva Peneda (föredragande av yttrande från utskottet EMPL), Britta Thomsen (föredragande av yttrande från utskottet FEMM) och Nikolaos Vakalis för PPE-DE-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Manuel António dos SANTOS

Vice talman

Talare: Reino Paasilinna för PSE-gruppen, och Jerzy Buzek.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.2 i protokollet av den 1.6.2006.

18.   Utvidgning av Euroområdet (debatt)

Betänkande om utvidgning av Euroområdet [2006/2103(INI)] - Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Werner Langen (A6-0191/2006)

Werner Langen redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Joaquín Almunia (ledamot av kommissionen).

Talare: Alexander Radwan för PPE-DE-gruppen, Dariusz Rosati för PSE-gruppen, Margarita Starkevičiūtė för ALDE-gruppen, Guntars Krasts för UEN-gruppen, Sergej Kozlík, grupplös, Alojz Peterle, Justas Vincas Paleckis, Danutė Budreikaitė, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk och Joaquín Almunia.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.13 i protokollet av den 1.6.2006.

19.   Beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för 2007 (debatt)

Betänkande om beräkningen av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2007 [2006/2022(BUD)] - Budgetutskottet.

Föredragande: Louis Grech (A6-0188/2006)

Louis Grech redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Ville Itälä för PPE-DE-gruppen, Neena Gill för PSE-gruppen, Anne E. Jensen för ALDE-gruppen, och Hans-Peter Martin, grupplös.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.14 i protokollet av den 1.6.2006.

20.   Europeiskt år för interkulturell dialog (2008) ***I (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för interkulturell dialog (2008) [KOM(2005)0467 - C6-0311/2005 - 2005/0203(COD)] - Utskottet för kultur och utbildning.

Föredragande: Erna Hennicot-Schoepges (A6-0168/2006)

Talare: Andris Piebalgs (ledamot av kommissionen).

Erna Hennicot-Schoepges redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Patrick Gaubert (föredragande av yttrande från utskottet AFET), Lidia Joanna Geringer de Oedenberg (föredragande av yttrande från utskottet BUDG), Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (föredragande av yttrande från utskottet FEMM), Doris Pack för PPE-DE-gruppen, Maria Badia I Cutchet för PSE-gruppen, Jolanta Dičkutė för ALDE-gruppen, Bernat Joan i Marí för Verts/ALE-gruppen, Zdzisław Zbigniew Podkański för UEN-gruppen, Nina Škottová och Andris Piebalgs.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.6 i protokollet av den 1.6.2006.

21.   Effektivare energiutnyttjande (Grönbok) (debatt)

Betänkande om effektivare energiutnyttjande eller hur man kan göra mer med mindre - Grönbok [2005/2210(INI)] - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi.

Föredragande: Alejo Vidal-Quadras (A6-0160/2006)

Alejo Vidal-Quadras redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Andris Piebalgs (ledamot av kommissionen).

Talare: Elisa Ferreira (föredragande av yttrande från utskottet ECON), Péter Olajos (föredragande av yttrande från utskottet ENVI), Marta Vincenzi (föredragande av yttrande från utskottet TRAN), Giles Chichester för PPE-DE-gruppen, Mechtild Rothe för PSE-gruppen, Fiona Hall för ALDE-gruppen, Claude Turmes för Verts/ALE-gruppen, Esko Seppänen för GUE/NGL-gruppen, Adam Gierek, Vladimír Remek, Joan Calabuig Rull och Andris Piebalgs.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.16 i protokollet av den 1.6.2006.

22.   Förbud till följd av fällande domar för sexualbrott mot barn (debatt)

Betänkande om initiativ från Konungariket Belgien inför antagandet av rådets rambeslut om erkännande och verkställighet i Europeiska unionen av förbud till följd av fällande domar för sexualbrott mot barn [14207/2004 - C6-0244/2004 - 2004/0818(CNS)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Bogusław Sonik (A6-0068/2006)

Bogusław Sonik redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Franco Frattini (kommissionens vice ordförande).

Talare: Aloyzas Sakalas (föredragande av yttrande från utskottet JURI), Johannes Blokland för IND/DEMgruppen, och Andreas Mölzer, grupplös.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.8 i protokollet av den 1.6.2006.

23.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 373.210/OJJE).

24.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 00.10.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Antonios Trakatellis

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Andersson, Andrejevs, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, vanden Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Blokland, Bloom, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Booth, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, Catania, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chmielewski, Chruszcz, Claeys, Clark, Coelho, Cohn Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duka- Zólyomi, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gabriele, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García Pérez, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Henin, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa- Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lax, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López- Istúriz White, Losco, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, Marques, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Musotto, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos- Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Pomés Ruiz, Posdorf, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Samaras, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Schnellhardt, Schöpflin, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Škottová, Smith, Sommer, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Tannock, Tarabella, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Väyrynen, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Ventre, Veraldi, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal Quadras, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Walter, Watson, Henri Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Willmott, Wise, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zīle, Zimmer, Zvěřina, Zwiefka

Observatörer:

Abadjiev Dimitar, Ali Nedzhmi, Arabadjiev Alexander, Bărbuleţiu Tiberiu, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Cappone Maria, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Gabriela, Dimitrov Martin, Duca Viorel, Hogea Vlad Gabriel, Husmenova Filiz, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Mihăescu Eugen, Muscă Monica Octavia, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Szabó Károly Ferenc, Ţicău Silvia Adriana, Tîrle Radu, Vigenin Kristian

---

Torsdag 1 juni 2006

| 8.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 298/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 298/14

---

PROTOKOLL

(2006/C 298 E/02)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Ingo FRIEDRICH

Vice talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 09.00.

2.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument från rådet och kommissionen:

| — | Ändrat förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1030/2002 om en enhetlig utformning av uppehållstillstånd för medborgare i tredjeland (KOM(2006)0110 - C6-0157/2006 - 2003/0218(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Ändrat förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1030/2002 om en enhetlig utformning av uppehållstillstånd för medborgare i tredjeland (KOM(2006)0110 - C6-0157/2006 - 2003/0218(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: LIBE

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om skyddstiden för upphovsrätt och vissa närstående rättigheter (kodifierad version) (KOM(2006)0219 - C6-0160/2006 - 2006/0071(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om skyddstiden för upphovsrätt och vissa närstående rättigheter (kodifierad version) (KOM(2006)0219 - C6-0160/2006 - 2006/0071(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: JURI

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om vilseledande och jämförande reklam (kodifierad version) (KOM(2006)0222 - C6-0161/2006 - 2006/0070(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om vilseledande och jämförande reklam (kodifierad version) (KOM(2006)0222 - C6-0161/2006 - 2006/0070(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: JURI

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om uthyrnings och utlåningsrättigheter avseende upphovsrättsligt skyddade verk och om upphovsrätten närstående rättigheter (Kodifierad version) (KOM(2006)0226 - C6-0162/2006 - 2006/0073(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om uthyrnings och utlåningsrättigheter avseende upphovsrättsligt skyddade verk och om upphovsrätten närstående rättigheter (Kodifierad version) (KOM(2006)0226 - C6-0162/2006 - 2006/0073(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: JURI

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 20/2006 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2006)0646 - C6-0163/2006 - 2006/2120(GBD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 20/2006 - Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2006)0646 - C6-0163/2006 - 2006/2120(GBD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

| — | Förslag till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Singapores regering om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0513 - C6-0165/2006 - 2005/0208(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Singapores regering om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0513 - C6-0165/2006 - 2005/0208(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: TRAN

3.   Lika möjligheter och likabehandling i arbetslivet ***II (debatt)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet [15623/7/2005 - C6-0089/2006 - 2004/0084(COD)] - Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män.

Föredragande: Angelika Niebler (A6-0165/2006)

Angelika Niebler redogjorde för andrabehandlingsrekommendationen.

Talare: Benita Ferrero-Waldner (ledamot av kommissionen).

Talare: Amalia Sartori för PPE-DE-gruppen, Bernadette Vergnaud för PSE-gruppen, Danutė Budreikaitė för ALDE-gruppen, Eva-Britt Svensson för GUE/NGL-gruppen, Urszula Krupa för IND/DEM-gruppen, Alessandro Battilocchio, grupplös, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Edite Estrela, Maria Carlshamre, Ilda Figueiredo, Fernand Le Rachinel, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Marek Aleksander Czarnecki och Benita Ferrero-Waldner.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.5 i protokollet av den 1.6.2006.

4.   Romska kvinnors situation i Europeiska unionen (debatt)

Betänkande om romska kvinnors situation i Europeiska unionen [2005/2164(INI)] - Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män.

Föredragande: Lívia Járóka (A6-0148/2006)

Lívia Járóka redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Benita Ferrero-Waldner (ledamot av kommissionen).

Talare: Edit Bauer för PPE-DE-gruppen, Zita Gurmai för PSE-gruppen, Viktória Mohácsi för ALDE-gruppen, Milan Horáček för Verts/ALE-gruppen, Věra Flasarová för GUE/NGL-gruppen, Georgios Karatzaferis för IND/ DEM-gruppen, Leopold Józef Rutowicz, grupplös, och Zbigniew Zaleski.

ORDFÖRANDESKAP: Jacek Emil SARYUSZ-WOLSKI

Vice talman

Talare: Marie-Line Reynaud, Maria Carlshamre, Magda Kósáné Kovács, Piia-Noora Kauppi och Benita Ferrero- Waldner.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.17 i protokollet av den 1.6.2006.

5.   Kvinnornarnas situation i väpnade konflikter och deras roll i återuppbyggnaden och den demokratiska processen i länder som just genomgått en konflikt (debatt)

Betänkande om kvinnornas situation i väpnade konflikter och deras roll i återuppbyggnaden och den demokratiska processen i länder som just genomgått en konflikt [2005/2215(INI)] - Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män.

Föredragande: Véronique De Keyser (A6-0159/2006)

Véronique De Keyser redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Benita Ferrero-Waldner (ledamot av kommissionen).

Talare: Feleknas Uca (föredragande av yttrande från utskottet DEVE), Edit Bauer för PPE-DE-gruppen, Lissy Gröner för PSE-gruppen, Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen, Eva-Britt Svensson för GUE/NGLgruppen, Urszula Krupa för IND/DEM-gruppen, Amalia Sartori, Pia Elda Locatelli, Hiltrud Breyer, Godfrey Bloom, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Britta Thomsen, Teresa Riera Madurell och Benita Ferrero-Waldner.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 7.18 i protokollet av den 1.6.2006.

ORDFÖRANDESKAP: Antonios TRAKATELLIS

Vice talman

6.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

John Attard-Montalto hade låtit meddela att han hade varit närvarande men att hans namn inte förekom på närvarolistan.

Talare: Martin Schulz gjorde ett personligt uttalande till följd av yttranden av Bogusław Rogalski (punkt 14 i protokollet av den 31.5.2006), vilka han betraktade som homofoba (han uppmanade talmannen att överväga sanktioner); Bogusław Rogalski bestred att han skulle ha gjort sådana yttranden; Maciej Marian Giertych yttrade sig om Martin Schulz inlägg.

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

7.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilagan ”Omröstningsresultat” som bifogas protokollet.

Talare: Hannes Swoboda för PSE-gruppen begärde att man skulle rösta om betänkandet av Hughes som sista punkt på omröstningen (talmannen samtyckte till denna begäran).

7.1   Företagsregister för statistiska ändamål ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en gemensam ram för företagsregister för statistiska ändamål och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2186/93 [KOM(2005)0112 - C6-0089/2005 - 2005/0032(COD)] - Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Hans-Peter Martin (A6-0177/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 1)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0229)

7.2   Ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007-2013) ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007-2013) [KOM(2005)0121 - C6-0098/2005 - 2005/0050(COD)] - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi.

Föredragande: Jorgo Chatzimarkakis (A6-0180/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 2)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0230)

7.3   Små och medelstora företag i utvecklingsländerna (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om små och medelstora företag i utvecklingsländerna [2005/2207(INI)] - Utskottet för utveckling.

Föredragande: Jürgen Schröder (A6-0151/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 3)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Jürgen Schröder (föredragande) gjorde ett uttalande i enlighet med artikel 131.4 i arbetsordningen.

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0231)

7.4   Läkemedel för pediatrisk användning ***II (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om läkemedel för pediatrisk användning och om ändring av förordning (EEG) nr 1768/92, direktiv 2001/20/EG, direktiv 2001/83/EG och förordning (EG) nr 726/2004 [15763/3/2005 - C6-0087/2006 - 2004/0217(COD)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet.

Föredragande: Françoise Grossetête (A6-0171/2006)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 4)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0232)

7.5   Lika möjligheter och likabehandling i arbetslivet ***II (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet [15623/7/2005 - C6-0089/2006 - 2004/0084(COD)] - Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män.

Föredragande: Angelika Niebler (A6-0165/2006)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 5)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt (P6_TA(2006)0233)

7.6   Europeiskt år för interkulturell dialog (2008) ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för interkulturell dialog (2008) [KOM(2005)0467 - C6-0311/2005 - 2005/0203(COD)] - Utskottet för kultur och utbildning.

Föredragande: Erna Hennicot-Schoepges (A6-0168/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 6)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0234)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0234)

Inlägg om omröstningen:

| — | Marc Tarabella yttrade sig om tolkningen till franska. |
| --- | --- |

—

Marc Tarabella yttrade sig om tolkningen till franska.

| — | Maria Badia I Cutchet lade fram ett muntligt ändringsförslag till artikel 10.4 |
| --- | --- |

—

Maria Badia I Cutchet lade fram ett muntligt ändringsförslag till artikel 10.4

Talmannen konstaterade att det muntliga ändringsförslaget inte kunde beaktas, eftersom minst 37 ledamöter motsatte sig detta. Det införlivades således inte.

7.7   Genomförandebestämmelser för budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget * (omröstning)

Betänkande om utkastet till kommissionens förordning om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget [SEK(2005)1240 - C6-0355/2005 - 2005/0904(CNS)] - Budgetkontrollutskottet.

Föredragande: Borut Pahor och Ingeborg Gräßle (A6-0135/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 7)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0235)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0235)

7.8   Förbud till följd av fällande domar för sexualbrott mot barn * (omröstning)

Betänkande om initiativ från Konungariket Belgien inför antagandet av rådets rambeslut om erkännande och verkställighet i Europeiska unionen av förbud till följd av fällande domar för sexualbrott mot barn [14207/2004 - C6-0244/2004 - 2004/0818(CNS)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Bogusław Sonik (A6-0068/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 8)

INITIATIV FRÅN KONUNGARIKET BELGIEN

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0236)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0236)

7.9   Den humanitära krisen i de palestinska territorierna och unionens roll (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0301/2006, B6-0302/2006, B6-0303/2006, B6-0304/2006, B6-0305/2006 och B6-0306/2006

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 9)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0301/2006

(ersätter B6-0301/2006, B6-0302/2006, B6-0303/2006, B6-0304/2006, B6-0305/2006 och B6-0306/2006):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | João de Deus Pinheiro, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jana Hybášková och Tokia Saïfi för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

João de Deus Pinheiro, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Jana Hybášková och Tokia Saïfi för PPE-DE-gruppen,

| — | Pasqualina Napoletano och Véronique De Keyser för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano och Véronique De Keyser för PSE-gruppen,

| — | Annemie Neyts-Uyttebroeck för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck för ALDE-gruppen,

| — | Daniel Cohn-Bendit, Margrete Auken, Caroline Lucas och David Hammerstein Mintz för Verts/ALEgruppen, |
| --- | --- |

—

Daniel Cohn-Bendit, Margrete Auken, Caroline Lucas och David Hammerstein Mintz för Verts/ALEgruppen,

| — | Francis Wurtz, Adamos Adamou och Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, Adamos Adamou och Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen,

| — | Roberta Angelilli och Ģirts Valdis Kristovskis för UEN-gruppen |
| --- | --- |

—

Roberta Angelilli och Ģirts Valdis Kristovskis för UEN-gruppen

Antogs (P6_TA(2006)0237)

7.10   Situationen för fångar i Guantanamo (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0295/2006, B6-0296/2006, B6-0297/2006, B6-0298/2006/rév.1, B6-0299/2006 och B6-0300/2006

Talare: Simon Coveney för PPE-DE-gruppen begärde att omröstningen skulle skjutas upp till nästkommande sammanträdesperiod, i enlighet med 170 i arbetsordningen; Elmar Brok (ordförande för utskottet AFET) och Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen yttrade sig båda om denna begäran.

Parlamentet godkände denna begäran med EO (326 ja-röster, 265 nej-röster, 22 nedlagda röster).

7.11   Transatlantiskt partnerskapsavtal mellan EU och Amerikas förenta stater (omröstning)

Betänkande om att förbättra förbindelserna mellan EU och Förenta staterna inom ramen för ett transatlantiskt partnerskapsavtal [2005/2056(INI)] - Utskottet för utrikesfrågor.

Föredragande: Elmar Brok (A6-0173/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 10)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0238)

Inlägg om omröstningen:

| — | Elmar Brok (föredragande) lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 16, vilket beaktades. |
| --- | --- |

—

Elmar Brok (föredragande) lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 16, vilket beaktades.

7.12   De transatlantiska ekonomiska förbindelserna mellan EU och Amerikas förenta stater (omröstning)

Betänkande om de transatlantiska ekonomiska förbindelserna mellan EU och Förenta staterna [2005/2082(INI)] - Utskottet för internationell handel.

Föredragande: Erika Mann (A6-0131/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 11)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0239)

Inlägg om omröstningen:

| — | Erika Mann (föredragande) yttrade sig om förfarandet för omröstningen om ändringsförslag 18; hon lade dessutom fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 15/rev, vilket beaktades. |
| --- | --- |

—

Erika Mann (föredragande) yttrade sig om förfarandet för omröstningen om ändringsförslag 18; hon lade dessutom fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 15/rev, vilket beaktades.

7.13   Utvidgning av Euroområdet (omröstning)

Betänkande om utvidgning av Euroområdet [2006/2103(INI)] - Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Werner Langen (A6-0191/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 12)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0240)

Inlägg om omröstningen:

| — | Margarita Starkevičiūtė lade fram ett muntligt ändringsförslag syftande till att införa en punkt 4a, vilket beaktades. |
| --- | --- |

—

Margarita Starkevičiūtė lade fram ett muntligt ändringsförslag syftande till att införa en punkt 4a, vilket beaktades.

| — | Werner Langen (föredragande) yttrade sig om ändringsförslagen 1, 2 och 3. |
| --- | --- |

—

Werner Langen (föredragande) yttrade sig om ändringsförslagen 1, 2 och 3.

| — | Ieke van den Burg yttrade sig om ändringsförslag 2; hon lade därefter fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 10, vilket beaktades. |
| --- | --- |

—

Ieke van den Burg yttrade sig om ändringsförslag 2; hon lade därefter fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 10, vilket beaktades.

7.14   Beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för 2007 (omröstning)

Betänkande om beräkningen av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2007 [2006/2022(BUD)] - Budgetutskottet.

Föredragande: Louis Grech (A6-0188/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 13)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0241)

7.15   Handelspolitik som i så stor utsträckning som möjligt bidrar till att bekämpa fattigdomen (omröstning)

Betänkande om handel och fattigdom: att utforma en handelspolitik som i så stor utsträckning som möjligt bidrar till att bekämpa fattigdomen [2006/2031(INI)] - Utskottet för internationell handel.

Föredragande: Helmuth Markov (A6-0179/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 14)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0242)

7.16   Effektivare energiutnyttjande (Grönbok) (omröstning)

Betänkande om effektivare energiutnyttjande eller hur man kan göra mer med mindre - Grönbok [2005/2210(INI)] - Utskottet för industrifrågor, forskning och energi.

Föredragande: Alejo Vidal-Quadras (A6-0160/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 15)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0243)

7.17   Romska kvinnors situation i Europeiska unionen (omröstning)

Betänkande om romska kvinnors situation i Europeiska unionen [2005/2164(INI)] - Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män.

Föredragande: Lívia Járóka (A6-0148/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 16)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0244)

Inlägg om omröstningen:

| — | Lívia Járóka (föredragande) lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 1, vilket beaktades. |
| --- | --- |

—

Lívia Járóka (föredragande) lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 1, vilket beaktades.

| — | Viktória Mohácsi lade fram ett muntligt ändringsförslag till skäl B, vilket Lívia Járóka motsatte sig. Talmannen konstaterade att det muntliga ändringsförslaget inte kunde beaktas, eftersom fler än 37 ledamöter motsatte sig detta. |
| --- | --- |

—

Viktória Mohácsi lade fram ett muntligt ändringsförslag till skäl B, vilket Lívia Járóka motsatte sig. Talmannen konstaterade att det muntliga ändringsförslaget inte kunde beaktas, eftersom fler än 37 ledamöter motsatte sig detta.

7.18   Kvinnornarnas situation i väpnade konflikter och deras roll i återuppbyggnaden och den demokratiska processen i länder som just genomgått en konflikt (omröstning)

Betänkande om kvinnornas situation i väpnade konflikter och deras roll i återuppbyggnaden och den demokratiska processen i länder som just genomgått en konflikt [2005/2215(INI)] - Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män.

Föredragande: Véronique De Keyser (A6-0159/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 17)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0245)

Inlägg om omröstningen:

| — | Véronique De Keyser (föredragande) meddelade att Verts/ALE-gruppen hade dragit tillbaka alla sina ändringsförslag utom ändringsförslag 10. |
| --- | --- |

—

Véronique De Keyser (föredragande) meddelade att Verts/ALE-gruppen hade dragit tillbaka alla sina ändringsförslag utom ändringsförslag 10.

7.19   Skydd av sjukvårdspersonal mot blodburna infektioner (omröstning)

Betänkande innehållande rekommendationer till kommissionen om skydd för anställda inom hälsovårdssektorn i Europeiska unionen mot infektioner som överförs via blodet till följd av skador orsakade av sprutor [2006/2015(INI)] - Utskottet för sysselsättning och sociala frågor.

Föredragande: Stephen Hughes (A6-0137/2006)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 18)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Talare: Graham Booth yttrade sig om omröstningsförfarandet och Jean-Paul Gauzès opponerade sig mot att omröstningen om detta betänkande hade skjutits upp till slutet av omröstningen; Stephen Hughes (föredragande) åberopade artikel 170.4 i arbetsordningen och begärde att slutomröstningen skulle skjutas upp till nästkommande sammanträdesperiod; Elmar Brok gav sitt stöd till föredragandens begäran och krävde dessutom att den återstående delen av omröstningen om detta betänkande skulle skjutas upp (från och med ändringsförslag 6/rev.).

Parlamentet godkände denna begäran.

Den återstående delen av omröstningen sköts därmed upp.

8.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Betänkande Françoise Grossetête - A6-0171/2006:

| — | Vittorio Agnoletto |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto

Betänkande Erna Hennicot-Schoepges - A6-0168/2006:

| — | Gyula Hegyi, Tomáš Zatloukal, Philip Claeys och Koenraad Dillen |
| --- | --- |

—

Gyula Hegyi, Tomáš Zatloukal, Philip Claeys och Koenraad Dillen

Betänkande Werner Langen - A6-0191/2006:

| — | Zsolt László Becsey, Vytautas Landsbergis och Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Zsolt László Becsey, Vytautas Landsbergis och Andreas Mölzer

Betänkande Helmuth Markov - A6-0179/2006:

| — | Zbigniew Zaleski och Frank Vanhecke |
| --- | --- |

—

Zbigniew Zaleski och Frank Vanhecke

Betänkande Alejo Vidal-Quadras - A6-0160/2006:

| — | Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer

9.   Rättelser/avsiktsförklaringar till avgivna röster

Rättelser till avgivna röster:

Rättelserna till avgivna röster återfinns på webbplatsen ”Séance en direct”, ”Results of votes (roll-call votes)/Résultats des votes (appels nominaux)” samt i den tryckta versionen av bilagan ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”.

Den elektroniska versionen på Europarl uppdateras regelbundet under högst två veckor efter den aktuella omröstningsdagen.

Därefter slutförs förteckningen över rättelserna till de avgivna rösterna för att översättas och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Följande avsiktsförklaringar hade gjorts (angående icke avgiva röster):

Avsiktsförklaringar till avgivna röster:

Betänkande Erna Hennicot-Schoepges - A6-0168/2006

| — | resolutionen (i sin helhet):

  ja: Lívia Járóka |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet):

ja: Lívia Járóka

Den humanitära krisen i de palestinska territorierna och unionens roll (RC-B6-0301/2006)

| — | punkt 9

  ja: Robert Goebbels |
| --- | --- |

—

punkt 9

ja: Robert Goebbels

Betänkande Werner Langen - A6-0191/2006

| — | ändringsförslag 4

  ja: Marie-Hélène Descamps |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 4

ja: Marie-Hélène Descamps

| — | punkt 16, första delen

  nej: Lívia Járóka |
| --- | --- |

—

punkt 16, första delen

nej: Lívia Járóka

| — | punkt 16, andra delen

  nej: Lívia Járóka |
| --- | --- |

—

punkt 16, andra delen

nej: Lívia Járóka

Betänkande Véronique De Keyser - A6-0159/2006

| — | resolutionen (i sin helhet)

  ja: Arlene McCarthy |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

ja: Arlene McCarthy

Betänkande Helmuth Markov - A6-0179/2006

| — | ändringsförslag 8

  nej: Anna Hedh |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 8

nej: Anna Hedh

Betänkande Lívia Járóka - A6-0148/2006

| — | resolutionen (i sin helhet)

  ja: Maria da Assunção Esteves |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

ja: Maria da Assunção Esteves

10.   Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet

Mario Borghezio hade lämnat in en begäran till talmannen om fastställelse av sin parlamentariska immunitet i samband med ett domstolsförfarande vid domstolen i Milano.

I enlighet med artikel 6.3 i arbetsordningen hänvisades denna begäran till behörigt utskott (JURI).

11.   Utskottens och delegationernas sammansättning

På begäran av PPE-DE-gruppen godkände parlamentet följande utnämningar:

| — | utskottet ITRE: Aldo Patriciello |
| --- | --- |

—

utskottet ITRE: Aldo Patriciello

| — | utskottet TRAN: Armando Veneto |
| --- | --- |

—

utskottet TRAN: Armando Veneto

| — | utskottet JURI: Carlo Casini i stället för Kurt Lechner. |
| --- | --- |

—

utskottet JURI: Carlo Casini i stället för Kurt Lechner.

12.   Beslut om vissa dokument

Tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden (artikel 45 i arbetsordningen)

utskottet AFET

| — | Rapport om Turkiets framsteg på vägen mot anslutning (2006/2118(INI))
  (rådgivande utskott: DEVE, INTA, BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI) |
| --- | --- |

—

Rapport om Turkiets framsteg på vägen mot anslutning (2006/2118(INI))

(rådgivande utskott: DEVE, INTA, BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI)

Beslut om att utarbeta initiativbetänkanden (artikel 195.2 i arbetsordningen)

utskottet PETI

| — | Betänkande om ombudsmannens årsrapport 2005 (2006/2117(INI)) |
| --- | --- |

—

Betänkande om ombudsmannens årsrapport 2005 (2006/2117(INI))

13.   Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden

Enligt artikel 172.2 i arbetsordningen skall protokollet från sammanträdet föreläggas kammaren för justering i början av nästföljande sammanträde.

Efter parlamentets godkännande skall de antagna texterna omedelbart översändas till behöriga instanser.

14.   Datum för nästa sammanträdesperiod

Nästa sammanträdesperiod skulle äga rum den 12.6.2006-15.6.2006.

15.   Avbrytande av sessionen

Talmannen förklarade Europaparlamentets session avbruten.

Sammanträdet avslutades kl. 13.05.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Josep Borrell Fontelles

Talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Angelilli, Antoniozzi, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Baco, Badia I Cutchet, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Blokland, Bloom, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gabriele, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hamon, Handzlik, Harbour, Harkin, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Leichtfried, Leinen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Losco, Lucas, Ludford, Lulling, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McGuinness, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Musumeci, Myller, Napoletano, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rübig, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stockmann, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Ventre, Veraldi, Verges, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zīle, Zimmer, Zvěřina, Zwiefka

Observatörer:

Ali Nedzhmi, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dimitrov Martin, Duca Viorel, Hogea Vlad Gabriel, Husmenova Filiz, Ivanova Iglika, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Paparizov Atanas Atanassov, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Podgorean Radu, Popeangă Petre, Severin Adrian, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Ţicău Silvia Adriana, Tîrle Radu, Vigenin Kristian, Zgonea Valeriu Ştefan

---

BILAGA I

OMRÖSTNINGSRESULTAT

FÖRKORTNINGAR OCH SYMBOLER

| + | antogs |
| --- | --- |
| — | förkastades |
| | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| äf | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| PC | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| res. | resolutionsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

—

förkastades

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

äf

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

PC

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

res.

resolutionsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   Företagsregister för statistiska ändamål ***I

Betänkande: Hans-Peter MARTIN (A6-0177/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

2.   Ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007-2013) ***I

Betänkande: Jorgo CHATZIMARKAKIS (A6-0180/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

+

3.   Små och medelstora företag i utvecklingsländerna

Betänkande: Jürgen SCHRÖDER (A6-0151/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 574, 20, 9 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

574, 20, 9

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

4.   Läkemedel för pediatrisk användning ***II

Andrabehandlingsrekommendation: kvalificerad majoritet erfordras Françoise GROSSETÊTE (A6-0171/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kompromissblock 1 - sammanslagen omröstning | 1-4
  8
  10-12
  14
  17
  21-24 | utskottet


  PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN | | + | |
| Kompromissblock 1 - särskild omröstning | 18 | utskottet | särsk. | + | |
| Kompromissblock 2 - ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning | 5
  9
  13
  16 | utskottet | | | |
| Block 3 - övriga ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning | 6-7
  19-20 | utskottet | | — | |
| Block 3 - övriga ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning | 15 | utskottet | särsk. | — | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Kompromissblock 1 - sammanslagen omröstning

1-4

8

10-12

14

17

21-24

utskottet

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN

+

Kompromissblock 1 - särskild omröstning

18

utskottet

särsk.

+

Kompromissblock 2 - ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning

5

9

13

16

utskottet

Block 3 - övriga ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning

6-7

19-20

utskottet

—

Block 3 - övriga ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning

15

utskottet

särsk.

—

Begäran om särskild omröstning

Verts/ALE: äf 15 och 18

5.   Lika möjligheter och likabehandling i arbetslivet ***II

Andrabehandlingsrekommendation: (kvalificerad majoritet erfordras) Angelika NIEBLER (A6-0165/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| godkännande utan omröstning | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

godkännande utan omröstning

+

6.   Europeiskt år för interkulturell dialog (2008) ***I

Betänkande: Erna HENNICOT-SCHOEPGES (A6-0168/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning | 1
  3-14
  16-21
  23-24
  27-32
  34-44
  46 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning | 15 | utskottet | delad/ONU | | |
| 1 | + | 571, 35, 14 |
| 2 | + | 299, 298, 17 |
| 22 | utskottet | delad | | |
| 1/EO | — | 277, 328, 15 |
| 2 | | |
| 25 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 331, 267, 23 |
| 33 | utskottet | ONU | + | 577, 32, 12 |
| 45 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 333, 256, 31 |
| 3/EO | — | 272, 330, 27 |
| efter artikel 2 | 47 | PSE | EO | + | 331, 289, 8 |
| 26 | utskottet | | | |
| skäl 4 | 2 | utskottet | | + | |
| 48 | PSE | | | |
| omröstning: ändrat förslag | ONU | + | 548, 62, 21 |
| omröstning: lagstiftningsresolution | ONU | + | 538, 56, 23 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning

1

3-14

16-21

23-24

27-32

34-44

46

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott - särskild omröstning

15

utskottet

delad/ONU

1

+

571, 35, 14

2

+

299, 298, 17

22

utskottet

delad

1/EO

—

277, 328, 15

2

25

utskottet

delad

1

+

2/EO

+

331, 267, 23

33

utskottet

ONU

+

577, 32, 12

45

utskottet

delad

1

+

2/EO

+

333, 256, 31

3/EO

—

272, 330, 27

efter artikel 2

47

PSE

EO

+

331, 289, 8

26

utskottet

skäl 4

2

utskottet

+

48

PSE

omröstning: ändrat förslag

ONU

+

548, 62, 21

omröstning: lagstiftningsresolution

ONU

+

538, 56, 23

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: äf 33 och slutomröstning

PPE-DE: äf 15 och ändrat förslag

Begäran om delad omröstning

PSE, ALDE

äf 15

Första delen: Hela texten utom orden ”religiösa” och ”religiösa grupper”

Andra delen: dessa ord

äf 22

Första delen: Hela texten utom orden ”och interreligiösa”

Andra delen: dessa ord

äf 25

Första delen: Hela texten utom orden ”etniska and religiösa”

Andra delen: dessa ord

äf 45

Första delen:”Europeiska året ... kretsar” utom orden ”och religiösa”

Andra delen:”och religiösa”

Tredje delen:”Ett interreligiöst möte ... likaså anordnas”

7.   Genomförandebestämmelser för budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget *

Betänkande: Borut PAHOR/Ingeborg GRÄSSLE (A6-0135/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning | 1-13 | utskottet | | + | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning

1-13

utskottet

+

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

8.   Förbud till följd av fällande domar för sexualbrott mot barn *

Betänkande: Bogusiaw SONIK (A6-0068/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning | 1-14 | utskottet | | + | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott - sammanslagen omröstning

1-14

utskottet

+

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Ändringsförslag 15 hade strukits.

9.   Den humanitära krisen i de palestinska territorierna och unionens roll

Resolutionsförslag: B6-0301/2006, B6-0302/2006, B6-0303/2006, B6-0304/2006, B6-0305/2006, B6-0306/2006

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0301/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| Punkt 3 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 5 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 291, 268, 41 |
| Punkt 9 | punkt | originaltexten | ONU | + | 326, 247, 43 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0301/2006 | | GUE/NGL | | | |
| B6-0302/2006 | | PSE | | | |
| B6-0303/2006 | | PPE-DE | | | |
| B6-0304/2006 | | Verts/ALE | | | |
| B6-0305/2006 | | ALDE | | | |
| B6-0306/2006 | | UEN | | | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0301/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

Punkt 3

punkt

originaltexten

särsk.

+

Punkt 5

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/EO

+

291, 268, 41

Punkt 9

punkt

originaltexten

ONU

+

326, 247, 43

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0301/2006

GUE/NGL

B6-0302/2006

PSE

B6-0303/2006

PPE-DE

B6-0304/2006

Verts/ALE

B6-0305/2006

ALDE

B6-0306/2006

UEN

Även Jana Hybášková och Tokia Saïfi hade undertecknat det gemensamma resolutionsförslaget för PPE-DEgruppen.

Begäran om särskild omröstning

ALDE: punkt 3

Begäran om delad omröstning

ALDE

Punkt 5

Första delen: Hela texten utom orden ”gör klart att den”

Andra delen: dessa ord

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: Punkt 9

10.   Transatlantiskt partnerskapsavtal mellan EU och Amerikas förenta stater

Betänkande: Elmar BROK (A6-0173/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkt 3 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 4 | 10 | GUE/NGL | EO | — | 86, 529, 9 |
| Punkt 11 | 22 | PSE | | + | |
| efter punkt 11 | 2 | Verts/ALE | delad/ONU | | |
| 1 | — | 258, 335, 21 |
| 2 | | |
| Punkt 12 | 30 | PSE | EO | + | 332, 271, 21 |
| efter punkt 12 | 15 | GUE/NGL | | — | |
| Punkt 15 | 32 | PSE | | + | |
| Punkt 17 | punkt | originaltexten | särsk. | — | |
| efter punkt 18 | 14 | GUE/NGL | | — | |
| Punkt 19 | 13 | GUE/NGL | | — | |
| 3 | Verts/ALE | | — | |
| 31 | PSE | | + | |
| efter punkt 22 | 11 | GUE/NGL | | — | |
| 12 | GUE/NGL | | — | |
| 18 | GUE/NGL | | + | |
| Punkt 23 | 4 | Verts/ALE | | — | |
| 23 | PSE | EO | — | 232, 380, 10 |
| punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 24 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 25 | 24 | PSE | | + | |
| Punkt 26 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 27 | 5 | Verts/ALE | | + | |
| Punkt 28 | 25 | PSE | | + | |
| Punkt 29 | 6 | Verts/ALE | ONU | — | 128, 478, 14 |
| efter punkt 29 | 16 | GUE/NGL | | + | ändrat muntligen |
| Punkt 30 | 7 | Verts/ALE | | + | |
| Punkt 31 | 26 | PSE | | — | |
| Punkt 36 | 28 | PSE | | + | |
| Punkt 42 | 29 | PSE | | + | |
| efter punkt 42 | 34 | IND/DEM | | + | |
| Punkt 44 | 8 | Verts/ALE | | — | |
| efter punkt 47 | 9 | Verts/ALE | ONU | — | 268, 343, 11 |
| efter strecksats 6 | 20 | GUE/NGL | | — | |
| skäl A | 1 | Verts/ALE | | — | |
| skäl B | 19 | GUE/NGL | | — | |
| efter skäl B | 33 | IND/DEM | | — | |
| skäl F | 21 | PSE | | + | |
| skäl G | 17 | GUE/NGL | | — | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Punkt 3

punkt

originaltexten

särsk.

+

Punkt 4

10

GUE/NGL

EO

—

86, 529, 9

Punkt 11

22

PSE

+

efter punkt 11

2

Verts/ALE

delad/ONU

1

—

258, 335, 21

2

Punkt 12

30

PSE

EO

+

332, 271, 21

efter punkt 12

15

GUE/NGL

—

Punkt 15

32

PSE

+

Punkt 17

punkt

originaltexten

särsk.

—

efter punkt 18

14

GUE/NGL

—

Punkt 19

13

GUE/NGL

—

3

Verts/ALE

—

31

PSE

+

efter punkt 22

11

GUE/NGL

—

12

GUE/NGL

—

18

GUE/NGL

+

Punkt 23

4

Verts/ALE

—

23

PSE

EO

—

232, 380, 10

punkt

originaltexten

särsk.

+

Punkt 24

punkt

originaltexten

särsk.

+

Punkt 25

24

PSE

+

Punkt 26

punkt

originaltexten

särsk.

+

Punkt 27

5

Verts/ALE

+

Punkt 28

25

PSE

+

Punkt 29

6

Verts/ALE

ONU

—

128, 478, 14

efter punkt 29

16

GUE/NGL

+

ändrat muntligen

Punkt 30

7

Verts/ALE

+

Punkt 31

26

PSE

—

Punkt 36

28

PSE

+

Punkt 42

29

PSE

+

efter punkt 42

34

IND/DEM

+

Punkt 44

8

Verts/ALE

—

efter punkt 47

9

Verts/ALE

ONU

—

268, 343, 11

efter strecksats 6

20

GUE/NGL

—

skäl A

1

Verts/ALE

—

skäl B

19

GUE/NGL

—

efter skäl B

33

IND/DEM

—

skäl F

21

PSE

+

skäl G

17

GUE/NGL

—

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Ändringsförslag 27 hade dragits tillbaka.

Begäran om särskild omröstning

Verts/ALE: punkterna 3, 23, 24 och 26

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: äf 2, 6 och 9

Begäran om delad omröstning

PSE

äf 2

Första delen:”Europaparlamentet ... brottmålsdomstolen”

Andra delen:”och att avstå ... Nethercutt-lagen”

Övrigt

Elmar Brok, föredragande, lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 16:

29a. Europaparlamentet uppmanar parterna att kraftigt öka sina ansträngningar för att säkra att den slutliga tidsfristen för förstöringen av kemiska vapen, som har fastställts till 2012, i enlighet med konventionen om kemiska vapen kommer att klaras, och efterlyser i synnerhet en stärkning av kontrollsystemet för organisationen för förbudet mot kemiska vapen samt tillräckliga finansiella resurser för denna organisations verksamhet. Parlamentet påminner parterna om deras ansvar för att säkra en positiv utgång för den sjätte översynskonferensen om konventionen om bakteriologiska (biologiska) vapen, som skall hållas i slutet av 2006, och uppmanar dem att arbeta för antagandet av ett protokoll för kontroll av efterlevnaden av konventionen.

11.   De transatlantiska ekonomiska förbindelserna mellan EU och Amerikas förenta stater

Betänkande: Erika MANN (A6-0131/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| rubrik före punkt 1 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 2 | 27 | GUE/NGL | ONU | — | 80, 520, 9 |
| Punkt 3 | 28 | GUE/NGL | ONU | — | 89, 509, 13 |
| punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 5 | 29 | GUE/NGL | ONU | — | 85, 524, 13 |
| Punkt 6 | 30 | GUE/NGL | ONU | — | 130, 475, 8 |
| Punkt 7 | 31 | GUE/NGL | | — | |
| 18 | PSE | EO | — | 305, 305, 14 |
| punkt | originaltexten | delad/ONU | | |
| 1 | + | 511, 89, 18 |
| 2 | + | 322, 291, 9 |
| 3 | + | 313, 289, 15 |
| 4 | + | 303, 300, 11 |
| efter punkt 7 | 32 | GUE/NGL | ONU | — | 81, 499, 46 |
| Punkt 8 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 9 | 21 | PSE | EO | + | 329, 283, 10 |
| Punkt 10 | 33 | GUE/NGL | ONU | — | 145, 470, 8 |
| efter punkt 13 | 9 | UEN | | + | |
| Punkt 14 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| efter punkt 14 | 10 | PSE | | + | |
| Punkt 22 | 2=
  16= | Verts/ALE,
  PSE | EO | + | 329, 269, 17 |
| Punkt 40 led c | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 46 | 3 | Verts/ALE | EO | — | 94, 509, 9 |
| Punkt 47 | 4 | Verts/ALE | | — | |
| 14 | PSE | | + | |
| Punkt 48 | 5 | Verts/ALE | EO | — | 155, 366, 73 |
| punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 48 - tillägg | 1 | PSE | | + | |
| efter punkt 48 | 15/rev. | PSE | | + | ändrat muntligen |
| Punkt 52 | 6 | Verts/ALE | | — | |
| 11 | PSE | | + | |
| Punkt 54 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 56 | 17 | PSE | | + | |
| 7 | Verts/ALE | | — | |
| punkt | originaltexten | | | |
| Punkt 57 | 22 | PSE | | + | |
| punkt | originaltexten | särsk. | | |
| Punkt 58 | 19 | PSE | | + | |
| Punkt 64 led c | 8 | Verts/ALE | | — | |
| 20 | PSE | | + | |
| punkt | originaltexten | delad | | |
| efter punkt 68 | 12 | PSE | | + | |
| efter punkt 87 | 13 | PSE | | + | |
| skäl B | 24 | GUE/NGL | | — | |
| skäl C | 25 | GUE/NGL | | — | |
| efter skäl D | 23 | PSE | | + | |
| skäl J | 26 | GUE/NGL | ONU | — | 120, 479, 15 |
| punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 470, 121, 26 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

rubrik före punkt 1

punkt

originaltexten

särsk.

+

Punkt 2

27

GUE/NGL

ONU

—

80, 520, 9

Punkt 3

28

GUE/NGL

ONU

—

89, 509, 13

punkt

originaltexten

särsk.

+

Punkt 5

29

GUE/NGL

ONU

—

85, 524, 13

Punkt 6

30

GUE/NGL

ONU

—

130, 475, 8

Punkt 7

31

GUE/NGL

—

18

PSE

EO

—

305, 305, 14

punkt

originaltexten

delad/ONU

1

+

511, 89, 18

2

+

322, 291, 9

3

+

313, 289, 15

4

+

303, 300, 11

efter punkt 7

32

GUE/NGL

ONU

—

81, 499, 46

Punkt 8

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 9

21

PSE

EO

+

329, 283, 10

Punkt 10

33

GUE/NGL

ONU

—

145, 470, 8

efter punkt 13

9

UEN

+

Punkt 14

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

efter punkt 14

10

PSE

+

Punkt 22

2=

16=

Verts/ALE,

PSE

EO

+

329, 269, 17

Punkt 40 led c

punkt

originaltexten

särsk.

+

Punkt 46

3

Verts/ALE

EO

—

94, 509, 9

Punkt 47

4

Verts/ALE

—

14

PSE

+

Punkt 48

5

Verts/ALE

EO

—

155, 366, 73

punkt

originaltexten

särsk.

+

Punkt 48 - tillägg

1

PSE

+

efter punkt 48

15/rev.

PSE

+

ändrat muntligen

Punkt 52

6

Verts/ALE

—

11

PSE

+

Punkt 54

punkt

originaltexten

särsk.

+

Punkt 56

17

PSE

+

7

Verts/ALE

—

punkt

originaltexten

Punkt 57

22

PSE

+

punkt

originaltexten

särsk.

Punkt 58

19

PSE

+

Punkt 64 led c

8

Verts/ALE

—

20

PSE

+

punkt

originaltexten

delad

efter punkt 68

12

PSE

+

efter punkt 87

13

PSE

+

skäl B

24

GUE/NGL

—

skäl C

25

GUE/NGL

—

efter skäl D

23

PSE

+

skäl J

26

GUE/NGL

ONU

—

120, 479, 15

punkt

originaltexten

särsk.

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

470, 121, 26

Begäran om delad omröstning

PSE

Punkt 8

Första delen: Hela texten utom orden ”och ett tredje generationens avtal om tillämpning av konkurrenslagstiftning”

Andra delen: dessa ord

Punkt 7

Första delen: Hela texten utom orden ”utan hinder”, ”2015” och ”med ett påskyndat måldatum 2010 ... för finansiella tjänster och kapitalmarknader”

Andra delen:”utan hinder”

Tredje delen: ”2015”

Fjärde delen:”med ett påskyndat måldatum 2010 ... för finansiella tjänster och kapitalmarknader”

Verts/ALE

Punkt 14

Första delen:”Europaparlamentet ... utvecklingsdimension”

Andra delen:”för att bana väg ... under 2006”

Begäran om särskild omröstning

PSE: rubrik före punkt 1, punkterna 40 c), 48 d) och 54

Verts/ALE: punkterna 3, 48 d), 54, 57 och skäl J

Begäran om omröstning med namnupprop

PSE: punkt 7 och slutomröstning

GUE/NGL: äf 26, 27, 28, 29, 30, 32, 33 och slutomröstning

Övrigt

Erika Mann lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 15/rev.:

48a. Europaparlamentet understryker behovet av ett förstärkt forskningssamarbete mellan EU och Förenta staterna om biobränslen och rekommenderar att initiativet för ett gemensamt arbetsprogram för EU och Förenta staterna gällande biobränslen, som fokuserar särskilt på andra generationens bioetanol och biodiesel, genomförs så snart som möjligt.

12.   Utvidgning av Euroområdet

Betänkande: Werner LANGEN (A6-0191/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkt 1 | 5 | Verts/ALE | | — | |
| punkt | originaltexten | ONU | + | 507, 45, 61 |
| Punkt 4 | 6 | Verts/ALE | ONU | — | 93, 490, 27 |
| 13 | PSE | | + | |
| punkt | originaltexten | | | |
| efter punkt 4 | punkt | — | ONU | + | 580, 20, 15


  muntligt ändringsförslag |
| Punkt 5 | 14 | PSE | delad | | |
| 1 | — | |
| 2 | + | |
| Punkt 7 | 7 | Verts/ALE | ONU | + | 569, 25, 27 |
| Punkt 9 | punkt | originaltexten | ONU | + | 562, 12, 39 |
| Punkt 12 | punkt | originaltexten | ONU | + | 562, 25, 31 |
| efter punkt 13 | 8 | Verts/ALE | delad/ONU | | |
| 1 | — | 88, 510, 25 |
| 2 | — | 232, 375, 15 |
| efter punkt 16 | 1 | ALDE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 2 | ALDE | ONU | + | 311, 231, 75 |
| 3 | ALDE | EO | + | 434, 116, 53 |
| 4 | PPE-DE | | + | |
| Punkt 22 | 15 | PSE | | + | som tillägg |
| efter punkt 22 | 16 | PSE | ONU | + | 389, 189, 36 |
| Punkt 23 | 17 | PSE | | + | som tillägg |
| efter punkt 24 | 18 | PSE | | + | |
| skäl C | 10 | PSE | | + | ändrat muntligen |
| skäl D | 9 | IND/DEM | ONU | — | 106, 461, 43 |
| skäl F | 11 | PSE | | + | |
| Efter skäl G | 12 | PSE | ONU | + | 381, 193, 36 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 510, 40, 66 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Punkt 1

5

Verts/ALE

—

punkt

originaltexten

ONU

+

507, 45, 61

Punkt 4

6

Verts/ALE

ONU

—

93, 490, 27

13

PSE

+

punkt

originaltexten

efter punkt 4

punkt

—

ONU

+

580, 20, 15

muntligt ändringsförslag

Punkt 5

14

PSE

delad

1

—

2

+

Punkt 7

7

Verts/ALE

ONU

+

569, 25, 27

Punkt 9

punkt

originaltexten

ONU

+

562, 12, 39

Punkt 12

punkt

originaltexten

ONU

+

562, 25, 31

efter punkt 13

8

Verts/ALE

delad/ONU

1

—

88, 510, 25

2

—

232, 375, 15

efter punkt 16

1

ALDE

delad

1

+

2

+

2

ALDE

ONU

+

311, 231, 75

3

ALDE

EO

+

434, 116, 53

4

PPE-DE

+

Punkt 22

15

PSE

+

som tillägg

efter punkt 22

16

PSE

ONU

+

389, 189, 36

Punkt 23

17

PSE

+

som tillägg

efter punkt 24

18

PSE

+

skäl C

10

PSE

+

ändrat muntligen

skäl D

9

IND/DEM

ONU

—

106, 461, 43

skäl F

11

PSE

+

Efter skäl G

12

PSE

ONU

+

381, 193, 36

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

510, 40, 66

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: äf 9

Verts/ALE: äf 2 och 6

PPE-DE: punkterna 1, 9, 12, äf 7 och 8, muntligt ändringsförslag och slutomröstning

PSE: äf 2, 12 och 16

Begäran om delad omröstning

PSE, GUE/NGL

äf 8

Första delen:”Europaparlamentet påpekar ... begränsad omfattning”

Andra delen:”Parlamentet påpekar ... dessa medlemsstater”

GUE/NGL

äf 1

Första delen:”Europaparlamentet välkomnar Slovenien ... i euro-området”

Andra delen:”och anser ... ekonomin i stort”

PPE-DE

äf 14

Första delen:”Europaparlamentet anser att ... skapandet av arbetstillfällen”

Andra delen:”Parlamentet understryker ... i euro-området”

Övrigt

Margarita Starkevičiūtė lade fram följande muntliga ändringsförslag syftande till att införa en ny punkt 4a:

4a. Europaparlamentet påpekar att kommissionen skall offentliggöra sina slutsatser beträffande länder som ännu inte anses redo att ansluta sig till euroområdet varje gång en utvärdering görs, och presentera detta för Europaparlamentet för att säkerställa en hög grad av öppenhet och ansvarighet i beslutsprocessen på EU-nivå.

Ieke van den Burg lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 10:

C. Utvidgningen av euroområdet är samtliga medlemsstaters politiska och ekonomiska ansvar, oavsett om de är med i eller står utanför euroområdet.

På förslag av PPE-DE-gruppen röstade man om ändringsförslag 15 som ett tillägg till punkt 22 och ändringsförslag 17 som ett tillägg till punkt 23.

13.   Beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för 2007

Betänkande: Louis GRECH (A6-0188/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkt 4 | punkt | originaltexten | div/ONU | | |
| 1 | + | 548, 10, 16 |
| 2 | + | 441, 117, 29 |
| 3 | + | 511, 56, 9 |
| Punkt 23 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 319, 237, 23 |
| Punkt 26 | 3 | PSE | | + | |
| efter punkt 26 | 4 | PSE | | + | |
| efter punkt 28 | 7 | Verts/ALE | EO | + | 347, 213, 25 |
| Punkt 30 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 32 | 2/rev. | PSE | ONU | + | 341, 234, 11 |
| Punkt 35 | 8 | Verts/ALE | | — | |
| Punkt 38 | 5 | PSE | ONU | + | 531, 48, 9 |
| 9 | PPE-DE | EO | — | 264, 283, 28 |
| punkt | originaltexten | | | |
| Punkt 44 | 10 | PPE-DE | | — | |
| Punkt 46 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 49 | 1S | PSE, ALDE, Verts/ALE | EO | + | 316, 246, 20 |
| Punkt 54 | 6 | PSE | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 476, 65, 37 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Punkt 4

punkt

originaltexten

div/ONU

1

+

548, 10, 16

2

+

441, 117, 29

3

+

511, 56, 9

Punkt 23

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/EO

+

319, 237, 23

Punkt 26

3

PSE

+

efter punkt 26

4

PSE

+

efter punkt 28

7

Verts/ALE

EO

+

347, 213, 25

Punkt 30

punkt

originaltexten

särsk.

+

Punkt 32

2/rev.

PSE

ONU

+

341, 234, 11

Punkt 35

8

Verts/ALE

—

Punkt 38

5

PSE

ONU

+

531, 48, 9

9

PPE-DE

EO

—

264, 283, 28

punkt

originaltexten

Punkt 44

10

PPE-DE

—

Punkt 46

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 49

1S

PSE, ALDE, Verts/ALE

EO

+

316, 246, 20

Punkt 54

6

PSE

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

476, 65, 37

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: äf 2, punkt 4

PSE: äf 2/rev. och 5 och slutomröstning

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: Punkt 30

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

Punkt 4

Första delen:”Europaparlamentet noterar ... med utvidgningen”

Andra delen:”50 000 000 euro ... Strasbourg”

Tredje delen: ”25 000 000 euro ... ledamöter och utvidgning”

Punkt 23

Första delen: hela texten utom orden ”och deras assistenter”

Andra delen: dessa ord

Punkt 46

Första delen: Hela texten utom ”arbets” (i arbetsspråk)

Andra delen: dessa ord

14.   Handelspolitik som i så stor utsträckning som möjligt bidrar till att bekämpa fattigdomen

Betänkande: Helmuth MARKOV (A6-0179/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkt 4 | 5 | PPE-DE | | + | |
| Punkt 6 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| Punkt 10 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 19 | 1/rev. | UEN | | + | |
| Punkt 20 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| 3 | — | |
| Punkt 23 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 36 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 44 | punkt | originaltexten | ONU | — | 245, 298, 11 |
| Punkt 45 | 2 | Verts/ALE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| Punkt 47 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 63 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| efter skäl B | 6 | PPE-DE | ONU | — | 227, 321, 7 |
| skäl C | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| efter skäl C | 7 | PPE-DE | | — | |
| skäl D | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| skäl J | punkt | originaltexten | särsk. | — | |
| skäl M | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| skäl Q | punkt | originaltexten | ONU | + | 320, 70, 167 |
| skäl T | punkt | originaltexten | särsk. | — | |
| skäl U | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1/EO | + | 327, 205, 14 |
| 2 | + | |
| skäl X | 3 | PPE-DE | | + | |
| skäl Z | punkt | originaltexten | ONU | + | 319, 223, 16 |
| skäl DD | 4 | PPE-DE | | + | |
| efter skäl DD | 8 | PPE-DE | ONU | — | 216, 318, 22 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Punkt 4

5

PPE-DE

+

Punkt 6

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

Punkt 10

punkt

originaltexten

särsk.

+

Punkt 19

1/rev.

UEN

+

Punkt 20

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

3

—

Punkt 23

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 36

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 44

punkt

originaltexten

ONU

—

245, 298, 11

Punkt 45

2

Verts/ALE

delad

1

+

2

—

Punkt 47

punkt

originaltexten

särsk.

+

Punkt 63

punkt

originaltexten

särsk.

+

efter skäl B

6

PPE-DE

ONU

—

227, 321, 7

skäl C

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

efter skäl C

7

PPE-DE

—

skäl D

punkt

originaltexten

särsk.

+

skäl J

punkt

originaltexten

särsk.

—

skäl M

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

skäl Q

punkt

originaltexten

ONU

+

320, 70, 167

skäl T

punkt

originaltexten

särsk.

—

skäl U

punkt

originaltexten

delad

1/EO

+

327, 205, 14

2

+

skäl X

3

PPE-DE

+

skäl Z

punkt

originaltexten

ONU

+

319, 223, 16

skäl DD

4

PPE-DE

+

efter skäl DD

8

PPE-DE

ONU

—

216, 318, 22

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: skäl Q och Z, punkt 44 och ändringsförslag 6 och 8

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: skäl D, J och T och punkterna 10, 47 och 63

PSE: skäl Z

GUE/NGL: skäl Z

Begäran om delad omröstning

ALDE

äf 2

Första delen: Hela texten utom orden ”inbegripet möjligheten att vägra införa GMO”

Andra delen: dessa ord

GUE/NGL

Punkt 23

Första delen: Hela texten utom orden ”och utnyttjande av de internationella finansmarknaderna”

Andra delen: dessa ord

PPE-DE

skäl C

Första delen: Hela texten utom orden ”Antalet människor i denna ... under de senaste åren”

Andra delen: dessa ord

skäl M

Första delen:”EU:s handelspolitik ... sådana, etc.)”

Andra delen:”Den världsomfattande ... i utvecklingen”

skäl U

Första delen:”Enligt en studie ... senaste 20 åren”

Andra delen:”Massfattigdom ... i detta sammanhang”

Punkt 6

Första delen: Hela texten utom orden ”en radikal förändring ... rättvisa handelsregler, och”

Andra delen: dessa ord

Punkt 20

Första delen: Hela texten utom orden ”de katastrofala” och ”genom ett förhastat och påtvingat öppnande av marknaden och”

Andra delen:”de katastrofala”

Tredje delen:”genom ett förhastat och påtvingat öppnande av marknaden, och”

Punkt 36

Första delen: Hela texten utom orden ”Parlamentet beklagar dock ... från stödmottagarna”

Andra delen: dessa ord

15.   Effektivare energiutnyttjande (Grönbok)

Betänkande: Alejo VIDAL-QUADRAS (A6-0160/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hela texten sammanslagen omröstning | 1-18 | PPE-DE ALDE, PSE, GUE/NGL, Verts/ALE | | + | |
| Punkt 11 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 16 | punkt | originaltexten | särsk./EO | + | 279, 223, 11 |
| Punkt 18 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 22 | punkt | originaltexten | särsk./EO | + | 260, 246, 5 |
| Punkt 28 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 44 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 87 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Hela texten sammanslagen omröstning

1-18

PPE-DE ALDE, PSE, GUE/NGL, Verts/ALE

+

Punkt 11

punkt

originaltexten

särsk.

+

Punkt 16

punkt

originaltexten

särsk./EO

+

279, 223, 11

Punkt 18

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 22

punkt

originaltexten

särsk./EO

+

260, 246, 5

Punkt 28

punkt

originaltexten

särsk.

+

Punkt 44

punkt

originaltexten

särsk.

+

Punkt 87

punkt

originaltexten

särsk.

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om delad omröstning

EPP-ED

Punkt 18

Första delen: Hela texten utom ordet ”obligatoriska”

Andra delen: detta ord

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: punkterna 11, 16, 22, 44 och 87

GUE/NGL: Punkt 28

16.   Romska kvinnors situation i Europeiska unionen

Betänkande: Lívia JÁRÓKA (A6-0148/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkt 1 | 1 | GUE/NGL | | — | |
| punkt | originaltexten | | + | ändrat muntligen |
| Punkt 2 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| Punkt 5 | 2S | ALDE | | T | |
| punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| Punkt 7 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| skäl A | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 412, 21, 48 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Punkt 1

1

GUE/NGL

—

punkt

originaltexten

+

ändrat muntligen

Punkt 2

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

3

+

Punkt 5

2S

ALDE

T

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

Punkt 7

punkt

originaltexten

särsk.

+

skäl A

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

412, 21, 48

ALDE-gruppen hade dragit tillbaka sitt ändringsförslag 2.

Begäran om delad omröstning

PPE-DE, IND/DEM

Punkt 2

Första delen: Hela texten utom orden ”att betrakta åtgärder ... sexuella hälsa”

Andra delen:”att betrakta åtgärder som syftar till att tillhandahålla ett bättre skydd av kvinnors reproduktion och sexuella hälsa”

Tredje delen: ”reproduktion och sexuella”

PPE-DE, ALDE

Skäl A

Första delen: Hela texten utom orden ”i synnerhet i de ... den 1 maj 2004”

Andra delen: dessa ord

Punkt 5

Första delen: Hela texten utom orden ”familjerna och för”

Andra delen: dessa ord

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: punkterna 5 och 7

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

Övrigt

Lívia Járóka lade fram följande muntliga ändringsförslag till punkt 1:

1. Europaparlamentet välkomnar förslaget att inrätta ett europeiskt institut för jämställdhet mellan kvinnor och män, och uppmanar med kraft detta institut att intensivt fokusera sin verksamhet på situationen för kvinnor som lider av flerfaldig diskriminering inbegripet romska kvinnor

17.   Kvinnor i väpnade konflikter och deras roll i återuppbyggnaden efter konflikter *

Betänkande: Véronique DE KEYSER (A6-0159/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkt 2 | 4 | UEN | | — | |
| punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| efter punkt 4 | 6 | Verts/ALE | | T | |
| efter punkt 11 | 9 | Verts/ALE | | T | |
| 10 | Verts/ALE | EO | + | 254, 208, 12 |
| Punkt 14 | punkt | originaltexten | ONU | + | 411, 42, 11 |
| Punkt 15 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 16 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 17 | punkt | originaltexten | ONU | + | 379, 46, 32 |
| efter punkt 17 | 8 | Verts/ALE | | T | |
| Punkt 18 | punkt | originaltexten | ONU | + | 371, 67, 23 |
| efter punkt 18 | 7 | Verts/ALE | | T | |
| Punkt 19 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 20 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| Punkt 23 | 1 | PPE-DE | EO | + | 242, 187, 8 |
| Punkt 25 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 28 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| Punkt 31 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 32 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 33 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| Punkt 34 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| Punkt 43 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 44 | 5S | UEN | | — | |
| Punkt 45 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Punkt 47 | 2 | PPE-DE | EO | + | 239, 191, 9 |
| skäl F | 3 | UEN | | — | |
| punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| skäl K | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 315, 23, 67 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Punkt 2

4

UEN

—

punkt

originaltexten

särsk.

+

efter punkt 4

6

Verts/ALE

T

efter punkt 11

9

Verts/ALE

T

10

Verts/ALE

EO

+

254, 208, 12

Punkt 14

punkt

originaltexten

ONU

+

411, 42, 11

Punkt 15

punkt

originaltexten

särsk.

+

Punkt 16

punkt

originaltexten

särsk.

+

Punkt 17

punkt

originaltexten

ONU

+

379, 46, 32

efter punkt 17

8

Verts/ALE

T

Punkt 18

punkt

originaltexten

ONU

+

371, 67, 23

efter punkt 18

7

Verts/ALE

T

Punkt 19

punkt

originaltexten

särsk.

+

Punkt 20

punkt

originaltexten

särsk.

+

Punkt 23

1

PPE-DE

EO

+

242, 187, 8

Punkt 25

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 28

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

Punkt 31

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 32

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 33

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

Punkt 34

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

Punkt 43

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 44

5S

UEN

—

Punkt 45

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

Punkt 47

2

PPE-DE

EO

+

239, 191, 9

skäl F

3

UEN

—

punkt

originaltexten

särsk.

+

skäl K

punkt

originaltexten

särsk.

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

315, 23, 67

Begäran om omröstning med namnupprop

PSE: slutomröstning

GUE/NGL: punkterna 14, 17 och 18

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: punkterna 2, skäl F och K

GUE/NGL: punkterna 15, 16, 19 och 20

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

Punkt 25

Första delen:”Europaparlamentet välkomnar ... vissa valförrättningsuppdrag”

Andra delen:”och uppmanar ... valförrättningsuppdrag”

Punkt 28

Första delen:”Europaparlamentet uppmärksammar ... med dödade”

Andra delen:”I Sri Lanka ... mansdominerat samhälle”

Punkt 31

Första delen: Hela texten utom orden ”utan ytterligare dröjsmål” och ”i samtliga politikområden”

Andra delen: dessa ord

Punkt 32

Första delen:”Europaparlamentet konstaterar att ... som behövs”

Andra delen:”och kräver därför ... programmets genomförande”

Punkt 33

Första delen: Hela texten utom orden ”lika”

Andra delen: detta ord

Punkt 34

Första delen: Hela texten utom orden ”lika många” och ”som män”

Andra delen: dessa ord

Punkt 43

Första delen:”Europaparlamentet betonar ... inom ESFP”

Andra delen:”och att en rapport ... årligen”

Punkt 45

Första delen:”Europaparlamentet betonar ... kvinnor och flickor”

Andra delen:”och att inrätta ... prophylaxis).”

18.   Skydd av sjukvårdspersonal mot blodburna infektioner

Betänkande: Stephen HUGHES (kvalificerad majoritet erfordras) (A6-0137/2006)

| Avser | Äf nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkt 4 | 8S | PPE-DE | | — | |
| Bilaga 3.2 | 1/rev. | PPE-DE | | — | |
| Bilaga 5.1 - inledningen | 2/rev. | PPE-DE | EO | — | 340, 52, 5 |
| Bilaga 5.1 - artikel 2 | 4/rev.S | PPE-DE | | — | |
| Bilaga 5.1 - artikel 15 punkt 1 | 3/rev.S | PPE-DE | | — | |
| Bilaga 5.1 - artikel 15 punkt 2a | 5/rev. | PPE-DE | EO | — | 337, 53, 7 |

Avser

Äf nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Punkt 4

8S

PPE-DE

—

Bilaga 3.2

1/rev.

PPE-DE

—

Bilaga 5.1 - inledningen

2/rev.

PPE-DE

EO

—

340, 52, 5

Bilaga 5.1 - artikel 2

4/rev.S

PPE-DE

—

Bilaga 5.1 - artikel 15 punkt 1

3/rev.S

PPE-DE

—

Bilaga 5.1 - artikel 15 punkt 2a

5/rev.

PPE-DE

EO

—

337, 53, 7

Den resterande delen av omröstningen om detta betänkande sköts upp i enlighet med artikel 170.4 i arbetsordningen.

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   Betänkande Schröder A6-0151/2006

resolution

Ja-röster: 574

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 9

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Titford, Whittaker, Wise

Nedlagda röster: 20

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

2.   Betänkande Hennicot-Schoepges A6-0168/2006

ändring 15/1

Ja-röster: 571

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, De Michelis, Helmer, Martin Hans-Peter, Piskorski

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 35

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

Nedlagda röster: 14

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Bonde

NI: Kilroy-Silk, Kozlík, Martinez, Mote

PSE: Wynn

UEN: Camre, Musumeci

Verts/ALE: van Buitenen

3.   Betänkande Hennicot-Schoepges A6-0168/2006

ändring 15/2

Ja-röster: 299

ALDE: Guardans Cambó, Harkin, Morillon, Prodi, Samuelsen, Toia, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Masip Hidalgo, Szejna, Tzampazi, Weber Henri, Xenogiannakopoulou

UEN: Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Schlyter

Nej-röster: 298

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Hall, Hennis Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis, Watson

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Karatzaferis, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, De Veyrac, Gaubert, Gauzès, Grossetête, Guellec, Mathieu, Saïfi, Sudre, Vlasto

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 17

ALDE: Cocilovo, Lambsdorff, Susta

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Coûteaux

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PSE: Wynn

UEN: Camre, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Matsouka

4.   Betänkande Hennicot-Schoepges A6-0168/2006

ändring 33

Ja-röster: 577

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 32

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PSE: McCarthy, Titley

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 12

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Sjöstedt, Svensson, Toussas

IND/DEM: Coûteaux

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

5.   Betänkande Hennicot-Schoepges A6-0168/2006

kommissionens förslag

Ja-röster: 548

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 62

ALDE: Neyts-Uyttebroeck

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Bono, Carlotti, Cashman, Cottigny, Douay, Hazan, Laignel, Le Foll, Lienemann, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Poignant, Roure, Savary, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri

UEN: Foltyn-Kubicka, Kuźmiuk, Podkański

Verts/ALE: Bennahmias

Nedlagda röster: 21

ALDE: Newton Dunn

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Gaubert, Gauzès, Toubon

PSE: Gröner, Hamon, Peillon, Trautmann, Wynn

UEN: Camre, Musumeci, Roszkowski

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  De Keyser, Hutchinson

6.   Betänkande Hennicot-Schoepges A6-0168/2006

resolution

Ja-röster: 538

ALDE: Attwooll, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Tzampazi, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 56

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Bono, Bourzai, Carlotti, Cashman, Cottigny, Désir, Douay, Hazan, Laignel, Le Foll, Lienemann, Peillon, Poignant, Roure, Savary, Vaugrenard, Vergnaud

Verts/ALE: Bennahmias

Nedlagda röster: 23

ALDE: Alvaro, Chatzimarkakis, in 't Veld, Newton Dunn

GUE/NGL: Henin, Krarup, Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

NI: Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Gaubert, Gauzès, Toubon

PSE: Gröner, Hamon, Trautmann, Wynn

UEN: Camre, Podkański

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Hutchinson, De Keyser

7.   Gemensam resolution B6-0301/2006 - Palestina

punkt 9

Ja-röster: 326

ALDE: Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Giertych, Masiel, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Bowis, Brepoels, Purvis, Saïfi

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Crowley, Didžiokas, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 247

ALDE: Geremek, Lehideux, Newton Dunn, Szent-Iványi

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis

NI: Allister, Borghezio, Czarnecki Ryszard, Helmer, Mote, Piskorski, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Beňová, Casaca, Ilves, Mann Erika, Siwiec

UEN: Berlato, Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen, Trüpel

Nedlagda röster: 43

ALDE: Alvaro, Prodi

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Coveney, Dehaene, Demetriou, Dimitrakopoulos, Gklavakis, Hatzidakis, Kamall, Kratsa-Tsagaropoulou, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Samaras, Vakalis, Varvitsiotis, Wijkman

PSE: Hänsch

Verts/ALE: Harms

8.   Betänkande Brok A6-0173/2006

ändring 2/1

Ja-röster: 258

ALDE: Lynne, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: De Veyrac, Sonik, Wijkman

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Foglietta, La Russa, Musumeci, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 335

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mote, Piskorski, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Ilves

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 21

GUE/NGL: Krarup, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Mölzer, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

9.   Betänkande Brok A6-0173/2006

ändring 6

Ja-röster: 128

ALDE: Losco, Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Verges, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Wijkman

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Berger, Bösch, Busquin, Carlotti, Christensen, Corbey, Cottigny, Désir, Dobolyi, Douay, Ettl, Fruteau, Golik, Gomes, Gröner, Haug, Hazan, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Matsouka, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Roure, Scheele, Skinner, Szejna, Tzampazi, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 478

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bono, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Corbett, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 14

ALDE: Lynne, Samuelsen

IND/DEM: Rogalski

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Brepoels

PSE: Bourzai, Castex, Lienemann, Napoletano, Peillon, Swoboda

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Kristensen

10.   Betänkande Brok A6-0173/2006

ändring 9

Ja-röster: 268

ALDE: Degutis, Karim, Lynne, Resetarits, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis

NI: Battilocchio, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Brepoels

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 343

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Helmer, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Ilves, Pahor

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Nedlagda röster: 11

ALDE: Ek, Ludford

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Buzek, Wijkman

PSE: Hänsch

UEN: Berlato, Musumeci

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Betänkande Mann A6-0131/2006

ändring 27

Ja-röster: 80

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis, Krupa, Pęk

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Wijkman, Zappalà

PSE: De Keyser, Hutchinson, Segelström

Verts/ALE: Auken, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 520

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Zaleski, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 9

IND/DEM: Goudin

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PSE: Castex, Chiesa, Ferreira Anne

Verts/ALE: van Buitenen, Trüpel

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Wijkman

12.   Betänkande Mann A6-0131/2006

ändring 28

Ja-röster: 89

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Patriciello

PSE: Castex, Chiesa, De Keyser, Hutchinson, Leinen

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 509

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 13

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

13.   Betänkande Mann A6-0131/2006

ändring 29

Ja-röster: 85

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis

NI: Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Speroni

PSE: Castex, Chiesa, De Keyser, Hutchinson, Scheele

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 524

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 13

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Brepoels

PSE: Vincenzi

Verts/ALE: van Buitenen

14.   Betänkande Mann A6-0131/2006

ändring 30

Ja-röster: 130

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Rutowicz

PPE-DE: Marques, Wijkman

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Bono, Bourzai, Bozkurt, Busquin, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Fruteau, Gomes, Hamon, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hutchinson, Kinnock, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lienemann, Mastenbroek, Matsouka, Moscovici, Napoletano, Pahor, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Scheele, Skinner, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 475

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beňová, Berger, Berman, Bösch, Bullmann, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Haug, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lavarra, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Obiols i Germà, Occhetto, Paleckis, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Siwiec, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 8

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Brepoels

PSE: Hegyi

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Tzampazi

15.   Betänkande Mann A6-0131/2006

punkt 7/1

Ja-röster: 511

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Gabriele, Svensson, Verges, Wurtz

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Smith

Nej-röster: 89

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Titford, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Fajmon, Iturgaiz Angulo

PSE: Kósáné Kovács, Morgan

UEN: Aylward, Crowley, Janowski, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 18

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi, Vanhecke

PSE: Castex

Verts/ALE: Auken, van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Svensson

Nedlagda röster:
  Smith

16.   Betänkande Mann A6-0131/2006

punkt 7/2

Ja-röster: 322

ALDE: Alvaro, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Paleckis, Panzeri, Tzampazi

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Foglietta, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Nej-röster: 291

ALDE: Beaupuy, Cavada, De Sarnez, Laperrouze, Lehideux, Morillon

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Titford, Whittaker, Wise

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Gaubert, Grossetête, Guellec, Mathieu, Saïfi, Sudre, Toubon, Vlasto

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 9

NI: Allister, Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PPE-DE: Descamps, De Veyrac

Verts/ALE: Auken, van Buitenen

17.   Betänkande Mann A6-0131/2006

punkt 7/3

Ja-röster: 313

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Sinnott

NI: Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Medina Ortega, Thomsen, Tzampazi

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Nej-röster: 289

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Titford, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Garriga Polledo, Gaubert, Grossetête, Guellec, Lamassoure, Mathieu, Saïfi, Sudre, Toubon

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 15

IND/DEM: Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PPE-DE: Descamps, De Veyrac

Verts/ALE: Auken, van Buitenen

18.   Betänkande Mann A6-0131/2006

punkt 7/4

Ja-röster: 303

ALDE: Alvaro, Attwooll, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Nej-röster: 300

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cavada, De Sarnez, Fourtou, Laperrouze, Lehideux, Morillon

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Titford, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, De Michelis, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Gaubert, Grossetête, Guellec, Lamassoure, Mathieu, Saïfi, Sudre, Toubon, Vlasto

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Musumeci, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 11

ALDE: Savi

NI: Allister, Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PPE-DE: Descamps, De Veyrac

PSE: Thomsen

Verts/ALE: Auken, van Buitenen

19.   Betänkande Mann A6-0131/2006

ändring 32

Ja-röster: 81

ALDE: in 't Veld, Lambsdorff

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Karatzaferis

NI: Czarnecki Marek Aleksander

PPE-DE: Karas, Saïfi, Wijkman

PSE: Attard-Montalto, Berès, Bono, Bourzai, Busquin, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, Dobolyi, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Gomes, Grech, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Lienemann, Moscovici, Muscat, Napoletano, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Tarabella, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Libicki

Nej-röster: 499

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Voggenhuber

Nedlagda röster: 46

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Martin Hans-Peter

PSE: Scheele

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Othmar Karas, Alexander Lambsdorff

20.   Betänkande Mann A6-0131/2006

ändring 33

Ja-röster: 145

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Barsi-Pataky, Járóka

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, Douay, El Khadraoui, Ferreira Anne, Fruteau, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hutchinson, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lienemann, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Moscovici, Napoletano, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Scheele, Tarabella, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Libicki

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 470

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Helmer, Mote, Piskorski, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Turmes

Nedlagda röster: 8

ALDE: Resetarits, Samuelsen

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nedlagda röster:
  Wijkman

21.   Betänkande Mann A6-0131/2006

ändring 26

Ja-röster: 120

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Martin Hans-Peter

PSE: Berès, van den Berg, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, Busquin, Carlotti, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Ferreira Anne, Fruteau, Gomes, Hamon, Hazan, Hutchinson, Kinnock, Kristensen, Laignel, Le Foll, Mastenbroek, Napoletano, Peillon, Pinior, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Scheele, Siwiec, Tarabella, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 479

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berger, Bösch, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Skinner, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 15

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Tomczak

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Romagnoli

PSE: Falbr, Fava, Gottardi, Pittella, Sacconi, Vincenzi, Zani

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Marie-Noëlle Lienemann

22.   Betänkande Mann A6-0131/2006

resolution

Ja-röster: 470

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Helmer, Kozlík, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berman, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nej-röster: 121

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Titford, Whittaker, Wise

NI: Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi

PSE: Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Cottigny, De Keyser, Désir, Douay, Ferreira Anne, Fruteau, Hamon, Hazan, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Lienemann, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Scheele, Tarabella, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 26

ALDE: Resetarits

IND/DEM: Bonde

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Salvini, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Konrad

PSE: Berger, Bösch, Bullmann, Busquin, De Vits, El Khadraoui, Ettl, Gebhardt, Guy-Quint, Haug, Kinnock, Leichtfried, Napoletano, Pinior, Prets

Verts/ALE: Auken, van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Moscovici

23.   Betänkande Langen A6-0191/2006

punkt 1

Ja-röster: 507

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Isler Béguin, Lipietz

Nej-röster: 45

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

Nedlagda röster: 61

ALDE: Cappato

GUE/NGL: Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise

NI: Dillen, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík, Martin Hans-Peter, Vanhecke

PPE-DE: Antoniozzi

UEN: Bielan, Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

24.   Betänkande Langen A6-0191/2006

ändring 6

Ja-röster: 93

ALDE: Kułakowski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Baco, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Kozlík, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Antoniozzi, Bonsignore, Busuttil, Casa, Ebner, Landsbergis, Pleštinská, Saïfi

PSE: Grabowska, Öger, Paleckis

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 490

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Battilocchio, De Michelis, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Callanan, Carollo, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Podestà, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 27

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Krarup, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Kamall

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

25.   Betänkande Langen A6-0191/2006

muntlig ändring

Ja-röster: 580

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Karatzaferis, Pęk

NI: Baco, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 20

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter, Mote, Rutowicz, Salvini

PPE-DE: Fajmon, Harbour, Hybášková

PSE: Siwiec

Nedlagda röster: 15

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Claeys, Dillen, Helmer, Kilroy-Silk, Vanhecke

PPE-DE: Kamall

Verts/ALE: van Buitenen, Joan i Marí

26.   Betänkande Langen A6-0191/2006

ändring 7

Ja-röster: 569

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Karatzaferis, Tomczak

NI: Baco, Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 25

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Hänsch

UEN: Kamiński, Krasts, Libicki

Nedlagda röster: 27

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Goudin

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Kamall

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas, Schlyter

27.   Betänkande Langen A6-0191/2006

punkt 9

Ja-röster: 562

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Sinnott

NI: Baco, Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 12

IND/DEM: Coûteaux, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

Nedlagda röster: 39

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Sjöstedt, Svensson, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Schlyter

28.   Betänkande Langen A6-0191/2006

punkt 12

Ja-röster: 562

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Samaras, Sartori, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 25

GUE/NGL: Gabriele

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Borghezio, Chruszcz, Giertych, Mote, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Saïfi

Nedlagda röster: 31

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Sjöstedt, Svensson, Toussas

IND/DEM: Bonde

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Kamall

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith

29.   Betänkande Langen A6-0191/2006

ändring 8/1

Ja-röster: 88

ALDE: Toia, Van Hecke, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Baco

PPE-DE: Albertini, Bonsignore, del Castillo Vera, Florenz, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Járóka, Landsbergis, Lewandowski, Montoro Romero, Musotto, Roithová, Schwab, Varvitsiotis

PSE: Hughes, Scheele, Thomsen

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 510

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 25

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Bonde, Goudin

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Rivera, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Gyürk, Kamall, Siekierski

Verts/ALE: van Buitenen, Lichtenberger

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Lívia Járóka

30.   Betänkande Langen A6-0191/2006

ändring 8/2

Ja-röster: 232

ALDE: Kułakowski

NI: Baco, Czarnecki Marek Aleksander, Kozlík, Masiel

PPE-DE: Landsbergis, Pleštinská

PSE: Andersson, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 375

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Berman, Grech, Hänsch, Kinnock, Muscat

UEN: Camre, Krasts

Nedlagda röster: 15

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

NI: Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Mölzer, Rivera, Vanhecke

PSE: Berès, Castex, Hazan

Verts/ALE: van Buitenen

31.   Betänkande Langen A6-0191/2006

ändring 2

Ja-röster: 311

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Baco, Battilocchio, De Michelis, Kozlík

PPE-DE: Andrikienė, Busuttil, Buzek, Casa, Cederschiöld, Chmielewski, Demetriou, Dombrovskis, Handzlik, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Lewandowski, Lulling, Mauro, Mayor Oreja, Ouzký, Pīks, Pleštinská, Protasiewicz, Queiró, Saryusz-Wolski, Sonik, Spautz, Surján, Szájer

PSE: Andersson, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, van den Berg, Berger, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 231

ALDE: Hennis-Plasschaert

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Carollo, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Schmitt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Batzeli, Hänsch, Jöns, Rocard

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf, Harms

Nedlagda röster: 75

ALDE: Cocilovo, Krahmer, Lambsdorff

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Chruszcz, Giertych, Kilroy-Silk, Piskorski, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Callanan, Duka-Zólyomi, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Kamall, Olajos, Őry, Ribeiro e Castro, Schöpflin

PSE: Attard-Montalto, Berès, Bösch, Cashman, Ferreira Anne, Grech, Groote, Hamon, Hazan, Hedh, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Muscat, Peillon

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Lichtenberger, Smith

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Charlotte Cederschiöld

32.   Betänkande Langen A6-0191/2006

ändring 16

Ja-röster: 389

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Verges, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Busuttil, Buzek, Casa, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Demetriou, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Fatuzzo, Glattfelder, Gyürk, Handzlik, Járóka, Kaczmarek, Kasoulides, Kelam, Klaß, Koch, Kudrycka, Landsbergis, Lewandowski, Lulling, Mauro, Olajos, Őry, Ouzký, Pleštinská, Protasiewicz, Queiró, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Sonik, Spautz, Surján, Szájer

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 189

NI: Allister, Helmer, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Callanan, Carollo, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Schmitt, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Hänsch, Hamon

UEN: Kamiński

Nedlagda röster: 36

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Sjöstedt, Svensson, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Titford, Whittaker, Wise

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Kamall

PSE: Peillon

UEN: Camre, Musumeci

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Charlotte Cederschiöld

33.   Betänkande Langen A6-0191/2006

ändring 9

Ja-röster: 106

ALDE: in 't Veld, Laperrouze

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Liese, Surján

PSE: Falbr, Fava, Grabowska, Hedh, Hegyi, Herczog

UEN: Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 461

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Baco, Battilocchio, De Michelis, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Buitenweg, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Horáček, Kusstatscher, Lagendijk, Rühle

Nedlagda röster: 43

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister, Borghezio, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík, Martinez, Mote, Rivera, Salvini, Speroni

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Sturdy, Tannock, Vlasák, Zvěřina

PSE: Martin David

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Harms, Hassi, Joan i Marí

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Paul Marie Coûteaux

Nej-röster:
  Grabowska

34.   Betänkande Langen A6-0191/2006

ändring 12

Ja-röster: 381

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Baco, Battilocchio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Busuttil, Buzek, Casa, Cederschiöld, Chmielewski, Demetriou, Dombrovskis, Fatuzzo, Gyürk, Handzlik, Járóka, Kaczmarek, Kasoulides, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Lewandowski, Mauro, Ouzký, Pleštinská, Protasiewicz, Queiró, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Sonik, Spautz, Šťastný, Surján

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 193

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Karatzaferis, Sinnott

NI: Allister, Helmer, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Carollo, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Schmitt, Schröder, Schwab, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Hänsch

Nedlagda röster: 36

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Sjöstedt, Svensson, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Rivera, Salvini, Speroni

PPE-DE: Callanan, Fajmon, Kamall, Lamassoure, Siekierski

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Charlotte Cederschiöld

35.   Betänkande Langen A6-0191/2006

resolution

Ja-röster: 510

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Sinnott

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 40

GUE/NGL: Krarup, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ehler, de Grandes Pascual, Hoppenstedt, Lechner, Stauner

PSE: Hänsch, Lienemann

Nedlagda röster: 66

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Baco, Borghezio, Claeys, Dillen, Helmer, Kozlík, Salvini, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, Nicholson, Parish, Škottová, Sturdy, Tannock, Vlasák, Zvěřina

PSE: Gurmai

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas

36.   Betänkande Grech A6-0188/2006

punkt 4/1

Ja-röster: 548

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Clark, Coûteaux, Sinnott, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 10

IND/DEM: Bonde, Goudin

NI: Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Fajmon, Hökmark, Škottová, Vlasák, Zvěřina

PSE: Evans Robert

Nedlagda röster: 16

GUE/NGL: Krarup, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Hökmark

37.   Betänkande Grech A6-0188/2006

punkt 4/2

Ja-röster: 441

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Cappato, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, De Sarnez, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Losco, Morillon, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Wallis

GUE/NGL: Brie, Catania, Henin, Markov, Maštálka, Musacchio, Zimmer

IND/DEM: Booth, Clark, Coûteaux, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Novak, Olajos, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 117

ALDE: Alvaro, Attwooll, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Koch-Mehrin, Lambsdorff, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Samuelsen, Savi, Schuth, Virrankoski

GUE/NGL: Agnoletto, de Brún, Gabriele, Krarup, Liotard, Meijer, Morgantini, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Sinnott

NI: Chruszcz, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Doorn, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Kamall, Kirkhope, Maat, Nicholson, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stubb, Sturdy, Tannock, Vlasák, Zvěřina

PSE: Berman, Corbey, Evans Robert, Falbr, Mastenbroek

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Ryan, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Buitenweg, Hudghton

Nedlagda röster: 29

ALDE: Gentvilas, Resetarits

GUE/NGL: Adamou, Flasarová, Meyer Pleite, Rizzo, Triantaphyllides, Uca

IND/DEM: Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: McGuinness

PSE: Andersson, Hedh, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Wijkman

38.   Betänkande Grech A6-0188/2006

punkt 4/3

Ja-röster: 511

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Remek, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Booth, Clark, Coûteaux, Whittaker, Wise

NI: Baco, Battilocchio, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 56

GUE/NGL: de Brún, Gabriele, Henin, Krarup, Liotard, Meijer, Pafilis, Portas, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Fjellner, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Kristovskis, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Ryan, Tatarella, Zīle

Nedlagda röster: 9

GUE/NGL: Flasarová, Pflüger, Rizzo

IND/DEM: Karatzaferis, Pęk

NI: Allister, Helmer, Kilroy-Silk

PPE-DE: Queiró

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Paul Marie Coûteaux

39.   Betänkande Grech A6-0188/2006

ändring 2/rev.

Ja-röster: 341

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Masiel, Rivera

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, Nicholson, Parish, Purvis, Sturdy, Tannock

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 234

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Vincenzi

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 11

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Coûteaux, Pęk, Tomczak

NI: Helmer, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Siekierski

Verts/ALE: van Buitenen

40.   Betänkande Grech A6-0188/2006

ändring 5

Ja-röster: 531

ALDE: Alvaro, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 48

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cavada, Cornillet, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Sinnott, Whittaker, Wise

NI: Allister, Helmer, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, De Veyrac, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, Lulling, Nicholson, Parish, Purvis, Spautz, Sturdy, Tannock

Nedlagda röster: 9

ALDE: Ludford

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Pęk

NI: Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Rivera, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

41.   Betänkande Grech A6-0188/2006

resolution

Ja-röster: 476

ALDE: Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 65

GUE/NGL: Liotard, Meijer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deß, Deva, Dover, Evans Jonathan, Fatuzzo, Gahler, Gewalt, Gräßle, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, Koch, Nicholson, Parish, Pieper, Purvis, Sturdy, Tannock

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 37

ALDE: Alvaro, in 't Veld

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Henin, Kaufmann, Krarup, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Pęk

PPE-DE: Coelho, Gomolka, Konrad

Verts/ALE: van Buitenen, Joan i Marí

42.   Betänkande Markov A6-0179/2006

punkt 44

Ja-röster: 245

ALDE: Cocilovo, Costa, Pistelli

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Wieland

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 298

ALDE: Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Sinnott, Whittaker, Wise

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Mote, Piskorski, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

UEN: Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 11

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Pęk

NI: Borghezio, Kilroy-Silk

PPE-DE: Thyssen

UEN: Camre, Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Auken

43.   Betänkande Markov A6-0179/2006

ändring 6

Ja-röster: 227

ALDE: Malmström

GUE/NGL: Triantaphyllides

NI: Battilocchio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Hegyi, Paleckis, Titley

UEN: Aylward, Camre, Didžiokas, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan, Zīle

Verts/ALE: Lipietz

Nej-röster: 321

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Borghezio, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Konrad, Korhola, Vatanen

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, La Russa, Libicki, Musumeci, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 7

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister, Helmer, Kilroy-Silk, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Gary Titley

44.   Betänkande Markov A6-0179/2006

skäl Q

Ja-röster: 320

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Papadimoulis

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Sinnott

NI: Battilocchio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Batzeli, Beglitis, Castex, Kinnock, Lambrinidis, Matsouka, Tzampazi

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nej-röster: 70

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Martin Hans-Peter

PSE: De Keyser, Hänsch, Kuc, Martínez Martínez

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 167

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Booth, Coûteaux, Goudin, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Segelström, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

Verts/ALE: van Buitenen

45.   Betänkande Markov A6-0179/2006

skäl Z

Ja-röster: 319

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Berger, Busquin, Gröner, Hedh, Hedkvist Petersen, McCarthy

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nej-röster: 223

ALDE: De Sarnez, Riis-Jørgensen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 16

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Krarup, Meijer, Svensson

IND/DEM: Coûteaux, Pęk

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Helmer, Kilroy-Silk, Mote, Vanhecke

PSE: Castex

Verts/ALE: Auken, van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  De Sarnez

Nej-röster:
  Hedkvist Petersen, Hedh

46.   Betänkande Markov A6-0179/2006

ändring 8

Ja-röster: 216

ALDE: Losco

IND/DEM: Krupa

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Grabowska, Hedkvist Petersen, dos Santos

UEN: Aylward, Camre, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Nej-röster: 318

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Karatzaferis, Sinnott

NI: Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grech, Groote, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Segelström, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 22

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Batten, Booth, Goudin, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Helmer, Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Callanan, Wijkman

UEN: Didžiokas, Krasts, Kristovskis, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Grabowska, Hedkvist Petersen

47.   Betänkande Járóka A6-0148/2006

resolution

Ja-röster: 412

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Reul, Roithová, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Siekierski, Silva Peneda, Spautz, Šťastný, Stauner, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hamon, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 21

ALDE: Mohácsi

IND/DEM: Booth, Goudin, Tomczak, Whittaker, Wise

NI: Borghezio, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Mölzer, Mote, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Esteves, Konrad

UEN: La Russa, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Nedlagda röster: 48

ALDE: Manders

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Zapałowski

NI: Lang, Le Pen Marine, Martinez, Piskorski, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bushill-Matthews, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Gräßle, Hökmark, Ibrisagic, Kamall, Lulling, Mitchell, Parish, Radwan, Ribeiro e Castro, Škottová, Sommer, Sonik, Sturdy, Tannock, Vlasák, Zaleski

UEN: Didžiokas, Janowski

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Esteves

48.   Betänkande De Keyser A6-0159/2006

punkt 14

Ja-röster: 411

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Duff, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Uca, Zimmer

IND/DEM: Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Lang, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Harbour, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Hänsch, Hamon, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Siwiec, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Camre, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, Ryan, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Ždanoka

Nej-röster: 42

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Gabriele, Guidoni, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Booth, Goudin, Whittaker, Wise

NI: Czarnecki Ryszard, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Nedlagda röster: 11

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Pęk

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Mote, Vanhecke

PPE-DE: Lulling

Verts/ALE: van Buitenen

49.   Betänkande De Keyser A6-0159/2006

punkt 17

Ja-röster: 379

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Duff, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Roithová, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Hänsch, Hamon, Haug, Hedh, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Siwiec, Skinner, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Camre, Krasts, Kristovskis, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Ždanoka

Nej-röster: 46

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Gabriele, Guidoni, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Booth, Goudin, Whittaker, Wise

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Nedlagda röster: 32

IND/DEM: Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Borghezio, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bushill-Matthews, Chichester, Deva, Dover, Fajmon, Harbour, Kamall, Parish, Škottová, Sturdy, Vlasák

PSE: Hedkvist Petersen

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas, Schlyter

50.   Betänkande De Keyser A6-0159/2006

punkt 18

Ja-röster: 371

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Duff, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Virrankoski, Wallis

NI: Battilocchio, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Roithová, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Hänsch, Hamon, Haug, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Siwiec, Skinner, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Camre, Krasts, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Ždanoka

Nej-röster: 67

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Gabriele, Guidoni, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Booth, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Giertych, Lang, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Fjellner, Harbour, Hökmark, Ibrisagic, Maat

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Nedlagda röster: 23

IND/DEM: Blokland, Coûteaux, Pęk

NI: Claeys, Dillen, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bushill-Matthews, Chichester, Deva, Dover, Fajmon, Kamall, Parish, Škottová, Sturdy, Tannock, Vlasák

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas, Schlyter

Rättelser till avgivna röster

Nej-röster:
  Cederschiöld

Nedlagda röster:
  Malcolm Harbour

51.   Betänkande De Keyser A6-0159/2006

resolution

Ja-röster: 315

ALDE: Alvaro, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Duff, Fourtou, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Virrankoski, Wallis

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Esteves, Fatuzzo, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Harbour, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Jordan Cizelj, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Langendries, Lehne, López-Istúriz White, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pīks, Podestà, Pomés Ruiz, Queiró, Radwan, Roithová, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schöpflin, Siekierski, Silva Peneda, Spautz, Šťastný, Stauner, Stubb, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Wieland, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Hänsch, Hamon, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Leinen, McAvan, Maňka, Mann Erika, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Morgan, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Piecyk, Pinior, Poignant, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Siwiec, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Krasts, Kristovskis, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Ryan, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Breyer, Buitenweg, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Ždanoka

Nej-röster: 23

GUE/NGL: Pafilis, Pflüger, Strož, Toussas, Wagenknecht

IND/DEM: Booth, Wise

NI: Czarnecki Ryszard, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Mitchell, Pleštinská, Surján, Zaleski

PSE: Cercas

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański

Nedlagda röster: 67

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Gabriele, Guidoni, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Martinez, Mölzer, Piskorski, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Bushill-Matthews, Casini, Cederschiöld, Chichester, Dover, Eurlings, Fajmon, Fjellner, Gomolka, Hökmark, Ibrisagic, Kamall, Koch, Liese, Lulling, Maat, Martens, Nicholson, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Purvis, Škottová, Sonik, Sturdy, Tannock, Ulmer, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber

Verts/ALE: van Buitenen

Rättelser till avgivna röster

Ja-röster:
  Pleštinská

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2006)0229

Företagsregister för statistiska ändamål ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en gemensam ram för företagsregister för statistiska ändamål och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2186/93 (KOM(2005)0112 - C6-0089/2005 - 2005/0032(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0112) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0112) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C6-0089/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C6-0089/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0177/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0177/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2005)0032

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 1 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om inrättande av en gemensam ram för företagsregister för statistiska ändamål och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2186/93

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 285.1,

med beaktande av kommissionens förslag,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (1), och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EEG) nr 2186/93 av den 22 juli 1993 (2) fastställdes en gemensam ram för utarbetandet av företagsregister för statistiska ändamål med harmoniserade definitioner, variabler, tillämpningsområde och uppdateringsförfaranden. För att företagsregistrens utveckling skall förbli harmoniserad, bör en ny förordning antas. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EEG) nr 2186/93 av den 22 juli 1993 (2) fastställdes en gemensam ram för utarbetandet av företagsregister för statistiska ändamål med harmoniserade definitioner, variabler, tillämpningsområde och uppdateringsförfaranden. För att företagsregistrens utveckling skall förbli harmoniserad, bör en ny förordning antas.

| (2) | Rådets förordning (EEG) nr 696/93 av den 15 mars 1993 om statistiska enheter för observation och analys av produktionssystemet inom gemenskapen (3) innehåller de definitioner av den statistiska enheten som bör användas. Den inre marknaden kräver bättre statistisk jämförbarhet för att motsvara gemenskapens krav. För att uppnå denna förbättring bör gemensamma definitioner och beskrivningar antas för de företag och andra relevanta statistiska enheter som skall omfattas. |
| --- | --- |

(2)

Rådets förordning (EEG) nr 696/93 av den 15 mars 1993 om statistiska enheter för observation och analys av produktionssystemet inom gemenskapen (3) innehåller de definitioner av den statistiska enheten som bör användas. Den inre marknaden kräver bättre statistisk jämförbarhet för att motsvara gemenskapens krav. För att uppnå denna förbättring bör gemensamma definitioner och beskrivningar antas för de företag och andra relevanta statistiska enheter som skall omfattas.

| (3) | I rådets förordning (EG, Euratom) nr 58/97 av den 20 december 1996 om statistik rörande företagsstrukturer (4) och rådets förordning (EG) nr 1165/98 av den 19 maj 1998 om konjunkturstatistik (5) fastställs en gemensam ram för insamling, sammanställning, överföring och utvärdering av gemenskapens statistik om struktur, verksamhet, konkurrenskraft och prestanda hos företagen inom gemenskapen. Företagsregister för statistiska ändamål utgör ett grundelement för en sådan ram med hjälp av vilken statistiska undersökningar kan anordnas och samordnas genom att de tillhandahåller en harmoniserad urvalsram. |
| --- | --- |

(3)

I rådets förordning (EG, Euratom) nr 58/97 av den 20 december 1996 om statistik rörande företagsstrukturer (4) och rådets förordning (EG) nr 1165/98 av den 19 maj 1998 om konjunkturstatistik (5) fastställs en gemensam ram för insamling, sammanställning, överföring och utvärdering av gemenskapens statistik om struktur, verksamhet, konkurrenskraft och prestanda hos företagen inom gemenskapen. Företagsregister för statistiska ändamål utgör ett grundelement för en sådan ram med hjälp av vilken statistiska undersökningar kan anordnas och samordnas genom att de tillhandahåller en harmoniserad urvalsram.

| (4) | Företagsregister är ett sätt att förena de motstridiga kraven på att samla in ökad information om företagen, å ena sidan, och att minska företagens administrativa börda å den andra, främst genom att använda befintlig information i administrativa och juridiska arkiv, särskilt då det gäller mikroföretag samt små och medelstora företag såsom de definierades i kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 (6). |
| --- | --- |

(4)

Företagsregister är ett sätt att förena de motstridiga kraven på att samla in ökad information om företagen, å ena sidan, och att minska företagens administrativa börda å den andra, främst genom att använda befintlig information i administrativa och juridiska arkiv, särskilt då det gäller mikroföretag samt små och medelstora företag såsom de definierades i kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 (6).

| (5) | I rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik (7) angavs ramen för att inrätta gemenskapens statistiska program och fastställdes en gemensam ram för statistiksekretess. |
| --- | --- |

(5)

I rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik (7) angavs ramen för att inrätta gemenskapens statistiska program och fastställdes en gemensam ram för statistiksekretess.

| (6) | De särskilda bestämmelserna för behandling av uppgifter inom ramen för gemenskapens statistiska program påverkar inte Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (8). |
| --- | --- |

(6)

De särskilda bestämmelserna för behandling av uppgifter inom ramen för gemenskapens statistiska program påverkar inte Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (8).

| (7) | Företagsregister för statistiska ändamål är huvudkällan till uppgifter om företagens demografi, eftersom de hålls uppdaterade när det gäller såväl etablering och nedläggning av företag som de strukturella förändringar i ekonomin som sker genom koncentration eller spridning av ägandet till följd av åtgärder såsom fusioner, uppköp, uppdelning, delning och omstrukturering. |
| --- | --- |

(7)

Företagsregister för statistiska ändamål är huvudkällan till uppgifter om företagens demografi, eftersom de hålls uppdaterade när det gäller såväl etablering och nedläggning av företag som de strukturella förändringar i ekonomin som sker genom koncentration eller spridning av ägandet till följd av åtgärder såsom fusioner, uppköp, uppdelning, delning och omstrukturering.

| (8) | Företagsregister tillhandahåller den grundläggande information som behövs för att tillmötesgå det starka politiska intresset för landsbygdsutveckling, inte bara när det gäller jordbruk utan också den allt vanligare företeelsen med jordbruk i kombination med andra verksamheter som inte omfattas av den produktbaserade jordbruksstatistiken. |
| --- | --- |

(8)

Företagsregister tillhandahåller den grundläggande information som behövs för att tillmötesgå det starka politiska intresset för landsbygdsutveckling, inte bara när det gäller jordbruk utan också den allt vanligare företeelsen med jordbruk i kombination med andra verksamheter som inte omfattas av den produktbaserade jordbruksstatistiken.

| (9) | De offentliga företagen spelar en viktig roll för medlemsstaternas ekonomier. Kommissionens direktiv 80/723/EEG av den 25 juni 1980 om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag (9) omfattar särskilda kategorier av offentliga företag. Olika former av offentliga företag bör därför föras upp i företagsregister och detta kan ske genom den institutionella sektorindelningen. |
| --- | --- |

(9)

De offentliga företagen spelar en viktig roll för medlemsstaternas ekonomier. Kommissionens direktiv 80/723/EEG av den 25 juni 1980 om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag (9) omfattar särskilda kategorier av offentliga företag. Olika former av offentliga företag bör därför föras upp i företagsregister och detta kan ske genom den institutionella sektorindelningen.

| (10) | Information om kontrollkedjor mellan de rättsliga enheterna är nödvändiga för att definiera företagsgrupper, beskriva företagen korrekt, profilera stora och komplexa enheter och studera den ekonomiska koncentrationen på vissa marknader. Information om företagsgrupper ger företagsregistren högre kvalitet och kan användas för att minska risken för att konfidentiella uppgifter lämnas ut. Vissa ekonomiska uppgifter är ofta mera meningsfulla på företagsgrupps- eller undergruppsnivå än när det gäller ett enskilt företag och de kanske till och med bara finns tillgängliga på företagsgruppseller undergruppsnivå. Registrering av uppgifter om företagsgrupper gör det möjligt att när så behövs undersöka gruppen snarare än gruppens företag, och detta kan märkbart minska arbetet med att lämna uppgifter. För att registrera företagsgrupper bör företagsregistren harmoniseras ytterligare. |
| --- | --- |

(10)

Information om kontrollkedjor mellan de rättsliga enheterna är nödvändiga för att definiera företagsgrupper, beskriva företagen korrekt, profilera stora och komplexa enheter och studera den ekonomiska koncentrationen på vissa marknader. Information om företagsgrupper ger företagsregistren högre kvalitet och kan användas för att minska risken för att konfidentiella uppgifter lämnas ut. Vissa ekonomiska uppgifter är ofta mera meningsfulla på företagsgrupps- eller undergruppsnivå än när det gäller ett enskilt företag och de kanske till och med bara finns tillgängliga på företagsgruppseller undergruppsnivå. Registrering av uppgifter om företagsgrupper gör det möjligt att när så behövs undersöka gruppen snarare än gruppens företag, och detta kan märkbart minska arbetet med att lämna uppgifter. För att registrera företagsgrupper bör företagsregistren harmoniseras ytterligare.

| (11) | Den alltmer globaliserade ekonomin innebär en utmaning för produktionen av statistik på flera områden. Då uppgifter om multinationella företagsgrupper registreras, utgör företagsregistren ett grundläggande verktyg för förbättring av mycken statistik som är knuten till globalisering: internationell handel med varor och tjänster, betalningsbalans, utländska direktinvesteringar, utländska dotterföretag, forskning, utveckling och innovation samt den internationella arbetsmarknaden. Den största delen av denna statistik täcker hela ekonomin och kräver således att företagsregistren omfattar alla ekonomiska sektorer. |
| --- | --- |

(11)

Den alltmer globaliserade ekonomin innebär en utmaning för produktionen av statistik på flera områden. Då uppgifter om multinationella företagsgrupper registreras, utgör företagsregistren ett grundläggande verktyg för förbättring av mycken statistik som är knuten till globalisering: internationell handel med varor och tjänster, betalningsbalans, utländska direktinvesteringar, utländska dotterföretag, forskning, utveckling och innovation samt den internationella arbetsmarknaden. Den största delen av denna statistik täcker hela ekonomin och kräver således att företagsregistren omfattar alla ekonomiska sektorer.

| (12) | Enligt artikel 3.2 i rådets förordning (Euratom, EEG) nr 1588/90 av den 11 juni 1990 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor (10) kan nationella bestämmelser om statistiskt insynsskydd inte åberopas för att förhindra att konfidentiella statistiska uppgifter överförs till gemenskapsmyndigheten (Eurostat) om det finns en gemenskapsrättsakt som stadgar att sådana uppgifter skall tillhandahållas. |
| --- | --- |

(12)

Enligt artikel 3.2 i rådets förordning (Euratom, EEG) nr 1588/90 av den 11 juni 1990 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor (10) kan nationella bestämmelser om statistiskt insynsskydd inte åberopas för att förhindra att konfidentiella statistiska uppgifter överförs till gemenskapsmyndigheten (Eurostat) om det finns en gemenskapsrättsakt som stadgar att sådana uppgifter skall tillhandahållas.

| (13) | För att kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna förordning kan medlemsstaternas institutioner som är ansvariga för insamlingen av uppgifter behöva tillträde till uppgiftskällor inom förvaltningen såsom register som förs av skattemyndigheter, sociala myndigheter, centralbanker och andra offentliga institutioner liksom andra databaser som innehåller information om gränsöverskridande transaktioner och positioner, närhelst sådana uppgifter behövs för produktionen av gemenskapens statistik. |
| --- | --- |

(13)

För att kunna fullgöra sina skyldigheter enligt denna förordning kan medlemsstaternas institutioner som är ansvariga för insamlingen av uppgifter behöva tillträde till uppgiftskällor inom förvaltningen såsom register som förs av skattemyndigheter, sociala myndigheter, centralbanker och andra offentliga institutioner liksom andra databaser som innehåller information om gränsöverskridande transaktioner och positioner, närhelst sådana uppgifter behövs för produktionen av gemenskapens statistik.

| (14) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 184/2005 av den 12 januari 2005 om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar (11) inrättades en gemensam ram för sammanställning, överföring och utvärdering av den relevanta gemenskapsstatistiken. |
| --- | --- |

(14)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 184/2005 av den 12 januari 2005 om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar (11) inrättades en gemensam ram för sammanställning, överföring och utvärdering av den relevanta gemenskapsstatistiken.

| (15) | De åtgärder som är nödvändiga för att tillämpa denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (12). |
| --- | --- |

(15)

De åtgärder som är nödvändiga för att tillämpa denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (12).

| (16) | Förordning (EEG) nr 2186/93 bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(16)

Förordning (EEG) nr 2186/93 bör därför upphävas.

| (17) | Samråd har skett med kommittén för det statistiska programmet, inrättad genom rådets beslut 89/382/EEG, Euratom (13). |
| --- | --- |

(17)

Samråd har skett med kommittén för det statistiska programmet, inrättad genom rådets beslut 89/382/EEG, Euratom (13).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

Genom denna förordning upprättas en allmän ram för företagsregister för statistiska ändamål i gemenskapen.

Medlemsstaterna skall upprätta ett eller flera harmoniserade register för statistiska ändamål som ett instrument för förberedelse och samordning av undersökningar, som en informationskälla för statistisk analys av företagspopulationen och dess demografi, för användning av administrativa data och för kartläggning och konstruktion av statistiska enheter.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning avses med

| a) | ”rättslig enhet, företag, lokal enhet och företagsgrupp”: enligt definitionen i bilagan till förordning (EEG) nr 696/93, |
| --- | --- |

a)

”rättslig enhet, företag, lokal enhet och företagsgrupp”: enligt definitionen i bilagan till förordning (EEG) nr 696/93,

| b) | ”nationella myndigheter”: enligt definitionen i artikel 2 i förordning (EG) nr 322/97, |
| --- | --- |

b)

”nationella myndigheter”: enligt definitionen i artikel 2 i förordning (EG) nr 322/97,

| c) | ”statistiska ändamål”: enligt beskrivningen i artikel 2.4 i förordning (EEG) nr 1588/90, |
| --- | --- |

c)

”statistiska ändamål”: enligt beskrivningen i artikel 2.4 i förordning (EEG) nr 1588/90,

| d) | ”multinationell företagsgrupp”: en företagsgrupp som består av minst två företag eller rättsliga enheter i olika länder, |
| --- | --- |

d)

”multinationell företagsgrupp”: en företagsgrupp som består av minst två företag eller rättsliga enheter i olika länder,

| e) | ”trunkerad företagsgrupp”: företag och rättsliga enheter i en multinationell företagsgrupp som är etablerade i samma land. Den kan bestå av bara en enhet om de andra enheterna är etablerade i ett annat land. Ett företag kan vara den trunkerade företagsgruppen eller en del av denna. |
| --- | --- |

e)

”trunkerad företagsgrupp”: företag och rättsliga enheter i en multinationell företagsgrupp som är etablerade i samma land. Den kan bestå av bara en enhet om de andra enheterna är etablerade i ett annat land. Ett företag kan vara den trunkerade företagsgruppen eller en del av denna.

Artikel 3

Tillämpningsområde

1.   I enlighet med definitionerna i artikel 2 och med förbehåll för begränsningarna i denna artikel skall register upprättas över

| a) | alla företag som bedriver en ekonomisk verksamhet som bidrar till bruttonationalprodukten och deras lokala enheter, |
| --- | --- |

a)

alla företag som bedriver en ekonomisk verksamhet som bidrar till bruttonationalprodukten och deras lokala enheter,

| b) | de rättsliga enheter som dessa företag består av, |
| --- | --- |

b)

de rättsliga enheter som dessa företag består av,

| c) | trunkerade företagsgrupper och multinationella företagsgrupper, |
| --- | --- |

c)

trunkerade företagsgrupper och multinationella företagsgrupper,

| d) | inhemskt etablerade företagsgrupper. |
| --- | --- |

d)

inhemskt etablerade företagsgrupper.

2.   Kravet i punkt 1 skall dock inte gälla hushåll i den mån de varor och tjänster som de producerar är avsedda för deras egen konsumtion eller omfattar uthyrning av egen fast egendom.

3.   Lokala enheter (filialer) som inte utgör särskilda rättsliga enheter, som är underordnade utländska företag och som klassificeras som kvasibolag i enlighet med det europeiska nationalräkenskapssystemet 1995 som inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (14) och Förenta nationernas system för nationalräkenskaper från 1993, skall anses vara företag med avseende på företagsregistren.

4.   Företagsgrupper kan identifieras genom kontrollkedjan mellan deras rättsliga enheter. Den definition av kontroll som ges i punkt 2.26 i bilaga A till förordning (EG) nr 2223/96 skall användas för beskrivning av företagsgrupper.

5.   Denna förordning gäller bara enheter som helt eller delvis bedriver ekonomisk verksamhet. All verksamhet som består i att erbjuda varor och tjänster på en viss marknad är ekonomisk verksamhet. Dessutom skall icke-marknadstjänster som bidrar till bruttonationalprodukten liksom direkt eller indirekt ägande av aktiva rättsliga enheter betraktas som ekonomisk verksamhet med avseende på företagsregister. Ekonomiskt inaktiva rättsliga enheter är en del av ett företag bara i kombination med ekonomiskt aktiva rättsliga enheter.

6.   I vilken mån som företag med mindre än en halv anställd och inhemskt etablerade företagsgrupper utan statistisk betydelse för medlemsstaterna skall införas i registren samt definitionen av enheter i överensstämmelse med definitionerna för jordbruksstatistik skall beslutas i enlighet med förfarandet i artikel 16.2.

Artikel 4

Källor

1.   Med iakttagande av de vilkor i fråga om kvalitet som avses i artikel 6 får medlemsstaterna hämta de uppgifter som krävs enligt förordningen ur alla källor som de anser vara relevanta. De nationella myndigheterna har tillstånd att inom sina kompetensområden samla in uppgifter för statistiska ändamål enligt denna förordning ur administrativa och juridiska arkiv.

2.   Om uppgifterna inte kan samlas in till en rimlig kostnad får de nationella myndigheterna använda sig av statistiska skattningar under förutsättning att behovet av exakthet och kvalitet beaktas.

Artikel 5

Variabler

Enheterna i registren skall utmärkas med identitetsnummer och de karakteristika som anges i bilagan.

Förteckningen över variabler skall uppdateras och variabler såväl som kontinuitetsregler definieras i enlighet med förfarandet i artikel 16.2.

Artikel 6

Kvalitetsnormer och rapporter

1.   Medlemsstaterna skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att garantera kvaliteten i företagsregistren.

2.   På begäran av kommissionen (Eurostat) skall medlemsstaterna lämna en rapport om företagsregistrens kvalitet (nedan kallade kvalitetsrapporter).

3.   De gemensamma kvalitetsnormerna liksom kvalitetsrapporternas innehåll och periodicitet skall anges i enlighet med förfarandet i artikel 16.2 och därvid skall kostnaderna för att samla in uppgifter beaktas.

4.   Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen (Eurostat) om större metodrelaterade eller andra ändringar, som skulle kunna inverka på företagsregistrens kvalitet så snart de blir kända och senast sex månader efter det att en sådan ändring trätt i kraft.

5.   Kommissionen skall överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av denna förordning, särskilt med avseende på kostnaderna för det statistiska systemet, bördan på företag och fördelarna.

Artikel 7

Handbok

Kommissionen skall publicera en handbok med rekommendationer för företagsregister. Handboken skall uppdateras i nära samarbete med medlemsstaterna.

Artikel 8

Tidsreferens och periodicitet

1.   Uppgifter som förs in eller stryks i registren skall uppdateras minst en gång om året.

2.   Uppdateringsfrekvensen skall vara kopplad till slaget av enhet, variabel, enhetens storlek och den källa som vanligen används vid uppdateringen.

3.   Reglerna för uppdatering skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 16.2.

4.   Medlemsstaterna skall varje år göra en sammanställning över registrens status i slutet av året och bevara denna sammanställning i minst 30 år för analysbehov.

Artikel 9

Överföring av rapporter

1.   Medlemsstaterna skall göra statistiska analyser av registren och överföra uppgifterna till kommissionen (Eurostat) i ett format och enligt ett förfarande som definierats av kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 16.2.

2.   På begäran av kommissionen (Eurostat) skall medlemsstaterna översända alla relevanta uppgifter om tillämpningen av denna förordning i medlemsstaterna.

Artikel 10

Utbyte av konfidentiella uppgifter mellan medlemsstaterna

Utbyte av konfidentiella uppgifter får ske, uteslutande för statistiska ändamål, mellan de olika medlemsstaternas relevanta nationella myndigheter och i enlighet med nationell lagstiftning för att säkerställa kvaliteten på uppgifterna om multinationella företagsgrupper i Europeiska unionen. Nationella centralbanker får delta i utbytet i enlighet med nationell lagstiftning.

Artikel 11

Utbyte av konfidentiella uppgifter mellan kommissionen (Eurostat) och medlemsstaterna

1.   Nationella myndigheter skall till kommissionen (Eurostat) överföra uppgifter om multinationella företagsgrupper och de företag som ingår där i enlighet med bilagan, för att lämna uppgifter, uteslutande för statistiska ändamål, om multinationella grupper i Europeiska unionen.

2.   För att säkerställa enhetlig registrering av uppgifter, uteslutande för statistiska ändamål, skall kommissionen (Eurostat) till de relevanta nationella myndigheterna i varje medlemsstat överföra uppgifter om en multinationell företagsgrupp och de enheter som ingår i denna, när det finns åtminstone en rättslig enhet avdenna grupp i medlemsstaten.

3.   För att säkerställa att uppgifter som överförs i enlighet med denna artikel uteslutande används för statistiska ändamål skall syfte, räckvidd, format, säkerhets- och sekretessåtgärder och förfarande för överföringen av uppgifter om enskilda enheter till kommissionen (Eurostat) och för överföringen av uppgifter om multinationella företagsgrupper till de relevanta nationella myndigheterna fastställas i enlighet med förfarandeti artikel 16.2.

Artikel 12

Utbyte av konfidentiella uppgifter mellan kommissionen (Eurostat) och centralbankerna

1.   För tillämpningen av denna förordning får utbyte av konfidentiella uppgifter ske, uteslutande för statistiska ändamål, mellan kommissionen (Eurostat) och nationella centralbanker samt mellan kommissionen (Eurostat) och Europeiska centralbanken, om utbytet syftar till att säkerställa kvaliteten på informationen om multinationella företagsgrupper i Europeiska unionen och om det uttryckligen godkänts av den relevanta nationella myndigheten.

2.   För att säkerställa att uppgifter som överförs i enlighet med denna artikel uteslutande används för statistiska ändamål skall syfte, räckvidd, format, säkerhets- och sekretessåtgärder och förfarande för överföringen av uppgifter om multinationella företagsgrupper till de nationella centralbankerna och Europeiska centralbanken fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 16.2.

Artikel 13

Konfidentialitet och tillgång till identifierbara uppgifter

1.   För tillämpningen av artiklarna 10, 11 och 12 skall kommissionen (Eurostat), nationella myndigheter, nationella centralbanker och Europeiska centralbanken, då de mottar konfidentiella uppgifter, behandla dessa uppgifter i enlighet med förordning (EG) nr 322/97.

2.   För tillämpningen av denna förordning och utan hinder av artikel 14 i förordning (EG) nr 322/97 får överföring mellan nationella myndigheter och gemenskapsmyndigheten av konfidentiella uppgifter ske i den utsträckning som överföringen är nödvändig för att framställa särskild gemenskapsstatistik. All överföring därutöver skall uttryckligen godkännas av den nationella myndighet som samlat in uppgifterna.

Artikel 14

Övergångsperiod och dispens

När företagsregistren kräver en större översyn kan kommissionen på begäran av en medlemsstat medge undantag för en övergångsperiod som löper ut den 31 december 2008.

För jordbruk, skogsbruk, fiske, offentligförvaltning, försvar och obligatorisk socialförsäkring samt för ytterligare variabler avseende företagsgrupper får kommissionen, på en medlemsstats begäran, bevilja undantag för en övergångsperiod som inte får vara längre än fem år.

Artikel 15

Genomförandeåtgärder

Åtgärderna för genomförande av denna förordning skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 16.2 Sådana åtgärder gäller

| a) | täckningen av de minsta företagen och de inhemskt etablerade företagsgrupperna enligt artikel 3.6, |
| --- | --- |

a)

täckningen av de minsta företagen och de inhemskt etablerade företagsgrupperna enligt artikel 3.6,

| b) | överföringen av kvalitetsrapporter och upplysningar från de statistiska analyserna av registren enligt artiklarna 6 och 9, |
| --- | --- |

b)

överföringen av kvalitetsrapporter och upplysningar från de statistiska analyserna av registren enligt artiklarna 6 och 9,

| c) | reglerna för uppdatering av registren enligt artikel 8.3, |
| --- | --- |

c)

reglerna för uppdatering av registren enligt artikel 8.3,

| d) | överföringen av uppgifter om enskilda enheter för multinationella företagsgrupper mellan kommissionen (Eurostat) och medlemsstaterna enligt artikel 11, |
| --- | --- |

d)

överföringen av uppgifter om enskilda enheter för multinationella företagsgrupper mellan kommissionen (Eurostat) och medlemsstaterna enligt artikel 11,

| e) | överföringen av uppgifter om multinationella företagsgrupper mellan kommissionen (Eurostat) och centralbankerna enligt artikel 12 och |
| --- | --- |

e)

överföringen av uppgifter om multinationella företagsgrupper mellan kommissionen (Eurostat) och centralbankerna enligt artikel 12 och

| f) | uppdatering av förteckningen av registervariabler i bilagan, deras definitioner och kontinuitetsregler, enligt artikel 5, med hänsyn tagen till principen att nyttan med uppdateringen måste uppväga kostnaderna i samband med denna samt principen att de ytterligare kostnader som detta medför antingen för medlemsstater eller företag måste förbli rimliga. |
| --- | --- |

f)

uppdatering av förteckningen av registervariabler i bilagan, deras definitioner och kontinuitetsregler, enligt artikel 5, med hänsyn tagen till principen att nyttan med uppdateringen måste uppväga kostnaderna i samband med denna samt principen att de ytterligare kostnader som detta medför antingen för medlemsstater eller företag måste förbli rimliga.

Artikel 16

Kommitté

1.   Kommissionen skall bistås av kommittén för det statistiska programmet.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 17

Upphävande

Förordning (EEG) nr 2186/93 skall upphävas.

Hänvisningar till den upphävda förordningen har innebörd av hänvisningar till denna förordning.

Artikel 18

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

På rådets vägnar

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 1 juni 2006.

1

(2)  EGT L 196, 5.8.1993, s. 1. Förordningen ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

2

(3)  EGT L 76, 30.3.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1882/2003.

3

(4)  EGT L 14, 17.1.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1882/2003.

4

(5)  EGT L 162, 5.6.1998, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1158/2005 (EUT L 191, 22.7.2005, s. 1).

5

(6)  EUT L 124, 20.5.2003, s. 36.

6

(7)  EGT L 52, 22.2.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1882/2003.

7

(8)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

8

(9)  EGT L 195, 29.7.1980, s. 35. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/81/EG (EUT L 312, 29.11.2005, s. 47).

9

(10)  EGT L 151, 15.6.1990, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1882/2003.

10

(11)  EUT L 35, 8.2.2005, s. 23. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 602/2006 (EUT L 106, 19.4.2006, s. 10).

11

(12)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s 11).

12

(13)  EGT L 181, 28.6.1989, s. 47.

13

(14)  EGT L 310, 30.11.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1267/2003 (EUT L 180, 18.7.2003, s. 1).

14

BILAGA

Företagsregistren skall innehålla följande uppgifter för varje enhet. Uppgifterna behöver inte lagras separat för varje enhet om de kan härledas från andra enheter.

Uppgifter utan märkning är obligatoriska, uppgifter märkta ”villkorliga” är obligatoriska om de är tillgängliga i medlemsstaten, och uppgifter märkta ”valfria” är rekommenderade.

| 1. RÄTTSLIG ENHET |
| --- |
| IDENTIFIKATIONSUPPGIFTER | 1.1 | | Identitetsnummer |
| 1.2a | | Namn |
| 1.2b | | Fullständig adress (inkl. postnummer) |
| 1.2c | Valfria uppgifter | Telefon- och faxnummer, e-postadress och uppgifter för elektronisk insamling av uppgifter |
| 1.3 | | Momsregistreringsnummer eller annat administrativt identitetsnummer |
| DEMOGRAFISKA VARIABLER | 1.4 | | Datum för registrering för juridiska personer och datum för officiellt erkännande som ekonomisk aktör för fysiska personer |
| 1.5 | | Datum då den rättsliga enheten upphörde som del i ett företag (enligt identifikation i punkt 3.3) |
| EKONOMISKA VARIABLER/STRATIFIERINGSVARIABLER | 1.6 | | Juridisk form |
| LÄNKAR TILL ANDRA REGISTER | | | Hänvisning till andra register, i vilka den rättsliga enheten registreras och som innehåller uppgifter som kan användas för statistiska ändamål |
| 1.7a | | Hänvisning till registret över aktörer inom gemenskapen upprättat i enlighet med förordning (EG) nr 638/2004 (1) och hänvisning till tullregister eller till registret över aktörer utanför gemenskapen |
| 1.7b | Valfria uppgifter | Hänvisning till uppgifter ur balansräkningen (för enheter som är redovisningsskyldiga), och hänvisning till register över betalningsbalansen eller utländska direktinvesteringar och hänvisning till lantbruksregistret |

1. RÄTTSLIG ENHET

IDENTIFIKATIONSUPPGIFTER

1.1

Identitetsnummer

1.2a

Namn

1.2b

Fullständig adress (inkl. postnummer)

1.2c

Valfria uppgifter

Telefon- och faxnummer, e-postadress och uppgifter för elektronisk insamling av uppgifter

1.3

Momsregistreringsnummer eller annat administrativt identitetsnummer

DEMOGRAFISKA VARIABLER

1.4

Datum för registrering för juridiska personer och datum för officiellt erkännande som ekonomisk aktör för fysiska personer

1.5

Datum då den rättsliga enheten upphörde som del i ett företag (enligt identifikation i punkt 3.3)

EKONOMISKA VARIABLER/STRATIFIERINGSVARIABLER

1.6

Juridisk form

LÄNKAR TILL ANDRA REGISTER

Hänvisning till andra register, i vilka den rättsliga enheten registreras och som innehåller uppgifter som kan användas för statistiska ändamål

1.7a

Hänvisning till registret över aktörer inom gemenskapen upprättat i enlighet med förordning (EG) nr 638/2004 (1) och hänvisning till tullregister eller till registret över aktörer utanför gemenskapen

1.7b

Valfria uppgifter

Hänvisning till uppgifter ur balansräkningen (för enheter som är redovisningsskyldiga), och hänvisning till register över betalningsbalansen eller utländska direktinvesteringar och hänvisning till lantbruksregistret

Ytterligare variabler för rättsliga enheter som ingår i företag som tillhör en företagsgrupp

| ANKNYTNING TILL FÖRETAGSGRUPPEN | 1.8 | | Identitetsnummer för den inhemskt etablerade/trunkerade företagsgrupp (4.1), till vilken enheten hör |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.9 | | Datum för anslutning till den inhemskt etablerade/trunkerade företagsgruppen |
| 1.10 | | Datum för avskiljning från den inhemskt etablerade/trunkerade företagsgruppen |
| KONTROLL AV ENHETER | | | De inhemska kontrollkedjorna kan registreras antingen uppifrån och ner (1.11a) eller nerifrån och upp (1.11b). Endast den första kontrollnivån registreras direkt eller indirekt för varje enhet (hela kontrollkedjan erhålls genom att kombinera dessa). |
| 1.11a | | Identitetsnummer för i landet etablerade rättsliga enheter som kontrolleras av den rättsliga enheten |
| 1.11b | | Identitetsnummer för den i landet etablerade rättsliga enhet som kontrollerar den rättsliga enheten |
| 1.12a | | Registreringsland/-länder och identitetsnummer eller namn och adress för icke-inhemska rättsliga enheter som kontrolleras av den rättsliga enheten |
| 1.12b | Villkorliga uppgifter | Momsredovisningsnummer för icke-inhemska rättsliga enheter som kontrolleras av den rättsliga enheten |
| 1.13a | | Registreringsland och identitetsnummer eller namn och adress för den icke-inhemska rättsliga enhet som kontrollerar den rättsliga enheten |
| 1.13b | Villkorliga uppgifter | Momsredovisningsnummer för den icke-inhemska rättsliga enhet som kontrollerar den rättsliga enheten |
| ÄGANDEFÖRHÅLLANDEN | | Villkorliga uppgifter | Inhemskt ägande kan registreras antingen uppifrån och ner (1.14a) eller nerifrån och upp (1.14b).
  Registrering av uppgifterna och tröskeln för aktieinnehav i den mån uppgifterna finns tillgängliga i de administrativa källorna. Den rekommenderade tröskeln är 10 % eller mer av det direkta ägandet. |
| 1.14a | Villkorliga uppgifter | (a) | Identitetsnummer och |

ANKNYTNING TILL FÖRETAGSGRUPPEN

1.8

Identitetsnummer för den inhemskt etablerade/trunkerade företagsgrupp (4.1), till vilken enheten hör

1.9

Datum för anslutning till den inhemskt etablerade/trunkerade företagsgruppen

1.10

Datum för avskiljning från den inhemskt etablerade/trunkerade företagsgruppen

KONTROLL AV ENHETER

De inhemska kontrollkedjorna kan registreras antingen uppifrån och ner (1.11a) eller nerifrån och upp (1.11b). Endast den första kontrollnivån registreras direkt eller indirekt för varje enhet (hela kontrollkedjan erhålls genom att kombinera dessa).

1.11a

Identitetsnummer för i landet etablerade rättsliga enheter som kontrolleras av den rättsliga enheten

1.11b

Identitetsnummer för den i landet etablerade rättsliga enhet som kontrollerar den rättsliga enheten

1.12a

Registreringsland/-länder och identitetsnummer eller namn och adress för icke-inhemska rättsliga enheter som kontrolleras av den rättsliga enheten

1.12b

Villkorliga uppgifter

Momsredovisningsnummer för icke-inhemska rättsliga enheter som kontrolleras av den rättsliga enheten

1.13a

Registreringsland och identitetsnummer eller namn och adress för den icke-inhemska rättsliga enhet som kontrollerar den rättsliga enheten

1.13b

Villkorliga uppgifter

Momsredovisningsnummer för den icke-inhemska rättsliga enhet som kontrollerar den rättsliga enheten

ÄGANDEFÖRHÅLLANDEN

Villkorliga uppgifter

Inhemskt ägande kan registreras antingen uppifrån och ner (1.14a) eller nerifrån och upp (1.14b).

Registrering av uppgifterna och tröskeln för aktieinnehav i den mån uppgifterna finns tillgängliga i de administrativa källorna. Den rekommenderade tröskeln är 10 % eller mer av det direkta ägandet.

1.14a

Villkorliga uppgifter

(a)

Identitetsnummer och

| (b) | aktier (%) i den/de i landet etablerade rättsliga enhet/er som ägs av den rättsliga enheten |
| --- | --- |

(b)

aktier (%) i den/de i landet etablerade rättsliga enhet/er som ägs av den rättsliga enheten

1.14b

Villkorliga uppgifter

| a) | Identitetsnummer och |
| --- | --- |

a)

Identitetsnummer och

| b) | aktier (%) i den/de i landet etablerade rättsliga enhet/er som äger den rättsliga enheten |
| --- | --- |

b)

aktier (%) i den/de i landet etablerade rättsliga enhet/er som äger den rättsliga enheten

1.15

Villkorliga uppgifter

| a) | Registreringsland/länder och |
| --- | --- |

a)

Registreringsland/länder och

| b) | identitetsnummer eller namn, adress och momsregistreringsnummer |
| --- | --- |

b)

identitetsnummer eller namn, adress och momsregistreringsnummer

| c) | aktier (%) i den/de rättsliga enhet/er som inte är etablerad/e i landet och som ägs av den rättsliga enheten |
| --- | --- |

c)

aktier (%) i den/de rättsliga enhet/er som inte är etablerad/e i landet och som ägs av den rättsliga enheten

1.16

Villkorliga uppgifter

| a) | Registreringsland och |
| --- | --- |

a)

Registreringsland och

| b) | identitetsnummer eller namn, adress och momsregistreringsnummer och |
| --- | --- |

b)

identitetsnummer eller namn, adress och momsregistreringsnummer och

| c) | aktier (%) i den/de rättsliga enhet/er som inte är etablerad/e i landet och som äger den rättsliga enheten |
| --- | --- |

c)

aktier (%) i den/de rättsliga enhet/er som inte är etablerad/e i landet och som äger den rättsliga enheten

2. LOKAL ENHET

IDENTIFIKATIONS-UPPGIFTER

2.1

Identitetsnummer

2.2a

Namn

2.2b

Fullständig adress (inklusive postnummer)

2.2c

Valfria uppgifter

Telefon- och faxnummer, e-postadress och uppgifter för elektronisk insamling av uppgifter

2.3

Identitetsnummer för det företag (3.1) till vilket den lokala enheten hör

DEMOGRAFISKA VARIABLER

2.4

Datum då verksamheten inleddes

2.5

Datum då verksamheten definitivt upphörde

EKONOMISKA VARIABLER/STRATIFIERINGS VARIABLER

2.6

Huvudverksamhetskod på fyrställig NACE-nivå

2.7

Villkorliga uppgifter

Eventuell sekundär verksamhet på fyrställig NACEnivå; denna punkt gäller bara de lokala enheter som ingår i undersökningar

2.8

Valfria uppgifter

Verksamhet som bedrivs i den lokala enheten och som är en hjälpverksamhet för det företag till vilket det hör (ja/nej)

2.9

Antal sysselsatta

2.10a

Antal anställda

2.10b

Valfria uppgifter

Antal anställda i heltidsekvivalenter

2.11

Geografisk kod

LÄNKAR TILL ANDRA REGISTER

2.12

Villkorliga uppgifter

Hänvisning till andra register där den lokala enheten förekommer och som innehåller uppgifter som kan användas för statistiska ändamål (om sådana andra register förekommer)

3. FÖRETAG

IDENTIFIKATIONSUPPGIFTER

3.1

Identitetsnummer

3.2a

Namn

3.2b

Valfria uppgifter

Postadress, e-postadress och nätadress

3.3

Identitetsnummer på den/de rättsliga enhet/er som företaget består av

DEMOGRAFISKA VARIABLER

3.4

Datum då verksamheten inleddes

3.5

Datum då verksamheten definitivt upphörde

EKONOMISKA VARIABLER/STRATIFIERINGSVARIABLER

3.6

Huvudverksamhetskod på fyrställig NACE-nivå

3.7

Villkorliga uppgifter

Eventuell sekundär verksamhet på fyrställig NACEnivå; denna punkt gäller bara de företag som ingår i undersökningar

3.8

Antal sysselsatta

3.9a

Antal anställda

3.9b

Valfria uppgifter

Antal anställda i heltidsekvivalenter

3.10a

Omsättning med undantag enligt 3.10b

3.10b

Valfria uppgifter

Omsättning för jordbruk, jakt, skogsbruk och fiske samt offentlig förvaltning och försvar, obligatorisk socialförsäkring, privata hushåll med anställda och extraterritoriella organisationer

3.11

Institutionell sektor och undersektor enligt det europeiska räkenskapssystemet

Ytterligare variabler för företag som tillhör en företagsgrupp

| ANKNYTNING TILL FÖRETAGSGRUPPEN | 3.12 | Identitetsnummer för den inhemskt etablerade/trunkerade företagsgrupp (4.1) till vilket företaget hör |
| --- | --- | --- |

ANKNYTNING TILL FÖRETAGSGRUPPEN

3.12

Identitetsnummer för den inhemskt etablerade/trunkerade företagsgrupp (4.1) till vilket företaget hör

| 4. FÖRETAGSGRUPP |
| --- |
| IDENTIFIKATIONSUPPGIFTER | 4.1 | | Identitetsnummer för den inhemskt etablerade/trunkerade företagsgruppen |
| 4.2a | | Namn på den inhemskt etablerade/trunkerade företagsgruppen |
| 4.2b | Valfria uppgifter | Postadress, e-postadress och nätadress till den i landet etablerade/trunkerade företagsgruppen |
| 4.3 | Delvis villkorliga uppgifter | Identitetsnummer till det i landet etablerade/trunkerade huvudföretaget (lika med identitetsnumret för den rättsliga enhet som är det i landet etablerade huvudföretaget).
  Villkorligt; om kontrollenheten är en fysisk person som inte är någon ekonomisk aktör görs registrering om dessa uppgifter finns i de administrativa källorna |
| 4.4 | | Typ av företagsgrupp:






  1. | inhemskt etablerad grupp, |

4. FÖRETAGSGRUPP

IDENTIFIKATIONSUPPGIFTER

4.1

Identitetsnummer för den inhemskt etablerade/trunkerade företagsgruppen

4.2a

Namn på den inhemskt etablerade/trunkerade företagsgruppen

4.2b

Valfria uppgifter

Postadress, e-postadress och nätadress till den i landet etablerade/trunkerade företagsgruppen

4.3

Delvis villkorliga uppgifter

Identitetsnummer till det i landet etablerade/trunkerade huvudföretaget (lika med identitetsnumret för den rättsliga enhet som är det i landet etablerade huvudföretaget).

Villkorligt; om kontrollenheten är en fysisk person som inte är någon ekonomisk aktör görs registrering om dessa uppgifter finns i de administrativa källorna

4.4

Typ av företagsgrupp:

1.

inhemskt etablerad grupp,

| 2. | inhemskt kontrollerad trunkerad grupp, |
| --- | --- |

2.

inhemskt kontrollerad trunkerad grupp,

| 3. | utländskt kontrollerad trunkerad grupp. |
| --- | --- |

3.

utländskt kontrollerad trunkerad grupp.

DEMOGRAFISKA VARIABLER

4.5

Datum då den inhemskt etablerade/trunkerade företagsgruppens verksamhet inleddes

4.6

Datum då den inhemskt etablerade/trunkerade företagsgruppens verksamhet upphörde

EKONOMISKA VARIABLER/STRATIFIERINGSVARIABLER

4.7

Den inhemskt etablerade/trunkerade företagsgruppens huvudverksamhetskod på tvåställig NACE-nivå

4.8

Valfria uppgifter

Den inhemskt etablerade/trunkerade företagsgruppens sekundära verksamhet på tvåställig NACE-nivå

4.9

Antal sysselsatta i den inhemskt etablerade/trunkerade företagsgruppen

4.10

Valfria uppgifter

Konsoliderad omsättning

Ytterligare variabler för multinationella företagsgrupper (typerna 2 och 3 i 4.4):

Registrering av variablerna 4.11 och 4.12a är valfri tills överföringen av uppgifter om multinationella grupper enligt i artikel 11, har kommit igång.

| IDENTIFIKATIONSUPPGIFTER | 4.11 | | Identitetsnummer för den globala gruppen |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.12a | | Den globala gruppens namn |
| 4.12b | Valfria uppgifter | Det globala huvudkontorets registreringsland, postadress, e-postadress och nätadress |
| 4.13a | | Det globala huvudkontorets identitetsnummer om huvudkontoret har säte i landet (lika med identitetsnumret för den rättsliga enheten som är huvudkontor).
  Om det globala huvudkontoret inte har säte i landet, dess registreringsland. |
| 4.13b | Valfria uppgifter | Det globala huvudkontorets identitetsnummer eller namn och adress om huvudkontoret inte har säte i landet. |
| EKONOMISKA VARIABLER/STRATIFIERINGSVARIABLER | 4.14 | Valfria uppgifter | Antal sysselsatta totalt |
| 4.15 | Valfria uppgifter | Konsoliderad total omsättning |
| 4.16 | Valfria uppgifter | Hemvist för det globala beslutscentrumet |
| 4.17 | Valfria uppgifter | Länder där företagen eller de lokala enheterna är belägna |

IDENTIFIKATIONSUPPGIFTER

4.11

Identitetsnummer för den globala gruppen

4.12a

Den globala gruppens namn

4.12b

Valfria uppgifter

Det globala huvudkontorets registreringsland, postadress, e-postadress och nätadress

4.13a

Det globala huvudkontorets identitetsnummer om huvudkontoret har säte i landet (lika med identitetsnumret för den rättsliga enheten som är huvudkontor).

Om det globala huvudkontoret inte har säte i landet, dess registreringsland.

4.13b

Valfria uppgifter

Det globala huvudkontorets identitetsnummer eller namn och adress om huvudkontoret inte har säte i landet.

EKONOMISKA VARIABLER/STRATIFIERINGSVARIABLER

4.14

Valfria uppgifter

Antal sysselsatta totalt

4.15

Valfria uppgifter

Konsoliderad total omsättning

4.16

Valfria uppgifter

Hemvist för det globala beslutscentrumet

4.17

Valfria uppgifter

Länder där företagen eller de lokala enheterna är belägna

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 638/2004 av den 31 mars 2004 om gemenskapsstatistik över varuhandeln mellan medlemsstaterna (EUT L 102, 7.4.2004, s. 1).

P6_TA(2006)0230

Ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007-2013) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om upprättande av ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007-2013) (KOM(2005)0121 - C6-0098/2005 - 2005/0050(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0121) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0121) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2, artikel 156 och artiklarna 157.3 och 175.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0098/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2, artikel 156 och artiklarna 157.3 och 175.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0098/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för ekonomi och valutafrågor och budgetutskottet (A6-0180/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för ekonomi och valutafrågor och budgetutskottet (A6-0180/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2005)0050

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 1 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2006/EG om upprättande av ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007-2013)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 156, 157.3 och 175.1,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Vid Europeiska rådets möte i Lissabon den 23 och 24 mars 2000 sattes som mål att göra Europeiska unionen till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi. Rådet betonade vikten av att skapa ett klimat som främjar små och medelstora företag och framhöll vikten av att sprida goda erfarenheter och säkerställa större konvergens mellan medlemsstaterna. Vid Europeiska rådets möte i Göteborg den 15 och 16 juni 2001 enades man om unionens strategi för hållbar utveckling för att säkerställa att ekonomisk tillväxt, social integration och miljöskydd går hand i hand. Företagens produktionsmönster spelar en viktig roll för den hållbara utvecklingen. |
| --- | --- |

(1)

Vid Europeiska rådets möte i Lissabon den 23 och 24 mars 2000 sattes som mål att göra Europeiska unionen till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi. Rådet betonade vikten av att skapa ett klimat som främjar små och medelstora företag och framhöll vikten av att sprida goda erfarenheter och säkerställa större konvergens mellan medlemsstaterna. Vid Europeiska rådets möte i Göteborg den 15 och 16 juni 2001 enades man om unionens strategi för hållbar utveckling för att säkerställa att ekonomisk tillväxt, social integration och miljöskydd går hand i hand. Företagens produktionsmönster spelar en viktig roll för den hållbara utvecklingen.

| (2) | För att bidra till ökad konkurrenskraft och innovationskapacitet i gemenskapen, kunskapssamhällets utveckling och en hållbar utveckling baserad på balanserad ekonomisk tillväxt bör ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (nedan kallat ramprogrammet) inrättas. |
| --- | --- |

(2)

För att bidra till ökad konkurrenskraft och innovationskapacitet i gemenskapen, kunskapssamhällets utveckling och en hållbar utveckling baserad på balanserad ekonomisk tillväxt bör ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (nedan kallat ramprogrammet) inrättas.

| (3) | Detta stämmer överens med kommissionens meddelande av den 2 februari 2005 till Europeiska rådets vårmöte ”Att arbeta tillsammans för tillväxt och sysselsättning - Nystart för Lissabonstrategin”, i vilket det å ena sidan efterlyses åtgärder som genererar tillväxt och konkurrenskraft och som gör Europa till en mer attraktiv plats för investeringar och arbete och å andra sidan erinras om att entreprenörinitiativ måste stimuleras, tillräckligt med riskkapital attraheras för att företag skall kunna etableras och en stark industriell bas bevaras samtidigt som man bör främja innovation, främst miljöinnovation, användning av informations- och kommunikationsteknik (IKT) och en hållbar resursanvändning. Medan konkurrenskraften i stor utsträckning drivs av ett dynamiskt näringsliv som verkar på öppna och konkurrenskraftiga marknader och stöds av de rätta ramvillkoren, främst ett regelverk som befrämjar innovation, måste gemenskapens finansiering ha en hävstångseffekt och ge kompletterande stöd i de situationer då marknaden misslyckas. |
| --- | --- |

(3)

Detta stämmer överens med kommissionens meddelande av den 2 februari 2005 till Europeiska rådets vårmöte ”Att arbeta tillsammans för tillväxt och sysselsättning - Nystart för Lissabonstrategin”, i vilket det å ena sidan efterlyses åtgärder som genererar tillväxt och konkurrenskraft och som gör Europa till en mer attraktiv plats för investeringar och arbete och å andra sidan erinras om att entreprenörinitiativ måste stimuleras, tillräckligt med riskkapital attraheras för att företag skall kunna etableras och en stark industriell bas bevaras samtidigt som man bör främja innovation, främst miljöinnovation, användning av informations- och kommunikationsteknik (IKT) och en hållbar resursanvändning. Medan konkurrenskraften i stor utsträckning drivs av ett dynamiskt näringsliv som verkar på öppna och konkurrenskraftiga marknader och stöds av de rätta ramvillkoren, främst ett regelverk som befrämjar innovation, måste gemenskapens finansiering ha en hävstångseffekt och ge kompletterande stöd i de situationer då marknaden misslyckas.

| (4) | I Europeiska stadgan för småföretag (nedan kallad ”stadgan”), som stöddes av Europeiska rådet i Santa Maria de Feira den 19 och 20 juni 2000, beskrivs småföretagen som ”ryggraden i den europeiska ekonomin”. Småföretagens och hantverksföretagens särart, krav, behov och förväntningar bör beaktas bättre i nationell och europeisk politik. Målen i stadgan bör beaktas i gemenskapens åtgärder för att främja små och medelstora företag, exempelvis kommissionens meddelande av den 10 november 2005”Genomförande av gemenskapens Lissabonprogram - tillväxt och sysselsättning genom en modern politik för små och medelstora företag”, och ramprogrammet bör användas som ett medel för att närma sig dessa mål. |
| --- | --- |

(4)

I Europeiska stadgan för småföretag (nedan kallad ”stadgan”), som stöddes av Europeiska rådet i Santa Maria de Feira den 19 och 20 juni 2000, beskrivs småföretagen som ”ryggraden i den europeiska ekonomin”. Småföretagens och hantverksföretagens särart, krav, behov och förväntningar bör beaktas bättre i nationell och europeisk politik. Målen i stadgan bör beaktas i gemenskapens åtgärder för att främja små och medelstora företag, exempelvis kommissionens meddelande av den 10 november 2005”Genomförande av gemenskapens Lissabonprogram - tillväxt och sysselsättning genom en modern politik för små och medelstora företag”, och ramprogrammet bör användas som ett medel för att närma sig dessa mål.

| (5) | Ramprogrammet bör särskilt inriktas på små och medelstora företag enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (4). Det bör ägna särskild uppmärksamhet åt de specifika särdragen och kraven hos företag med hög tillväxtpotential (s.k. gaseller), mikroföretag och hantverksföretag samt målgrupper såsom kvinnliga företagare. |
| --- | --- |

(5)

Ramprogrammet bör särskilt inriktas på små och medelstora företag enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (4). Det bör ägna särskild uppmärksamhet åt de specifika särdragen och kraven hos företag med hög tillväxtpotential (s.k. gaseller), mikroföretag och hantverksföretag samt målgrupper såsom kvinnliga företagare.

| (6) | I ramprogrammet bör ingå de särskilda gemenskapsåtgärder inom entreprenörskap, små och medelstora företag, industriell konkurrenskraft, innovation, informations- och kommunikationsteknik (IKT), miljöteknik och intelligent energi som hittills har reglerats genom rådets beslut 96/413/EG av den 25 juni 1996 om genomförande av ett åtgärdsprogram för gemenskapen för att främja den europeiska industrins konkurrenskraft (5), Europaparlamentets och rådets beslut nr 1336/97/EG av den 17 juni 1997 om en serie riktlinjer för transeuropeiska telenät (6), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1655/2000 av den 17 juli 2000 om det finansiella instrumentet för miljön (Life) (7), rådets beslut 2000/819/EG av den 20 december 2000 om ett flerårigt program för företag och företagaranda, särskilt för små och medelstora företag (SMF) (2001-2005) (8), rådets beslut 2001/48/EG av den 22 december 2000 om antagande av ett flerårigt gemenskapsprogram för stimulans av utvecklingen och utnyttjandet av europeiskt digitalt innehåll på det globala nätet samt för främjande av den språkliga mångfalden i informationssamhället (9), Europaparlamentets och rådets beslut nr 1230/2003/EG av den 26 juni 2003 om ett flerårigt program för åtgärder på energiområdet: ”Intelligent energi - Europa” (2003-2006) (10) för att stödja hållbar utveckling på energiområdet och Europaparlamentets och rådets beslut nr 2256/2003/EG av den 17 november 2003 om antagande av ett flerårigt program (2003-2005) för övervakning av handlingsplanen eEurope 2005, spridning av goda rutiner och förbättrad nät- och informationssäkerhet (Modinis) (11). |
| --- | --- |

(6)

I ramprogrammet bör ingå de särskilda gemenskapsåtgärder inom entreprenörskap, små och medelstora företag, industriell konkurrenskraft, innovation, informations- och kommunikationsteknik (IKT), miljöteknik och intelligent energi som hittills har reglerats genom rådets beslut 96/413/EG av den 25 juni 1996 om genomförande av ett åtgärdsprogram för gemenskapen för att främja den europeiska industrins konkurrenskraft (5), Europaparlamentets och rådets beslut nr 1336/97/EG av den 17 juni 1997 om en serie riktlinjer för transeuropeiska telenät (6), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1655/2000 av den 17 juli 2000 om det finansiella instrumentet för miljön (Life) (7), rådets beslut 2000/819/EG av den 20 december 2000 om ett flerårigt program för företag och företagaranda, särskilt för små och medelstora företag (SMF) (2001-2005) (8), rådets beslut 2001/48/EG av den 22 december 2000 om antagande av ett flerårigt gemenskapsprogram för stimulans av utvecklingen och utnyttjandet av europeiskt digitalt innehåll på det globala nätet samt för främjande av den språkliga mångfalden i informationssamhället (9), Europaparlamentets och rådets beslut nr 1230/2003/EG av den 26 juni 2003 om ett flerårigt program för åtgärder på energiområdet: ”Intelligent energi - Europa” (2003-2006) (10) för att stödja hållbar utveckling på energiområdet och Europaparlamentets och rådets beslut nr 2256/2003/EG av den 17 november 2003 om antagande av ett flerårigt program (2003-2005) för övervakning av handlingsplanen eEurope 2005, spridning av goda rutiner och förbättrad nät- och informationssäkerhet (Modinis) (11).

| (7) | I ramprogrammet bör en rad gemensamma mål fastställas liksom de totala budgetanslagen för att uppnå dessa mål, olika slags genomförandeåtgärder och rutinerna för övervakning och utvärdering samt för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

(7)

I ramprogrammet bör en rad gemensamma mål fastställas liksom de totala budgetanslagen för att uppnå dessa mål, olika slags genomförandeåtgärder och rutinerna för övervakning och utvärdering samt för skydd av gemenskapens ekonomiska intressen.

| (8) | I enlighet med kommissionens meddelande av den 11 mars 2003”Innovationspolitiken: en uppdatering av Europeiska unionens ståndpunkt inom ramen för Lissabonstrategin” och mot bakgrund av OECD:s Oslo-manual skall innovation tolkas så att den inbegriper förnyelse och utvidgning av utbudet av varor och tjänster och därtill hörande marknader, införande av nya metoder för formgivning, produktion, leverans och distribution, förändring av företagsledning, arbetsorganisation, arbetsförhållanden och arbetstagarnas kompetens samt att den omfattar teknisk, icke-teknisk och organisatorisk innovation. |
| --- | --- |

(8)

I enlighet med kommissionens meddelande av den 11 mars 2003”Innovationspolitiken: en uppdatering av Europeiska unionens ståndpunkt inom ramen för Lissabonstrategin” och mot bakgrund av OECD:s Oslo-manual skall innovation tolkas så att den inbegriper förnyelse och utvidgning av utbudet av varor och tjänster och därtill hörande marknader, införande av nya metoder för formgivning, produktion, leverans och distribution, förändring av företagsledning, arbetsorganisation, arbetsförhållanden och arbetstagarnas kompetens samt att den omfattar teknisk, icke-teknisk och organisatorisk innovation.

| (9) | Ramprogrammet bör inte omfatta sådan forskning och teknisk utveckling som sker i enlighet med artikel 166 i fördraget. Det bör vara ett komplement till gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) som inrättats genom Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2006/EG av den ... (nedan kallat ”sjunde ramprogrammet för FoTUD”) genom att behandla innovation som inbegriper såväl icke-teknisk som teknisk innovation och som har lämnat den slutliga demonstrationsfasen och är färdig för marknadsintroduktion (testning av innovationer för tillämpning på marknaderna). Det måste garanteras att det inte råder obalans i finansieringen mellan forskning, utveckling och tillämpning (tekniköverföring, inbegripet före såddfasen). Finansiering av överföringen av forskningsresultat till saluföringen är därför en uppgift som måste samordnas nära med sjunde ramprogrammet för FoTUD och andra relevanta forskningsprogram. |
| --- | --- |

(9)

Ramprogrammet bör inte omfatta sådan forskning och teknisk utveckling som sker i enlighet med artikel 166 i fördraget. Det bör vara ett komplement till gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) som inrättats genom Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2006/EG av den ... (nedan kallat ”sjunde ramprogrammet för FoTUD”) genom att behandla innovation som inbegriper såväl icke-teknisk som teknisk innovation och som har lämnat den slutliga demonstrationsfasen och är färdig för marknadsintroduktion (testning av innovationer för tillämpning på marknaderna). Det måste garanteras att det inte råder obalans i finansieringen mellan forskning, utveckling och tillämpning (tekniköverföring, inbegripet före såddfasen). Finansiering av överföringen av forskningsresultat till saluföringen är därför en uppgift som måste samordnas nära med sjunde ramprogrammet för FoTUD och andra relevanta forskningsprogram.

| (10) | Ramprogrammet bör även omfatta marknadsintroduktionen av befintlig teknik för nya och innovativa användningsområden. Under vissa omständigheter kommer pilotprojekt för teknisk demonstration att omfattas av båda programmen, dvs. ramprogrammet och sjunde ramprogrammet för FoTUD. Detta kommer endast att inträffa när vissa tekniska lösningar (till exempel tekniska standarder på IKT-området) måste godkännas under marknadsintroduktionsfasen för en teknik som redan har demonstrerats. |
| --- | --- |

(10)

Ramprogrammet bör även omfatta marknadsintroduktionen av befintlig teknik för nya och innovativa användningsområden. Under vissa omständigheter kommer pilotprojekt för teknisk demonstration att omfattas av båda programmen, dvs. ramprogrammet och sjunde ramprogrammet för FoTUD. Detta kommer endast att inträffa när vissa tekniska lösningar (till exempel tekniska standarder på IKT-området) måste godkännas under marknadsintroduktionsfasen för en teknik som redan har demonstrerats.

| (11) | Ramprogrammet bör komplettera strukturfonderna och andra relevanta gemenskapsprogram med erkännande av att varje instrument bör fungera i enlighet med sina egna specifika förfaranden. Samma stödberättigande kostnader bör därför inte ersättas två gånger. |
| --- | --- |

(11)

Ramprogrammet bör komplettera strukturfonderna och andra relevanta gemenskapsprogram med erkännande av att varje instrument bör fungera i enlighet med sina egna specifika förfaranden. Samma stödberättigande kostnader bör därför inte ersättas två gånger.

| (12) | Ramprogrammets gemensamma mål bör uppnås genom särskilda program, nämligen ”Programmet för entreprenörskap och innovation”, ”IKT-stödprogrammet” och ”Programmet Intelligent energi - Europa”. |
| --- | --- |

(12)

Ramprogrammets gemensamma mål bör uppnås genom särskilda program, nämligen ”Programmet för entreprenörskap och innovation”, ”IKT-stödprogrammet” och ”Programmet Intelligent energi - Europa”.

| (13) | Principerna om öppenhet och jämställdhet mellan könen bör beaktas i samtliga program och åtgärder som omfattas av ramprogrammet. |
| --- | --- |

(13)

Principerna om öppenhet och jämställdhet mellan könen bör beaktas i samtliga program och åtgärder som omfattas av ramprogrammet.

| (14) | I detta beslut fastställs, för ramprogrammets hela löptid, en finansieringsram som utgör den särskilda referensen enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (12), för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet. |
| --- | --- |

(14)

I detta beslut fastställs, för ramprogrammets hela löptid, en finansieringsram som utgör den särskilda referensen enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (12), för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet.

| (15) | En särskild vägledande budget bör reserveras för varje särskilt program. |
| --- | --- |

(15)

En särskild vägledande budget bör reserveras för varje särskilt program.

| (16) | För att finansieringen skall begränsas till de tillfällen då marknaden misslyckats och en snedvridning av marknaden skall undvikas, bör den finansiering som sker via ramprogrammet följa gemenskapens regler om statligt stöd och dithörande instrument liksom gemenskapens gällande definition av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(16)

För att finansieringen skall begränsas till de tillfällen då marknaden misslyckats och en snedvridning av marknaden skall undvikas, bör den finansiering som sker via ramprogrammet följa gemenskapens regler om statligt stöd och dithörande instrument liksom gemenskapens gällande definition av små och medelstora företag.

| (17) | I avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat ”EES-avtalet”) och protokollen till associeringsavtalen regleras de berörda ländernas deltagande i gemenskapsprogrammen. Andra tredjeländer bör kunna delta när avtal och förfaranden tillåter det. |
| --- | --- |

(17)

I avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat ”EES-avtalet”) och protokollen till associeringsavtalen regleras de berörda ländernas deltagande i gemenskapsprogrammen. Andra tredjeländer bör kunna delta när avtal och förfaranden tillåter det.

| (18) | Ramprogrammet och de särskilda programmen bör övervakas och utvärderas regelbundet så att justeringar kan göras. När så är möjligt bör det i utvärderingsrapporter utredas hur jämställdhetsperspektivet har integrerats i programverksamheten. |
| --- | --- |

(18)

Ramprogrammet och de särskilda programmen bör övervakas och utvärderas regelbundet så att justeringar kan göras. När så är möjligt bör det i utvärderingsrapporter utredas hur jämställdhetsperspektivet har integrerats i programverksamheten.

| (19) | Lämpliga åtgärder bör också vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier liksom nödvändiga anordningar för att skaffa tillbaka medel som gått förlorade, utbetalats felaktigt eller använts på fel sätt i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (13), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 m de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (14) och Europaparlamentets och rådet förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (15). |
| --- | --- |

(19)

Lämpliga åtgärder bör också vidtas för att förhindra oegentligheter och bedrägerier liksom nödvändiga anordningar för att skaffa tillbaka medel som gått förlorade, utbetalats felaktigt eller använts på fel sätt i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (13), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 m de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (14) och Europaparlamentets och rådet förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (15).

| (20) | Företagens tillväxt och konkurrenskraft inom industri- och tjänstesektorerna beror på deras förmåga att anpassa sig snabbt till förändringar, utnyttja sin innovativa potential och utveckla kvalitetsprodukter. Detta är en utmaning för företagen oberoende av storlek men den berör främst de mindre företagen. Det bör därför inrättas ett särskilt program, Programmet för entreprenörskap och innovation. |
| --- | --- |

(20)

Företagens tillväxt och konkurrenskraft inom industri- och tjänstesektorerna beror på deras förmåga att anpassa sig snabbt till förändringar, utnyttja sin innovativa potential och utveckla kvalitetsprodukter. Detta är en utmaning för företagen oberoende av storlek men den berör främst de mindre företagen. Det bör därför inrättas ett särskilt program, Programmet för entreprenörskap och innovation.

| (21) | Gemenskapen kan fungera som katalysator och samordnare av medlemsstaternas ansträngningar. Den kan bidra till och komplettera deras uppnådda resultat, främst genom att främja utbyte av nationella och regionala erfarenheter och arbetssätt men också genom att definiera och sprida bästa praxis och innovativa idéer samt genom att bidra till tillgång på Europatäckande tjänster för stöd till företag och innovation, främst små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(21)

Gemenskapen kan fungera som katalysator och samordnare av medlemsstaternas ansträngningar. Den kan bidra till och komplettera deras uppnådda resultat, främst genom att främja utbyte av nationella och regionala erfarenheter och arbetssätt men också genom att definiera och sprida bästa praxis och innovativa idéer samt genom att bidra till tillgång på Europatäckande tjänster för stöd till företag och innovation, främst små och medelstora företag.

| (22) | I kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 28 januari 2004”Främjande av teknik för hållbar utveckling: Europeiska unionens handlingsplan för miljöteknik” efterlyses gemenskapsprogram som stöd för utveckling och användning av miljöteknik och dessutom finansiella instrument för riskdelning vid investeringar i miljöteknik. |
| --- | --- |

(22)

I kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 28 januari 2004”Främjande av teknik för hållbar utveckling: Europeiska unionens handlingsplan för miljöteknik” efterlyses gemenskapsprogram som stöd för utveckling och användning av miljöteknik och dessutom finansiella instrument för riskdelning vid investeringar i miljöteknik.

| (23) | För att stödja framväxten av en europeisk marknad för innovativa produkter och tjänster måste medlemsstaterna och kommissionen skapa en attraktiv miljö för innovativa produkter och tjänster, bland annat genom att dels ha en proaktiv syn på offentlig upphandling i syfte att bidra till framväxten av ledande marknader och samtidigt förbättra de små och medelstora företagens tillgång till marknaden och kvaliteten på de offentliga tjänsterna, dels förbättra lagstiftningen och utarbeta standarder som grundas på behov som på ett tidigt stadium har kunnat förutses. Kommissionen bör ge råd om hur innovationsvänliga offentliga upphandlingar skall kunna genomföras. |
| --- | --- |

(23)

För att stödja framväxten av en europeisk marknad för innovativa produkter och tjänster måste medlemsstaterna och kommissionen skapa en attraktiv miljö för innovativa produkter och tjänster, bland annat genom att dels ha en proaktiv syn på offentlig upphandling i syfte att bidra till framväxten av ledande marknader och samtidigt förbättra de små och medelstora företagens tillgång till marknaden och kvaliteten på de offentliga tjänsterna, dels förbättra lagstiftningen och utarbeta standarder som grundas på behov som på ett tidigt stadium har kunnat förutses. Kommissionen bör ge råd om hur innovationsvänliga offentliga upphandlingar skall kunna genomföras.

| (24) | När det gäller teknisk innovation bör små och medelstora företag uppmuntras att engagera sig i högteknologiska branscher såsom rymdteknik och säkerhet och till att utveckla tillämpningar inom satellitnavigeringssystemet Galileo. |
| --- | --- |

(24)

När det gäller teknisk innovation bör små och medelstora företag uppmuntras att engagera sig i högteknologiska branscher såsom rymdteknik och säkerhet och till att utveckla tillämpningar inom satellitnavigeringssystemet Galileo.

| (25) | Med miljöinnovation avses varje typ av innovation som syftar till betydande och påvisbara framsteg mot målet hållbar utveckling genom att de negativa konsekvenserna för miljön minskas eller genom ett effektivare och mer ansvarsmedvetet utnyttjande av naturresurser, inklusive energi. Miljöinnovation är ett progressivt begrepp och ramprogrammet måste därför kunna anpassas till förändringar. Främjande av miljöinnovation genom ramprogrammet syftar till att bidra till genomförandet av handlingsplanen för miljöteknik. |
| --- | --- |

(25)

Med miljöinnovation avses varje typ av innovation som syftar till betydande och påvisbara framsteg mot målet hållbar utveckling genom att de negativa konsekvenserna för miljön minskas eller genom ett effektivare och mer ansvarsmedvetet utnyttjande av naturresurser, inklusive energi. Miljöinnovation är ett progressivt begrepp och ramprogrammet måste därför kunna anpassas till förändringar. Främjande av miljöinnovation genom ramprogrammet syftar till att bidra till genomförandet av handlingsplanen för miljöteknik.

| (26) | Ramprogrammet bör, med beaktande av miljöprogrammet Life + (”Life +”), stödja användning av miljöteknik genom pilot- och marknadsintroduktionsprojekt och genom att överbrygga klyftan mellan framgångsrik demonstration av innovativ teknik och dess introduktion på marknaden, undanröja hindren för marknadspenetration, främja frivilliga lösningar på områden som miljöförvaltning samt etablera kontakt mellan berörda aktörer. Ramprogrammet bör ge stöd till företags miljöinnovation genom projekt och samfinansiering i riskkapitalfonder, men bör inte medge dubbelfinansiering av kostnader som ersätts enligt Life+. |
| --- | --- |

(26)

Ramprogrammet bör, med beaktande av miljöprogrammet Life + (”Life +”), stödja användning av miljöteknik genom pilot- och marknadsintroduktionsprojekt och genom att överbrygga klyftan mellan framgångsrik demonstration av innovativ teknik och dess introduktion på marknaden, undanröja hindren för marknadspenetration, främja frivilliga lösningar på områden som miljöförvaltning samt etablera kontakt mellan berörda aktörer. Ramprogrammet bör ge stöd till företags miljöinnovation genom projekt och samfinansiering i riskkapitalfonder, men bör inte medge dubbelfinansiering av kostnader som ersätts enligt Life+.

| (27) | Gemenskapens marknadsbaserade finansinstrument, som vänder sig till de små och medelstora företagen, kompletterar och ger en hävstångseffekt åt de nationella instrumenten. De kan i synnerhet främja privata investeringar för skapande av nya innovativa företag och stödja företag med hög tillväxtpotential i expansionsfasen för att minska den konstaterade bristen på eget kapital. De kan förbättra de nuvarande små och medelstora företagens möjligheter att få lån till verksamhet som förbättrar deras konkurrenskraft och tillväxtpotential. |
| --- | --- |

(27)

Gemenskapens marknadsbaserade finansinstrument, som vänder sig till de små och medelstora företagen, kompletterar och ger en hävstångseffekt åt de nationella instrumenten. De kan i synnerhet främja privata investeringar för skapande av nya innovativa företag och stödja företag med hög tillväxtpotential i expansionsfasen för att minska den konstaterade bristen på eget kapital. De kan förbättra de nuvarande små och medelstora företagens möjligheter att få lån till verksamhet som förbättrar deras konkurrenskraft och tillväxtpotential.

| (28) | Europeiska investeringsfonden (EIF) är gemenskapens specialverktyg för riskkapital och garantiinstrument till de små och medelstora företagen. Den ägnar särskild uppmärksamhet åt stöd till mikrofinansiering och finansiering på ett tidigt stadium utifrån efterfrågan på marknaden och bästa praxis. Den bidrar till att uppnå gemenskapens mål, bl.a. ett kunskapsbaserat samhälle, innovation, tillväxt, sysselsättning och främjande av företagaranda. EIF är garant för den nödvändiga kontinuiteten i förvaltningen av gemenskapens program och har omfattande erfarenheter på området. EIF:s sätt att på kommissionens vägnar förvalta gemenskapens finansiella instrument som riktar sig till desmå och medelstora företagen har därför ansetts utgöra bra metoder i opartiska bedömningar. EIF har också expertis för att ge stöd till ny verksamhet som baseras på offentlig-privata partnerskap som startas av medlemsstaterna, dels syftar till att locka till sig högriskinvesteringar från kapitalmarknaderna för att främja innovativa småföretag. |
| --- | --- |

(28)

Europeiska investeringsfonden (EIF) är gemenskapens specialverktyg för riskkapital och garantiinstrument till de små och medelstora företagen. Den ägnar särskild uppmärksamhet åt stöd till mikrofinansiering och finansiering på ett tidigt stadium utifrån efterfrågan på marknaden och bästa praxis. Den bidrar till att uppnå gemenskapens mål, bl.a. ett kunskapsbaserat samhälle, innovation, tillväxt, sysselsättning och främjande av företagaranda. EIF är garant för den nödvändiga kontinuiteten i förvaltningen av gemenskapens program och har omfattande erfarenheter på området. EIF:s sätt att på kommissionens vägnar förvalta gemenskapens finansiella instrument som riktar sig till desmå och medelstora företagen har därför ansetts utgöra bra metoder i opartiska bedömningar. EIF har också expertis för att ge stöd till ny verksamhet som baseras på offentlig-privata partnerskap som startas av medlemsstaterna, dels syftar till att locka till sig högriskinvesteringar från kapitalmarknaderna för att främja innovativa småföretag.

| (29) | Förestående förändringar inom finansvärlden och nya redovisningsnormer gör finansinstituten känsligare för risker, skapar en ratingkultur och gör det svårare för de små och medelstora företagen att få krediter, åtminstone under en övergångsfas. Programmet för entreprenörskap och innovation bör därför vara lyhört för de små och medelstora företagens ändrade finansiella behov, däribland behovet av företagsnära finansiering, och deras anpassning till den nya finansmiljön samtidigt som en snedvridning av marknaden undviks. Dessutom bör åtgärderna bidra till att förbättra finansinstitutens möjligheter till riskbedömning i samband med innovationer i syfte att utveckla teknikbedömningen och förbättra de små och medelstora företagens möjlighet att på ett bättre sätt utnyttja de finansieringsinstrument som erbjuds på marknaden. |
| --- | --- |

(29)

Förestående förändringar inom finansvärlden och nya redovisningsnormer gör finansinstituten känsligare för risker, skapar en ratingkultur och gör det svårare för de små och medelstora företagen att få krediter, åtminstone under en övergångsfas. Programmet för entreprenörskap och innovation bör därför vara lyhört för de små och medelstora företagens ändrade finansiella behov, däribland behovet av företagsnära finansiering, och deras anpassning till den nya finansmiljön samtidigt som en snedvridning av marknaden undviks. Dessutom bör åtgärderna bidra till att förbättra finansinstitutens möjligheter till riskbedömning i samband med innovationer i syfte att utveckla teknikbedömningen och förbättra de små och medelstora företagens möjlighet att på ett bättre sätt utnyttja de finansieringsinstrument som erbjuds på marknaden.

| (30) | Högkvalitativa tjänster för att stödja företag och innovation spelar en viktig roll dels för de små och medelstora företagens tillgång till information om hur den inre marknaden för varor och tjänster fungerar och vilka möjligheter den erbjuder, dels för transnationell överföring av innovationer, kunskaper och teknik. De spelar också en viktig roll för att underlätta de små och medelstora företagens möjligheter att få tillgång till information om den gemenskapslagstiftning som gäller dem och om framtida lagstiftning som de kan förbereda sig inför och anpassa sig till på ett kostnadseffektivt sätt. Betydande erfarenhet och kompetens har utvecklats genom de befintliga europeiska stödnätverken för företag, som Euroinfocenter (EIC) och innovationsknutpunkter (Innovation Relay Centres (IRC)). I externa bedömningar betonas att det övergripande inslaget bör stärkas vid tillhandahållandet av europeiska företagsstödtjänster, vilket inbegriper en optimering av förhållandet mellan befintliga tjänster och hjälpcentraler i syfte att inrätta en ”one-stop shop” (en samlad kontaktpunkt) på grundval av ett åtagande att ta sig an alla typer av frågor oavsett var de ställs. Detta gäller spridningen av information om gemenskapsprogram och främjandet av de små och medelstora företagens medverkan i dessa program, främst de små och medelstora företagens medverkan i sjunde ramprogrammet för FoTUD. I bedömningarna betonas också vikten av att underlätta samverkan mellan kommissionen och de små och medelstora företagen. |
| --- | --- |

(30)

Högkvalitativa tjänster för att stödja företag och innovation spelar en viktig roll dels för de små och medelstora företagens tillgång till information om hur den inre marknaden för varor och tjänster fungerar och vilka möjligheter den erbjuder, dels för transnationell överföring av innovationer, kunskaper och teknik. De spelar också en viktig roll för att underlätta de små och medelstora företagens möjligheter att få tillgång till information om den gemenskapslagstiftning som gäller dem och om framtida lagstiftning som de kan förbereda sig inför och anpassa sig till på ett kostnadseffektivt sätt. Betydande erfarenhet och kompetens har utvecklats genom de befintliga europeiska stödnätverken för företag, som Euroinfocenter (EIC) och innovationsknutpunkter (Innovation Relay Centres (IRC)). I externa bedömningar betonas att det övergripande inslaget bör stärkas vid tillhandahållandet av europeiska företagsstödtjänster, vilket inbegriper en optimering av förhållandet mellan befintliga tjänster och hjälpcentraler i syfte att inrätta en ”one-stop shop” (en samlad kontaktpunkt) på grundval av ett åtagande att ta sig an alla typer av frågor oavsett var de ställs. Detta gäller spridningen av information om gemenskapsprogram och främjandet av de små och medelstora företagens medverkan i dessa program, främst de små och medelstora företagens medverkan i sjunde ramprogrammet för FoTUD. I bedömningarna betonas också vikten av att underlätta samverkan mellan kommissionen och de små och medelstora företagen.

| (31) | Gemenskapen bör skaffa sig ett tillförlitligt analytiskt underlag som stöd för utformningen av den politik som rör små och medelstora företag, entreprenörskap, innovation och konkurrenskraft inom industrisektorerna. Ett sådant underlag bör ge ett mervärde till den information som finns på nationell nivå på dessa områden. Gemenskapen bör se till att den gemensamma utvecklingen av konkurrenskraftsstrategier för industri- och tjänstesektorerna kommer till stånd och främja bästa praxis vad gäller företagsmiljö och företagskultur, däribland kompetens, företagens sociala ansvar och jämställdhet mellan könen samt för att främja etablering av unga entreprenörer, bland annat genom utbildning och fortbildning, från skolan till högre utbildning. |
| --- | --- |

(31)

Gemenskapen bör skaffa sig ett tillförlitligt analytiskt underlag som stöd för utformningen av den politik som rör små och medelstora företag, entreprenörskap, innovation och konkurrenskraft inom industrisektorerna. Ett sådant underlag bör ge ett mervärde till den information som finns på nationell nivå på dessa områden. Gemenskapen bör se till att den gemensamma utvecklingen av konkurrenskraftsstrategier för industri- och tjänstesektorerna kommer till stånd och främja bästa praxis vad gäller företagsmiljö och företagskultur, däribland kompetens, företagens sociala ansvar och jämställdhet mellan könen samt för att främja etablering av unga entreprenörer, bland annat genom utbildning och fortbildning, från skolan till högre utbildning.

| (32) | Vid Europeiska rådets möte i Bryssel den 20-21 mars 2003 prioriterades innovation och entreprenörskap och betonades att Europa måste göra mer för att omsätta idéer i verkligt mervärde. Det efterlystes ytterligare åtgärder för att skapa förutsättningar för företagen att utvecklas innovativt. Den lineära innovationsmodellen, enligt vilken forskningen leder direkt till innovation, har visat sig inte räcka till för att förklara innovationsresultaten och för att utforma lämpliga innovationsbefrämjande åtgärder. Företagen intar en central plats i innovationsprocessen, varför finansiering för att stimulera företagens innovationsverksamhet, förberedelser för att införa innovation på marknaden liksom innovationsstyrning och innovationskultur bör ingå i Programmet för entreprenörskap och innovation. Detta bör bidra till att säkerställa att innovation främjar konkurrenskraften och att den börjar tilllämpas i praktiken på företagsnivå. Vid Europeiska rådets möte i Bryssel den 25-26 mars 2004 påpekades att ren teknik är av största vikt för att man helt skall kunna tillgodogöra sig synergieffekterna mellan näringslivet och miljön. Att främja miljöinnovation, som innefattar innovativ ren teknik, kan hjälpa till att utnyttja dess potential. |
| --- | --- |

(32)

Vid Europeiska rådets möte i Bryssel den 20-21 mars 2003 prioriterades innovation och entreprenörskap och betonades att Europa måste göra mer för att omsätta idéer i verkligt mervärde. Det efterlystes ytterligare åtgärder för att skapa förutsättningar för företagen att utvecklas innovativt. Den lineära innovationsmodellen, enligt vilken forskningen leder direkt till innovation, har visat sig inte räcka till för att förklara innovationsresultaten och för att utforma lämpliga innovationsbefrämjande åtgärder. Företagen intar en central plats i innovationsprocessen, varför finansiering för att stimulera företagens innovationsverksamhet, förberedelser för att införa innovation på marknaden liksom innovationsstyrning och innovationskultur bör ingå i Programmet för entreprenörskap och innovation. Detta bör bidra till att säkerställa att innovation främjar konkurrenskraften och att den börjar tilllämpas i praktiken på företagsnivå. Vid Europeiska rådets möte i Bryssel den 25-26 mars 2004 påpekades att ren teknik är av största vikt för att man helt skall kunna tillgodogöra sig synergieffekterna mellan näringslivet och miljön. Att främja miljöinnovation, som innefattar innovativ ren teknik, kan hjälpa till att utnyttja dess potential.

| (33) | Den marknad där kunskaper överförs och utnyttjas är ofta otydlig, och både brist på information och oförmåga att knyta kontakter skapar marknadshinder. Företagen tycker ofta också att det är svårt att både ta till sig teknik som inte hör hemma på deras traditionella verksamhetsområde och att tillägna sig ny kompetens. Innovation kan innebära stora ekonomiska risker, lönsamheten kan låta vänta på sig på grund av utvecklingssvårigheter och framgång och misslyckande kanske inte behandlas neutralt i skattesystemet. Det finns kanske inte tillräckligt med kompetens för att utnyttja möjligheterna. De institutionella hindren kan liksom lagstiftningen försena eller underminera etableringen av nya marknader liksom tillträdet till dem. Konkurslagstiftningen kan verka mycket hämmande på viljan att ta företagarrisker på grund av rädslan för misslyckande. Dessutom kan ekonomiska omständigheter vara avgörande för om innovation sker eller inte. Utvecklingen av ett företagsklimat som främjar entreprenörskap, konkurrenskraft och innovation bör innefatta förbättringar genom företags- och innovationsrelateradeekonomiska och administrativa reformer, särskilt för ökad konkurrenskraft, färre byråkratiska hinder för små och medelstora företag samt bättre lagstiftning för företagsklimat, företagsöverlåtelser, bildande av företag och skapande av tillväxt och innovation. |
| --- | --- |

(33)

Den marknad där kunskaper överförs och utnyttjas är ofta otydlig, och både brist på information och oförmåga att knyta kontakter skapar marknadshinder. Företagen tycker ofta också att det är svårt att både ta till sig teknik som inte hör hemma på deras traditionella verksamhetsområde och att tillägna sig ny kompetens. Innovation kan innebära stora ekonomiska risker, lönsamheten kan låta vänta på sig på grund av utvecklingssvårigheter och framgång och misslyckande kanske inte behandlas neutralt i skattesystemet. Det finns kanske inte tillräckligt med kompetens för att utnyttja möjligheterna. De institutionella hindren kan liksom lagstiftningen försena eller underminera etableringen av nya marknader liksom tillträdet till dem. Konkurslagstiftningen kan verka mycket hämmande på viljan att ta företagarrisker på grund av rädslan för misslyckande. Dessutom kan ekonomiska omständigheter vara avgörande för om innovation sker eller inte. Utvecklingen av ett företagsklimat som främjar entreprenörskap, konkurrenskraft och innovation bör innefatta förbättringar genom företags- och innovationsrelateradeekonomiska och administrativa reformer, särskilt för ökad konkurrenskraft, färre byråkratiska hinder för små och medelstora företag samt bättre lagstiftning för företagsklimat, företagsöverlåtelser, bildande av företag och skapande av tillväxt och innovation.

| (34) | Dessa hinder för innovationsteknikens möjligheter att få tillträde till marknaden gäller särskilt miljötekniken. Marknadspriserna återspeglar ofta inte helt miljökostnaderna för produkter och tjänster. Den del av kostnaderna som inte återspeglas i marknadspriserna får bäras av samhället som helhet snarare än av dem som gett upphov till nedsmutsningen. Detta marknadsmisslyckande tillsammans med gemenskapens intresse av att bevara resurserna, förhindra nedsmutsning och skydda miljön motiverar större stöd till miljöinnovationen. |
| --- | --- |

(34)

Dessa hinder för innovationsteknikens möjligheter att få tillträde till marknaden gäller särskilt miljötekniken. Marknadspriserna återspeglar ofta inte helt miljökostnaderna för produkter och tjänster. Den del av kostnaderna som inte återspeglas i marknadspriserna får bäras av samhället som helhet snarare än av dem som gett upphov till nedsmutsningen. Detta marknadsmisslyckande tillsammans med gemenskapens intresse av att bevara resurserna, förhindra nedsmutsning och skydda miljön motiverar större stöd till miljöinnovationen.

| (35) | Med sina innovationsåtgärder vill gemenskapen stödja utvecklingen av medlemsstaternas och regionernas innovationspolitik och göra det lättare att utnyttja synergieffekterna mellan nationell, regional och europeisk innovationspolitik och stödåtgärderna. Gemenskapen kan underlätta transnationellt utbyte, ömsesidigt lärande och nätverksamhet och driva på samarbetet kring innovationspolitiken. Nätverksamhet mellan intressenterna är nyckeln till att underlätta flödet av de kunskaper och idéer som innovation kräver. |
| --- | --- |

(35)

Med sina innovationsåtgärder vill gemenskapen stödja utvecklingen av medlemsstaternas och regionernas innovationspolitik och göra det lättare att utnyttja synergieffekterna mellan nationell, regional och europeisk innovationspolitik och stödåtgärderna. Gemenskapen kan underlätta transnationellt utbyte, ömsesidigt lärande och nätverksamhet och driva på samarbetet kring innovationspolitiken. Nätverksamhet mellan intressenterna är nyckeln till att underlätta flödet av de kunskaper och idéer som innovation kräver.

| (36) | Den rådsresolution som antogs av rådet (telekommunikation) i Bryssel den 9 december 2004 utgör grunden till förslaget till nytt initiativ om informationssamhället för att stärka informationssamhällets bidrag till Europas prestanda. I sitt ovannämnda meddelande av den 2 februari 2005 föreslår kommissionen att fokus riktas på ansträngningarna att ”åstadkomma en starkare och hållbar tillväxt och att skapa fler och bättre arbetstillfällen”. Det framhävs att IKT-användningen inom både den privata och den offentliga sektorn är viktig för att förbättra Europas innovationsförmåga och konkurrenskraft. IKT-stödprogrammet bör därför inrättas. |
| --- | --- |

(36)

Den rådsresolution som antogs av rådet (telekommunikation) i Bryssel den 9 december 2004 utgör grunden till förslaget till nytt initiativ om informationssamhället för att stärka informationssamhällets bidrag till Europas prestanda. I sitt ovannämnda meddelande av den 2 februari 2005 föreslår kommissionen att fokus riktas på ansträngningarna att ”åstadkomma en starkare och hållbar tillväxt och att skapa fler och bättre arbetstillfällen”. Det framhävs att IKT-användningen inom både den privata och den offentliga sektorn är viktig för att förbättra Europas innovationsförmåga och konkurrenskraft. IKT-stödprogrammet bör därför inrättas.

| (37) | Åtgärder inom ramen för ”IKT-stödprogrammet” bör också bidra till målen för strategi i2010, samtidigt som man beaktar andra gemenskapsprogram på IKT-området för att undvika dubblering av insatserna. |
| --- | --- |

(37)

Åtgärder inom ramen för ”IKT-stödprogrammet” bör också bidra till målen för strategi i2010, samtidigt som man beaktar andra gemenskapsprogram på IKT-området för att undvika dubblering av insatserna.

| (38) | IKT är ryggraden i kunskapsekonomin. Den svarar för ungefär hälften av produktivitetstillväxten i dagens ekonomi och tillhandahåller unika lösningar på viktiga utmaningar för samhället. En förbättrad offentlig sektor och bättre tjänster av allmänt intresse måste skapas i nära anslutning till den relevanta gemenskapspolitiken, t.ex. på områdena folkhälsa, utbildning, miljö, transporter, den inre marknadens utveckling och konkurrens. |
| --- | --- |

(38)

IKT är ryggraden i kunskapsekonomin. Den svarar för ungefär hälften av produktivitetstillväxten i dagens ekonomi och tillhandahåller unika lösningar på viktiga utmaningar för samhället. En förbättrad offentlig sektor och bättre tjänster av allmänt intresse måste skapas i nära anslutning till den relevanta gemenskapspolitiken, t.ex. på områdena folkhälsa, utbildning, miljö, transporter, den inre marknadens utveckling och konkurrens.

| (39) | Spridning och god användning av innovativa IKT-baserade lösningar bör stimuleras, i synnerhet vad gäller tjänster inom områden av allmänt intresse, till exempel för att förbättra livskvaliteten för missgynnade grupper i samhället såsom funktionshindrade personer och äldre. Gemenskapens stöd bör också underlätta samordningen och tillämpningen av åtgärder för att utveckla informationssamhället i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(39)

Spridning och god användning av innovativa IKT-baserade lösningar bör stimuleras, i synnerhet vad gäller tjänster inom områden av allmänt intresse, till exempel för att förbättra livskvaliteten för missgynnade grupper i samhället såsom funktionshindrade personer och äldre. Gemenskapens stöd bör också underlätta samordningen och tillämpningen av åtgärder för att utveckla informationssamhället i medlemsstaterna.

| (40) | I den utvärdering av eTEN-programmet (Trans European Network for Telecom) som gjorts efter halva tiden rekommenderas att gemenskapsinsatser skall styras av efterfrågan då det gäller projekt som ger stöd till transeuropeiska tjänster inom områden av allmänt intresse. |
| --- | --- |

(40)

I den utvärdering av eTEN-programmet (Trans European Network for Telecom) som gjorts efter halva tiden rekommenderas att gemenskapsinsatser skall styras av efterfrågan då det gäller projekt som ger stöd till transeuropeiska tjänster inom områden av allmänt intresse.

| (41) | I kommissionens meddelanden om e-förvaltning och e-hälsovård och därtill hörande slutsatser från rådet efterlyses ökade insatser för innovation, utbyte av goda erfarenheter och driftskompabilitet och fastställs behovet av fler synergieffekter mellan närstående gemenskapsprogram. Driftskompatibilitet är mycket viktigt för informationssamhällets utveckling. |
| --- | --- |

(41)

I kommissionens meddelanden om e-förvaltning och e-hälsovård och därtill hörande slutsatser från rådet efterlyses ökade insatser för innovation, utbyte av goda erfarenheter och driftskompabilitet och fastställs behovet av fler synergieffekter mellan närstående gemenskapsprogram. Driftskompatibilitet är mycket viktigt för informationssamhällets utveckling.

| (42) | Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 96/9/EG av den 11 mars 1996 om rättsligt skydd för databaser (16), Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (17) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG av den 17 november 2003 om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (18) har lagstiftning utarbetats för att behandla utmaningarna med digitalt innehåll i informationssamhället. |
| --- | --- |

(42)

Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 96/9/EG av den 11 mars 1996 om rättsligt skydd för databaser (16), Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (17) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG av den 17 november 2003 om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (18) har lagstiftning utarbetats för att behandla utmaningarna med digitalt innehåll i informationssamhället.

| (43) | Olika rutiner i medlemsstaterna skapar fortfarande tekniska hinder för tillträde till och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn i unionen. |
| --- | --- |

(43)

Olika rutiner i medlemsstaterna skapar fortfarande tekniska hinder för tillträde till och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn i unionen.

| (44) | Gemenskapens verksamhet på området digitalt innehåll bör beakta gemenskapens flerspråkiga och mångkulturella särart. |
| --- | --- |

(44)

Gemenskapens verksamhet på området digitalt innehåll bör beakta gemenskapens flerspråkiga och mångkulturella särart.

| (45) | I artikel 174 i fördraget föreskrivs ett varsamt och rationellt utnyttjande av naturresurserna, vilka förutom förnybara energikällor omfattar olja, naturgas och fasta bränslen, som är väsentliga energikällor men som också är det största upphovet till koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

(45)

I artikel 174 i fördraget föreskrivs ett varsamt och rationellt utnyttjande av naturresurserna, vilka förutom förnybara energikällor omfattar olja, naturgas och fasta bränslen, som är väsentliga energikällor men som också är det största upphovet till koldioxidutsläpp.

| (46) | I kommissionens grönbok ”Mot en europeisk strategi för trygg energiförsörjning” uppges det att unionen blir alltmer beroende av externa energikällor och att dess beroende skulle kunna stiga till 70 % inom 20-30 år. Därför betonas vikten av att skapa en balans mellan tillgångspolitiken och tydliga åtgärder för att klara efterfrågan och där efterlyses en bättre styrd och mer miljövändlig konsumtion, främst inom transport- och byggnadssektorerna. Där krävs också att utvecklingen av nya och förnybara energikällor prioriteras då det gäller energitillgången med hänsyn till faran med den globala uppvärmningen och för att nå det mål som redan ställts upp genom tidigare handlingsplaner och resolutioner om att 12% av energin skall härröra från förnybara källor i den interna bruttokonsumtionen senast 2010. |
| --- | --- |

(46)

I kommissionens grönbok ”Mot en europeisk strategi för trygg energiförsörjning” uppges det att unionen blir alltmer beroende av externa energikällor och att dess beroende skulle kunna stiga till 70 % inom 20-30 år. Därför betonas vikten av att skapa en balans mellan tillgångspolitiken och tydliga åtgärder för att klara efterfrågan och där efterlyses en bättre styrd och mer miljövändlig konsumtion, främst inom transport- och byggnadssektorerna. Där krävs också att utvecklingen av nya och förnybara energikällor prioriteras då det gäller energitillgången med hänsyn till faran med den globala uppvärmningen och för att nå det mål som redan ställts upp genom tidigare handlingsplaner och resolutioner om att 12% av energin skall härröra från förnybara källor i den interna bruttokonsumtionen senast 2010.

| (47) | Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/77/EG av den 27 september 2001 om främjande av el producerad från förnybara energikällor på den inre marknaden för el (19) skall medlemsstaterna sätta upp nationella vägledande mål som är förenliga med gemenskapens övergripande vägledande mål på 12% av den nationella bruttoenergianvändningen 2010 och särskilt med den vägledande andelen el producerad från förnybara energikällor på 22,1 % av gemenskapens totala elanvändning senast 2010. I kommissionens meddelande av den 26 maj 2004, ”Andelen förnybar energi i EU”, varnas det för att målet på en 12-procentig andel förnybar energi i gemenskapens totala energikonsumtion år 2010 inte kommer att kunna nås utan ansenliga kompletterande insatser. |
| --- | --- |

(47)

Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/77/EG av den 27 september 2001 om främjande av el producerad från förnybara energikällor på den inre marknaden för el (19) skall medlemsstaterna sätta upp nationella vägledande mål som är förenliga med gemenskapens övergripande vägledande mål på 12% av den nationella bruttoenergianvändningen 2010 och särskilt med den vägledande andelen el producerad från förnybara energikällor på 22,1 % av gemenskapens totala elanvändning senast 2010. I kommissionens meddelande av den 26 maj 2004, ”Andelen förnybar energi i EU”, varnas det för att målet på en 12-procentig andel förnybar energi i gemenskapens totala energikonsumtion år 2010 inte kommer att kunna nås utan ansenliga kompletterande insatser.

| (48) | Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/91/EG av den 16 december 2002 om byggnaders energiprestanda (20) skall medlemsstaterna tillämpa minimikrav avseende energiprestanda på nya och befintliga byggnader för att säkerställa energicertifiering av byggnaderna och att kräva regelbundna inspektioner av varmvattenberedare och luftkonditioneringssystem i byggnader. |
| --- | --- |

(48)

Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/91/EG av den 16 december 2002 om byggnaders energiprestanda (20) skall medlemsstaterna tillämpa minimikrav avseende energiprestanda på nya och befintliga byggnader för att säkerställa energicertifiering av byggnaderna och att kräva regelbundna inspektioner av varmvattenberedare och luftkonditioneringssystem i byggnader.

| (49) | Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/30/EG av den 8 maj 2003 om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel (21) skall medlemsstaterna säkerställa att en minsta andel biobränslen och andra förnybara bränslen placeras på deras marknad. |
| --- | --- |

(49)

Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/30/EG av den 8 maj 2003 om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel (21) skall medlemsstaterna säkerställa att en minsta andel biobränslen och andra förnybara bränslen placeras på deras marknad.

| (50) | Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/8/EG av den 11 februari 2004 om främjande av kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme på den inre marknaden för energi (22) skall medlemsstaterna göra en analys av respektive nationella potential för användning av högeffektiv kraftvärme och upprätta stödplaner som återspeglar de konstaterade nationella potentialerna. |
| --- | --- |

(50)

Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/8/EG av den 11 februari 2004 om främjande av kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme på den inre marknaden för energi (22) skall medlemsstaterna göra en analys av respektive nationella potential för användning av högeffektiv kraftvärme och upprätta stödplaner som återspeglar de konstaterade nationella potentialerna.

| (51) | För att underlätta genomförandet av dessa gemenskapsåtgärder, för att få större marknadsgenomslag för förnybara energikällor och för att förbättra energieffektiviteten behövs det särskilda stimulansprogram på EU-nivå, så att det skapas förutsättningar för en övergång till hållbara energisystem, främst för att stödja standardisering av den utrustning som producerar eller konsumerar förnybara energikällor, för att öka spridningen av tekniken och för att sprida bästa praxis för hanteringen av efterfrågan. Samma gäller gemenskapens åtgärder för märkning av energieffektiviteten på dels elektrisk och elektronisk utrustning, dels kontors- och kommunikationsutrustning och för standardisering av belysnings-, värme- och luftkonditioneringsutrustning. Programmet ”Intelligent energi - Europa” bör därför inrättas. |
| --- | --- |

(51)

För att underlätta genomförandet av dessa gemenskapsåtgärder, för att få större marknadsgenomslag för förnybara energikällor och för att förbättra energieffektiviteten behövs det särskilda stimulansprogram på EU-nivå, så att det skapas förutsättningar för en övergång till hållbara energisystem, främst för att stödja standardisering av den utrustning som producerar eller konsumerar förnybara energikällor, för att öka spridningen av tekniken och för att sprida bästa praxis för hanteringen av efterfrågan. Samma gäller gemenskapens åtgärder för märkning av energieffektiviteten på dels elektrisk och elektronisk utrustning, dels kontors- och kommunikationsutrustning och för standardisering av belysnings-, värme- och luftkonditioneringsutrustning. Programmet ”Intelligent energi - Europa” bör därför inrättas.

| (52) | Programmet ”Intelligent energi - Europa” bör bidra till uppnåendet av de allmänna målen att förbättra energidiversifieringen och försörjningstryggheten samt stärka företagens konkurrenskraft i unionen, särskilt när det gäller de små och medelstora företagen, samtidigt som miljön skyddas och internationella åtaganden på detta område respekteras. Åtgärder för att förbättra energieffektiviteten i detta särskilda program bör också fokusera på tekniska förbättringar av produktionsprocesser och verka för effektivitetsvinster genom förbättrad transportlogistik. |
| --- | --- |

(52)

Programmet ”Intelligent energi - Europa” bör bidra till uppnåendet av de allmänna målen att förbättra energidiversifieringen och försörjningstryggheten samt stärka företagens konkurrenskraft i unionen, särskilt när det gäller de små och medelstora företagen, samtidigt som miljön skyddas och internationella åtaganden på detta område respekteras. Åtgärder för att förbättra energieffektiviteten i detta särskilda program bör också fokusera på tekniska förbättringar av produktionsprocesser och verka för effektivitetsvinster genom förbättrad transportlogistik.

| (53) | För att den etablerade strategin för hållbar energi skall kunna utveckla sin fulla kraft krävs det inte bara kontinuitet i gemenskapens stöd till politiska åtgärder och undanröjande av förekommande icketekniska hinder genom fler stimulanskampanjer, utan framför allt stöd till ökade investeringar och stimulans till ökad användning av innovativ teknik i hela gemenskapen. |
| --- | --- |

(53)

För att den etablerade strategin för hållbar energi skall kunna utveckla sin fulla kraft krävs det inte bara kontinuitet i gemenskapens stöd till politiska åtgärder och undanröjande av förekommande icketekniska hinder genom fler stimulanskampanjer, utan framför allt stöd till ökade investeringar och stimulans till ökad användning av innovativ teknik i hela gemenskapen.

| (54) | Förutom att de ger miljömässiga fördelar tillhör de förnybara energikällorna och energieffektiviteten de snabbast växande branscherna inom gemenskapen och de skapar nya och innovativa arbeten. Den europeiska industrin för förnybar energi är världsledande vad gäller utveckling av teknik för produktion av elektricitet ur förnybar energi. Sådan teknik främjar den ekonomiska och sociala sammanhållningen och motverkar slöseri med resurser. |
| --- | --- |

(54)

Förutom att de ger miljömässiga fördelar tillhör de förnybara energikällorna och energieffektiviteten de snabbast växande branscherna inom gemenskapen och de skapar nya och innovativa arbeten. Den europeiska industrin för förnybar energi är världsledande vad gäller utveckling av teknik för produktion av elektricitet ur förnybar energi. Sådan teknik främjar den ekonomiska och sociala sammanhållningen och motverkar slöseri med resurser.

| (55) | Beslut nr 1230/2003/EG upphör att gälla den 31 december 2006. |
| --- | --- |

(55)

Beslut nr 1230/2003/EG upphör att gälla den 31 december 2006.

| (56) | Tre av de fyra specialområdena i det program som inrättades genom beslut nr 1230/2003/EG bör få en fortsättning i detta ramprogram: i) främjande av energieffektivitet och rationell användning av energiresurser (”Save”), ii) främjande av nya och förnybara energikällor (”Altener”) och iii) främjande av energieffektivitet och användning av nya och förnybara energikällor inom transportväsendet (”Steer”). |
| --- | --- |

(56)

Tre av de fyra specialområdena i det program som inrättades genom beslut nr 1230/2003/EG bör få en fortsättning i detta ramprogram: i) främjande av energieffektivitet och rationell användning av energiresurser (”Save”), ii) främjande av nya och förnybara energikällor (”Altener”) och iii) främjande av energieffektivitet och användning av nya och förnybara energikällor inom transportväsendet (”Steer”).

| (57) | Den internationella dimension (”Coopener”) av programmet, som inrättades genom beslut nr 1230/2003/EG, bör fortsätta inom ramen för de nya gemenskapsinstrumenten för externt bistånd som en del av ett tematiskt program om miljö och hållbar förvaltning av naturresurser, bl.a. energi. Det bör emellertid finnas en nära koppling mellan den relevanta delen av detta tematiska program och programmet ”Intelligent energi - Europa” för att hjälpa små och medelstora företag att dra nytta av de potentiella marknader för intelligent energi som finns utanför EU. |
| --- | --- |

(57)

Den internationella dimension (”Coopener”) av programmet, som inrättades genom beslut nr 1230/2003/EG, bör fortsätta inom ramen för de nya gemenskapsinstrumenten för externt bistånd som en del av ett tematiskt program om miljö och hållbar förvaltning av naturresurser, bl.a. energi. Det bör emellertid finnas en nära koppling mellan den relevanta delen av detta tematiska program och programmet ”Intelligent energi - Europa” för att hjälpa små och medelstora företag att dra nytta av de potentiella marknader för intelligent energi som finns utanför EU.

| (58) | I enlighet med principerna om goda styrelseformer och bättre lagstiftning gav kommissionen oberoende experter i uppdrag att göra en förhandsbedömning av ett nytt flerårigt gemenskapsprogram på energiområdet som efterföljare till det nuvarande programmet ”Intelligent energi - Europa” efter den 31 december 2006. I sin rapport menar experterna att det är nödvändigt att säkerställa en fortsättning av programmet ”Intelligent energi - Europa” efter 2006 och att bygga ut det till ett mera omfattande och ambitiöst instrument. Det programmet bör även ha som mål att ytterligare öka Europas styrka och kompetens på området hållbara energitekniker och tillämpningen av dessa. |
| --- | --- |

(58)

I enlighet med principerna om goda styrelseformer och bättre lagstiftning gav kommissionen oberoende experter i uppdrag att göra en förhandsbedömning av ett nytt flerårigt gemenskapsprogram på energiområdet som efterföljare till det nuvarande programmet ”Intelligent energi - Europa” efter den 31 december 2006. I sin rapport menar experterna att det är nödvändigt att säkerställa en fortsättning av programmet ”Intelligent energi - Europa” efter 2006 och att bygga ut det till ett mera omfattande och ambitiöst instrument. Det programmet bör även ha som mål att ytterligare öka Europas styrka och kompetens på området hållbara energitekniker och tillämpningen av dessa.

| (59) | Behovet av att uppnå användarvänlighet och förenklad administration bör beaktas när ramprogrammet genomförs. Kommissionen bör offentliggöra och ge stor spridning åt en användarhandbok där det fastställs en klar, enkel och genomblickbar ram av allmänna principer för stödmottagarnas deltagande i ramprogrammet. Detta bör särskilt underlätta de små och medelstora företagens deltagande. Användarhandboken bör innehålla information om stödmottagarnas rättigheter och skyldigheter; finansiella bestämmelser om exempelvis stödberättigade kostnader och stödnivåer; underliggande principer för administrativa regler och förfaranden, inte minst användarvänliga ansökningsförfaranden som inbegriper en ansökningsprocess i två steg där så är lämpligt och villkoret att ett sådant förfarande inte leder till att tiden mellan bedömningen av förslag och undertecknandet av kontraktet förlängs; regler för användning och spridning av projektresultat samt principer för bedömning och val av och kontraktstilldelning för förslag. |
| --- | --- |

(59)

Behovet av att uppnå användarvänlighet och förenklad administration bör beaktas när ramprogrammet genomförs. Kommissionen bör offentliggöra och ge stor spridning åt en användarhandbok där det fastställs en klar, enkel och genomblickbar ram av allmänna principer för stödmottagarnas deltagande i ramprogrammet. Detta bör särskilt underlätta de små och medelstora företagens deltagande. Användarhandboken bör innehålla information om stödmottagarnas rättigheter och skyldigheter; finansiella bestämmelser om exempelvis stödberättigade kostnader och stödnivåer; underliggande principer för administrativa regler och förfaranden, inte minst användarvänliga ansökningsförfaranden som inbegriper en ansökningsprocess i två steg där så är lämpligt och villkoret att ett sådant förfarande inte leder till att tiden mellan bedömningen av förslag och undertecknandet av kontraktet förlängs; regler för användning och spridning av projektresultat samt principer för bedömning och val av och kontraktstilldelning för förslag.

| (60) | Kommissionen kan, på grundval av en positiv kostnads- och nyttoanalys, använda sig av ett nytt eller ett redan befintligt genomförandeorgan för genomförandet av ramprogrammet, i enlighet med rådets förordning (EG) nr 58/2003 av den 19 december 2002 om stadgar för de genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter som avser förvaltningen av gemenskapsprogram (23). |
| --- | --- |

(60)

Kommissionen kan, på grundval av en positiv kostnads- och nyttoanalys, använda sig av ett nytt eller ett redan befintligt genomförandeorgan för genomförandet av ramprogrammet, i enlighet med rådets förordning (EG) nr 58/2003 av den 19 december 2002 om stadgar för de genomförandeorgan som ansvarar för vissa uppgifter som avser förvaltningen av gemenskapsprogram (23).

| (61) | Programmet bör även främja diskussioner om framtida strukturer för och behov av europeiska politiska innovationsstrategier. |
| --- | --- |

(61)

Programmet bör även främja diskussioner om framtida strukturer för och behov av europeiska politiska innovationsstrategier.

| (62) | Eftersom målen för detta beslut, nämligen att öka gemenskapens konkurrenskraft och innovation, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, på grund av behovet av multilaterala partnerskap, transnationell rörlighet och informationsutbyte över hela gemenskapen och de därför, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(62)

Eftersom målen för detta beslut, nämligen att öka gemenskapens konkurrenskraft och innovation, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, på grund av behovet av multilaterala partnerskap, transnationell rörlighet och informationsutbyte över hela gemenskapen och de därför, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (63) | De åtgärder som krävs för genomförandet av detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (24). |
| --- | --- |

(63)

De åtgärder som krävs för genomförandet av detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (24).

| (64) | Med tanke på de frågor som behandlas i de särskilda programmen bör kommissionen bistås av olika kommittéer för genomförandet av varje enskilt program. Dessa kommittéer kommer regelbundet att sammanträda vid en och samma tidpunkt i syfte att möjliggöra gemensamma möten för att diskutera övergripande frågor av gemensam betydelse, i enlighet med vad som fastställs av EIP:s förvaltningskommitté (EIPC) i samarbete med kommissionen. |
| --- | --- |

(64)

Med tanke på de frågor som behandlas i de särskilda programmen bör kommissionen bistås av olika kommittéer för genomförandet av varje enskilt program. Dessa kommittéer kommer regelbundet att sammanträda vid en och samma tidpunkt i syfte att möjliggöra gemensamma möten för att diskutera övergripande frågor av gemensam betydelse, i enlighet med vad som fastställs av EIP:s förvaltningskommitté (EIPC) i samarbete med kommissionen.

| (65) | I syfte att förbättra samstämmigheten mellan ramprogrammets delar och öka dess effektivitet bör en rådgivande strategikommitté för konkurrenskraft och innovation bistå kommissionen. |
| --- | --- |

(65)

I syfte att förbättra samstämmigheten mellan ramprogrammets delar och öka dess effektivitet bör en rådgivande strategikommitté för konkurrenskraft och innovation bistå kommissionen.

| (66) | Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 456/2005/EG av den 9 mars 2005 om inrättande av ett flerårigt gemenskapsprogram för att göra digitalt innehåll i Europa mer tillgängligt, användbart och exploaterbart (25) inrättas ett flerårigt program, känt som ”eContentplus”. Det beslutet löper ut den 31 december 2008. De åtgärder som avses göra digitalt innehåll i Europa lättare tillgängligt och mera användbart bör efter detta datum fortsättningsvis vidtas i enlighet med IKT-stödprogrammet som inrättas genom det här beslutet. |
| --- | --- |

(66)

Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 456/2005/EG av den 9 mars 2005 om inrättande av ett flerårigt gemenskapsprogram för att göra digitalt innehåll i Europa mer tillgängligt, användbart och exploaterbart (25) inrättas ett flerårigt program, känt som ”eContentplus”. Det beslutet löper ut den 31 december 2008. De åtgärder som avses göra digitalt innehåll i Europa lättare tillgängligt och mera användbart bör efter detta datum fortsättningsvis vidtas i enlighet med IKT-stödprogrammet som inrättas genom det här beslutet.

| (67) | Åtgärderna i beslut 96/413/EG bör integreras i Programmet för entreprenörskap och innovation. Beslut 96/413/EG bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(67)

Åtgärderna i beslut 96/413/EG bör integreras i Programmet för entreprenörskap och innovation. Beslut 96/413/EG bör därför upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

GEMENSAMMA BESTÄMMELSER

Kapitel I

Ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation

Artikel 1

Inrättande av programmet

1.   Härmed inrättas ett ramprogram för gemenskapens insatser på områdena konkurrenskraft och innovation, med särskild uppmärksamhet på små och medelstora företags behov, som omfattar perioden från den 1 januari 2007 till den 31 december 2013 (nedan kallat ”ramprogrammet”).

2.   Ramprogrammet skall bidra till den konkurrenskraft och innovationskapacitet som gemenskapen har i sin egenskap av avancerat kunskapssamhälle, där en hållbar utveckling baseras på såväl en kraftig ekonomisk tillväxt som en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft och med en hög skyddsnivå och förbättrad miljökvalitet.

3.   Ramprogrammet skall inte omfatta sådana åtgärder inom forskning, teknisk utveckling och demonstration som genomförs i enlighet med artikel 166 i fördraget. Det skall bidra till att överbrygga klyftan mellan forskning och innovation samt främja alla former av innovation.

Artikel 2

Mål

1.   Ramprogrammet skall ha följande mål:

| a) | Att utveckla företagens konkurrenskraft, i synnerhet när det gäller små och medelstora företag. |
| --- | --- |

a)

Att utveckla företagens konkurrenskraft, i synnerhet när det gäller små och medelstora företag.

| b) | Att främja alla former av innovation, däribland miljöinnovation. |
| --- | --- |

b)

Att främja alla former av innovation, däribland miljöinnovation.

| c) | Att påskynda utvecklingen av ett hållbart, konkurrenskraftigt och innovativt informationssamhälle för alla. |
| --- | --- |

c)

Att påskynda utvecklingen av ett hållbart, konkurrenskraftigt och innovativt informationssamhälle för alla.

| d) | Att främja dels energieffektivitet, dels nya och förnybara energikällor i alla sektorer, däribland transportsektorn. |
| --- | --- |

d)

Att främja dels energieffektivitet, dels nya och förnybara energikällor i alla sektorer, däribland transportsektorn.

2.   Ramprogrammets mål skall uppfyllas genom följande särskilda program som inrättas enligt avdelning II (i det följande benämnda ”de särskilda programmen”):

| a) | Programmet för entreprenörskap och innovation. |
| --- | --- |

a)

Programmet för entreprenörskap och innovation.

| b) | Stödprogrammet för informations- och kommunikationsteknik (IKT). |
| --- | --- |

b)

Stödprogrammet för informations- och kommunikationsteknik (IKT).

| c) | Programmet ”Intelligent energi - Europa”. |
| --- | --- |

c)

Programmet ”Intelligent energi - Europa”.

Artikel 3

Budget

1.   Finansieringsramen för genomförande av ramprogrammet skall uppgå till 3 196 miljoner euro (26).

2.   Bilaga I innehåller en preliminär budgetfördelning för de särskilda programmen.

3.   Budgetmyndigheten skall inom budgetramen bevilja de tillgängliga årliga anslagen.

Artikel 4

Medverkan av tredjeländer

Ramprogrammet skall vara öppet för följande länders deltagande:

| a) | EFTA-länder som är medlemmar i EES, enligt villkoren i EES-avtalet. |
| --- | --- |

a)

EFTA-länder som är medlemmar i EES, enligt villkoren i EES-avtalet.

| b) | Anslutningsländer och kandidatländer som omfattas av en föranslutningsstrategi, enligt de allmänna principer och villkor för dessa länders deltagande i gemenskapsprogram som fastställs i respektive ramavtal och beslut av associeringsrådet. |
| --- | --- |

b)

Anslutningsländer och kandidatländer som omfattas av en föranslutningsstrategi, enligt de allmänna principer och villkor för dessa länders deltagande i gemenskapsprogram som fastställs i respektive ramavtal och beslut av associeringsrådet.

| c) | Länder på Västra Balkan, enligt de villkor som skall avtalas med de länderna efter ingåendet av ramavtal om deras deltagande i gemenskapsprogram. |
| --- | --- |

c)

Länder på Västra Balkan, enligt de villkor som skall avtalas med de länderna efter ingåendet av ramavtal om deras deltagande i gemenskapsprogram.

| d) | Andra tredjeländer, när avtal och förfaranden ger utrymme för detta. |
| --- | --- |

d)

Andra tredjeländer, när avtal och förfaranden ger utrymme för detta.

Kapitel II

Ramprogrammets genomförande

Artikel 5

Årliga arbetsprogram

1.   Kommissionen skall anta årliga arbetsprogram för de särskilda programmen i enlighet med förfarandet i artikel 46.2, med beaktande av behovet av anpassning till framtida utveckling, särskilt efter halvtidsutvärderingen.

Kommissionen skall säkerställa att årliga arbetsprogram genomförs samt på ett uttömmande sätt och utan dröjsmål informera Europaparlamentet om utarbetandet och genomförandet av dem.

2.   Ändringar av de årliga arbetsprogram som rör budgetmedel överstigande 1 miljon euro skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 46.2.

Artikel 6

Gemensamma genomförandeåtgärder för ramprogrammet

1.   De instrument som beskrivs i avsnitt 2 i kapitel I, avsnitt 2 i kapitel II och avsnitt 2 i kapitel III i avdelning II skall utgöra en gemensam verktygslåda för ramprogrammet. De kan även användas för att uppnå målen i varje särskilt programenligt vad som föreskrivs i det relevanta årliga arbetsprogrammet. En uttömmande och detaljerad förteckning över instrument skall ingå i den användarhandbok som avses i artikel 47.

2.   Den finansiering som beviljas skall fullt ut överensstämma med gemenskapens regler för statligt stöd och därtill knutna instrument. Gemenskapens bestämmelser om allmänhetens tillgång till handlingar skall tillämpas. Principerna om öppenhet och integrering av ett jämställdhetsperspektiv skall beaktas.

Artikel 7

Tekniskt bistånd

Den finansieringsram som fastställs i detta beslut kan också täcka nödvändiga utgifter i samband med förberedande insatser, övervakning, tillsyn, revision och utvärdering som är direkt nödvändiga för ett faktiskt och effektivt genomförande av detta beslut och uppfyllandet av dess mål.

Sådana insatser kan främst inbegripa undersökningar, möten, informationsverksamhet, publikationer, utgifter för IT-verktyg, system och nät för utbyte och behandling av uppgifter, samt alla andra utgifter för teknisk, vetenskaplig och administrativ hjälp och expertis som kommissionen kan komma att behöva vid genomförandet av detta beslut.

Artikel 8

Övervakning och utvärdering

1.   Kommissionen skall löpande övervaka genomförandet av ramprogrammet och dess särskilda program. Kommissionen skall även göra en bedömning av synergieffekter inom ramprogrammet och med andra kompletterande gemenskapsprogram och om möjligt med nationella program som unionen medfinansierar. I förekommande fall skall kommissionen undersöka jämställdhetsperspektivet och respekten för principen om icke-diskriminering i programverksamheten.

Kommissionen skall ta fram en årlig genomföranderapport om ramprogrammet och om varje särskilt program, där den undersöker de verksamheter som fått stöd med avseende på deras finansiella genomförande, resultat och, om möjligt, konsekvenser. Den årliga rapporten om det särskilda programmet ”Entreprenörskap och innovation” skall tydligt beskriva miljöinnovationsverksamheten.

2.   Ramprogrammet och dess särskilda program skall bli föremål för halvtids- och slututvärderingar. I dessa skall man bl.a. undersöka programmens relevans, enhetlighet och synergieffekter, genomslagskraft, effektivitet, hållbarhet och nytta samt, då det är möjligt och lämpligt, hur stödet fördelats på olika sektorer. I slututvärderingen skall man dessutom undersöka i vilken utsträckning som målen för ramprogrammet i sin helhet samt för vart och ett av dess särskilda program har uppfyllts.

I såväl halvtidsutvärderingarna som slututvärderingarna skall man använda avpassade metoder för att mäta effekten av ramprogrammet och vart och ett av de särskilda programmen avseende deras mål, inklusive konkurrenskraft, innovation, entreprenörskap, produktivitetsökning, sysselsättning och miljö.

Även kvaliteten på de tjänster som avses i artikel 21.2, och som tillhandahålls av nätverkspartner, skall undersökas. I halvtidsutvärderingarna kan också ingå delar av efterhandsutvärderingar som rör tidigare program.

3.   Halvtids- och slututvärderingarna av de särskilda delprogrammen och de nödvändiga budgetanslagen skall ingå i de respektive årliga arbetsprogrammen.

I de årliga arbetsprogrammen skall det fastställas en uppsättning mätbara mål för varje särskild åtgärd, och det skall utvecklas lämpliga utvärderingskriterier och en uppsättning kvantitativa och kvalitativa indikatorer i syfte att mäta effektiviteten när det gäller att få resultat som bidrar till att målen i ramprogrammet i sin helhet och målen i det berörda särskilda programmet uppnås.

Halvtids- och slututvärderingarna av ramprogrammet och de nödvändiga budgetanslagen skall ingå i det årliga arbetsprogrammet för programmet för entreprenörskap och innovation.

4.   Halvtidsutvärderingen av ramprogrammet skall vara avslutad den 31 december 2009, och slututvärderingen den 31 december 2011.

Halvtids- och slututvärderingarna av de särskilda programmen skall göras på ett sådant sätt att resultaten kan användas i halvtids- och slututvärderingarna av ramprogrammet.

5.   Kommissionen skall meddela Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén de årliga genomföranderapporterna samt resultaten av halvtids- och slututvärderingarna av ramprogrammet och dess särskilda program.

Artikel 9

Skyddet av gemenskapens ekonomiska intressen

1.   Kommissionen skall se till att gemenskapens ekonomiska intressen skyddas vid genomförandet av åtgärder som finansieras enligt detta beslut, genom såväl förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet som effektiva kontroller och krav på återbetalning av felaktigt utbetalade medel och, i sådana fall då oegentligheter upptäcks, genom påföljder som är effektiva, proportionella och avskräckande, i enlighet med förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96, samt med förordning (EG) nr 1073/1999.

2.   När det gäller gemenskapsåtgärder som finansieras enligt detta beslut skall förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 tillämpas på alla överträdelser av en bestämmelse i gemenskapsrätten, även överträdelser av avtalsförpliktelser som grundar sig på ramprogrammet, som är följden av en ekonomisk aktörs handlingar eller underlåtenhet och som har lett eller skulle ha kunnat leda till negativa ekonomiska effekter för Europeiska gemenskapernas allmänna budget eller sådana budgetar som de förvaltar, till följd av en oberättigad utgift.

3.   Alla genomförandeåtgärder som följer av detta beslut skall särskilt innehålla bestämmelser om att kommissionen eller en företrädare som den utsett skall utöva övervakning och finansiell tillsyn samt om att Europeiska revisionsrätten skall utföra revision, om så är nödvändigt på platsen.

AVDELNING II

DE SÄRSKILDA PROGRAMMEN

Kapitel I

Programmet för entreprenörskap och innovation

AVSNITT 1

MÅL OCH INSATSOMRÅDEN

Artikel 10

Inrättande och mål

1.   Härmed inrättas programmet för entreprenörskap och innovation till stöd för företagsamhet, särskilt små och medelstora företag, entreprenörskap, innovation, inbegripet miljöinnovation, och industriell konkurrenskraft.

2.   Syftet med programmet för entreprenörskap och innovation är att stödja, förbättra, uppmuntra och främja följande:

| a) | Tillgången till finansiering för små och medelstora företag i nyetablerings- och tillväxtfasen och investeringar i innovationsverksamhet. |
| --- | --- |

a)

Tillgången till finansiering för små och medelstora företag i nyetablerings- och tillväxtfasen och investeringar i innovationsverksamhet.

| b) | Skapande av gynnsamma villkor för samarbete mellan små och medelstora företag, särskilt inom området gränsöverskridande samarbete. |
| --- | --- |

b)

Skapande av gynnsamma villkor för samarbete mellan små och medelstora företag, särskilt inom området gränsöverskridande samarbete.

| c) | Alla former av innovation i företagen. |
| --- | --- |

c)

Alla former av innovation i företagen.

| d) | Miljöinnovation. |
| --- | --- |

d)

Miljöinnovation.

| e) | Entreprenörskap och innovationskultur. |
| --- | --- |

e)

Entreprenörskap och innovationskultur.

| f) | Företags- och innovationsrelaterade ekonomiska och administrativa reformer. |
| --- | --- |

f)

Företags- och innovationsrelaterade ekonomiska och administrativa reformer.

Artikel 11

Tillgången till finansiering för små och medelstora företag i nyetablerings- och tillväxtfasen

Insatser som rör finansiering för små och medelstora företag i nyetablerings- och tillväxtfasen och för investeringar i innovationsverksamhet, däribland miljöinnovation, kan bestå i följande:

| a) | Ökning av investeringar som härrör från riskkapitalfonder och investeringsinstrument som förvaltas av företagsänglar. |
| --- | --- |

a)

Ökning av investeringar som härrör från riskkapitalfonder och investeringsinstrument som förvaltas av företagsänglar.

| b) | Förstärkning av skuldfinansieringsinstrument för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

b)

Förstärkning av skuldfinansieringsinstrument för små och medelstora företag.

| c) | Förbättring av de finansiella villkoren för och investeringsbenägenheten hos små och medelstora företag. |
| --- | --- |

c)

Förbättring av de finansiella villkoren för och investeringsbenägenheten hos små och medelstora företag.

Artikel 12

Samarbete mellan små och medelstora företag

Insatser som rör samarbete mellan små och medelstora företag kan bestå i följande:

| a) | Utveckling av tjänster till stöd för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

a)

Utveckling av tjänster till stöd för små och medelstora företag.

| b) | Bidrag till åtgärder för att hjälpa och uppmuntra små och medelstora företag att samarbeta med andra företag och andra innovationsaktörer över gränserna; häri ingår även små och medelstora företags deltagande i standardiseringsarbete på EU-nivå och internationellt. |
| --- | --- |

b)

Bidrag till åtgärder för att hjälpa och uppmuntra små och medelstora företag att samarbeta med andra företag och andra innovationsaktörer över gränserna; häri ingår även små och medelstora företags deltagande i standardiseringsarbete på EU-nivå och internationellt.

| c) | Främjande och underlättande av internationellt samarbete mellan företag inklusive på regional nivå och genom nätverk för små och medelstora företag som främjar samordning och utveckling av deras ekonomiska och industriella verksamhet. |
| --- | --- |

c)

Främjande och underlättande av internationellt samarbete mellan företag inklusive på regional nivå och genom nätverk för små och medelstora företag som främjar samordning och utveckling av deras ekonomiska och industriella verksamhet.

Artikel 13

Innovationsverksamhet

Insatser som rör innovation kan bestå i följande:

| a) | Utveckling av sektorsspecifik innovation, projektsammanslutningar, innovationsnätverk, offentlig-privata innovationspartnerskap och samarbete med relevanta internationella organisationer, samt användning av innovationsförvaltning. |
| --- | --- |

a)

Utveckling av sektorsspecifik innovation, projektsammanslutningar, innovationsnätverk, offentlig-privata innovationspartnerskap och samarbete med relevanta internationella organisationer, samt användning av innovationsförvaltning.

| b) | Stöd till nationella och regionala program för innovation inom företagen. |
| --- | --- |

b)

Stöd till nationella och regionala program för innovation inom företagen.

| c) | Stöd till användning av innovativ teknik och innovativa koncept liksom innovativ tillämpning av befintlig teknik och befintliga koncept. |
| --- | --- |

c)

Stöd till användning av innovativ teknik och innovativa koncept liksom innovativ tillämpning av befintlig teknik och befintliga koncept.

| d) | Stödtjänster för transnationell kunskaps- och tekniköverföring och för skydd och förvaltning av immateriell och industriell äganderätt. |
| --- | --- |

d)

Stödtjänster för transnationell kunskaps- och tekniköverföring och för skydd och förvaltning av immateriell och industriell äganderätt.

| e) | Utveckling och utforskning av nya typer av innovationstjänster. |
| --- | --- |

e)

Utveckling och utforskning av nya typer av innovationstjänster.

| f) | Utveckling av teknik och kunskap genom arkivering och överföring av uppgifter. |
| --- | --- |

f)

Utveckling av teknik och kunskap genom arkivering och överföring av uppgifter.

Artikel 14

Miljöinnovationsverksamhet

Insatser som rör miljöinnovation kan bestå av:

| a) | Stöd till användning av miljöteknik och miljöinnovationsverksamhet. |
| --- | --- |

a)

Stöd till användning av miljöteknik och miljöinnovationsverksamhet.

| b) | Saminvestering i riskkapitalfonder som, bland annat, tillhandahåller eget kapital till företag som investerar i miljöinnovation i enlighet med förfarandet i bilaga II. |
| --- | --- |

b)

Saminvestering i riskkapitalfonder som, bland annat, tillhandahåller eget kapital till företag som investerar i miljöinnovation i enlighet med förfarandet i bilaga II.

| c) | Utveckling av nätverk och sammanslutningar för miljöinnovation och offentlig-privata partnerskap för miljöinnovation, utveckling av innovativa företagstjänster som underlättar eller främjar miljöinnovation. |
| --- | --- |

c)

Utveckling av nätverk och sammanslutningar för miljöinnovation och offentlig-privata partnerskap för miljöinnovation, utveckling av innovativa företagstjänster som underlättar eller främjar miljöinnovation.

| d) | Främjande av nya och integrerade tillvägagångssätt när det gäller miljöinnovation på områdena miljöförvaltning och miljövänlig utformning av produkter, tillverkningsmetoder och tjänster med beaktande av deras hela livscykel. |
| --- | --- |

d)

Främjande av nya och integrerade tillvägagångssätt när det gäller miljöinnovation på områdena miljöförvaltning och miljövänlig utformning av produkter, tillverkningsmetoder och tjänster med beaktande av deras hela livscykel.

Artikel 15

Entreprenörskaps- och innovationskultur

Insatser som rör entreprenörskaps- och innovationskultur kan bestå i följande:

| a) | Uppmuntran av entreprenörskapstänkande, entreprenörskapskompetens och entreprenörskapskultur samt skapande av bättre balans mellan risker och belöning inom företagande, särskilt för kvinnor och unga. |
| --- | --- |

a)

Uppmuntran av entreprenörskapstänkande, entreprenörskapskompetens och entreprenörskapskultur samt skapande av bättre balans mellan risker och belöning inom företagande, särskilt för kvinnor och unga.

| b) | Uppmuntran till skapande av en företagsmiljö där innovation, företagsutveckling och tillväxt gynnas. |
| --- | --- |

b)

Uppmuntran till skapande av en företagsmiljö där innovation, företagsutveckling och tillväxt gynnas.

| c) | Stöd till politikutveckling och samarbete mellan olika aktörer inbegripet transnationellt samarbete mellan nationella och regionala programförvaltare, särskilt i syfte att främja inriktning på små- och medelstora företag i programmen och åtgärderna. |
| --- | --- |

c)

Stöd till politikutveckling och samarbete mellan olika aktörer inbegripet transnationellt samarbete mellan nationella och regionala programförvaltare, särskilt i syfte att främja inriktning på små- och medelstora företag i programmen och åtgärderna.

| d) | Främjande av bildande och överlåtelse av företag. |
| --- | --- |

d)

Främjande av bildande och överlåtelse av företag.

Artikel 16

Företags- och innovationsrelaterade ekonomiska och administrativa reformer

Verksamhet som rör företags- och innovationsrelaterade ekonomiska och administrativa reformer kan bestå i följande:

| a) | Insamling av uppgifter, resultatanalys och resultatövervakning, samt utveckling och samordning av politikområden. |
| --- | --- |

a)

Insamling av uppgifter, resultatanalys och resultatövervakning, samt utveckling och samordning av politikområden.

| b) | Bidrag till fastställande och främjande av konkurrensstrategier för industri- och tjänstesektorerna. |
| --- | --- |

b)

Bidrag till fastställande och främjande av konkurrensstrategier för industri- och tjänstesektorerna.

| c) | Stöd till erfarenhetsutbyte i nationella
  ,
  regionala och lokala förvaltningar för höjd kompetens och kvalitet. |
| --- | --- |

c)

Stöd till erfarenhetsutbyte i nationella
  ,
  regionala och lokala förvaltningar för höjd kompetens och kvalitet.

AVSNITT 2

INFÖRANDE

Artikel 17

Gemenskapens finansiella instrument för små och medelstora företag

1.   Gemenskapens finansiella instrument skall användas med målet att underlätta för små och medelstora företag att få tillgång till finansiering i vissa faser av sin livscykel: såddfas, företagsetablering, expansion och företagsöverlåtelse. De relevanta instrumenten skall omfatta små och medelstora företags investeringar inom verksamhet såsom teknisk utveckling, innovation, inbegripet miljöinnovation, och tekniköverföring och expansion över gränserna av deras verksamhet.

2.   De instrument som avses i punkt 1 är följande:

| a) | Instrumentet för innovativa små och medelstora företag med hög tillväxt (GIF). |
| --- | --- |

a)

Instrumentet för innovativa små och medelstora företag med hög tillväxt (GIF).

| b) | Garantiinstrumentet för små och medelstora företag (SMEG). |
| --- | --- |

b)

Garantiinstrumentet för små och medelstora företag (SMEG).

| c) | Systemet för kapacitetsuppbyggnad (CBS). |
| --- | --- |

c)

Systemet för kapacitetsuppbyggnad (CBS).

3.   Genomförandeåtgärderna för de olika instrumenten fastställs i bilaga II.

Artikel 18

Instrumentet för innovativa små och medelstora företag med hög tillväxt (GIF)

1.   Instrumentet för innovativa små och medelstora företag med hög tillväxt (GIF) skall förvaltas av Europeiska investeringsfonden (EIF) på kommissionens vägnar.

GIF skall ha till uppgift att

| a) | bidra till etablering och finansiering av små och medelstora företag och begränsning av obalansen på marknaden för egenkapital och riskkapital, som hindrar små och medelstora företag från att utnyttja sin tillväxtpotential, i syfte att förbättra en europeisk riskkapitalmarknad, |
| --- | --- |

a)

bidra till etablering och finansiering av små och medelstora företag och begränsning av obalansen på marknaden för egenkapital och riskkapital, som hindrar små och medelstora företag från att utnyttja sin tillväxtpotential, i syfte att förbättra en europeisk riskkapitalmarknad,

| b) | stödja innovativa små och medelstora företag med hög tillväxtpotential, särskilt sådana som sysslar med forskning, utveckling och annan innovationsverksamhet. |
| --- | --- |

b)

stödja innovativa små och medelstora företag med hög tillväxtpotential, särskilt sådana som sysslar med forskning, utveckling och annan innovationsverksamhet.

2.   GIF skall utgöras av följande två delar:

| — | Den första delen, kallad GIF1, skall omfatta investeringar på ett tidigt stadium (såddfas och företagsetablering). Den skall investera i specialiserade riskkapitalfonder, såsom fonder för investeringar på ett tidigt stadium, fonder som arbetar regionalt, fonder som är inriktade på särskilda sektorer, särskild teknik eller forskning och teknisk utveckling och fonder som är knutna till företagskuvöser, som i sin tur skall förse små och medelstora företag med kapital. Den kan också saminvestera i fonder och investeringsinstrument som förvaltas av företagsänglar. |
| --- | --- |

—

Den första delen, kallad GIF1, skall omfatta investeringar på ett tidigt stadium (såddfas och företagsetablering). Den skall investera i specialiserade riskkapitalfonder, såsom fonder för investeringar på ett tidigt stadium, fonder som arbetar regionalt, fonder som är inriktade på särskilda sektorer, särskild teknik eller forskning och teknisk utveckling och fonder som är knutna till företagskuvöser, som i sin tur skall förse små och medelstora företag med kapital. Den kan också saminvestera i fonder och investeringsinstrument som förvaltas av företagsänglar.

| — | Den andra delen, kallad GIF2, skall täcka investeringar i expansionsfasen och investera i specialiserade riskkapitalfonder, som i sin tur skall tillhandahålla sekundärt egenkapital eller egenkapital för innovativa små och medelstora företag med hög tillväxtpotential i expansionsfasen. Vid GIF2-investeringar skall kapital till företagsförvärv eller ersättningskapital undvikas, till den del kapitalet är avsett att användas i samband med utförsäljning av tillgångar. |
| --- | --- |

—

Den andra delen, kallad GIF2, skall täcka investeringar i expansionsfasen och investera i specialiserade riskkapitalfonder, som i sin tur skall tillhandahålla sekundärt egenkapital eller egenkapital för innovativa små och medelstora företag med hög tillväxtpotential i expansionsfasen. Vid GIF2-investeringar skall kapital till företagsförvärv eller ersättningskapital undvikas, till den del kapitalet är avsett att användas i samband med utförsäljning av tillgångar.

GIF får investera i finansiella intermediärer genom att när så är lämpligt arbeta med nationella eller regionala system som skall främja företag som investerar i småföretag.

Utöver det kapital som tillhandahålls av GIF skall merparten av det kapital som investeras i någon fond tillhandahållas av investerare som arbetar enligt marknadsekonomiska principer, oavsett investerarnas rättsliga ställning och ägarstruktur.

Artikel 19

Garantiinstrumentet för små och medelstora företag (SMEG)

1.   Garantiinstrumentet för små och medelstora företag (SMEG) skall förvaltas av EIF på kommissionens vägnar.

SMEG skall ha till uppgift att

| a) | utställa motgarantier eller i förekommande fall garantier som kompletterar de garantisystem som används i de bidragsberättigade länderna, |
| --- | --- |

a)

utställa motgarantier eller i förekommande fall garantier som kompletterar de garantisystem som används i de bidragsberättigade länderna,

| b) | utställa direkta garantier för alla andra lämpliga finansiella intermediärer. |
| --- | --- |

b)

utställa direkta garantier för alla andra lämpliga finansiella intermediärer.

2.   SMEG skall utgöras av följande fyra delar:

| — | Den första delen, a) skuldfinansiering via lån eller leasing, skall minska små och medelstora företags särskilda problem med att få tillgång till finansiering, vilka beror antingen på en förmodad högre risk i samband med investeringar i vissa former av kunskapsrelaterad verksamhet såsom teknisk utveckling, innovation och tekniköverföring, eller på bristande säkerheter. |
| --- | --- |

—

Den första delen, a) skuldfinansiering via lån eller leasing, skall minska små och medelstora företags särskilda problem med att få tillgång till finansiering, vilka beror antingen på en förmodad högre risk i samband med investeringar i vissa former av kunskapsrelaterad verksamhet såsom teknisk utveckling, innovation och tekniköverföring, eller på bristande säkerheter.

| — | Den andra delen, b) mikrokreditfinansiering, skall uppmuntra finansinstitut att spela en större roll för lånetillgången när det gäller mindre belopp som normalt sett skulle innebära proportionellt sett högre hanteringskostnader per enhet för låntagare med otillräckliga säkerheter. Förutom garantier eller motgarantier får finansiella intermediärer ta emot stöd för att delvis kompensera de höga administrativa kostnaderna vid mikrokreditfinansiering. |
| --- | --- |

—

Den andra delen, b) mikrokreditfinansiering, skall uppmuntra finansinstitut att spela en större roll för lånetillgången när det gäller mindre belopp som normalt sett skulle innebära proportionellt sett högre hanteringskostnader per enhet för låntagare med otillräckliga säkerheter. Förutom garantier eller motgarantier får finansiella intermediärer ta emot stöd för att delvis kompensera de höga administrativa kostnaderna vid mikrokreditfinansiering.

| — | Den tredje delen, c) garantier för investeringar av egenkapital eller sekundärt egenkapital i små och medelstora företag, skall omfatta investeringar som tillhandahåller såddkapital och/eller kapital i etableringsfasen och av överbryggningsfinansiering; syftet skall vara att minska de särskilda svårigheter som hänger ihop med små och medelstora företags svaga finansiella struktur, liksom sådana svårigheter som uppstår vid företagsöverlåtelser. |
| --- | --- |

—

Den tredje delen, c) garantier för investeringar av egenkapital eller sekundärt egenkapital i små och medelstora företag, skall omfatta investeringar som tillhandahåller såddkapital och/eller kapital i etableringsfasen och av överbryggningsfinansiering; syftet skall vara att minska de särskilda svårigheter som hänger ihop med små och medelstora företags svaga finansiella struktur, liksom sådana svårigheter som uppstår vid företagsöverlåtelser.

| — | Den fjärde delen, d) värdepapperisering av små och medelstora företags fordringar, skall mobilisera kompletterande skuldfinansiering för små och medelstora företag, i enlighet med lämpliga riskdelningsavtal med de berörda instituten. Stöd till dessa transaktioner ges på villkor att finansinstituten åtar sig att ställa en betydande del av den uppnådda likviditeten av det mobiliserade kapitalet till förfogande för ny utlåning till små och medelstora företag inom en rimlig tidsperiod. Storleken på denna skuldfinansiering skall beräknas utifrån storleken på den portföljrisk som det finns säkerhet för och den skall tillsammans med löptiden förhandlas fram med varje enskild kreditgivare. |
| --- | --- |

—

Den fjärde delen, d) värdepapperisering av små och medelstora företags fordringar, skall mobilisera kompletterande skuldfinansiering för små och medelstora företag, i enlighet med lämpliga riskdelningsavtal med de berörda instituten. Stöd till dessa transaktioner ges på villkor att finansinstituten åtar sig att ställa en betydande del av den uppnådda likviditeten av det mobiliserade kapitalet till förfogande för ny utlåning till små och medelstora företag inom en rimlig tidsperiod. Storleken på denna skuldfinansiering skall beräknas utifrån storleken på den portföljrisk som det finns säkerhet för och den skall tillsammans med löptiden förhandlas fram med varje enskild kreditgivare.

Artikel 20

CBS

1.   CBS skall förvaltas tillsammans med internationella finansinstitut, inklusive Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD), Europeiska investeringsbanken (EIB), EIF och Europarådets utvecklingsbank (CEB).

CBS skall ha till uppgift att

| a) | höja investerings- och teknikexpertisen hos fonder eller andra finansiella intermediärer som investerar i innovativa små och medelstora företag eller små och medelstora företag med tillväxtpotential, |
| --- | --- |

a)

höja investerings- och teknikexpertisen hos fonder eller andra finansiella intermediärer som investerar i innovativa små och medelstora företag eller små och medelstora företag med tillväxtpotential,

| b) | stimulera kredittillgången för små och medelstora företag genom att förbättra kreditbedömningsförfarandena i samband med utlåning till små och medelstora företag. |
| --- | --- |

b)

stimulera kredittillgången för små och medelstora företag genom att förbättra kreditbedömningsförfarandena i samband med utlåning till små och medelstora företag.

2.   CBS skall bestå av såddkapitalinsatsen och partnerskapsinsatsen.

Såddkapitalsinsatsen skall tillhandahålla bidrag för att stimulera tillgången på riskkapital för innovativa små och medelstora företag och andra sådana företag med tillväxtpotential, inbegripet de inom den traditionella ekonomisektorn, genom stöd till fonder som investerar i företag i sådd- och nyetableringsfasen eller liknande organisationer. Stöd får också tillhandahållas för långsiktig rekrytering av ytterligare personal med specifik kunskap om investeringar eller teknik.

Partnerskapsinsatsen skall tillhandahålla bidrag till finansiella intermediärer för att täcka kostnaderna för tekniskt bistånd för att förbättra deras kreditbedömningsförfaranden för skuldfinansiering för små och medelstora företag, med målet att stimulera tillgången på finansiering för sådana företag i länder där banksektorn ännu inte är så utvecklad.

När det gäller Partnerskapsinsatsen skall med ”länder där banksektorn ännu inte är så utvecklad” förstås som länder där de inhemska krediterna i procent av landets bruttonationalprodukt är betydligt lägre än gemenskapens genomsnitt enligt relevanta uppgifter som fastställts av Europeiska centralbanken eller Internationella valutafonden.

Partnerskapsinsatsen skall stödja de kreditposter eller den riskdelning som internationella finansinstitut ställer till förfogande för partnerbanker eller finansinstitut i de bidragsberättigade länderna. En betydande del av insatsen avser förbättring av bankernas och de övriga finansinstitutens kapacitet att bedöma den kommersiella livsdugligheten hos projekt där miljöinnovation är en väsentlig beståndsdel.

Artikel 21

Tjänster till stöd för företag och innovation

1.   Tjänster till stöd för företag och innovation, särskilt små och medelstora företag, skall uppmuntras.

2.   Med beaktande av den vedertagna erfarenheten och kunskapen hos de nuvarande europeiska näten till stöd för företagen kan nätverkspartner beviljas finansiellt stöd främst för följande tjänster:

| a) | Tjänster som rör information, feedback, företagssamarbete och internationalisering. |
| --- | --- |

a)

Tjänster som rör information, feedback, företagssamarbete och internationalisering.

| b) | Tjänster som rör innovation samt överföring av både teknik och kunskap. |
| --- | --- |

b)

Tjänster som rör innovation samt överföring av både teknik och kunskap.

| c) | Tjänster som uppmuntrar små och medelstora företags deltagande i sjunde ramprogrammet för FoTUD. |
| --- | --- |

c)

Tjänster som uppmuntrar små och medelstora företags deltagande i sjunde ramprogrammet för FoTUD.

Närmare uppgifter om dessa tjänster finns i bilaga III.

3.   Kommissionen skall välja ut nätverkspartner genom inbjudningar att lämna förslag när det gäller de olika tjänster som avses i punkt 2. Därefter kan kommissionen upprätta ett rampartnerskapsavtal med utvalda nätverkspartner och där ange vilken typ av verksamhet som skall erbjudas, vilket förfarande som skall användas vid beviljandet av bidrag till dem samt alla parters allmänna rättigheter och skyldigheter. Rampartnerskapen kan omfatta hela programmets löptid.

4.   Utöver de tjänster som avses i punkt 2, får kommissionen tillhandahålla finansiellt stöd till genomförandet av annan verksamhet som ramprogrammet omfattar efter inbjudningar att lämna förslag som får rikta sig endast till nätverkets partner. Dessa tjänster skall erbjuda garantier för att berörda parter och eventuella sökande kan få hjälp i omfattande grad med frågor som rör möjligheterna till stöd enligt ramprogrammet.

5.   Kommissionen skall stödja nätverkets partner genom att tillgängliggöra lämplig samordning och operativt stöd. Även organisationer som är etablerade i länder som inte deltar i ramprogrammet kan då få möjlighet att utnyttja detta.

6.   Kommissionen skall försäkra sig om att nätverkets partner samarbetar med varandra och att nätverkspartner som inte själva direkt kan ta hand om ärenden som ställs till dem, sänder dem vidare till en nätverkspartner som har kompetens för detta.

Artikel 22

Pilot- och marknadsintroduktionsprojekt för innovation och miljöinnovation

Gemenskapen skall stödja projekt som gäller en första tillämpning eller marknadsintroduktion av innovativ teknik eller miljöinnovationsteknik och innovativa produkter eller metoder med relevans för hela gemenskapen, som redan framgångsrikt har demonstrerats tekniskt men som på grund av resterande risker ännu inte har fått något betydande genomslag på marknaden. Dessa projekt skall främja en bredare användning av sådan teknik, sådana produkter eller metoder i de deltagande länderna och underlätta deras introduktion på marknaden.

Artikel 23

Politikanalys, utveckling, samordning och partnerskap

Politikanalyser, utveckling och samordning med deltagande länder kan stödjas genom

| a) | undersökningar, uppgiftsinsamling, enkäter och publikationer, så vitt det är möjligt på grundval av officiell statistik, |
| --- | --- |

a)

undersökningar, uppgiftsinsamling, enkäter och publikationer, så vitt det är möjligt på grundval av officiell statistik,

| b) | partnerskap och möten mellan experter, bl.a. från offentliga institutioner, sakkunniga som sänds av små och medelstora företag och andra berörda parter, samt konferenser och andra evenemang, |
| --- | --- |

b)

partnerskap och möten mellan experter, bl.a. från offentliga institutioner, sakkunniga som sänds av små och medelstora företag och andra berörda parter, samt konferenser och andra evenemang,

| c) | medvetandehöjande åtgärder, nätverksarbete och annan relevant verksamhet, |
| --- | --- |

c)

medvetandehöjande åtgärder, nätverksarbete och annan relevant verksamhet,

| d) | jämförande analyser av åstadkomna resultat på nationell och regional nivå samt arbete med bästa praxis, inbegripet dess spridning och genomförande. |
| --- | --- |

d)

jämförande analyser av åstadkomna resultat på nationell och regional nivå samt arbete med bästa praxis, inbegripet dess spridning och genomförande.

Artikel 24

Stödåtgärder för programmet för entreprenörskap och innovation

Kommissionen skall regelbundet åta sig följande uppgifter:

| a) | Analys och övervakning av konkurrenskrafts- och sektorsfrågor, inbegripet sådan verksamhet som görs för kommissionens årliga rapport om den europeiska industrins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

a)

Analys och övervakning av konkurrenskrafts- och sektorsfrågor, inbegripet sådan verksamhet som görs för kommissionens årliga rapport om den europeiska industrins konkurrenskraft.

| b) | Förberedelse av konsekvensanalyser av gemenskapsåtgärder som är av särskild relevans för företagens konkurrenskraft som sedan skall offentliggöras så att man kan se vilka områden inom den befintliga lagstiftningen som behöver förenklas eller var det behövs nya lagstiftningsåtgärder för att höja attraktionskraften för innovation i gemenskapen. |
| --- | --- |

b)

Förberedelse av konsekvensanalyser av gemenskapsåtgärder som är av särskild relevans för företagens konkurrenskraft som sedan skall offentliggöras så att man kan se vilka områden inom den befintliga lagstiftningen som behöver förenklas eller var det behövs nya lagstiftningsåtgärder för att höja attraktionskraften för innovation i gemenskapen.

| c) | Utvärdering av särskilda aspekter eller särskilda genomförandeåtgärder i anknytning till programmet för entreprenörskap och innovation. |
| --- | --- |

c)

Utvärdering av särskilda aspekter eller särskilda genomförandeåtgärder i anknytning till programmet för entreprenörskap och innovation.

| d) | Spridning av information i anknytning till programmet för entreprenörskap och innovation. |
| --- | --- |

d)

Spridning av information i anknytning till programmet för entreprenörskap och innovation.

AVSNITT 3

DET ÅRLIGA ARBETSPROGRAMMET

Artikel 25

Det årliga arbetsprogrammet

Det årliga arbetsprogrammet skall, i linje med målen i artikel 10, innehålla detaljerade uppgifter om

| a) | vilka åtgärder som krävs för att genomföra målen, |
| --- | --- |

a)

vilka åtgärder som krävs för att genomföra målen,

| b) | prioriteringar, |
| --- | --- |

b)

prioriteringar,

| c) | kvalitativa och kvantitativa mål, |
| --- | --- |

c)

kvalitativa och kvantitativa mål,

| d) | lämpliga utvärderingskriterier och kvalitativa och kvantitativa indikatorer för att analysera effektiviteten när det gäller att ge resultat som bidrar till att uppnå målen i de särskilda programmen och ramprogrammet i sin helhet, |
| --- | --- |

d)

lämpliga utvärderingskriterier och kvalitativa och kvantitativa indikatorer för att analysera effektiviteten när det gäller att ge resultat som bidrar till att uppnå målen i de särskilda programmen och ramprogrammet i sin helhet,

| e) | operativa tidtabeller, |
| --- | --- |

e)

operativa tidtabeller,

| f) | regler för deltagande, |
| --- | --- |

f)

regler för deltagande,

| g) | kriterier för urval och utvärdering av åtgärderna. |
| --- | --- |

g)

kriterier för urval och utvärdering av åtgärderna.

I det årliga arbetsprogrammet skall åtgärder för att främja miljöinnovation anges tydligt.

Verksamhet enligt artikel 24 skall inte omfattas av det årliga arbetsprogrammet.

Kapitel II

IKT-stödprogrammet

AVSNITT 1

MÅL OCH INSATSOMRÅDEN

Artikel 26

Inrättande och mål

1.   Härmed inrättas ett program till stöd för politiken för informations- och kommunikationsteknik (”IKTstödprogrammet”).

2.   IKT-stödprogrammet skall omfatta följande insatser:

| a) | Utveckling av ett gemensamt europeiskt informationsområde och stärkande av den inre marknaden för IKT-produkter och IKT-tjänster och IKT-baserade produkter och tjänster. |
| --- | --- |

a)

Utveckling av ett gemensamt europeiskt informationsområde och stärkande av den inre marknaden för IKT-produkter och IKT-tjänster och IKT-baserade produkter och tjänster.

| b) | Stimulans av innovation genom mer omfattande användning av och investering i IKT. |
| --- | --- |

b)

Stimulans av innovation genom mer omfattande användning av och investering i IKT.

| c) | Utveckling av ett informationssamhälle för alla samt mer ändamålsenliga och effektiva tjänster på områden av intresse för allmänheten, liksom förbättring av livskvaliteten. |
| --- | --- |

c)

Utveckling av ett informationssamhälle för alla samt mer ändamålsenliga och effektiva tjänster på områden av intresse för allmänheten, liksom förbättring av livskvaliteten.

3.   De insatser som avses punkt 2 skall genomföras med särskild tonvikt på främjande av och information om de möjligheter och vinster som IKT innebär för medborgare, offentliga myndigheter och företag, särskilt små och medelstora företag.

Artikel 27

Det gemensamma europeiska informationsområdet

Syftena med insatser inom det gemensamma europeiska informationsområdet skall vara

| a) | att säkerställa obehindrat tillträde till IKT-baserade tjänster och att inrätta lämpliga ramvillkor för snabbt, relevant och effektivt införande av konvergerande digitala kommunikationer och tjänster, där även driftskompatibilitets- säkerhets- och förtroendeaspekter ingår, inbegripet användandet av öppna standarder, |
| --- | --- |

a)

att säkerställa obehindrat tillträde till IKT-baserade tjänster och att inrätta lämpliga ramvillkor för snabbt, relevant och effektivt införande av konvergerande digitala kommunikationer och tjänster, där även driftskompatibilitets- säkerhets- och förtroendeaspekter ingår, inbegripet användandet av öppna standarder,

| b) | att förbättra villkoren för utvecklingen av digitalt innehåll med hänsyn tagen till mångspråkighet och kulturell mångfald, |
| --- | --- |

b)

att förbättra villkoren för utvecklingen av digitalt innehåll med hänsyn tagen till mångspråkighet och kulturell mångfald,

| c) | att övervaka det europeiska informationssamhället genom uppgiftsinsamling och analys av utvecklingen, utbudet och användningen av digitala kommunikationstjänster, inbegripet tillväxten av Internet och tillgången till och införandet av bredband samt utvecklingstendenserna när det gäller innehåll och tjänster. |
| --- | --- |

c)

att övervaka det europeiska informationssamhället genom uppgiftsinsamling och analys av utvecklingen, utbudet och användningen av digitala kommunikationstjänster, inbegripet tillväxten av Internet och tillgången till och införandet av bredband samt utvecklingstendenserna när det gäller innehåll och tjänster.

Artikel 28

Innovation genom mer omfattande användning av och investeringar i IKT

Syftena med insatser inom innovation genom bredare användning av och investeringar i IKT skall vara

| a) | att främja innovation i processer, tjänster och produkter som fungerar med hjälp av IKT, i synnerhet hos små och medelstora företag och hos myndigheter, med beaktande av nödvändiga kompetenskrav, |
| --- | --- |

a)

att främja innovation i processer, tjänster och produkter som fungerar med hjälp av IKT, i synnerhet hos små och medelstora företag och hos myndigheter, med beaktande av nödvändiga kompetenskrav,

| b) | att underlätta interaktionen mellan den offentliga och den privata sektorn samt partnerskapsbyggande för att öka innovations- och investeringstakten när det gäller IKT, |
| --- | --- |

b)

att underlätta interaktionen mellan den offentliga och den privata sektorn samt partnerskapsbyggande för att öka innovations- och investeringstakten när det gäller IKT,

| c) | att främja och informera om de möjligheter och vinster som IKT och dess nya tillämpningar innebär för såväl medborgare som företag, öka förtroendet och öppenheten för ny IKT samt stimulera debatten på EU-nivå om nya tendenser och ny utveckling inom IKT. |
| --- | --- |

c)

att främja och informera om de möjligheter och vinster som IKT och dess nya tillämpningar innebär för såväl medborgare som företag, öka förtroendet och öppenheten för ny IKT samt stimulera debatten på EU-nivå om nya tendenser och ny utveckling inom IKT.

Artikel 29

Ett informationssamhälle för alla, mer ändamålsenliga och effektiva tjänster på områden av allmänt intresse, samt förbättring av livskvaliteten

Syftet med insatser som rör utvecklingen av ett informationssamhälle för alla samt ändamålsenligare och effektivare tjänster på områden av intresse för allmänheten, liksom förbättring av livskvaliteten skall vara

| a) | att bredda tillgången på IKT, inbegripet digitalt innehåll och det digitala kunnandet, |
| --- | --- |

a)

att bredda tillgången på IKT, inbegripet digitalt innehåll och det digitala kunnandet,

| b) | att stärka förtroendet och stödet för IKT-användning, varvid särskild uppmärksamhet skall ägnas frågor som rör skyddet av privatlivet, |
| --- | --- |

b)

att stärka förtroendet och stödet för IKT-användning, varvid särskild uppmärksamhet skall ägnas frågor som rör skyddet av privatlivet,

| c) | att förbättra kvaliteten, effektiviteten, tillgången och tillgängligheten när det gäller elektroniska tjänster på områden av allmänt intresse såväl som IKT-stött deltagande i samhällslivet, inbegripet, i förekommande fall, driftskompatibla gemensamma tjänster på EU-nivå eller gränsöverskridande offentliga tjänster, samt utvecklingen av moduler av gemensamt intresse och utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

c)

att förbättra kvaliteten, effektiviteten, tillgången och tillgängligheten när det gäller elektroniska tjänster på områden av allmänt intresse såväl som IKT-stött deltagande i samhällslivet, inbegripet, i förekommande fall, driftskompatibla gemensamma tjänster på EU-nivå eller gränsöverskridande offentliga tjänster, samt utvecklingen av moduler av gemensamt intresse och utbyte av bästa praxis.

AVSNITT 2

GENOMFÖRANDE

Underavsnitt 1

Genomförande av projekt, bästa praxis-insatser och tematiska nätverk

Artikel 30

Allmänna anmärkningar

IKT-stödprogrammet kan genomföras via projekt, bästa praxis-insatser och tematiska nätverk, inklusive insatser för testning och demonstration i stor skala av innovativa offentliga tjänster med en gemensam europeisk dimension.

Projekt, bästa praxis-insatser och tematiska nätverk skall vara inriktade på att stimulera spridningen och bästa möjliga användning av innovativa IKT-baserade lösningar, särskilt för tjänster på områden av allmänt intresse samt för små och medelstora företag. Gemenskapsstödet skall också underlätta samordningen och genomförandet av insatser för att utveckla informationssamhället generellt i medlemsstaterna.

Artikel 31

Projekt, bästa praxis-insatser och tematiska nätverk

1.   Följande skall stödjas:

| a) | Projekt såsom genomförande-, pilot- och marknadsintroduktionsprojekt. |
| --- | --- |

a)

Projekt såsom genomförande-, pilot- och marknadsintroduktionsprojekt.

| b) | Bästa praxis-insatser för att sprida kunskap och utbyta erfarenheter i hela gemenskapen. |
| --- | --- |

b)

Bästa praxis-insatser för att sprida kunskap och utbyta erfarenheter i hela gemenskapen.

| c) | Tematiska nätverk där många olika berörda parter kan samarbeta mot ett visst mål, så att samordning och överföring av kunskap underlättas. |
| --- | --- |

c)

Tematiska nätverk där många olika berörda parter kan samarbeta mot ett visst mål, så att samordning och överföring av kunskap underlättas.

2.   Projekten skall vara inriktade på främjande av innovation, tekniköverföring och spridning av ny teknik som är mogen att introduceras på marknaden.

Gemenskapen kan bevilja bidrag till budgeten för de projekt som avses i punkt 1 a.

3.   Bästa praxis-insatser skall genomföras i projektsammanslutningar som behandlar särskilda teman och länkas samman genom tematiska nätverk.

Gemenskapens bidrag till de insatser som anges i punkt 1 b skall vara begränsat till direkta kostnader som bedöms vara nödvändiga eller lämpliga för att det särskilda målet för insatsen skall kunna uppnås.

4.   De tematiska nätverken kan vara knutna till bästa praxis-insatser.

Stöd till tematisk verksamhet skall beviljas för de extra bidragsberättigande kostnaderna för nätverkets samordning och genomförande. Gemenskapens bidrag får täcka de stödberättigande extrakostnaderna för åtgärderna.

Underavsnitt 2

Övriga bestämmelser

Artikel 32

Ansökningar

I ansökan om gemenskapsstöd till projekt, bästa praxis-insatser och tematiska nätverk, som avses i artikel 31 skall ingå en ekonomisk plan med en förteckning över finansieringen av projekten, inklusive det ekonomiska stöd som söks från gemenskapen, och allt annat stöd som begärts eller beviljats på annat håll. Sökande som inger ansökningar om andra former av gemenskapsstöd, till exempel tjänster eller undersökningar, får också ombes att lämna information om finansieringen, när så är lämpligt.

Artikel 33

Politikanalys, utveckling och samordning med deltagande länder

Politikanalys, utveckling och samordning med deltagande länder skall stödjas genom

| a) | undersökningar, uppgiftsinsamling, enkäter och publikationer, så vitt det är möjligt på grundval av officiell statistik, |
| --- | --- |

a)

undersökningar, uppgiftsinsamling, enkäter och publikationer, så vitt det är möjligt på grundval av officiell statistik,

| b) | möten mellan experter, bl.a. från offentliga institutioner, sakkunniga som sänds av små och medelstora företag och andra berörda parter samt konferenser och andra evenemang, |
| --- | --- |

b)

möten mellan experter, bl.a. från offentliga institutioner, sakkunniga som sänds av små och medelstora företag och andra berörda parter samt konferenser och andra evenemang,

| c) | medvetandehöjande åtgärder, nätverksarbete och annan relevant verksamhet, |
| --- | --- |

c)

medvetandehöjande åtgärder, nätverksarbete och annan relevant verksamhet,

| d) | jämförande analyser av åstadkomna resultat på nationell och regional nivå samt arbete med bästa praxis, inbegripet dess spridning och genomförande. |
| --- | --- |

d)

jämförande analyser av åstadkomna resultat på nationell och regional nivå samt arbete med bästa praxis, inbegripet dess spridning och genomförande.

Artikel 34

PR, kommunikation, informationsutbyte och informationsspridning

1.   Följande verksamhet kan bedrivas som stöd för genomförandet av IKT-stödprogrammet eller förberedelser av framtida verksamhet:

| a) | PR, kunskapsspridning, information och annan kommunikationsverksamhet. |
| --- | --- |

a)

PR, kunskapsspridning, information och annan kommunikationsverksamhet.

| b) | Utbyte av information, kunskap och erfarenhet, konferenser, seminarier, workshops eller andra möten och ledning av projektsammanslutningsverksamhet. |
| --- | --- |

b)

Utbyte av information, kunskap och erfarenhet, konferenser, seminarier, workshops eller andra möten och ledning av projektsammanslutningsverksamhet.

2.   Verksamhet inriktad på utsläppande på marknaden av produkter, processer eller tjänster samt marknadsföring och säljfrämjande åtgärder ger inte rätt till bidrag.

Artikel 35

Projekt av allmänt intresse: upphandling baserad på tekniska specifikationer som fastställs tillsammans med medlemsstaterna

Kommissionen får sätta igång projekt som är av allmänt intresse och omfattar nödvändiga tekniska och organisatoriska uppgifter när detta är nödvändigt för att målen i IKT-stödprogrammet skall uppnås, och när medlemsstaterna har ett klart gemensamt intresse vad gäller spridning på EU-nivå av produkter, tjänster eller centrala beståndsdelar av tjänster. Befintliga initiativ bör beaktas för att undvika överlappande tjänster.

Kommissionen skall tillsammans med medlemsstaterna fastställa tekniska specifikationer och genomförandeplaner för sådana projekt. På grundval av de fastställda gemensamma tekniska specifikationerna och genomförandeplanerna skall kommissionen publicera upphandlingsmeddelanden för genomförandet av de berörda projekten. Dessa upphandlingsmeddelanden skall genomföras av kommissionen ensam på grundval av gemenskapens regler om offentlig upphandling.

AVSNITT 3

DET ÅRLIGA ARBETSPROGRAMMET

Artikel 36

Det årliga arbetsprogrammet

Det årliga arbetsprogrammet skall, i linje med målen i artikel 26 innehålla detaljerade uppgifter om

| a) | vilka åtgärder som krävs för att genomföra målen, |
| --- | --- |

a)

vilka åtgärder som krävs för att genomföra målen,

| b) | prioriteringar, |
| --- | --- |

b)

prioriteringar,

| c) | kvalitativa och kvantitativa mål, |
| --- | --- |

c)

kvalitativa och kvantitativa mål,

| d) | lämpliga utvärderingskriterier och kvalitativa och kvantitativa indikatorer för att analysera effektiviteten när det gäller att ge resultat som bidrar till att uppnå målen i de särskilda programmen och i ramprogrammet i sin helhet, |
| --- | --- |

d)

lämpliga utvärderingskriterier och kvalitativa och kvantitativa indikatorer för att analysera effektiviteten när det gäller att ge resultat som bidrar till att uppnå målen i de särskilda programmen och i ramprogrammet i sin helhet,

| e) | operativa tidtabeller, |
| --- | --- |

e)

operativa tidtabeller,

| f) | regler för deltagande, |
| --- | --- |

f)

regler för deltagande,

| g) | kriterier för urval och utvärdering av åtgärderna. |
| --- | --- |

g)

kriterier för urval och utvärdering av åtgärderna.

Kapitel III

programmet Intelligent energi - Europa

AVSNITT 1

MÅL OCH INSATSOMRÅDEN

Artikel 37

Inrättande och mål

1.   Härmed inrättas programmet ”Intelligent energi - Europa” till stöd för energieffektivitet, förnybara energikällor och energidiversifiering. Programmet skall bidra till att säkerställa hållbar energi för Europa och samtidigt stärka Europas konkurrenskraft.

2.   Programmet Intelligent energi - Europa skall i synnerhet omfatta åtgärder för

| a) | att utveckla energieffektivitet och främja rationell användning av energikällor, |
| --- | --- |

a)

att utveckla energieffektivitet och främja rationell användning av energikällor,

| b) | att främja nya och förnybara energikällor och stödja energidiversifiering, |
| --- | --- |

b)

att främja nya och förnybara energikällor och stödja energidiversifiering,

| c) | att främja energieffektivitet och användning av nya och förnybara energikällor vid transporter. |
| --- | --- |

c)

att främja energieffektivitet och användning av nya och förnybara energikällor vid transporter.

Artikel 38

Operativa mål

Verksamheten inom programmet Intelligent energi - Europa skall vara inriktad på följande:

| a) | Tillhandahållande av sådan hjälp som krävs för förbättrad hållbarhet, för utveckling av städers och regioners potential samt för förberedelse av de lagstiftande åtgärder som behövs för att de strategiska målen skall uppnås; utveckling av metoder och instrument för att följa upp, övervaka och utvärdera konsekvenserna av de åtgärder som gemenskapen och dess medlemsstater vidtar på de områden som programmet omfattar. |
| --- | --- |

a)

Tillhandahållande av sådan hjälp som krävs för förbättrad hållbarhet, för utveckling av städers och regioners potential samt för förberedelse av de lagstiftande åtgärder som behövs för att de strategiska målen skall uppnås; utveckling av metoder och instrument för att följa upp, övervaka och utvärdera konsekvenserna av de åtgärder som gemenskapen och dess medlemsstater vidtar på de områden som programmet omfattar.

| b) | Förstärkning av investeringarna överallt i medlemsstaterna i den nya och mest högpresterande tekniken inom energieffektivitet, förnybara energikällor och energidiversifiering, även inom transport, genom att man överbryggar gapet mellan framgångsrik demonstration av innovativ teknik och det genomslag den verkligen får på marknaden i bred skala, för att ge hävstångseffekt åt investeringarna inom den offentliga och privata sektorn, främja teknik som är viktig ur strategisk synvinkel, sänka kostnaderna, öka marknadserfarenheten och bidra till minskningen av de finansiella riskerna och andra förmodade risker och hinder för denna typ av investeringar. |
| --- | --- |

b)

Förstärkning av investeringarna överallt i medlemsstaterna i den nya och mest högpresterande tekniken inom energieffektivitet, förnybara energikällor och energidiversifiering, även inom transport, genom att man överbryggar gapet mellan framgångsrik demonstration av innovativ teknik och det genomslag den verkligen får på marknaden i bred skala, för att ge hävstångseffekt åt investeringarna inom den offentliga och privata sektorn, främja teknik som är viktig ur strategisk synvinkel, sänka kostnaderna, öka marknadserfarenheten och bidra till minskningen av de finansiella riskerna och andra förmodade risker och hinder för denna typ av investeringar.

| c) | Avlägsnande av de icke-tekniska hindren för effektiva och intelligenta mönster när det gäller energiproduktion och energikonsumtion genom att man främjar institutionernas uppbyggnad av kapacitet, bl.a. på lokal och regional nivå, genom att man höjer medvetenheten, särskilt genom utbildningssystemet, genom att man uppmuntrar erfarenhets- och kunskapsutbyten bland de viktigaste berörda aktörerna och bland företag och medborgare i allmänhet samt genom att man stimulerar spridningen av bästa praxis och bästa tillgängliga teknik, särskilt genom att främja dessa på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

c)

Avlägsnande av de icke-tekniska hindren för effektiva och intelligenta mönster när det gäller energiproduktion och energikonsumtion genom att man främjar institutionernas uppbyggnad av kapacitet, bl.a. på lokal och regional nivå, genom att man höjer medvetenheten, särskilt genom utbildningssystemet, genom att man uppmuntrar erfarenhets- och kunskapsutbyten bland de viktigaste berörda aktörerna och bland företag och medborgare i allmänhet samt genom att man stimulerar spridningen av bästa praxis och bästa tillgängliga teknik, särskilt genom att främja dessa på gemenskapsnivå.

Artikel 39

Energieffektivitet och rationell resursanvändning (SAVE)

Insatser som rör utveckling av energieffektivitet och rationell användning av energikällor kan bestå i följande:

| a) | Förbättring av energieffektivitet och rationell användning av energikällor, särskilt inom bygg- och industrisektorerna, med undantag för de insatser som omfattas av artikel 41. |
| --- | --- |

a)

Förbättring av energieffektivitet och rationell användning av energikällor, särskilt inom bygg- och industrisektorerna, med undantag för de insatser som omfattas av artikel 41.

| b) | Stöd till förberedelser av lagstiftande åtgärder och tillämpning av dessa. |
| --- | --- |

b)

Stöd till förberedelser av lagstiftande åtgärder och tillämpning av dessa.

Artikel 40

Nya och förnybara energikällor (Altener)

Insatser som rör främjande av nya och förnybara energikällor kan bestå i följande:

| a) | Främjande av nya och förnybara energikällor för centraliserad och decentraliserad produktion av elektricitet
  ,
  värme och kyla och därmed stöd till diversifiering av energikällor, med undantag för insatser som omfattas av artikel 41. |
| --- | --- |

a)

Främjande av nya och förnybara energikällor för centraliserad och decentraliserad produktion av elektricitet
  ,
  värme och kyla och därmed stöd till diversifiering av energikällor, med undantag för insatser som omfattas av artikel 41.

| b) | Integrering av nya och förnybara energikällor i lokala miljöer och energisystem. |
| --- | --- |

b)

Integrering av nya och förnybara energikällor i lokala miljöer och energisystem.

| c) | Stöd till förberedelser av lagstiftande åtgärder och tillämpning av dessa. |
| --- | --- |

c)

Stöd till förberedelser av lagstiftande åtgärder och tillämpning av dessa.

Artikel 41

Energi inom transport (Steer)

Insatser som rör främjande av energieffektivitet och användning av nya och förnybara energikällor vid transporter kan bestå i följande:

| a) | Stöd till initiativ som rör alla energiaspekter av transport och diversifiering av bränslen. |
| --- | --- |

a)

Stöd till initiativ som rör alla energiaspekter av transport och diversifiering av bränslen.

| b) | Främjande av förnybara bränslen och energieffektivitet inom transport. |
| --- | --- |

b)

Främjande av förnybara bränslen och energieffektivitet inom transport.

| c) | Stöd till förberedelser av lagstiftande åtgärder och tillämpning av dessa. |
| --- | --- |

c)

Stöd till förberedelser av lagstiftande åtgärder och tillämpning av dessa.

Artikel 42

Integrerade initiativ

Insatser som rör kombination av flera av de särskilda områden som avses i artiklarna 39, 40 och 41 eller som rör vissa gemenskapsprioriteringar kan bestå i följande:

| a) | Integration av energieffektivitet och förnybara energikällor i flera ekonomisektorer. |
| --- | --- |

a)

Integration av energieffektivitet och förnybara energikällor i flera ekonomisektorer.

| b) | Kombination av olika instrument, verktyg och aktörer inom samma insats eller projekt. |
| --- | --- |

b)

Kombination av olika instrument, verktyg och aktörer inom samma insats eller projekt.

AVSNITT 2

GENOMFÖRANDE

Artikel 43

Främjande- och spridningsprojekt

Följande skall stödjas:

| a) | Strategiska studier på grundval av gemensamma analyser och regelbunden övervakning av marknadsutvecklingen och utvecklingstendenser i energisektorn för förberedande av framtida lagstiftningsåtgärder eller översyn av befintlig lagstiftning, även med avseende på den inre marknaden för energi, för genomförande av strategierna på medellång och lång sikt på energiområdet för att främja hållbar utveckling, för förberedande av långsiktiga frivilliga avtal med industrin och andra berörda parter samt för utveckling av standarder och av märknings- och certifieringssystem, i tillämpliga fall även i samarbete med tredjeländer och internationella organisationer. |
| --- | --- |

a)

Strategiska studier på grundval av gemensamma analyser och regelbunden övervakning av marknadsutvecklingen och utvecklingstendenser i energisektorn för förberedande av framtida lagstiftningsåtgärder eller översyn av befintlig lagstiftning, även med avseende på den inre marknaden för energi, för genomförande av strategierna på medellång och lång sikt på energiområdet för att främja hållbar utveckling, för förberedande av långsiktiga frivilliga avtal med industrin och andra berörda parter samt för utveckling av standarder och av märknings- och certifieringssystem, i tillämpliga fall även i samarbete med tredjeländer och internationella organisationer.

| b) | Inrättande, utvidgning eller omorganisation av strukturer och instrument för utveckling av hållbara energisystem, inbegripet energihantering på lokal och regional nivå, samt utveckling av lämpliga finansiella produkter och marknadsinstrument. Erfarenheter från tidigare och nuvarande nätverk bör läggas till grund. |
| --- | --- |

b)

Inrättande, utvidgning eller omorganisation av strukturer och instrument för utveckling av hållbara energisystem, inbegripet energihantering på lokal och regional nivå, samt utveckling av lämpliga finansiella produkter och marknadsinstrument. Erfarenheter från tidigare och nuvarande nätverk bör läggas till grund.

| c) | Gynnande av system och utrustning på området hållbar energianvändning, så att dessa slår igenom ännu snabbare på marknaden och investerare stimuleras att satsa på att underlätta övergången från demonstrationsstadiet till införande på marknaden av den mest effektiva tekniken, informationskampanjer och skapande av institutionell beredskap. |
| --- | --- |

c)

Gynnande av system och utrustning på området hållbar energianvändning, så att dessa slår igenom ännu snabbare på marknaden och investerare stimuleras att satsa på att underlätta övergången från demonstrationsstadiet till införande på marknaden av den mest effektiva tekniken, informationskampanjer och skapande av institutionell beredskap.

| d) | Utveckling av informations- och utbildningsstrukturer, utnyttjande av resultat, främjande och spridning av expertis och bästa praxis med deltagande av alla konsumenter, spridning av resultat av insatserna och projekten samt samarbete med medlemsstaterna genom operationella nätverk. |
| --- | --- |

d)

Utveckling av informations- och utbildningsstrukturer, utnyttjande av resultat, främjande och spridning av expertis och bästa praxis med deltagande av alla konsumenter, spridning av resultat av insatserna och projekten samt samarbete med medlemsstaterna genom operationella nätverk.

| e) | Övervakning av genomförandet och konsekvenserna av gemenskapens lagstiftnings- och stödåtgärder. |
| --- | --- |

e)

Övervakning av genomförandet och konsekvenserna av gemenskapens lagstiftnings- och stödåtgärder.

Artikel 44

Marknadsintroduktionsprojekt

Gemenskapen skall stödja projekt för en marknadsintroduktion av innovativ teknik, innovativa processer, produkter eller metoder som har relevans för hela gemenskapen och som redan framgångsrikt har demonstrerats tekniskt. Dessa skall syfta till en bredare användning av sådan teknik, sådana processer, produkter eller metoder i de deltagande länderna och underlätta deras introduktion på marknaden.

AVSNITT 3

DET ÅRLIGA ARBETSPROGRAMMET

Artikel 45

Det årliga arbetsprogrammet

Det årliga arbetsprogrammet skall i linje med målen i artikel 37 innehålla detaljerade uppgifter om

| a) | vilka åtgärder som krävs för att genomföra målen, |
| --- | --- |

a)

vilka åtgärder som krävs för att genomföra målen,

| b) | prioriteringar, |
| --- | --- |

b)

prioriteringar,

| c) | kvalitativa och kvantitativa mål, |
| --- | --- |

c)

kvalitativa och kvantitativa mål,

| d) | lämpliga utvärderingskriterier och kvalitativa och kvantitativa indikatorer för att analysera effektiviteten när det gäller att ge resultat som bidrar till att uppnå målen i de särskilda programmen och i ramprogrammet i sin helhet, |
| --- | --- |

d)

lämpliga utvärderingskriterier och kvalitativa och kvantitativa indikatorer för att analysera effektiviteten när det gäller att ge resultat som bidrar till att uppnå målen i de särskilda programmen och i ramprogrammet i sin helhet,

| e) | operativa tidtabeller, |
| --- | --- |

e)

operativa tidtabeller,

| f) | regler för deltagande, |
| --- | --- |

f)

regler för deltagande,

| g) | kriterier för urval och utvärdering av åtgärderna. |
| --- | --- |

g)

kriterier för urval och utvärdering av åtgärderna.

AVDELNING III

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 46

Kommittéer

1.   Kommissionen skall biträdas av följande kommittéer:

| a) | Kommittén för Programmet för entreprenörskap och innovation med benämningen EIP:s förvaltningskommitté (EIPC). |
| --- | --- |

a)

Kommittén för Programmet för entreprenörskap och innovation med benämningen EIP:s förvaltningskommitté (EIPC).

| b) | Kommittén för IKT-stödprogrammet med benämningen IKT:s förvaltningskommitté (ICTC). |
| --- | --- |

b)

Kommittén för IKT-stödprogrammet med benämningen IKT:s förvaltningskommitté (ICTC).

| c) | Kommittén för programmet Intelligent energi - Europa med benämningen IEE:s förvaltningskommitté (IEEC). |
| --- | --- |

c)

Kommittén för programmet Intelligent energi - Europa med benämningen IEE:s förvaltningskommitté (IEEC).

Kommissionen skall, med bistånd av EIPC, i nära samarbete med ICTC och IEEC fullt ut säkerställa samordning och samarbete inom hela ramprogrammet, inbegripet den strategiska förvaltningen och ett enhetligt övergripande genomförande.

2.   För de kommittéer som avses i punkt 1 skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tidsperiod som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG fastställs till tre månader.

3.   De kommittéer som avses i punkt 1 skall anta sin egen arbetsordning.

Artikel 47

Användarhandbok

1.   Efter att ramprogrammet har trätt i kraft skall kommissionen offentliggöra en lättbegriplig och användarvänlig handbok som innehåller en tydlig, enkel och insynsmedgivande ram av allmänna principer för förmånstagares deltagande i ramprogrammet. Användarhandboken skall särskilt underlätta små och medelstora företags deltagande.

2.   Kommissionen skall garantera att den tid som förflyter mellan det att en ansökan inlämnas och det att utvärderingsresultatet meddelas är så kort som möjligt. Resultatet av utvärderingen skall skickas ut inom rimlig tid.

Artikel 48

Rådgivande strategigrupp för konkurrenskraft och innovation

Kommissionen skall bistås av en rådgivande strategigrupp för konkurrenskraft och innovation bestående av företrädare för industri- och företagsorganisationer, däribland sådana som företräder små och medelstora företag, samt andra experter. Deras fackkunskap skall vara kopplad till de sektorer och frågor som tas upp i ramprogrammet, inbegripet finansiering, IKT, energi och miljöinnovation.

Artikel 49

Upphävande

Beslut 96/413/EG skall upphöra att gälla.

Artikel 50

Övergångsbestämmelser

De genomförandeåtgärder som syftar till uppfyllandet av det mål som fastställs i artikel 27 b skall pågå enligt beslut nr 456/2005/EG fram till och med den 31 december 2008.

Därefter skall de insatser som inleds på eller före detta datum i enlighet med beslut nr 456/2005/EG förvaltas i enlighet med det beslutet, förutom att den kommitté som inrättas genom det beslutet skall ersättas av ICTC, som inrättas genom artikel 46.1 b i detta beslut.

I fråga om tjänster som avses i artikel 21.2 a får kommissionen fortsätta driva nätverket Euroinfocenter fram till 31 december 2007 och fortsätta att med nätverkets medlemmar årligen ingå specifika biståndsavtal, som bekostas enligt det här ramprogrammet och låta det fleråriga program för företag och företagaranda som inrättades genom beslut 2000/819/EG fungera som förr.

Artikel 51

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 65, 17.3.2006, s. 22.

1

(2)  EUT C 115, 16.5.2006, s. 17.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 1 juni 2006.

3

(4)  EUT L 124, 20.5.2003, s. 36.

4

(5)  EGT L 167, 6.7.1996, s. 55.

5

(6)  EGT L 183, 11.7.1997, s. 12. Beslutet ändrat genom beslut nr 1376/2002/EG (EGT L 200, 30.7.2002, s. 1).

6

(7)  EGT L 192, 28.7.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1682/2004 (EUT L 308, 5.10.2004, s. 1).

7

(8)  EGT L 333, 29.12.2000, s. 84. Beslutet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1776/2005/EG (EUT L 289, 3.11.2005, s. 14).

8

(9)  EGT L 14, 18.1.2001, s. 32.

9

(10)  EUT L 176, 15.7.2003, s. 29. Beslutet ändrat genom beslut nr 787/2004/EG (EUT L 138, 30.4.2004, s. 12).

10

(11)  EUT L 336, 23.12.2003, s. 1. Beslutet senast ändrat genom beslut nr 2113/2005/EG (EUT L 344, 27.12.2005, s. 34).

11

(12)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

12

(13)  EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

13

(14)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

14

(15)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

15

(16)  EGT L 77, 27.3.1996, s. 20.

16

(17)  EGT L 167, 22.6.2001, s. 10.

17

(18)  EUT L 345, 31.12.2003, s. 90.

18

(19)  EGT L 283, 27.10.2001, s. 33. Direktivet ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

19

(20)  EGT L 1, 4.1.2003, s. 65.

20

(21)  EUT L 123, 17.5.2003, s. 42.

21

(22)  EUT L 52, 21.2.2004, s. 50.

22

(23)  EGT L 11, 16.1.2003, s. 1.

23

(24)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

24

(25)  EUT L 79, 24.3.2005, s. 1.

25

(26)  Enligt 2004 års priser. I beloppet 3 284 miljoner euro (2004 års priser), som fastställdes i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning, ingår 88 miljoner euro för programmet eContentplus för 2007-2008 enligt den rättsliga grunden för det programmet.

26

BILAGA I

PRELIMINÄR BUDGETFÖRDELNING

Budgetmedel skall fördelas preliminärt på de särskilda programmen enligt följande:

| a) | 60 procent av den totala budgeten för fullföljandet av programmet för entreprenörskap och innovation, varav ungefär en femtedel skall användas för främjande av miljöinnovation. |
| --- | --- |

a)

60 procent av den totala budgeten för fullföljandet av programmet för entreprenörskap och innovation, varav ungefär en femtedel skall användas för främjande av miljöinnovation.

| b) | 20 procent av den totala budgeten för fullföljandet av IKT-stödprogrammet. |
| --- | --- |

b)

20 procent av den totala budgeten för fullföljandet av IKT-stödprogrammet.

| c) | 20 procent av den totala budgeten för fullföljandet av programmet Intelligent energi - Europa. |
| --- | --- |

c)

20 procent av den totala budgeten för fullföljandet av programmet Intelligent energi - Europa.

BILAGA II

GENOMFÖRANDEÅTGÄRDER FÖR GEMENSKAPENS FINANSIELLA INSTRUMENT FÖR SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG SOM AVSES I ARTIKEL 17

1.   Bestämmelser som är gemensamma för alla gemenskapens finansiella instrument för små och medelstora företag

A.   Budget

Budgetmedlen skall täcka den fulla kostnaden för varje instrument, även betalningsskyldigheter gentemot finansiella intermediärer, t.ex. förluster som härrör från garantier, förvaltningsarvoden för EIF och de internationella finansinstitut som förvaltar unionens resurser, liksom alla andra bidragsberättigande kostnader eller utgifter.

Överföringen av resurser mellan instrument skall vara flexibel så att det är möjligt att göra anpassningar till ny utveckling och växlande marknadsvillkor under ramprogrammets löptid.

B.   Förvaltningskonton

EIF och de relevanta internationella finansinstituten skall öppna separata förvaltningskonton för varje instruments budgetmedel. Kontona får generera ränta. Ränta som tjänats in till och med den 31 december 2013 får läggas till resurserna och användas för de respektive instrumentens syften.

Förvaltarens betalningar av betalningsskyldigheter gentemot finansiella intermediärer skall debiteras motsvarande förvaltningskonto. Belopp som förvaltaren skall betala tillbaka till Europeiska unionens allmänna budget, förvaltarens förvaltningsarvoden samt andra bidragsberättigande kostnader och utgifter skall debiteras förvaltningskontot i enlighet med villkoren i avtalen mellan kommissionen och förvaltaren. Förvaltningskontot skall krediteras med intäkter som härrör från kommissionen, med ränta och, beroende på vilket instrument det rör sig om, med avkastning från realiserade investeringar (GIF) eller med åtagande- och garantiavgifter liksom andra fordringar (garantiinstrumentet för små och medelstora företag).

Efter den 31 december 2013 skall alla de tillgodohavanden på förvaltningskontona som inte utgörs av medel som det redan finns åtaganden för men som ännu inte debiterats, samt medel som rimligtvis kan krävas för att täcka bidragsberättigande kostnader och utgifter lämnas tillbaka till Europeiska unionens allmänna budget.

C.   Arvoden

Lämpliga arvodesnivåer skall tillämpas för förvaltningen av instrumenten. Kommissionen skall fastställa arvodena i överensstämmelse med marknadspraxis och skall därvid beakta

| — | vilken total varaktighet respektive instrument och motsvarande övervakningskrav som sträcker sig utanför budgetåtagandeperioden har, |
| --- | --- |

—

vilken total varaktighet respektive instrument och motsvarande övervakningskrav som sträcker sig utanför budgetåtagandeperioden har,

| — | vilka bidragsberättigade länder det rör sig om, |
| --- | --- |

—

vilka bidragsberättigade länder det rör sig om,

| — | vilken nyhetsgrad och komplexitet instrumentet uppvisar, |
| --- | --- |

—

vilken nyhetsgrad och komplexitet instrumentet uppvisar,

| — | hur mycket associerad verksamhet, t.ex. marknadsundersökningar kartläggning av och förhandlingar med finansiella intermediärer, utarbetning av avtal, upprättande av bokslut, övervakning och rapportering som pågår. |
| --- | --- |

—

hur mycket associerad verksamhet, t.ex. marknadsundersökningar kartläggning av och förhandlingar med finansiella intermediärer, utarbetning av avtal, upprättande av bokslut, övervakning och rapportering som pågår.

D.   Synlighet och Information

Varje finansiell intermediär skall se till att det på ett lämpligt vis och med lämplig insyn framgår att stödet utgår från gemenskapen, samt lämna adekvat information om tillgängliga finansieringsmöjligheter enligt ramprogrammet.

Det måste garanteras att slutmottagarna är korrekt informerade om tillgängliga finansieringsmöjligheter.

2.   Genomförande av GIF

A.   Inledning

Kommissionen och EIF skall ingå avtal om förvaltnings-, styrnings- och övervakningsaspekter. Kommissionen skall tillämpa särskilda riktlinjer på förvaltningen av medlen.

B.   Finansiella intermediärer

GIF1 och GIF2 har som målgrupp affärsorienterade finansiella intermediärer som förvaltas av oberoende team där det finns en lämplig blandning av kompetenser och erfarenheter. De finansiella intermediärerna skall väljas ut i enlighet med bästa affärs- och marknadspraxis på ett öppet och icke-diskriminerande sätt, utan att det uppstår några intressekonflikter, och syftet skall vara att arbeta genom ett stort antal specialiserade fonder eller liknande strukturer.

C.   Kriterier för stödberättigande

GIF skall komplettera EIB-gruppens egenresursbaserade verksamhet, inklusive EIF, genom en investeringspolicy som innebär en högre riskprofil, både när det gäller förmedlande fonder och deras investeringspolitik.

GIF 1

GIF 1 skall investera i förmedlande riskkapitalfonder och andra investeringsinstrument som investerar i upp till tio år gamla små och medelstora företag; i ett typiskt fall inleds investeringarna före A-stadiet (såddfas) eller under A-stadiet (tidig fas) och sedan tillhandahålls uppföljningsinvesteringar där detta behövs. Den sedvanliga högsta samlade investeringen i en förmedlande riskkapitalfond skall vara 25 % av denna fonds totala samlade kapital eller upp till 50 % i fråga om nya fonder som förväntas få särskilt stor betydelse som katalysator för utvecklingen av riskkapitalmarknader för någon särskild teknik eller någon särskild region, liksom investeringsinstrument som förvaltas av företagsänglar. Den högsta samlade investeringen i en förmedlande riskkapitalfond skall vara 50 % i sådana fall där fondens investeringsfokus ligger på små och medelstora företag som arbetar med miljöinnovation. Minst 50 % av det kapital som investeras i någon fond skall tillhandahållas av investerare som arbetar på normala marknadsmässiga villkor (enligt den så kallade marknadsekonomiska investerarprincipen), oavsett vilken rättslig ställning och ägarstruktur de investerare som tillhandahåller denna del av kapitalet har. Inget åtagande i en enskild fond får överstiga 30 miljoner euro. GIF 1 får saminvestera med EIF:s egna resurser eller resurser som omfattas av Europeiska investeringsbankens mandat eller andra resurser som förvaltas av EIF.

GIF 2

GIF 2 skall investera i förmedlande riskkapitalfonder som investerar i små och medelstora företag; i ett typiskt fall görs investeringarna de på B- och C-stadierna (expansionsstadierna). Vanligtvis skall den högsta samlade investeringen i en förmedlande riskkapitalfond vara 15% av denna fonds totala samlade kapital eller upp till 25 % för

| — | nya fonder som förväntas få särskilt stor betydelse som katalysator för utvecklingen av riskkapitalmarknader för någon särskild teknik eller någon särskild region, |
| --- | --- |

—

nya fonder som förväntas få särskilt stor betydelse som katalysator för utvecklingen av riskkapitalmarknader för någon särskild teknik eller någon särskild region,

| — | fonder vilkas huvudsakliga investeringsfokus ligger på små och medelstora företag som arbetar med miljöinnovation, |
| --- | --- |

—

fonder vilkas huvudsakliga investeringsfokus ligger på små och medelstora företag som arbetar med miljöinnovation,

| — | fonder som etablerats av first time management-team. |
| --- | --- |

—

fonder som etablerats av first time management-team.

När det gäller saminvesteringar av resurser från GIF 2 med EIF:s egna resurser eller resurser som omfattas av Europeiska investeringsbankens mandat eller andra resurser som förvaltas av EIF, skall GIF 2 högst bidra med 15 %. Minst 50 % av det kapital som investeras i någon fond skall tillhandahållas av investerare som arbetar på normala marknadsvillkor (enligt den så kallade marknadsekonomiska investerarprincipen), oavsett vilken rättslig ställning och ägarstruktur de investerare som tillhandahåller denna del av kapitalet har. Inget åtagande i en enskild fond får överstiga 30 miljoner euro.

D.   Likställda investeringar

GIF-investeringar i en förmedlande fond skall anses som likställda med dem som görs av privata investerare.

E.   Hörnstensroll

För nya fonder som förväntas få särskilt stor betydelse som katalysator för utvecklingen av riskkapitalmarknader för något särskild teknik eller någon särskild region får EIF fungera som hörnstensinvesterare.

F.   Insyn och öppenhet i villkoren

EIF skall säkerställa att formerna och villkoren för finansieringen under GIF 1 och GIF 2 medger insyn och öppenhet och att de är lättförståeliga.

G.   GIF:s varaktighet

GIF skall vara ett långsiktigt instrument som normalt företar investeringspositioner på 5-12 års sikt i förmedlande fonder. Inte under några omständigheter får GIF-investeringarna sträcka sig längre än 19 år framåt räknat från undertecknandet av delegeringsavtalet mellan kommissionen och EIF. I avtalen mellan EIF och de finansiella intermediärerna skall det fastställas lämpliga utträdesstrategier.

H.   Realisering av investeringar

Eftersom de flesta av GIF-investeringarna sker i onoterade, olikvida enheter, skall realisationsvärdet på dessa investeringar bygga på utdelningen av det överskott som den finansiella intermediären erhåller vid försäljningen av sina investeringar i små och medelstora företag.

I.   Återinvestering av realisationsvinster från investeringar

Vinster, inklusive utdelningar och betalningar som EIF fått in före den 31 december 2013, skall läggas till GIF:s resurser och användas för dess ändamål.

3.   Genomförande av SMEG

A.   Inledning

Kommissionen och EIF skall ingå avtal om förvaltnings-, styrnings- och övervakningsaspekter som skall överensstämma med normal handelspraxis. Kommissionen skall tillämpa särskilda riktlinjer på förvaltningen av medlen.

B.   Finansiella intermediärer

De finansiella intermediärerna skall väljas ut bland befintliga garantisystem eller sådana som kan etableras i de bidragsberättigade länderna, inbegripet organisationer som ställer ömsesidiga garantier, och andra lämpliga finansinstitut. Urvalsförfarandena skall vara öppna och icke-diskriminerande, och intressekonflikter skall undvikas.

De finansiella intermediärerna skall väljas ut enligt bästa marknadspraxis när det gäller effekten på

| — | den finansieringsvolym (skuld, egenkapital eller sekundärt egenkapital) som görs tillgänglig för små och medelstora företag och/eller |
| --- | --- |

—

den finansieringsvolym (skuld, egenkapital eller sekundärt egenkapital) som görs tillgänglig för små och medelstora företag och/eller

| — | små och medelstora företags tillgång till finansiering och/eller |
| --- | --- |

—

små och medelstora företags tillgång till finansiering och/eller

| — | risktagandet när den berörda finansiella intermediären finansierar små och medelstora företag. |
| --- | --- |

—

risktagandet när den berörda finansiella intermediären finansierar små och medelstora företag.

C.   Kriterier för stödberättigande

De finansiella kriterier som avgör rätten till stöd genom SMEG skall fastställas för var och en av de finansiella intermediärerna på grundval av deras verksamhet, med syftet att nå så många små och medelstora företag som möjligt. Dessa regler skall återspegla marknadsvillkor och praxis på området.

Bidrag kan beviljas för finansiering av införskaffande av realtillgångar och immateriella tillgångar, inbegripet innovationsverksamhet, teknisk utveckling och införskaffande av licenser.

De kriterier som rör den fjärde delen av SMEG, d) värdepapperisering av små och medelstora företags fordringar, skall omfatta individuella transaktioner och transaktioner med flera partner, liksom transaktioner där flera länder ingår. Kriterierna för bidragsberättigande skall baseras på bästa marknadspraxis, särskilt när det gäller kreditvärdighet och riskspridning för den värdepapperiserade portföljen.

D.   Villkor för garantierna

De garantier som utfärdas av EIF på kommissionens vägnar genom de olika delarna inom SMEG för respektive a) skuldfinansiering, b) mikrokredit och c) egenkapital eller sekundärt egenkapital skall täcka en del av den risk som den finansiella intermediären påtar sig i en portfölj av individuella transaktioner. Den fjärde delen av SMEG, d) värdepapperisering, skall även innebära en delning av det risktagande som är förbundet med värdepapperiserade andelar av en portfölj vilka har lägre risknivå än den första förlustdelen eller placerar den största risken hos upphovsmannen till värdepapperiseringen och istället delar risken för den återstående del som har lägre riskprofil.

De garantier som EIF ställer rörande de olika delarna inom SMEG för a) skuldfinansiering, b) mikrokredit och c) egenkapital eller sekundärt egenkapital skall vanligtvis ses som likställda med garantierna eller, i förekommande fall, med den finansiella intermediärens finansiering.

EIF kan pålägga den finansiella intermediären dels en avgift beräknad på belopp som det ingåtts en förpliktelse om men som inte använts enligt ett överenskommet schema (”åtagandeavgifter”), dels garantiavgifter. Fonden får också kräva in avgifter som rör individuella värdepapperiseringstransaktioner.

E.   EIF:s tak för det samlade förlustbeloppet

Det skall finnas ett tak som begränsar de kostnader för SMEG som belastar Europeiska unionens allmänna budget, så att de inte under några omständigheter överskrider de budgetmedel som överförts till EIF genom SMEG. Budgeten skall inte omfattas av något ansvar som en följd av instrumentet.

EIF:s skyldighet att betala sin andel av den finansiella intermediärens förluster skall fortsätta till dess att det samlade belopp som utbetalats för att täcka förlusterna i en viss finansieringsportfölj, i förekommande fall minskat med det samlade återvunna beloppet efter det att dessa förluster konstaterats, uppgår till en i förväg fastställd summa, varefter EIF:s garanti automatiskt skall upphävas.

F.   Återvunna förluster och andra intäkter som tillförs förvaltningskontot

Alla återvunna förluster som fås från en viss finansiell intermediär skall krediteras förvaltningskontot och beaktas vid beräkningen av EIF:s tak för det samlade förlustbeloppet gentemot den finansiella intermediären. Förvaltningskontot skall krediteras med alla andra intäkter, såsom åtagande- och garantiavgifter, och om dessa kommer in före den 31 december 2013 skall de läggas till SMEG:s resurser.

G.   SMEG:s varaktighet

Individuella garantier för små och medelstora företag får ha en löptid på upp till 10 år.

4.   Genomförande av CBS

A.   Inledning

Detaljerade regler för genomförandet av såddkapitalinsatsen och partnerskapsinsatsen, inklusive förvaltnings-, styrnings- och övervakningsaspekter, skall avtalas mellan kommissionen och EIF eller de relevanta internationella finansinstituten.

De finansiella intermediärerna skall väljas ut i enlighet med bästa marknadspraxis.

Urvalsförfarandena för tillhandahållande av tekniskt bistånd skall vara öppna och icke-diskriminerande, och intressekonflikter skall undvikas.

B.   Såddkapitalinsatsen

Såddkapitalinsatsen skall administreras som ett förvaltningsuppdrag. Budgetmedlen skall täcka den fulla kostnaden för insatsen, inklusive förvaltningsarvoden och andra bidragsberättigande kostnader och utgifter. De bidrag som beviljas skall stödja investeringsfonder som har såddkapital i sitt övergripande investeringsprogram, genom att täcka delar av de förvaltningskostnader som uppkommer i samband med detta.

C.   Partnerskapsinsatsen

Partnerskapsinsatsen skall förvaltas genom EIF eller relevanta internationella finansinstitut. Det skall omfatta tekniskt bistånd, förvaltningsarvoden och andra bidragsberättigande kostnader för stöd till kapacitetsuppbyggnad.

5.   Utvärdering

De externa utvärderingarna skall utföras av oberoende experter med beaktande av konsekvenserna av det initiativ för tillväxt och sysselsättning som inrättades genom rådets beslut 98/347/EG av den 19 maj 1998 om åtgärder för finansiellt stöd till innovativa och sysselsättningsskapande små och medelstora företag - Initiativ för tillväxt och sysselsättning (1) och det fleråriga program för företag och företagaranda, särskilt små och medelstora företag (SMF). I de externa utvärderingarna skall man bedöma effekten av gemenskapens finansiella instrument för små och medelstora företag och tillhandahålla en kvalitativ och kvantitativ analys av resultaten, särskilt genom att för varje instrument bedöma dess hävstångseffekt och förhållandet mellan kostnad och nytta. I utvärderingsrapporterna skall statistiska uppgifter läggas fram för unionen i sin helhet, för varje enskild medlemsstat och för övriga deltagande länder, inbegripet följande:

| — | För GIF, antalet små och medelstora företag som uppnåtts och hur många arbetstillfällen som skapats. |
| --- | --- |

—

För GIF, antalet små och medelstora företag som uppnåtts och hur många arbetstillfällen som skapats.

| — | Avkastningsgraden för investerarna. |
| --- | --- |

—

Avkastningsgraden för investerarna.

| — | För SMEG, antalet lån och lånesumman som de finansiella intermediärerna beviljat små och medelstora företag och det antal små och medelstora företag som uppnåtts samt antalet lån och lånesummor som inte återbetalats. |
| --- | --- |

—

För SMEG, antalet lån och lånesumman som de finansiella intermediärerna beviljat små och medelstora företag och det antal små och medelstora företag som uppnåtts samt antalet lån och lånesummor som inte återbetalats.

| — | För såddkapitalinsatsen, antalet organisationer som fått stöd och såddkapitalinvesteringarnas omfång. |
| --- | --- |

—

För såddkapitalinsatsen, antalet organisationer som fått stöd och såddkapitalinvesteringarnas omfång.

| — | För partnerskapsinsatsen, det antal finansiella intermediärer som stöds och det antal små och medelstora företag som uppnåtts. |
| --- | --- |

—

För partnerskapsinsatsen, det antal finansiella intermediärer som stöds och det antal små och medelstora företag som uppnåtts.

| — | Eventuella särskilda resultat som rör miljöinnovation. |
| --- | --- |

—

Eventuella särskilda resultat som rör miljöinnovation.

Såväl de resultat och slutsatser som de externa utvärderarna för fram i sina rapporter som erfarenheterna av utbyte av bästa praxis bland berörda parter skall offentliggöras på lämpligt sätt.

---

(1)  EGT L 155, 29.5.1998, s. 43.

BILAGA III

EN NÄRMARE BESKRIVNING AV DE TJÄNSTER TILL STÖD FÖR FÖRETAG OCH INNOVATION SOM AVSES I ARTIKEL 21

| a) | Tjänster som rör information, feedback, företagssamarbete och internationalisering.






  — | Spridning av information om hur den inre marknaden för varor och tjänster fungerar och vilka möjligheter den erbjuder, också med angivande av anbudsmöjligheter. |
| --- | --- | --- |

a)

Tjänster som rör information, feedback, företagssamarbete och internationalisering.

—

Spridning av information om hur den inre marknaden för varor och tjänster fungerar och vilka möjligheter den erbjuder, också med angivande av anbudsmöjligheter.

| — | Aktivt främjande av de av gemenskapens initiativ, politikområden och program som är relevanta för små och medelstora företag och information till små och medelstora företag om ansökningsrutinerna i samband med sådana program. |
| --- | --- |

—

Aktivt främjande av de av gemenskapens initiativ, politikområden och program som är relevanta för små och medelstora företag och information till små och medelstora företag om ansökningsrutinerna i samband med sådana program.

| — | Praktiska verktyg för att mäta konsekvenserna av befintlig lagstiftning om små och medelstora företag. |
| --- | --- |

—

Praktiska verktyg för att mäta konsekvenserna av befintlig lagstiftning om små och medelstora företag.

| — | Bidrag till genomförandet av kommissionens konsekvensanalyser. |
| --- | --- |

—

Bidrag till genomförandet av kommissionens konsekvensanalyser.

| — | Användning av andra lämpliga medel för att engagera små och medelstora företag i den europeiska beslutsfattandeprocessen. |
| --- | --- |

—

Användning av andra lämpliga medel för att engagera små och medelstora företag i den europeiska beslutsfattandeprocessen.

| — | Hjälp till små och medelstora företag för att utveckla gränsöverskridande verksamhet och internationella nätverk. |
| --- | --- |

—

Hjälp till små och medelstora företag för att utveckla gränsöverskridande verksamhet och internationella nätverk.

| — | Stöd till små och medelstora företag för att finna relevanta partner inom den offentliga eller privata sektorn genom lämpliga verktyg. |
| --- | --- |

—

Stöd till små och medelstora företag för att finna relevanta partner inom den offentliga eller privata sektorn genom lämpliga verktyg.

| b) | Tjänster som rör innovation samt överföring av teknik och kunskap






  — | Spridning av information och medvetandehöjande åtgärder som rör innovationsrelaterade politikområden, lagstiftning och stödprogram. |
| --- | --- | --- |

b)

Tjänster som rör innovation samt överföring av teknik och kunskap

—

Spridning av information och medvetandehöjande åtgärder som rör innovationsrelaterade politikområden, lagstiftning och stödprogram.

| — | Deltagande i spridning och utnyttjande av forskningsresultat. |
| --- | --- |

—

Deltagande i spridning och utnyttjande av forskningsresultat.

| — | Tillhandahållande av mäklartjänster för teknik- och kunskapsöverföring samt för partnerskapsbyggande mellan alla slags innovationsaktörer. |
| --- | --- |

—

Tillhandahållande av mäklartjänster för teknik- och kunskapsöverföring samt för partnerskapsbyggande mellan alla slags innovationsaktörer.

| — | Stimulans av företagens, särskilt de små och medelstora företagens, innovationskapacitet. |
| --- | --- |

—

Stimulans av företagens, särskilt de små och medelstora företagens, innovationskapacitet.

| — | Underlättande av anknytning till andra innovationstjänster, också tjänster som har samband med immateriell äganderätt. |
| --- | --- |

—

Underlättande av anknytning till andra innovationstjänster, också tjänster som har samband med immateriell äganderätt.

| c) | Tjänster som främjar små och medelstora företags deltagande i sjunde ramprogrammet för FoTUD






  — | Medvetandehöjande åtgärder som skall öka små och medelstora företags kunskaper om sjunde ramprogrammet för FoTUD. |
| --- | --- | --- |

c)

Tjänster som främjar små och medelstora företags deltagande i sjunde ramprogrammet för FoTUD

—

Medvetandehöjande åtgärder som skall öka små och medelstora företags kunskaper om sjunde ramprogrammet för FoTUD.

| — | Hjälp till små och medelstora företag att kartlägga deras behov när det gäller forskning och teknisk utveckling och finna relevanta partner. |
| --- | --- |

—

Hjälp till små och medelstora företag att kartlägga deras behov när det gäller forskning och teknisk utveckling och finna relevanta partner.

| — | Stöd till små och medelstora företag när det gäller förberedelser och samordning av projektförslag för deltagande i sjunde ramprogrammet för FoTUD. |
| --- | --- |

—

Stöd till små och medelstora företag när det gäller förberedelser och samordning av projektförslag för deltagande i sjunde ramprogrammet för FoTUD.

P6_TA(2006)0231

Små och medelstora företag i utvecklingsländerna

Europaparlamentets resolution om små och medelstora företag i utvecklingsländerna (2005/2207(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av bilaga II till Cotonouavtalet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av bilaga II till Cotonouavtalet (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 mars 2006 till Europaparlamentet, rådet samt Europeiska ekonomiska och sociala kommittén med titeln ”Genomförande av partnerskapet för tillväxt och sysselsättning: göra Europa till ett kompetenscentrum för företagens sociala ansvar” (KOM(2006) 0136), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 mars 2006 till Europaparlamentet, rådet samt Europeiska ekonomiska och sociala kommittén med titeln ”Genomförande av partnerskapet för tillväxt och sysselsättning: göra Europa till ett kompetenscentrum för företagens sociala ansvar” (KOM(2006) 0136),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 november 2005 om förslaget till gemensam förklaring av rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik ”Europeiskt samförstånd” (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 november 2005 om förslaget till gemensam förklaring av rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik ”Europeiskt samförstånd” (2),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen: ”Dokument om europeiskt samförstånd” (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen: ”Dokument om europeiskt samförstånd” (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 november 2005 om en utvecklingsstrategi för Afrika (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 november 2005 om en utvecklingsstrategi för Afrika (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 oktober 2005 till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om EU:s strategi för Afrika: En pakt mellan EU och Afrika för att påskynda Afrikas utveckling (KOM(2005)0489), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 oktober 2005 till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om EU:s strategi för Afrika: En pakt mellan EU och Afrika för att påskynda Afrikas utveckling (KOM(2005)0489),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 april 2005 om Europeiska unionens roll när det gäller att uppnå millennieutvecklingsmålen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 april 2005 om Europeiska unionens roll när det gäller att uppnå millennieutvecklingsmålen (5),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet för kommissionens personal av den 29 oktober 2004 om Europeiska kommissionens rapport om millennieutvecklingsmålen 2000-2004 (SEK(2004)1379), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet för kommissionens personal av den 29 oktober 2004 om Europeiska kommissionens rapport om millennieutvecklingsmålen 2000-2004 (SEK(2004)1379),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A6-0151/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A6-0151/2006), och av följande skäl:

| A. | De politiska strategierna för små och medelstora företag i Europa bör inte överföras automatiskt till utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

A.

De politiska strategierna för små och medelstora företag i Europa bör inte överföras automatiskt till utvecklingsländerna.

| B. | Det finns ingen allmänt vedertagen definition av begreppet små och medelstora företag i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

B.

Det finns ingen allmänt vedertagen definition av begreppet små och medelstora företag i utvecklingsländerna.

| C. | Sektorn för små och medelstora företag består av en heterogen grupp av företag som är verksamma under vitt skilda marknadsförhållanden i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

C.

Sektorn för små och medelstora företag består av en heterogen grupp av företag som är verksamma under vitt skilda marknadsförhållanden i utvecklingsländerna.

| D. | Små och medelstora företag skapar arbetstillfällen och bidrar till uppbygganden av det civila samhället. |
| --- | --- |

D.

Små och medelstora företag skapar arbetstillfällen och bidrar till uppbygganden av det civila samhället.

| E. | Små och medelstora företag bidrar till att uppnå både social och ekonomisk utveckling genom fattigdomsminskning. |
| --- | --- |

E.

Små och medelstora företag bidrar till att uppnå både social och ekonomisk utveckling genom fattigdomsminskning.

| F. | Det finns en omfattande gränsöverskridande verksamhet i de flesta utvecklingsregioner. Detta måste därför ägnas särskild uppmärksamhet när strategier och program fastställs. |
| --- | --- |

F.

Det finns en omfattande gränsöverskridande verksamhet i de flesta utvecklingsregioner. Detta måste därför ägnas särskild uppmärksamhet när strategier och program fastställs.

| G. | En utveckling av små och medelstora företag genom regionala insatser, som involverar regeringar, regionala och lokala myndigheter samt organisationer i det civila samhället från minst två stater, kan vara lösningen för att utveckla små och medelstora företag i många regioner i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

G.

En utveckling av små och medelstora företag genom regionala insatser, som involverar regeringar, regionala och lokala myndigheter samt organisationer i det civila samhället från minst två stater, kan vara lösningen för att utveckla små och medelstora företag i många regioner i utvecklingsländerna.

| H. | Man bör särskilt uppmärksamma den roll som små och medelstora företag kan spela för ekonomin i små östater. |
| --- | --- |

H.

Man bör särskilt uppmärksamma den roll som små och medelstora företag kan spela för ekonomin i små östater.

| I. | Man bör särskilt uppmärksamma den roll som små och medelstora företag kan spela i länder som har genomgått en konflikt när det gäller att på ett effektivt sätt åter integrera före detta soldater i samhället. |
| --- | --- |

I.

Man bör särskilt uppmärksamma den roll som små och medelstora företag kan spela i länder som har genomgått en konflikt när det gäller att på ett effektivt sätt åter integrera före detta soldater i samhället.

| J. | Statliga myndigheter bör sträva efter att i möjligaste mån begränsa byråkratin för att undvika att det uppstår hinder för utvecklingen av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

J.

Statliga myndigheter bör sträva efter att i möjligaste mån begränsa byråkratin för att undvika att det uppstår hinder för utvecklingen av små och medelstora företag.

| K. | Registreringen bör inte innebära ett hinder för etableringen av små företag eller för mikroföretag att utvecklas till små företag. |
| --- | --- |

K.

Registreringen bör inte innebära ett hinder för etableringen av små företag eller för mikroföretag att utvecklas till små företag.

| L. | Upprättandet av lokala och regionala nätverk kan medföra stora fördelar för små företag. |
| --- | --- |

L.

Upprättandet av lokala och regionala nätverk kan medföra stora fördelar för små företag.

| M. | Det är nödvändigt att sprida de bästa metoderna när det gäller utformningen, genomförandet och utvärderingen av initiativ som syftar till att främja en ökning av antalet små och medelstora företag samt den lokala ekonomin och sysselsättningen. |
| --- | --- |

M.

Det är nödvändigt att sprida de bästa metoderna när det gäller utformningen, genomförandet och utvärderingen av initiativ som syftar till att främja en ökning av antalet små och medelstora företag samt den lokala ekonomin och sysselsättningen.

| N. | Aktörerna på plats, deras sammanslutningar och andra organisationsformer måste spela en framträdande roll när strategier för små och medelstora företag utarbetas och genomförs. |
| --- | --- |

N.

Aktörerna på plats, deras sammanslutningar och andra organisationsformer måste spela en framträdande roll när strategier för små och medelstora företag utarbetas och genomförs.

| O. | När politiska åtgärder och program utformas för små och medelstora företag bör hänsyn tas till regionala och kulturella skillnader. |
| --- | --- |

O.

När politiska åtgärder och program utformas för små och medelstora företag bör hänsyn tas till regionala och kulturella skillnader.

| P. | De flesta mikroföretag är familjeföretag och måste därför ägnas särskild uppmärksamhet när strategier utformas för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

P.

De flesta mikroföretag är familjeföretag och måste därför ägnas särskild uppmärksamhet när strategier utformas för små och medelstora företag.

| Q. | Kvinnor är viktiga ekonomiska aktörer i samband med skapandet och utvecklingen av mikroföretag och små företag. Företag som drivs av kvinnor måste hjälpas ur sin isolering. |
| --- | --- |

Q.

Kvinnor är viktiga ekonomiska aktörer i samband med skapandet och utvecklingen av mikroföretag och små företag. Företag som drivs av kvinnor måste hjälpas ur sin isolering.

| R. | Projekt som drivs av kvinnliga företagare bör ägnas särskild uppmärksamhet för att förhindra att historiska beteenden och traditioner står i vägen för skapandet och ett fullständigt genomförande av initiativ för mikroföretag samt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

R.

Projekt som drivs av kvinnliga företagare bör ägnas särskild uppmärksamhet för att förhindra att historiska beteenden och traditioner står i vägen för skapandet och ett fullständigt genomförande av initiativ för mikroföretag samt små och medelstora företag.

| S. | Kooperativ spelar en viktig roll för att främja lokala ekonomier och bidra till struktur och sammanhållning i lokala samhällen. |
| --- | --- |

S.

Kooperativ spelar en viktig roll för att främja lokala ekonomier och bidra till struktur och sammanhållning i lokala samhällen.

| T. | Lokala institutioner är mycket viktiga för stödet av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

T.

Lokala institutioner är mycket viktiga för stödet av små och medelstora företag.

| U. | En politisk strategi för att skapa små och medelstora företag kan spela en viktig roll när det gäller att minska den informella ekonomins omfattning. |
| --- | --- |

U.

En politisk strategi för att skapa små och medelstora företag kan spela en viktig roll när det gäller att minska den informella ekonomins omfattning.

| V. | Man måste se till att små och medelstora företag kan grundas och drivas på ett juridiskt säkert sätt. |
| --- | --- |

V.

Man måste se till att små och medelstora företag kan grundas och drivas på ett juridiskt säkert sätt.

| W. | Kooperativ ligger nära de traditionella föreningsformerna i många landsbygds- och stadssamhällen. |
| --- | --- |

W.

Kooperativ ligger nära de traditionella föreningsformerna i många landsbygds- och stadssamhällen.

| X. | Att bilda nya kooperativ kan vara ett lämpligt sätt att omvandla informella verksamheter till formella. |
| --- | --- |

X.

Att bilda nya kooperativ kan vara ett lämpligt sätt att omvandla informella verksamheter till formella.

| Y. | Man bör stödja initiativ som syftar till att förbättra investeringsklimatet och möjligheterna att bedriva företagsverksamhet som bidrar till att skapa sysselsättning och välstånd för de fattiga. |
| --- | --- |

Y.

Man bör stödja initiativ som syftar till att förbättra investeringsklimatet och möjligheterna att bedriva företagsverksamhet som bidrar till att skapa sysselsättning och välstånd för de fattiga.

| Z. | Små och medelstora företag behöver tillräckligt med tid och kapacitetsuppbyggnad för att anpassa sig till att deras sektorer successivt öppnas för konkurrens på världsmarknaden. Om företag går samman bör det kunna leda till att drivkraften blir tillräcklig för att det skydd som de erhöll i inledningsskedet stegvis skall kunna avvecklas. |
| --- | --- |

Z.

Små och medelstora företag behöver tillräckligt med tid och kapacitetsuppbyggnad för att anpassa sig till att deras sektorer successivt öppnas för konkurrens på världsmarknaden. Om företag går samman bör det kunna leda till att drivkraften blir tillräcklig för att det skydd som de erhöll i inledningsskedet stegvis skall kunna avvecklas.

| AA. | Man bör främja att begreppet företagens sociala ansvar gradvis införs i små och medelstora företag, vilket innebär att företagen integrerar sociala och miljömässiga hänsyn i sin verksamhet. |
| --- | --- |

AA.

Man bör främja att begreppet företagens sociala ansvar gradvis införs i små och medelstora företag, vilket innebär att företagen integrerar sociala och miljömässiga hänsyn i sin verksamhet.

| AB. | Särskild uppmärksamhet bör fästas vid den socioekonomiska miljön för små och medelstora företag, till exempel på områdena utbildning och fortbildning av personalen, kommunikations- och informationsinfrastruktur, tillgång till råvaror och marknader. |
| --- | --- |

AB.

Särskild uppmärksamhet bör fästas vid den socioekonomiska miljön för små och medelstora företag, till exempel på områdena utbildning och fortbildning av personalen, kommunikations- och informationsinfrastruktur, tillgång till råvaror och marknader.

| AC. | Det är ytterst viktigt att upprätta partnerskap och skapa informationssystem som ger tillgång till kunskaper om utveckling. |
| --- | --- |

AC.

Det är ytterst viktigt att upprätta partnerskap och skapa informationssystem som ger tillgång till kunskaper om utveckling.

| AD. | Små och medelstora företag är mycket viktiga för främjandet av hållbara initiativ på turismområdet i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

AD.

Små och medelstora företag är mycket viktiga för främjandet av hållbara initiativ på turismområdet i utvecklingsländerna.

| AE. | Ostrukturerade finansiella system är särskilt skadliga för utvecklingen av mikro- och småföretag. |
| --- | --- |

AE.

Ostrukturerade finansiella system är särskilt skadliga för utvecklingen av mikro- och småföretag.

| AF. | Den huvudsakliga finansieringskällan för små och medelstora företag är informella lån från informella sammanslutningar, familj och vänner, ett litet sparkapital samt bibehållna intäkter och penningförsändelser. |
| --- | --- |

AF.

Den huvudsakliga finansieringskällan för små och medelstora företag är informella lån från informella sammanslutningar, familj och vänner, ett litet sparkapital samt bibehållna intäkter och penningförsändelser.

| AG. | Tillhandahållandet av startkapital kan underlätta etableringen och utvecklingen av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

AG.

Tillhandahållandet av startkapital kan underlätta etableringen och utvecklingen av små och medelstora företag.

| AH. | Tillgången till krediter, särskilt krediter på medellång och lång sikt, och att stärka de finansiella förmedlarna är av avgörande betydelse för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

AH.

Tillgången till krediter, särskilt krediter på medellång och lång sikt, och att stärka de finansiella förmedlarna är av avgörande betydelse för små och medelstora företag.

| AI. | Erfarenheterna har visat att kvinnor är de bästa användarna av mikrokrediter i utvecklingsländerna. Kvinnor bör därför tilldelas en roll när det gäller att skapa en hållbar lokal ekonomi. |
| --- | --- |

AI.

Erfarenheterna har visat att kvinnor är de bästa användarna av mikrokrediter i utvecklingsländerna. Kvinnor bör därför tilldelas en roll när det gäller att skapa en hållbar lokal ekonomi.

| AJ. | Gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-länderna) och andra utvecklingsländer, däribland nationella och lokala institutioner, bör vara involverade i förvaltningen av medel som främjar utvecklingen av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

AJ.

Gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-länderna) och andra utvecklingsländer, däribland nationella och lokala institutioner, bör vara involverade i förvaltningen av medel som främjar utvecklingen av små och medelstora företag.

| AK. | Det bör finnas en aktiv finans- och skattepolitik för små och medelstora företag. En sådan politik bör omfatta särskilda kreditposter eller skatteincitament. |
| --- | --- |

AK.

Det bör finnas en aktiv finans- och skattepolitik för små och medelstora företag. En sådan politik bör omfatta särskilda kreditposter eller skatteincitament.

| 1. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att harmonisera de befintliga definitionerna av små och medelstora företag, inklusive definitionen av mikroföretag, åtminstone på det regionala planet. Parlamentet anser vidare att antalet anställda är det bästa kriteriet för att definiera små och medelstora företag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att harmonisera de befintliga definitionerna av små och medelstora företag, inklusive definitionen av mikroföretag, åtminstone på det regionala planet. Parlamentet anser vidare att antalet anställda är det bästa kriteriet för att definiera små och medelstora företag.

| 2. | Europaparlamentet rekommenderar att ett företag i en region där majoriteten av länderna är utvecklingsländer skall betraktas som mikroföretag när det har upp till fem anställda. Ett företag med 6-25 anställda skall betraktas som småföretag och ett företag med 26-100 anställda som medelstort företag. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet rekommenderar att ett företag i en region där majoriteten av länderna är utvecklingsländer skall betraktas som mikroföretag när det har upp till fem anställda. Ett företag med 6-25 anställda skall betraktas som småföretag och ett företag med 26-100 anställda som medelstort företag.

| 3. | Europaparlamentet stöder politiska åtgärder som syftar till att minska hindren för grundande, registrering och uppstart av företag. Parlamentet uppmanar de nationella regeringarna i utvecklingsländerna att utvärdera hur pågående och framtida lagstiftning på det ekonomiska området påverkar de små och medelstora företagen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet stöder politiska åtgärder som syftar till att minska hindren för grundande, registrering och uppstart av företag. Parlamentet uppmanar de nationella regeringarna i utvecklingsländerna att utvärdera hur pågående och framtida lagstiftning på det ekonomiska området påverkar de små och medelstora företagen.

| 4. | Europaparlamentet rekommenderar att man särskilt skall främja upprättandet av företagsnätverk på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet rekommenderar att man särskilt skall främja upprättandet av företagsnätverk på lokal och regional nivå.

| 5. | Europaparlamentet betonar att upprättandet av nätverk underlättas genom sammanslutningar med centra som erbjuder tjänster såsom juridisk rådgivning, bokföring, utbildning och yrkesutbildning samt information om IT-användning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att upprättandet av nätverk underlättas genom sammanslutningar med centra som erbjuder tjänster såsom juridisk rådgivning, bokföring, utbildning och yrkesutbildning samt information om IT-användning.

| 6. | Europaparlamentet anser att man i små städer och byar eventuellt kan starta upp dessa centra med hjälp av offentliga medel men att det bästa vore att de därefter övergår i privat ägo. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att man i små städer och byar eventuellt kan starta upp dessa centra med hjälp av offentliga medel men att det bästa vore att de därefter övergår i privat ägo.

| 7. | Europaparlamentet efterlyser särskilt utformade politiska åtgärder, program och projekt för små och medelstora företag, inklusive mikroföretag, som traditionellt sett bedriver gränsöverskridande handel. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet efterlyser särskilt utformade politiska åtgärder, program och projekt för små och medelstora företag, inklusive mikroföretag, som traditionellt sett bedriver gränsöverskridande handel.

| 8. | Europaparlamentet understryker hur viktigt det är att regeringar engagerar sig i politiska åtgärder med gränsöverskridande inriktning för att på så sätt främja förtroendet mellan stater, harmoniseringen av lagar och praxis samt den regionala utvecklingen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker hur viktigt det är att regeringar engagerar sig i politiska åtgärder med gränsöverskridande inriktning för att på så sätt främja förtroendet mellan stater, harmoniseringen av lagar och praxis samt den regionala utvecklingen.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att små och medelstora företag, inklusive mikroföretag, oftast är familjeföretag som har sitt ursprung i en miljö där kultur och traditioner fortfarande spelar en avgörande roll. Det krävs därför en försiktig och genomtänkt politisk insats i samband med förberedelserna inför genomförandet av nya lagar och organisationsformer. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påminner om att små och medelstora företag, inklusive mikroföretag, oftast är familjeföretag som har sitt ursprung i en miljö där kultur och traditioner fortfarande spelar en avgörande roll. Det krävs därför en försiktig och genomtänkt politisk insats i samband med förberedelserna inför genomförandet av nya lagar och organisationsformer.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar alla aktörer på plats att delta på alla nivåer, antingen direkt eller via sina paraplyorganisationer, när politiska strategier som rör små och medelstora företag utarbetas och genomförs. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar alla aktörer på plats att delta på alla nivåer, antingen direkt eller via sina paraplyorganisationer, när politiska strategier som rör små och medelstora företag utarbetas och genomförs.

| 11. | Europaparlamentet erkänner den ytterst viktiga roll som kvinnor spelar på alla utvecklingsrelaterade områden, vilket beslutsfattarna alltför ofta glömmer bort. Parlamentet kräver därför att särskild hänsyn skall tas till projekt som drivs av kvinnliga företagare. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet erkänner den ytterst viktiga roll som kvinnor spelar på alla utvecklingsrelaterade områden, vilket beslutsfattarna alltför ofta glömmer bort. Parlamentet kräver därför att särskild hänsyn skall tas till projekt som drivs av kvinnliga företagare.

| 12. | Europaparlamentet erkänner den roll som lokala institutioner måste spela när det gäller stödet av små och medelstora företag, inklusive mikroföretag. Parlamentet anser att lokala institutioner kan ta initiativet till centra med gemensamma tjänster för mikroföretag och små och medelstora företag, vilka under inledningsskedet finansieras med offentliga medel. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet erkänner den roll som lokala institutioner måste spela när det gäller stödet av små och medelstora företag, inklusive mikroföretag. Parlamentet anser att lokala institutioner kan ta initiativet till centra med gemensamma tjänster för mikroföretag och små och medelstora företag, vilka under inledningsskedet finansieras med offentliga medel.

| 13. | Europaparlamentet erkänner de små och medelstora företagens roll när det gäller att skapa sysselsättning och betonar vikten av att genom aktiva nationella politiska åtgärder och program omvandla de flesta av dessa arbetstillfällen från okvalificerade till kvalificerade arbeten, från säsongsarbeten till heltidsarbeten, från tillfälliga till fasta arbeten. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet erkänner de små och medelstora företagens roll när det gäller att skapa sysselsättning och betonar vikten av att genom aktiva nationella politiska åtgärder och program omvandla de flesta av dessa arbetstillfällen från okvalificerade till kvalificerade arbeten, från säsongsarbeten till heltidsarbeten, från tillfälliga till fasta arbeten.

| 14. | Europaparlamentet betonar den roll som kooperativ kan spela för att främja lokala ekonomier och bidra till struktur och sammanhållning i lokala samhällen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar den roll som kooperativ kan spela för att främja lokala ekonomier och bidra till struktur och sammanhållning i lokala samhällen.

| 15. | Europaparlamentet efterlyser nationella politiska åtgärder som skall bidra till att minska den informella ekonomins omfattning i utvecklingsländerna. Parlamentet vill dessutom att sådana initiativ skall främjas som bidrar till att förbättra investeringsklimatet och därmed till att skapa möjligheter för att bedriva företagsverksamhet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet efterlyser nationella politiska åtgärder som skall bidra till att minska den informella ekonomins omfattning i utvecklingsländerna. Parlamentet vill dessutom att sådana initiativ skall främjas som bidrar till att förbättra investeringsklimatet och därmed till att skapa möjligheter för att bedriva företagsverksamhet.

| 16. | Europaparlamentet anser att kooperativ kan fungera som ett hjälpmedel för att formalisera informella verksamheter, eftersom dessa ligger närmare de traditionella föreningsformerna i många landsbygds- och stadssamhällen än andra former av rättslig organisation. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att kooperativ kan fungera som ett hjälpmedel för att formalisera informella verksamheter, eftersom dessa ligger närmare de traditionella föreningsformerna i många landsbygds- och stadssamhällen än andra former av rättslig organisation.

| 17. | Europaparlamentet anser att kooperativ är den bästa miljön för att se till att små och medelstora företag inom den formella sektorn inte halkar tillbaka till den informella sektorn. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att kooperativ är den bästa miljön för att se till att små och medelstora företag inom den formella sektorn inte halkar tillbaka till den informella sektorn.

| 18. | Europaparlamentet inser att små och medelstora företag behöver tillräckligt med tid och kapacitetsuppbyggnad för att anpassa sig till att deras sektorer successivt öppnas för konkurrens på världsmarknaden. Parlamentet inser dessutom att om företag går samman bör det kunna leda till att drivkraften blir tillräcklig för att det skydd som de erhöll i inledningsskedet stegvis skall kunna avvecklas. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet inser att små och medelstora företag behöver tillräckligt med tid och kapacitetsuppbyggnad för att anpassa sig till att deras sektorer successivt öppnas för konkurrens på världsmarknaden. Parlamentet inser dessutom att om företag går samman bör det kunna leda till att drivkraften blir tillräcklig för att det skydd som de erhöll i inledningsskedet stegvis skall kunna avvecklas.

| 19. | Europaparlamentet anser att begreppet företagens sociala ansvar gradvis bör införas i de små och medelstora företagen i utvecklingsländerna och uppmanar därför kommissionen att utnyttja alla relevanta konferenser och bilaterala diskussioner med de länder som har undertecknat Cotonoupartnerskapsavtalet för att främja denna åtgärd och öka medvetenheten. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att begreppet företagens sociala ansvar gradvis bör införas i de små och medelstora företagen i utvecklingsländerna och uppmanar därför kommissionen att utnyttja alla relevanta konferenser och bilaterala diskussioner med de länder som har undertecknat Cotonoupartnerskapsavtalet för att främja denna åtgärd och öka medvetenheten.

| 20. | Europaparlamentet inser att det endast är möjligt att skapa en sund socioekonomisk miljö för små och medelstora företag om de politiska åtgärderna för dem omfattar åtgärder på områdena utbildning och fortbildning av personalen, tillhandahållande av kommunikations- och informationsinfrastruktur samt enkel tillgång till råvaror och till lokala och regionala marknader. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet inser att det endast är möjligt att skapa en sund socioekonomisk miljö för små och medelstora företag om de politiska åtgärderna för dem omfattar åtgärder på områdena utbildning och fortbildning av personalen, tillhandahållande av kommunikations- och informationsinfrastruktur samt enkel tillgång till råvaror och till lokala och regionala marknader.

| 21. | Europaparlamentet kräver att det upprättas partnerskap för små och medelstora företag för utbytet av aktuell information och kunskap. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet kräver att det upprättas partnerskap för små och medelstora företag för utbytet av aktuell information och kunskap.

| 22. | Europaparlamentet erkänner den roll som små och medelstora företag kan spela för utvecklingen av de flesta sektorsrelaterade åtgärder. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet erkänner den roll som små och medelstora företag kan spela för utvecklingen av de flesta sektorsrelaterade åtgärder.

| 23. | Europaparlamentet kräver att det skapas sunda finansiella system som främjar små och medelstora företag. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet kräver att det skapas sunda finansiella system som främjar små och medelstora företag.

| 24. | Europaparlamentet betonar att den traditionella praxisen med informella krediter och lån på många områden måste undvikas genom att man främjar särskilt utformade finansieringsprodukter och mikrofinansiering. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att den traditionella praxisen med informella krediter och lån på många områden måste undvikas genom att man främjar särskilt utformade finansieringsprodukter och mikrofinansiering.

| 25. | Europaparlamentet rekommenderar att startkapital tillhandahålls för att grunda och utveckla små och medelstora företag. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet rekommenderar att startkapital tillhandahålls för att grunda och utveckla små och medelstora företag.

| 26. | Europaparlamentet rekommenderar politiska åtgärder som underlättar tillgången till krediter, särskilt krediter på medellång och lång sikt, samt att de finansiella förmedlare som är verksamma med finansiering av små och medelstora företag stärks. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet rekommenderar politiska åtgärder som underlättar tillgången till krediter, särskilt krediter på medellång och lång sikt, samt att de finansiella förmedlare som är verksamma med finansiering av små och medelstora företag stärks.

| 27. | Europaparlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör fästas vid kvinnoorienterade mikrokreditprojekt, framför allt i områden där kvinnor inte har fullt självbestämmande. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör fästas vid kvinnoorienterade mikrokreditprojekt, framför allt i områden där kvinnor inte har fullt självbestämmande.

| 28. | Europaparlamentet föreslår internationellt stöd och finansiering för regionala institutioner som är verksamma inom finanssektorn för utvecklingsländer. Det skulle innebära att det görs en multinationell gemensam insats för verksamhet som bedrivs av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet föreslår internationellt stöd och finansiering för regionala institutioner som är verksamma inom finanssektorn för utvecklingsländer. Det skulle innebära att det görs en multinationell gemensam insats för verksamhet som bedrivs av små och medelstora företag.

| 29. | Europaparlamentet kräver skatteincitament för små och medelstora företag, framför allt under inledningsskedet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet kräver skatteincitament för små och medelstora företag, framför allt under inledningsskedet.

| 30. | Europaparlamentet kräver regleringsreformer som syftar till att påskynda och förenkla registreringsförfarandena samt sänka gränsen för lägsta kapitalkrav. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet kräver regleringsreformer som syftar till att påskynda och förenkla registreringsförfarandena samt sänka gränsen för lägsta kapitalkrav.

| 31. | Europaparlamentet kräver reformer av domstolsförfaranden för att snabbare avgöra företagstvister samt verkställa kontrakt och skydda äganderättigheter på ett effektivare sätt. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet kräver reformer av domstolsförfaranden för att snabbare avgöra företagstvister samt verkställa kontrakt och skydda äganderättigheter på ett effektivare sätt.

| 32. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna i EU-medlemsstaterna och AVS-staterna, AVS-EU-ministerrådet samt den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna i EU-medlemsstaterna och AVS-staterna, AVS-EU-ministerrådet samt den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen.

---

(1)  Parlamentsavtal mellan grupper av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000,EUT L 65, 8.3.2003, s. 27.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2005)0446.

(3)  EUT C 46, 24.2.2006, s.1.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2005)0445.

(5)  EUT C 33 E, 9.2.2006, s. 311.

P6_TA(2006)0232

Läkemedel för pediatrisk användning ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om läkemedel för pediatrisk användning och om ändring av förordning (EEG) nr 1768/92, direktiv 2001/20/EG, direktiv 2001/83/EG och förordning (EG) nr 726/2004 (15763/3/2005 - C6-0087/2006 - 2004/0217(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (15763/3/2005 - C6-0087/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (15763/3/2005 - C6-0087/2006),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0599) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0599) (2),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2005)0577) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2005)0577) (2),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0171/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0171/2006).

| — | med beaktande av kommissionens uttalanden som bifogas denna lagstiftningsresolution och som skall offentliggöras tillsammans med rättsakten i officiella tidningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens uttalanden som bifogas denna lagstiftningsresolution och som skall offentliggöras tillsammans med rättsakten i officiella tidningen.

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Antagna texter från sammanträdet den 7.9.2005, P6_TA(2005)0331.

(2)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC2-COD(2004)0217

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 1 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om läkemedel för pediatrisk användning och om ändring av förordning (EEG) nr 1768/92, direktiv 2001/20/EG, direktiv 2001/83/EG och förordning (EG) nr 726/2004

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Innan ett humanläkemedel släpps ut på marknaden i en eller flera medlemsstater måste det i allmänhet ha varit föremål för omfattande studier, inbegripet prekliniska test och kliniska prövningar, vars syfte är att säkerställa att läkemedlet är säkert, av hög kvalitet och effektivt för användning i målpopulationen. |
| --- | --- |

(1)

Innan ett humanläkemedel släpps ut på marknaden i en eller flera medlemsstater måste det i allmänhet ha varit föremål för omfattande studier, inbegripet prekliniska test och kliniska prövningar, vars syfte är att säkerställa att läkemedlet är säkert, av hög kvalitet och effektivt för användning i målpopulationen.

| (2) | Sådana studier har dock inte alltid utförts för användning vid behandling av den pediatriska populationen, och många av de läkemedel som i dag används för att behandla den pediatriska populationen har varken testats eller godkänts för sådan användning. Det har visat sig att det inte är tillräckligt med enbart marknadskrafterna för att stimulera ändamålsenlig forskning, utveckling och godkännande när det gäller läkemedel för pediatriskt bruk. |
| --- | --- |

(2)

Sådana studier har dock inte alltid utförts för användning vid behandling av den pediatriska populationen, och många av de läkemedel som i dag används för att behandla den pediatriska populationen har varken testats eller godkänts för sådan användning. Det har visat sig att det inte är tillräckligt med enbart marknadskrafterna för att stimulera ändamålsenlig forskning, utveckling och godkännande när det gäller läkemedel för pediatriskt bruk.

| (3) | Till de problem som uppstått till följd av frånvaron av läkemedel som på ett lämpligt sätt har anpassats för den pediatriska populationen hör dels otillräckliga doseringsinstruktioner som leder till ökad risk för biverkningar, däribland död, dels ineffektiv behandling genom underdosering, genom att den pediatriska populationen inte får tillgång till terapeutiska framsteg och lämpliga formuleringar och administreringsvägar och genom att man vid behandling av den pediatriska populationen använder sig av beredningar enligt magistral eller officinal formel som kanske är av dålig kvalitet. |
| --- | --- |

(3)

Till de problem som uppstått till följd av frånvaron av läkemedel som på ett lämpligt sätt har anpassats för den pediatriska populationen hör dels otillräckliga doseringsinstruktioner som leder till ökad risk för biverkningar, däribland död, dels ineffektiv behandling genom underdosering, genom att den pediatriska populationen inte får tillgång till terapeutiska framsteg och lämpliga formuleringar och administreringsvägar och genom att man vid behandling av den pediatriska populationen använder sig av beredningar enligt magistral eller officinal formel som kanske är av dålig kvalitet.

| (4) | Denna förordning syftar till att underlätta utvecklingen av och tillgängligheten till läkemedel avsedda för behandling av den pediatriska populationen, att säkerställa att dessa läkemedel är föremål för högkvalitativ etisk forskning och på ett lämpligt sätt godkänns för användning på den pediatriska populationen, och att förbättra den information som finns tillgänglig om användning av läkemedel i olika pediatriska populationer. Dessa mål bör uppnås utan att den pediatriska populationen utsätts för onödiga kliniska prövningar och utan att godkännandet av läkemedel för andra ålderspopulationer fördröjs. |
| --- | --- |

(4)

Denna förordning syftar till att underlätta utvecklingen av och tillgängligheten till läkemedel avsedda för behandling av den pediatriska populationen, att säkerställa att dessa läkemedel är föremål för högkvalitativ etisk forskning och på ett lämpligt sätt godkänns för användning på den pediatriska populationen, och att förbättra den information som finns tillgänglig om användning av läkemedel i olika pediatriska populationer. Dessa mål bör uppnås utan att den pediatriska populationen utsätts för onödiga kliniska prövningar och utan att godkännandet av läkemedel för andra ålderspopulationer fördröjs.

| (5) | Samtidigt som hänsyn tas till att varje bestämmelse om läkemedel måste ha som grundläggande mål att värna om folkhälsan, måste detta mål uppnås med medel som inte hindrar den fria rörligheten för säkra läkemedel i gemenskapen. Skillnader i nationella bestämmelser i lagar och andra författningar om läkemedel har en tendens att försvåra handeln inom gemenskapen och påverkar därför direkt den inre marknadens funktion.
  Alla åtgärder som syftar till att främja utveckling och godkännande av läkemedel för pediatrisk användning är således berättigade, när syftet är att undanröja den typen av hinder eller förhindra att de uppkommer. Artikel 95 i fördraget är därför den lämpliga rättsliga grunden. |
| --- | --- |

(5)

Samtidigt som hänsyn tas till att varje bestämmelse om läkemedel måste ha som grundläggande mål att värna om folkhälsan, måste detta mål uppnås med medel som inte hindrar den fria rörligheten för säkra läkemedel i gemenskapen. Skillnader i nationella bestämmelser i lagar och andra författningar om läkemedel har en tendens att försvåra handeln inom gemenskapen och påverkar därför direkt den inre marknadens funktion.
  Alla åtgärder som syftar till att främja utveckling och godkännande av läkemedel för pediatrisk användning är således berättigade, när syftet är att undanröja den typen av hinder eller förhindra att de uppkommer. Artikel 95 i fördraget är därför den lämpliga rättsliga grunden.

| (6) | Det har visat sig nödvändigt att inrätta ett system som innefattar såväl skyldigheter som belöningar och incitament för att nå dessa mål. Den exakta utformningen av dessa skyldigheter, belöningar och incitament bör grunda sig på varje enskilt läkemedels status. Denna förordning bör tillämpas på alla läkemedel som kan komma att efterfrågas för pediatrisk användning, och därför bör dess tillämpningsområde omfatta produkter som är under utveckling och ännu inte har godkänts, godkända produkter som fortfarande omfattas av immateriella rättigheter och godkända produkter som inte längre omfattas av immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

(6)

Det har visat sig nödvändigt att inrätta ett system som innefattar såväl skyldigheter som belöningar och incitament för att nå dessa mål. Den exakta utformningen av dessa skyldigheter, belöningar och incitament bör grunda sig på varje enskilt läkemedels status. Denna förordning bör tillämpas på alla läkemedel som kan komma att efterfrågas för pediatrisk användning, och därför bör dess tillämpningsområde omfatta produkter som är under utveckling och ännu inte har godkänts, godkända produkter som fortfarande omfattas av immateriella rättigheter och godkända produkter som inte längre omfattas av immateriella rättigheter.

| (7) | De invändningar som kan anföras mot att försök genomförs i den pediatriska populationen bör vägas mot de etiska invändningarna mot att läkemedel ges till en population där de inte har testats på lämpligt sätt. Det hot mot folkhälsan som det skulle innebära att använda oprövade läkemedel på den pediatriska populationen kan på ett säkert sätt avvärjas genom forskning om läkemedel för den pediatriska populationen, vilken bör kontrolleras och övervakas noggrant med hjälp av de i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/20/EG av den 4 april 2001 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar rörande tillämpning av god klinisk sed vid kliniska prövningar av humanläkemedel (3) specifika kraven till skydd för den pediatriska population som deltar i kliniska prövningar inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(7)

De invändningar som kan anföras mot att försök genomförs i den pediatriska populationen bör vägas mot de etiska invändningarna mot att läkemedel ges till en population där de inte har testats på lämpligt sätt. Det hot mot folkhälsan som det skulle innebära att använda oprövade läkemedel på den pediatriska populationen kan på ett säkert sätt avvärjas genom forskning om läkemedel för den pediatriska populationen, vilken bör kontrolleras och övervakas noggrant med hjälp av de i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/20/EG av den 4 april 2001 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar rörande tillämpning av god klinisk sed vid kliniska prövningar av humanläkemedel (3) specifika kraven till skydd för den pediatriska population som deltar i kliniska prövningar inom gemenskapen.

| (8) | Det är lämpligt att inrätta en vetenskaplig kommitté, pediatriska kommittén, inom Europeiska läkemedelsmyndigheten, nedan kallad ”myndigheten”, som besitter sakkunskap och kompetens när det gäller utveckling och utvärdering av alla aspekter av läkemedel avsedda att behandla pediatriska populationer. Pediatriska kommittén bör
  omfattas
  av
  bestämmelserna för myndighetens vetenskapliga kommittéer, vilka anges i förordning (EG) nr 726/2004

   (4).
  Medlemmarna i pediatriska kommittén får därför inte ha ekonomiska eller andra intressen i läkemedelsindustrin som kan påverka deras opartiskhet. De bör dessutom åta sig att verka för det allmänna intresset och arbeta på ett oberoende sätt samt årligen upprätta en rapport om sina ekonomiska intressen.
  Pediatriska kommittén bör ha ett förstahandsansvar för vetenskaplig utvärdering och vetenskapligt godkännande av pediatriska prövningsprogram och för systemet för undantag och uppskov i samband med dessa; den bör också spela en central roll när det gäller de olika stödåtgärder som föreskrivs i denna förordning. I sitt arbete bör pediatriska kommittén överväga om studier på den pediatriska populationen innebär betydande potentiella terapeutiska fördelar för de pediatriska patienter som deltar i studierna eller den pediatriska populationen i stort, och den bör ta hänsyn till att onödiga studier bör undvikas. Pediatriska kommittén bör följa befintliga gemenskapskrav, inbegripet direktiv 2001/20/EG och Internationella harmoniseringskonferensens (ICH) riktlinje E11 om utveckling av läkemedel för den pediatriska populationen, och den bör undvika varje dröjsmål i godkännandet av läkemedel för andra populationer till följd av de krav som ställs på studier på den pediatriska populationen. |
| --- | --- |

(8)

Det är lämpligt att inrätta en vetenskaplig kommitté, pediatriska kommittén, inom Europeiska läkemedelsmyndigheten, nedan kallad ”myndigheten”, som besitter sakkunskap och kompetens när det gäller utveckling och utvärdering av alla aspekter av läkemedel avsedda att behandla pediatriska populationer. Pediatriska kommittén bör
  omfattas
  av
  bestämmelserna för myndighetens vetenskapliga kommittéer, vilka anges i förordning (EG) nr 726/2004

   (4).
  Medlemmarna i pediatriska kommittén får därför inte ha ekonomiska eller andra intressen i läkemedelsindustrin som kan påverka deras opartiskhet. De bör dessutom åta sig att verka för det allmänna intresset och arbeta på ett oberoende sätt samt årligen upprätta en rapport om sina ekonomiska intressen.
  Pediatriska kommittén bör ha ett förstahandsansvar för vetenskaplig utvärdering och vetenskapligt godkännande av pediatriska prövningsprogram och för systemet för undantag och uppskov i samband med dessa; den bör också spela en central roll när det gäller de olika stödåtgärder som föreskrivs i denna förordning. I sitt arbete bör pediatriska kommittén överväga om studier på den pediatriska populationen innebär betydande potentiella terapeutiska fördelar för de pediatriska patienter som deltar i studierna eller den pediatriska populationen i stort, och den bör ta hänsyn till att onödiga studier bör undvikas. Pediatriska kommittén bör följa befintliga gemenskapskrav, inbegripet direktiv 2001/20/EG och Internationella harmoniseringskonferensens (ICH) riktlinje E11 om utveckling av läkemedel för den pediatriska populationen, och den bör undvika varje dröjsmål i godkännandet av läkemedel för andra populationer till följd av de krav som ställs på studier på den pediatriska populationen.

| (9) | Det bör fastställas förfaranden enligt vilka myndigheten godkänner eller ändrar ett pediatriskt prövningsprogram, som är det dokument på vilket utvecklingen och godkännandet av läkemedel för den pediatriska populationen bör grunda sig. Det pediatriska prövningsprogrammet bör innehålla noggranna uppgifter om tidsplanen och de åtgärder som föreslås för att påvisa läkemedlets kvalitet, säkerhet och effekt i den pediatriska populationen. Eftersom den pediatriska populationen i verkligheten består av ett antal undergrupper, bör det i det pediatriska prövningsprogrammet anges vilka pediatriska undergrupper som behöver undersökas, med vilka medel det skall göras och vid vilken tidpunkt det senast skall ske. |
| --- | --- |

(9)

Det bör fastställas förfaranden enligt vilka myndigheten godkänner eller ändrar ett pediatriskt prövningsprogram, som är det dokument på vilket utvecklingen och godkännandet av läkemedel för den pediatriska populationen bör grunda sig. Det pediatriska prövningsprogrammet bör innehålla noggranna uppgifter om tidsplanen och de åtgärder som föreslås för att påvisa läkemedlets kvalitet, säkerhet och effekt i den pediatriska populationen. Eftersom den pediatriska populationen i verkligheten består av ett antal undergrupper, bör det i det pediatriska prövningsprogrammet anges vilka pediatriska undergrupper som behöver undersökas, med vilka medel det skall göras och vid vilken tidpunkt det senast skall ske.

| (10) | Införandet av det pediatriska prövningsprogrammet i den rättsliga ramen för humanläkemedel syftar till att säkerställa att utvecklingen av läkemedel som eventuellt skall användas för den pediatriska populationen blir en integrerad del av all läkemedelsutveckling genom att den införlivas med utvecklingsprogrammet för vuxna. Pediatriska prövningsprogram bör därför lämnas in i ett tidigt skede av produktutvecklingen, i så god tid att studier hinner utföras på den pediatriska populationen
  , om sådana krävs,
  innan ansökningar om godkännande för försäljning lämnas in. Det bör sättas upp en tidsgräns för inlämnandet av ett pediatriskt prövningsprogram för att sörja för en tidig dialog mellan sponsorn och pediatriska kommittén.
  Om ett pediatriskt prövningsprogram lämnas in tidigt, tillsammans med en ansökan om uppskov enligt beskrivningen nedan, kan försenade godkännanden för andra populationer dessutom undvikas.
  Eftersom utvecklingen av läkemedel är en dynamisk process som är avhängig av resultatet av pågående studier bör möjlighet ges att vid behov ändra ett godkänt program. |
| --- | --- |

(10)

Införandet av det pediatriska prövningsprogrammet i den rättsliga ramen för humanläkemedel syftar till att säkerställa att utvecklingen av läkemedel som eventuellt skall användas för den pediatriska populationen blir en integrerad del av all läkemedelsutveckling genom att den införlivas med utvecklingsprogrammet för vuxna. Pediatriska prövningsprogram bör därför lämnas in i ett tidigt skede av produktutvecklingen, i så god tid att studier hinner utföras på den pediatriska populationen
  , om sådana krävs,
  innan ansökningar om godkännande för försäljning lämnas in. Det bör sättas upp en tidsgräns för inlämnandet av ett pediatriskt prövningsprogram för att sörja för en tidig dialog mellan sponsorn och pediatriska kommittén.
  Om ett pediatriskt prövningsprogram lämnas in tidigt, tillsammans med en ansökan om uppskov enligt beskrivningen nedan, kan försenade godkännanden för andra populationer dessutom undvikas.
  Eftersom utvecklingen av läkemedel är en dynamisk process som är avhängig av resultatet av pågående studier bör möjlighet ges att vid behov ändra ett godkänt program.

| (11) | Det är nödvändigt att införa ett krav på att det för nya läkemedel och godkända läkemedel som omfattas av ett patent eller ett tilläggsskydd läggs fram antingen resultat av studier på den pediatriska populationen i enlighet med ett godkänt pediatriskt prövningsprogram eller bevis på att undantag eller uppskov beviljats, när en ansökan om godkännande för försäljning eller en ansökan om en ny indikation, en ny läkemedelsform eller en ny administreringsväg lämnas in. Det pediatriska prövningsprogrammet bör utgöra bedömningsgrunden för uppfyllandet av detta krav. Kravet bör dock inte gälla generiska läkemedel, motsvarande biologiska läkemedel och läkemedel som godkänts genom förfarandet avseende väletablerad medicinsk användning, liksom homeopatiska läkemedel och traditionella örtmediciner som godkänts genom förenklade registreringsförfaranden i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (5). |
| --- | --- |

(11)

Det är nödvändigt att införa ett krav på att det för nya läkemedel och godkända läkemedel som omfattas av ett patent eller ett tilläggsskydd läggs fram antingen resultat av studier på den pediatriska populationen i enlighet med ett godkänt pediatriskt prövningsprogram eller bevis på att undantag eller uppskov beviljats, när en ansökan om godkännande för försäljning eller en ansökan om en ny indikation, en ny läkemedelsform eller en ny administreringsväg lämnas in. Det pediatriska prövningsprogrammet bör utgöra bedömningsgrunden för uppfyllandet av detta krav. Kravet bör dock inte gälla generiska läkemedel, motsvarande biologiska läkemedel och läkemedel som godkänts genom förfarandet avseende väletablerad medicinsk användning, liksom homeopatiska läkemedel och traditionella örtmediciner som godkänts genom förenklade registreringsförfaranden i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (5).

| (12) | Forskning om pediatrisk användning av läkemedel som inte är skyddade av ett patent eller tilläggsskydd bör också kunna finansieras inom ramen för gemenskapens forskningsprogram. |
| --- | --- |

(12)

Forskning om pediatrisk användning av läkemedel som inte är skyddade av ett patent eller tilläggsskydd bör också kunna finansieras inom ramen för gemenskapens forskningsprogram.

| (13) | För att säkerställa att pediatrisk forskning endast utförs i syfte att tillgodose de terapeutiska behoven hos den pediatriska populationen är det nödvändigt att fastställa förfaranden genom vilka myndigheten kan medge undantag från det krav som avses i skäl 11 för enskilda produkter eller för kategorier eller delar av kategorier av läkemedel, och sådana undantag bör offentliggöras av myndigheten. Eftersom det vetenskapliga och medicinska kunnandet ständigt utvecklas bör det finnas möjlighet att göra ändringar i förteckningen över undantag. Om ett undantag återkallas bör kravet inte gälla under en viss period, så att det åtminstone ger tid att få ett pediatriskt prövningsprogram godkänt och inleda studier på den pediatriska populationen innan ansökan görs om godkännande för försäljning. |
| --- | --- |

(13)

För att säkerställa att pediatrisk forskning endast utförs i syfte att tillgodose de terapeutiska behoven hos den pediatriska populationen är det nödvändigt att fastställa förfaranden genom vilka myndigheten kan medge undantag från det krav som avses i skäl 11 för enskilda produkter eller för kategorier eller delar av kategorier av läkemedel, och sådana undantag bör offentliggöras av myndigheten. Eftersom det vetenskapliga och medicinska kunnandet ständigt utvecklas bör det finnas möjlighet att göra ändringar i förteckningen över undantag. Om ett undantag återkallas bör kravet inte gälla under en viss period, så att det åtminstone ger tid att få ett pediatriskt prövningsprogram godkänt och inleda studier på den pediatriska populationen innan ansökan görs om godkännande för försäljning.

| (14) | I vissa fall bör myndigheten skjuta upp inledandet eller slutförandet av vissa eller alla åtgärder som ingår i ett pediatriskt prövningsprogram i syfte att säkerställa att forskning utförs endast när det är säkert och etiskt att göra detta, och att kravet på forskningsuppgifter om den pediatriska populationen inte blockerar eller fördröjer godkännandet av läkemedel avsedda för andra populationer. |
| --- | --- |

(14)

I vissa fall bör myndigheten skjuta upp inledandet eller slutförandet av vissa eller alla åtgärder som ingår i ett pediatriskt prövningsprogram i syfte att säkerställa att forskning utförs endast när det är säkert och etiskt att göra detta, och att kravet på forskningsuppgifter om den pediatriska populationen inte blockerar eller fördröjer godkännandet av läkemedel avsedda för andra populationer.

| (15) | Kostnadsfri vetenskaplig rådgivning bör erbjudas av myndigheten som ett incitament till sponsorer som utvecklar läkemedel för den pediatriska populationen. För att säkerställa vetenskaplig enhetlighet bör myndigheten samordna verksamheten mellan pediatriska kommittén och den rådgivande vetenskapliga arbetsgruppen i kommittén för humanläkemedel, och ansvara för kontakterna mellan pediatriska kommittén och gemenskapens andra kommittéer och arbetsgrupper som arbetar med läkemedelsfrågor. |
| --- | --- |

(15)

Kostnadsfri vetenskaplig rådgivning bör erbjudas av myndigheten som ett incitament till sponsorer som utvecklar läkemedel för den pediatriska populationen. För att säkerställa vetenskaplig enhetlighet bör myndigheten samordna verksamheten mellan pediatriska kommittén och den rådgivande vetenskapliga arbetsgruppen i kommittén för humanläkemedel, och ansvara för kontakterna mellan pediatriska kommittén och gemenskapens andra kommittéer och arbetsgrupper som arbetar med läkemedelsfrågor.

| (16) | De befintliga förfarandena för godkännande för försäljning av humanläkemedel bör inte ändras. Av det krav som avses i skäl 11 följer emellertid att de behöriga myndigheterna bör kontrollera att det godkända pediatriska prövningsprogrammet följs, och vilka undantag och uppskov som beviljats i det aktuella skedet av valideringen för ansökan om godkännande för försäljning. Bedömningen av kvalitet, säkerhet och effekt när det gäller läkemedel för den pediatriska populationen och beviljandet av godkännanden för försäljning bör även fortsättningsvis falla inom de behöriga myndigheternas ansvarsområde. Det bör finnas möjlighet att begära ett yttrande från pediatriska kommittén om överensstämmelse och om ett läkemedels kvalitet, säkerhet och effekt vid användning på den pediatriska populationen. |
| --- | --- |

(16)

De befintliga förfarandena för godkännande för försäljning av humanläkemedel bör inte ändras. Av det krav som avses i skäl 11 följer emellertid att de behöriga myndigheterna bör kontrollera att det godkända pediatriska prövningsprogrammet följs, och vilka undantag och uppskov som beviljats i det aktuella skedet av valideringen för ansökan om godkännande för försäljning. Bedömningen av kvalitet, säkerhet och effekt när det gäller läkemedel för den pediatriska populationen och beviljandet av godkännanden för försäljning bör även fortsättningsvis falla inom de behöriga myndigheternas ansvarsområde. Det bör finnas möjlighet att begära ett yttrande från pediatriska kommittén om överensstämmelse och om ett läkemedels kvalitet, säkerhet och effekt vid användning på den pediatriska populationen.

| (17) | För att vårdpersonal och patienter skall få tillgång till information om säker och effektiv användning av läkemedel vid behandling av den pediatriska populationen, och för att tillgodose kravet på öppenhet, bör uppgifter om resultaten av studier på den pediatriska populationen, liksom situationen när det gäller det pediatriska prövningsprogrammet, undantag och uppskov, ingå i produktinformationen. När alla delar av det pediatriska prövningsprogrammet har genomförts bör detta anges i godkännandet för försäljning och det bör sedan utgöra grunden för de belöningar för överensstämmelse som kan tilldelas företag. |
| --- | --- |

(17)

För att vårdpersonal och patienter skall få tillgång till information om säker och effektiv användning av läkemedel vid behandling av den pediatriska populationen, och för att tillgodose kravet på öppenhet, bör uppgifter om resultaten av studier på den pediatriska populationen, liksom situationen när det gäller det pediatriska prövningsprogrammet, undantag och uppskov, ingå i produktinformationen. När alla delar av det pediatriska prövningsprogrammet har genomförts bör detta anges i godkännandet för försäljning och det bör sedan utgöra grunden för de belöningar för överensstämmelse som kan tilldelas företag.

| (18) | För att de läkemedel som har godkänts för användning vid behandling av den pediatriska populationen skall kunna identifieras och förskrivning av dem skall bli möjlig, bör det föreskrivas att etiketten på läkemedel som medgetts en indikation för behandling av den pediatriska populationen skall innehålla en symbol som kommer att väljas av kommissionen på rekommendation av pediatriska kommittén. |
| --- | --- |

(18)

För att de läkemedel som har godkänts för användning vid behandling av den pediatriska populationen skall kunna identifieras och förskrivning av dem skall bli möjlig, bör det föreskrivas att etiketten på läkemedel som medgetts en indikation för behandling av den pediatriska populationen skall innehålla en symbol som kommer att väljas av kommissionen på rekommendation av pediatriska kommittén.

| (19) | För att skapa incitament för godkända produkter som inte längre omfattas av immateriella rättigheter är det nödvändigt att inrätta ett nytt slags godkännande för försäljning: ett godkännande för försäljning för pediatrisk användning. Ett godkännande för försäljning för pediatrisk användning bör beviljas genom befintliga förfaranden för godkännande för försäljning, men bör gälla specifikt för läkemedel som utvecklats uteslutande för användning vid behandling av den pediatriska populationen. Det bör vara möjligt att i namnet på det läkemedel för vilket ett godkännande för försäljning för pediatrisk användning beviljats behålla det befintliga varumärkesnamnet på motsvarande produkt som godkänts för vuxna, så att det kan utnyttjas att varumärket redan är känt, samtidigt som man drar nytta av de uppgifter som uteslutande hänför sig till ett nytt godkännande för försäljning. |
| --- | --- |

(19)

För att skapa incitament för godkända produkter som inte längre omfattas av immateriella rättigheter är det nödvändigt att inrätta ett nytt slags godkännande för försäljning: ett godkännande för försäljning för pediatrisk användning. Ett godkännande för försäljning för pediatrisk användning bör beviljas genom befintliga förfaranden för godkännande för försäljning, men bör gälla specifikt för läkemedel som utvecklats uteslutande för användning vid behandling av den pediatriska populationen. Det bör vara möjligt att i namnet på det läkemedel för vilket ett godkännande för försäljning för pediatrisk användning beviljats behålla det befintliga varumärkesnamnet på motsvarande produkt som godkänts för vuxna, så att det kan utnyttjas att varumärket redan är känt, samtidigt som man drar nytta av de uppgifter som uteslutande hänför sig till ett nytt godkännande för försäljning.

| (20) | I en ansökan om godkännande för försäljning för pediatrisk användning bör det ingå uppgifter som gäller användning av produkten i den pediatriska populationen och som har insamlats i enlighet med det godkända pediatriska prövningsprogrammet. Dessa uppgifter kan antingen härröra från publikationer eller från nya studier. En ansökan om godkännande för försäljning för pediatrisk användning bör också kunna referera till uppgifter som ingår i dokumentationen för ett läkemedel som är eller har varit godkänt inom gemenskapen. Detta syftar till att ge ett extra incitament till små och medelstora företag, inbegripet tillverkare av generiska läkemedel, att utveckla icke-patentskyddade läkemedel för den pediatriska populationen. |
| --- | --- |

(20)

I en ansökan om godkännande för försäljning för pediatrisk användning bör det ingå uppgifter som gäller användning av produkten i den pediatriska populationen och som har insamlats i enlighet med det godkända pediatriska prövningsprogrammet. Dessa uppgifter kan antingen härröra från publikationer eller från nya studier. En ansökan om godkännande för försäljning för pediatrisk användning bör också kunna referera till uppgifter som ingår i dokumentationen för ett läkemedel som är eller har varit godkänt inom gemenskapen. Detta syftar till att ge ett extra incitament till små och medelstora företag, inbegripet tillverkare av generiska läkemedel, att utveckla icke-patentskyddade läkemedel för den pediatriska populationen.

| (21) | I denna förordning bör det ingå bestämmelser som dels ger befolkningen i gemenskapen största möjliga tillgång till nya läkemedel som är testade och anpassade för pediatrisk användning, dels minimerar risken för att det utges belöningar och incitament som avser hela gemenskapen, samtidigt som delar av den pediatriska populationen i gemenskapen inte kan dra nytta av att ett nytt godkänt läkemedel är tillgängligt. En ansökan om godkännande för försäljning (inbegripet en ansökan om godkännande för försäljning för pediatrisk användning) som innehåller resultaten från studier som utförts i enlighet med ett godkänt pediatriskt prövningsprogram bör kunna omfattas av det centraliserade gemenskapsförfarande som föreskrivs i artiklarna 5-15 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004. |
| --- | --- |

(21)

I denna förordning bör det ingå bestämmelser som dels ger befolkningen i gemenskapen största möjliga tillgång till nya läkemedel som är testade och anpassade för pediatrisk användning, dels minimerar risken för att det utges belöningar och incitament som avser hela gemenskapen, samtidigt som delar av den pediatriska populationen i gemenskapen inte kan dra nytta av att ett nytt godkänt läkemedel är tillgängligt. En ansökan om godkännande för försäljning (inbegripet en ansökan om godkännande för försäljning för pediatrisk användning) som innehåller resultaten från studier som utförts i enlighet med ett godkänt pediatriskt prövningsprogram bör kunna omfattas av det centraliserade gemenskapsförfarande som föreskrivs i artiklarna 5-15 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004.

| (22) | Om ett godkänt pediatriskt prövningsprogram har lett till godkännande av en pediatrisk indikation för en produkt som redan saluförs med andra indikationer, bör innehavaren av godkännandet för försäljning åläggas att släppa ut produkten på marknaden och därvid inbegripa den pediatriska informationen senast två år från det att indikationen godkändes. Detta krav bör endast gälla produkter som redan är godkända och inte läkemedel som har godkänts genom ett godkännande för försäljning för pediatrisk användning. |
| --- | --- |

(22)

Om ett godkänt pediatriskt prövningsprogram har lett till godkännande av en pediatrisk indikation för en produkt som redan saluförs med andra indikationer, bör innehavaren av godkännandet för försäljning åläggas att släppa ut produkten på marknaden och därvid inbegripa den pediatriska informationen senast två år från det att indikationen godkändes. Detta krav bör endast gälla produkter som redan är godkända och inte läkemedel som har godkänts genom ett godkännande för försäljning för pediatrisk användning.

| (23) | Ett frivilligt förfarande bör inrättas för att möjliggöra ett enda gemenskapsomfattande yttrande om ett nationellt godkänt läkemedel, när det efter ett godkänt pediatriskt prövningsprogram i ansökan om godkännande för försäljning ingår uppgifter om den pediatriska populationen. I detta syfte kan förfarandet i artiklarna 32, 33 och 34 i direktiv 2001/83/EG tillämpas. Detta gör det möjligt att anta ett inom gemenskapen harmoniserat beslut om användning av läkemedlet vid behandling av den pediatriska populationen och om införande av läkemedlet i all nationell produktinformation. |
| --- | --- |

(23)

Ett frivilligt förfarande bör inrättas för att möjliggöra ett enda gemenskapsomfattande yttrande om ett nationellt godkänt läkemedel, när det efter ett godkänt pediatriskt prövningsprogram i ansökan om godkännande för försäljning ingår uppgifter om den pediatriska populationen. I detta syfte kan förfarandet i artiklarna 32, 33 och 34 i direktiv 2001/83/EG tillämpas. Detta gör det möjligt att anta ett inom gemenskapen harmoniserat beslut om användning av läkemedlet vid behandling av den pediatriska populationen och om införande av läkemedlet i all nationell produktinformation.

| (24) | Det är av största vikt att säkerställa att metoderna för säkerhetsövervakning anpassas till de särskilda krav som följer av att säkerhetsuppgifter insamlas om den pediatriska populationen, inbegripet uppgifter om eventuella långtidseffekter. Effekten vid användning på den pediatriska populationen kan också behöva studeras ytterligare efter godkännandet. Därför bör det också krävas av en sådan ansökan om godkännande för försäljning som innehåller resultat av studier som utförts i enlighet med ett godkänt pediatriskt prövningsprogram att sökanden visar hur han avser att på lång sikt följa upp eventuella biverkningar av läkemedlet och läkemedlets effekt i den pediatriska populationen. I de fall där det finns särskilda orsaker till oro
  bör sökanden dessutom lägga
  fram och
  tillämpa
  ett system för riskhantering och/eller
  utföra
  särskilda studier efter godkännandet för försäljning, som villkor för att ett godkännande för försäljning skall beviljas. |
| --- | --- |

(24)

Det är av största vikt att säkerställa att metoderna för säkerhetsövervakning anpassas till de särskilda krav som följer av att säkerhetsuppgifter insamlas om den pediatriska populationen, inbegripet uppgifter om eventuella långtidseffekter. Effekten vid användning på den pediatriska populationen kan också behöva studeras ytterligare efter godkännandet. Därför bör det också krävas av en sådan ansökan om godkännande för försäljning som innehåller resultat av studier som utförts i enlighet med ett godkänt pediatriskt prövningsprogram att sökanden visar hur han avser att på lång sikt följa upp eventuella biverkningar av läkemedlet och läkemedlets effekt i den pediatriska populationen. I de fall där det finns särskilda orsaker till oro
  bör sökanden dessutom lägga
  fram och
  tillämpa
  ett system för riskhantering och/eller
  utföra
  särskilda studier efter godkännandet för försäljning, som villkor för att ett godkännande för försäljning skall beviljas.

| (25) | Av folkhälsoskäl är det nödvändigt att säkerställa fortsatt tillgång till säkra och effektiva läkemedel som är godkända för pediatriska indikationer och som tagits fram som ett resultat av denna förordning. Om innehavaren av ett godkännande för försäljning avser att dra tillbaka ett sådant läkemedel från marknaden bör det ordnas så att den pediatriska populationen även fortsättningsvis kan få tillgång till det berörda läkemedlet. För att bidra till att detta uppnås bör myndigheten underrättas i god tid om varje sådan avsikt och bör offentliggöra den. |
| --- | --- |

(25)

Av folkhälsoskäl är det nödvändigt att säkerställa fortsatt tillgång till säkra och effektiva läkemedel som är godkända för pediatriska indikationer och som tagits fram som ett resultat av denna förordning. Om innehavaren av ett godkännande för försäljning avser att dra tillbaka ett sådant läkemedel från marknaden bör det ordnas så att den pediatriska populationen även fortsättningsvis kan få tillgång till det berörda läkemedlet. För att bidra till att detta uppnås bör myndigheten underrättas i god tid om varje sådan avsikt och bör offentliggöra den.

| (26) | För produkter som omfattas av kravet på inlämnande av pediatriska uppgifter bör, om alla åtgärder som ingår i det pediatriska prövningsprogrammet har vidtagits, om produkten godkänts i alla medlemsstater och om relevanta uppgifter om resultaten av studierna ingår i produktinformationen, en belöning utges i form av en förlängning med sex månader av det tilläggsskydd som inrättats genom rådets förordning (EEG) nr 1768/92 (6).
  Beslut som medlemsstaternas myndigheter fattar om prissättning på läkemedelsprodukter eller om att låta dessa läkemedelsprodukter omfattas av det nationella sjukförsäkringssystemet bör inte under några omständigheter påverka beviljandet av en sådan belöning. |
| --- | --- |

(26)

För produkter som omfattas av kravet på inlämnande av pediatriska uppgifter bör, om alla åtgärder som ingår i det pediatriska prövningsprogrammet har vidtagits, om produkten godkänts i alla medlemsstater och om relevanta uppgifter om resultaten av studierna ingår i produktinformationen, en belöning utges i form av en förlängning med sex månader av det tilläggsskydd som inrättats genom rådets förordning (EEG) nr 1768/92 (6).
  Beslut som medlemsstaternas myndigheter fattar om prissättning på läkemedelsprodukter eller om att låta dessa läkemedelsprodukter omfattas av det nationella sjukförsäkringssystemet bör inte under några omständigheter påverka beviljandet av en sådan belöning.

| (27) | En ansökan om en förlängning av giltighetstiden för tilläggsskyddet i enlighet med denna förordning bör endast godtas om tilläggsskyddet har meddelats enligt förordning (EEG) nr 1768/92. |
| --- | --- |

(27)

En ansökan om en förlängning av giltighetstiden för tilläggsskyddet i enlighet med denna förordning bör endast godtas om tilläggsskyddet har meddelats enligt förordning (EEG) nr 1768/92.

| (28) | Eftersom belöningen avser studier på den pediatriska populationen och inte påvisande av att en produkt är säker och effektiv vid behandling av den pediatriska populationen, bör belöningen utges även om en pediatrisk indikation inte skulle godkännas. För att den information som finns tillgänglig om användning av läkemedel i den pediatriska populationen skall förbättras bör relevanta uppgifter om användning i pediatriska populationer ingå i produktinformationen om godkända produkter. |
| --- | --- |

(28)

Eftersom belöningen avser studier på den pediatriska populationen och inte påvisande av att en produkt är säker och effektiv vid behandling av den pediatriska populationen, bör belöningen utges även om en pediatrisk indikation inte skulle godkännas. För att den information som finns tillgänglig om användning av läkemedel i den pediatriska populationen skall förbättras bör relevanta uppgifter om användning i pediatriska populationer ingå i produktinformationen om godkända produkter.

| (29) | Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 141/2000 av den 16 december 1999 om särläkemedel (7) skall läkemedel som klassificerats som särläkemedel beviljas ensamrätt på marknaden under tio år efter det att de har godkänts för försäljning med en indikation som avser en sällsynt sjukdom. Eftersom sådana produkter ofta inte är patentskyddade kan den belöning som består i en förlängning av tilläggsskyddet inte användas, och i de fall där de är patentskyddade skulle en sådan förlängning innebära ett dubbelt incitament. För särläkemedel bör därför en förlängning av tilläggsskyddet ersättas av att ensamrätten på marknaden förlängs från tio år till att omfatta tolv år, om kravet på uppgifter om användning för behandling av den pediatriska populationen uppfylls helt. |
| --- | --- |

(29)

Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 141/2000 av den 16 december 1999 om särläkemedel (7) skall läkemedel som klassificerats som särläkemedel beviljas ensamrätt på marknaden under tio år efter det att de har godkänts för försäljning med en indikation som avser en sällsynt sjukdom. Eftersom sådana produkter ofta inte är patentskyddade kan den belöning som består i en förlängning av tilläggsskyddet inte användas, och i de fall där de är patentskyddade skulle en sådan förlängning innebära ett dubbelt incitament. För särläkemedel bör därför en förlängning av tilläggsskyddet ersättas av att ensamrätten på marknaden förlängs från tio år till att omfatta tolv år, om kravet på uppgifter om användning för behandling av den pediatriska populationen uppfylls helt.

| (30) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning bör inte utesluta att andra incitament eller belöningar används. För att försäkra sig om att det råder öppenhet om de olika åtgärder som kan vidtas på gemenskapsnivå och i medlemsstaterna, bör kommissionen upprätta en utförlig förteckning över alla tillgängliga incitament på grundval av uppgifter som tillhandahålls av medlemsstaterna. De åtgärder som fastställs i denna förordning, inbegripet godkännandet av pediatriska prövningsprogram, bör inte utgöra en grund för att erhålla andra incitament från gemenskapen till stöd för forskning, såsom finansiering av forskningsprojekt inom ramen för gemenskapens fleråriga ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration. |
| --- | --- |

(30)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning bör inte utesluta att andra incitament eller belöningar används. För att försäkra sig om att det råder öppenhet om de olika åtgärder som kan vidtas på gemenskapsnivå och i medlemsstaterna, bör kommissionen upprätta en utförlig förteckning över alla tillgängliga incitament på grundval av uppgifter som tillhandahålls av medlemsstaterna. De åtgärder som fastställs i denna förordning, inbegripet godkännandet av pediatriska prövningsprogram, bör inte utgöra en grund för att erhålla andra incitament från gemenskapen till stöd för forskning, såsom finansiering av forskningsprojekt inom ramen för gemenskapens fleråriga ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration.

| (31) | För att öka tillgången till information om användning av läkemedel vid behandling av den pediatriska populationen och för att undvika onödig upprepning av sådana studier på den pediatriska populationen som inte tillför någonting till den samlade kunskapen, bör den europeiska databas som föreskrivs i artikel 11 i direktiv 2001/20/EG innehålla ett europeiskt register över kliniska prövningar av läkemedel för pediatrisk användning, som omfattar alla pågående, i förtid avslutade och slutförda pediatriska studier både i gemenskapen och i tredjeländer. En del av de uppgifter om pediatriska kliniska prövningar som införts i databasen samt uppgifter om resultaten av alla pediatriska kliniska prövningar som lagts fram för de behöriga myndigheterna bör offentliggöras av myndigheten. |
| --- | --- |

(31)

För att öka tillgången till information om användning av läkemedel vid behandling av den pediatriska populationen och för att undvika onödig upprepning av sådana studier på den pediatriska populationen som inte tillför någonting till den samlade kunskapen, bör den europeiska databas som föreskrivs i artikel 11 i direktiv 2001/20/EG innehålla ett europeiskt register över kliniska prövningar av läkemedel för pediatrisk användning, som omfattar alla pågående, i förtid avslutade och slutförda pediatriska studier både i gemenskapen och i tredjeländer. En del av de uppgifter om pediatriska kliniska prövningar som införts i databasen samt uppgifter om resultaten av alla pediatriska kliniska prövningar som lagts fram för de behöriga myndigheterna bör offentliggöras av myndigheten.

| (32) | En förteckning över den pediatriska populationens terapeutiska behov bör upprättas av pediatriska kommittén efter samråd med kommissionen, medlemsstaterna och berörda parter, och bör uppdateras regelbundet. Förteckningen bör innehålla uppgifter om befintliga läkemedel som används vid behandling av den pediatriska populationen och belysa den pediatriska populationens terapeutiska behov och vilka prioriteringar som bör göras inom forskning och utveckling. På så sätt bör företagen lätt kunna finna möjligheter till företagsutveckling. Pediatriska kommittén bör bättre kunna uppskatta behovet av läkemedel och studier vid sin bedömning av utkast till pediatriska prövningsprogram, undantag och uppskov, och vårdpersonal och patienter bör få tillgång till en informationskälla till stöd för sina beslut om val av läkemedel. |
| --- | --- |

(32)

En förteckning över den pediatriska populationens terapeutiska behov bör upprättas av pediatriska kommittén efter samråd med kommissionen, medlemsstaterna och berörda parter, och bör uppdateras regelbundet. Förteckningen bör innehålla uppgifter om befintliga läkemedel som används vid behandling av den pediatriska populationen och belysa den pediatriska populationens terapeutiska behov och vilka prioriteringar som bör göras inom forskning och utveckling. På så sätt bör företagen lätt kunna finna möjligheter till företagsutveckling. Pediatriska kommittén bör bättre kunna uppskatta behovet av läkemedel och studier vid sin bedömning av utkast till pediatriska prövningsprogram, undantag och uppskov, och vårdpersonal och patienter bör få tillgång till en informationskälla till stöd för sina beslut om val av läkemedel.

| (33) | Kliniska prövningar i den pediatriska populationen kan kräva särskild sakkunskap, särskilda metoder och i vissa fall särskilda faciliteter och bör utföras av forskare med lämpliga kvalifikationer. Ett nätverk som sammanlänkar befintliga nationella initiativ och gemenskapsinitiativ samt forskningscentrum för att bygga upp den nödvändiga kompetensen på gemenskapsnivå och som tar hänsyn till gemenskapsdata och data från tredjeländer skulle bidra till att underlätta samarbetet och undvika att samma studier i onödan utförs mer än en gång. Detta nätverk bör bidra till arbetet med att stärka grunderna för det europeiska området för forskningsverksamhet i anslutning till gemenskapens ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration, gynna den pediatriska populationen och fungera som en källa för information och sakkunskap för branschen. |
| --- | --- |

(33)

Kliniska prövningar i den pediatriska populationen kan kräva särskild sakkunskap, särskilda metoder och i vissa fall särskilda faciliteter och bör utföras av forskare med lämpliga kvalifikationer. Ett nätverk som sammanlänkar befintliga nationella initiativ och gemenskapsinitiativ samt forskningscentrum för att bygga upp den nödvändiga kompetensen på gemenskapsnivå och som tar hänsyn till gemenskapsdata och data från tredjeländer skulle bidra till att underlätta samarbetet och undvika att samma studier i onödan utförs mer än en gång. Detta nätverk bör bidra till arbetet med att stärka grunderna för det europeiska området för forskningsverksamhet i anslutning till gemenskapens ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration, gynna den pediatriska populationen och fungera som en källa för information och sakkunskap för branschen.

| (34) | I fråga om vissa godkända produkter kan läkemedelsföretagen redan inneha uppgifter om säkerhet och effekt vid behandling av den pediatriska populationen. För att förbättra den tillgängliga informationen om användning av läkemedel i de pediatriska populationerna bör företag som innehar sådana uppgifter åläggas att lämna in dessa till alla behöriga myndigheter i de medlemsstater där produkten är godkänd. På så sätt kan uppgifterna bedömas, och om det anses lämpligt bör de även ingå i den information om godkända produkter som riktar sig till vårdpersonal och patienter. |
| --- | --- |

(34)

I fråga om vissa godkända produkter kan läkemedelsföretagen redan inneha uppgifter om säkerhet och effekt vid behandling av den pediatriska populationen. För att förbättra den tillgängliga informationen om användning av läkemedel i de pediatriska populationerna bör företag som innehar sådana uppgifter åläggas att lämna in dessa till alla behöriga myndigheter i de medlemsstater där produkten är godkänd. På så sätt kan uppgifterna bedömas, och om det anses lämpligt bör de även ingå i den information om godkända produkter som riktar sig till vårdpersonal och patienter.

| (35) | Den finansiering som gemenskapen står för bör täcka alla aspekter av pediatriska kommitténs och myndighetens arbete i samband med tillämpningen av denna förordning, såsom bedömningen av pediatriska prövningsprogram, avgiftsfrihet vid vetenskaplig rådgivning och åtgärder som avser information och öppenhet, inbegripet databasen över pediatriska studier och nätverket. |
| --- | --- |

(35)

Den finansiering som gemenskapen står för bör täcka alla aspekter av pediatriska kommitténs och myndighetens arbete i samband med tillämpningen av denna förordning, såsom bedömningen av pediatriska prövningsprogram, avgiftsfrihet vid vetenskaplig rådgivning och åtgärder som avser information och öppenhet, inbegripet databasen över pediatriska studier och nätverket.

| (36) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8). |
| --- | --- |

(36)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8).

| (37) | Förordning (EEG) nr 1768/92, direktiv 2001/20/EG, direktiv 2001/83/EG och förordning (EG) nr 726/2004 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(37)

Förordning (EEG) nr 1768/92, direktiv 2001/20/EG, direktiv 2001/83/EG och förordning (EG) nr 726/2004 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (38) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen att förbättra tillgängligheten till läkemedel som prövats för pediatrisk användning, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå genom att det därigenom blir möjligt att dra fördel av den bredast möjliga marknaden och att undvika en spridning av de begränsade resurserna, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål, |
| --- | --- |

(38)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen att förbättra tillgängligheten till läkemedel som prövats för pediatrisk användning, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå genom att det därigenom blir möjligt att dra fördel av den bredast möjliga marknaden och att undvika en spridning av de begränsade resurserna, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

INLEDANDE BESTÄMMELSER

Kapitel 1

Syfte och definitioner

Artikel 1

I denna förordning fastställs bestämmelser om utveckling av humanläkemedel i syfte att tillgodose den pediatriska populationens särskilda terapeutiska behov utan att den pediatriska populationen utsätts för onödiga kliniska eller andra prövningar och i överensstämmelse med direktiv 2001/20/EG.

Artikel 2

Utöver de definitioner som fastställs i artikel 1 i direktiv 2001/83/EG gäller följande definitioner i denna förordning:

| 1. | ”den pediatriska populationen”: den del av befolkningen som är mellan 0 (från födseln) och 18 år. |
| --- | --- |

1.

”den pediatriska populationen”: den del av befolkningen som är mellan 0 (från födseln) och 18 år.

| 2. | ”pediatriskt prövningsprogram”: ett forsknings- och utvecklingsprogram som syftar till att säkerställa att nödvändiga uppgifter erhålls för att fastställa villkoren för att ett läkemedel skall godkännas för behandling av den pediatriska populationen. |
| --- | --- |

2.

”pediatriskt prövningsprogram”: ett forsknings- och utvecklingsprogram som syftar till att säkerställa att nödvändiga uppgifter erhålls för att fastställa villkoren för att ett läkemedel skall godkännas för behandling av den pediatriska populationen.

| 3. | ”läkemedel som godkänts med en pediatrisk indikation”: ett läkemedel som är godkänt för användning i en del av eller hela den pediatriska populationen och för vilket den godkända indikationen är närmare beskriven i den sammanfattning av produktens egenskaper som sammanställts i enlighet med artikel 11 i direktiv 2001/83/EG. |
| --- | --- |

3.

”läkemedel som godkänts med en pediatrisk indikation”: ett läkemedel som är godkänt för användning i en del av eller hela den pediatriska populationen och för vilket den godkända indikationen är närmare beskriven i den sammanfattning av produktens egenskaper som sammanställts i enlighet med artikel 11 i direktiv 2001/83/EG.

| 4. | ”godkännande för försäljning för pediatrisk användning”: ett godkännande för försäljning som beviljas för ett humanläkemedel vilket inte skyddas av ett tilläggsskydd enligt förordning (EEG) nr 1768/92 eller av ett patent som berättigar till ett tilläggsskydd, och som uteslutande omfattar terapeutiska indikationer som är relevanta för användning i den pediatriska populationen eller undergrupper av denna, inbegripet lämplig styrka, läkemedelsform eller administreringsväg för produkten. |
| --- | --- |

4.

”godkännande för försäljning för pediatrisk användning”: ett godkännande för försäljning som beviljas för ett humanläkemedel vilket inte skyddas av ett tilläggsskydd enligt förordning (EEG) nr 1768/92 eller av ett patent som berättigar till ett tilläggsskydd, och som uteslutande omfattar terapeutiska indikationer som är relevanta för användning i den pediatriska populationen eller undergrupper av denna, inbegripet lämplig styrka, läkemedelsform eller administreringsväg för produkten.

Kaptiel 2

Pediatriska kommittén

Artikel 3

1.   Senast den ... (9) skall en pediatrisk kommitté inrättas vid Europeiska läkemedelsmyndigheten, nedan kallad ”myndigheten”, som inrättades genom förordning (EG) nr 726/2004. Pediatriska kommittén skall anses vara inrättad när de ledamöter som avses i artikel 4.1 a och b har utnämnts.

Myndigheten skall förse pediatriska kommittén med sekretariatstjänster och skall tillhandahålla den tekniskt och vetenskapligt stöd.

2.   Om inte annat föreskrivs i denna förordning, skall förordning (EG) nr 726/2004 tillämpas på pediatriska kommittén
  , inklusive bestämmelserna om medlemmarnas oberoende och opartiskhet
  .

3.   Myndighetens verkställande direktör skall ansvara för den nödvändiga samordningen mellan pediatriska kommittén och kommittén för humanläkemedel, kommittén för särläkemedel, dessa kommittéers arbetsgrupper och andra vetenskapliga rådgivande grupper som kan komma i fråga.

Myndigheten skall inrätta särskilda förfaranden för eventuella samråd dem emellan.

Artikel 4

1.   Pediatriska kommittén skall bestå av följande ledamöter:

| a) | Fem ledamöter, med suppleanter, av kommittén för humanläkemedel, vilka utnämnts till den kommittén i enlighet med artikel 61.1 i förordning (EG) nr 726/2004. Dessa fem ledamöter och deras suppleanter skall utnämnas till pediatriska kommittén av kommittén för humanläkemedel. |
| --- | --- |

a)

Fem ledamöter, med suppleanter, av kommittén för humanläkemedel, vilka utnämnts till den kommittén i enlighet med artikel 61.1 i förordning (EG) nr 726/2004. Dessa fem ledamöter och deras suppleanter skall utnämnas till pediatriska kommittén av kommittén för humanläkemedel.

| b) | En ledamot och en suppleant som utnämns av varje medlemsstat vars nationella behöriga myndighet inte är företrädd genom de ledamöter som utnämnts av kommittén för humanläkemedel. |
| --- | --- |

b)

En ledamot och en suppleant som utnämns av varje medlemsstat vars nationella behöriga myndighet inte är företrädd genom de ledamöter som utnämnts av kommittén för humanläkemedel.

| c) | Tre ledamöter och tre suppleanter som utnämns av kommissionen, på grundval av en offentlig uppmaning till intresseanmälan och efter samråd med Europaparlamentet, för att företräda sjukvårdspersonalen. |
| --- | --- |

c)

Tre ledamöter och tre suppleanter som utnämns av kommissionen, på grundval av en offentlig uppmaning till intresseanmälan och efter samråd med Europaparlamentet, för att företräda sjukvårdspersonalen.

| d) | Tre ledamöter och tre suppleanter som utnämns av kommissionen, på grundval av en offentlig uppmaning till intresseanmälan och efter samråd med Europaparlamentet, för att företräda patientorganisationerna. |
| --- | --- |

d)

Tre ledamöter och tre suppleanter som utnämns av kommissionen, på grundval av en offentlig uppmaning till intresseanmälan och efter samråd med Europaparlamentet, för att företräda patientorganisationerna.

Suppleanterna skall företräda och rösta för ledamöterna i deras frånvaro.

Med avseende på leden a och b skall medlemsstaterna samarbeta under samordning av myndighetens verkställande direktör för att säkerställa att pediatriska kommitténs slutliga sammansättning, inbegripet ledamöter och suppleanter, täcker de vetenskapliga områden som är relevanta för pediatriska läkemedel, och åtminstone följande områden: farmaceutisk utveckling, pediatrisk medicin, allmänläkare, pediatrisk farmaci, pediatrisk farmakologi, pediatrisk forskning, säkerhetsövervakning, etik och folkhälsa. Med avseende på leden c och d skall kommissionen ta hänsyn till den sakkunskap som erbjuds av de ledamöter som utnämnts enligt leden a och b.

2.   Pediatriska kommitténs ledamöter skall utnämnas för tre år i taget med möjlighet till förnyelse av mandatet. Vid pediatriska kommitténs möten får de låta sig biträdas av sakkunniga.

3.   Pediatriska kommittén skall välja sin ordförande bland sina ledamöter för en period på tre år med möjlighet till omval en gång.

4.   Ledamöternas namn och kvalifikationer skall offentliggöras av myndigheten.

Artikel 5

1.   När pediatriska kommittén förbereder sina yttranden skall den eftersträva vetenskaplig enighet. Om enighet inte kan nås skall pediatriska kommittén anta ett yttrande som består av den ståndpunkt som majoriteten av ledamöterna intar. I yttrandet skall avvikande ståndpunkter med motiveringar anges.
  Detta yttrande skall göras tillgängligt för allmänheten i enlighet med artikel 25.5 och 25.7.

2.   Pediatriska kommittén skall utarbeta en egen arbetsordning för fullgörande av sina uppdrag. Arbetsordningen skall träda i kraft efter det att ett positivt yttrande har erhållits från myndighetens styrelse och därefter från kommissionen.

3.   Vid alla möten i pediatriska kommittén får kommissionens företrädare, myndighetens verkställande direktör eller dennes företrädare närvara.

Artikel 6

1.   Pediatriska kommittén skall ha följande uppgifter:

| a) | Bedöma innehållet i varje pediatriskt prövningsprogram för ett läkemedel som inlämnas till den i enlighet med denna förordning och yttra sig om programmet. |
| --- | --- |

a)

Bedöma innehållet i varje pediatriskt prövningsprogram för ett läkemedel som inlämnas till den i enlighet med denna förordning och yttra sig om programmet.

| b) | Bedöma undantag och uppskov och yttra sig om dessa. |
| --- | --- |

b)

Bedöma undantag och uppskov och yttra sig om dessa.

| c) | På begäran av kommittén för humanläkemedel, en behörig myndighet eller sökanden, bedöma huruvida en ansökan om godkännande för försäljning överensstämmer med det berörda godkända pediatriska prövningsprogrammet och yttra sig om detta. |
| --- | --- |

c)

På begäran av kommittén för humanläkemedel, en behörig myndighet eller sökanden, bedöma huruvida en ansökan om godkännande för försäljning överensstämmer med det berörda godkända pediatriska prövningsprogrammet och yttra sig om detta.

| d) | På begäran av kommittén för humanläkemedel eller en behörig myndighet bedöma varje uppgift som tagits fram i enlighet med ett godkänt pediatriskt prövningsprogram och yttra sig om läkemedlets kvalitet, säkerhet och effekt vid användning i den pediatriska populationen. |
| --- | --- |

d)

På begäran av kommittén för humanläkemedel eller en behörig myndighet bedöma varje uppgift som tagits fram i enlighet med ett godkänt pediatriskt prövningsprogram och yttra sig om läkemedlets kvalitet, säkerhet och effekt vid användning i den pediatriska populationen.

| e) | Ge råd om innehållet i och formen för de uppgifter som skall insamlas för den översikt som avses i artikel 42. |
| --- | --- |

e)

Ge råd om innehållet i och formen för de uppgifter som skall insamlas för den översikt som avses i artikel 42.

| f) | Stödja och råda myndigheten vid upprättandet av det europeiska nätverk som avses i artikel 44. |
| --- | --- |

f)

Stödja och råda myndigheten vid upprättandet av det europeiska nätverk som avses i artikel 44.

| g) | Ge vetenskapligt bistånd vid utarbetandet av dokument som hänför sig till fullföljandet av syftena med denna förordning. |
| --- | --- |

g)

Ge vetenskapligt bistånd vid utarbetandet av dokument som hänför sig till fullföljandet av syftena med denna förordning.

| h) | På begäran av myndighetens verkställande direktör eller kommissionen ge råd i alla frågor som hänför sig till läkemedel för användning i den pediatriska populationen. |
| --- | --- |

h)

På begäran av myndighetens verkställande direktör eller kommissionen ge råd i alla frågor som hänför sig till läkemedel för användning i den pediatriska populationen.

| i) | Upprätta en specifik förteckning över behovet av pediatriska läkemedel och uppdatera den regelbundet i enlighet med artikel 43. |
| --- | --- |

i)

Upprätta en specifik förteckning över behovet av pediatriska läkemedel och uppdatera den regelbundet i enlighet med artikel 43.

| j) | Ge råd till myndigheten och kommissionen när det gäller meddelande om tillgängliga arrangemang för att bedriva forskning om läkemedel för användning i den pediatriska populationen. |
| --- | --- |

j)

Ge råd till myndigheten och kommissionen när det gäller meddelande om tillgängliga arrangemang för att bedriva forskning om läkemedel för användning i den pediatriska populationen.

| k) | Lämna en rekommendation till kommissionen om den symbol som avses i artikel 32.2. |
| --- | --- |

k)

Lämna en rekommendation till kommissionen om den symbol som avses i artikel 32.2.

2.   Vid fullgörandet av sina uppgifter skall pediatriska kommittén för varje föreslagen studie överväga om denna kan förväntas medföra betydande terapeutiska fördelar för den pediatriska populationen och/eller tillgodose dess terapeutiska behov. Pediatriska kommittén skall ta hänsyn till all information som den får tillgång till, inbegripet yttranden, beslut eller råd från de behöriga myndigheterna i tredjeländer.

AVDELNING II

KRAV FÖR GODKÄNNANDE FÖR FÖRSÄLJNING

Kapitel 1

Allmänna krav för godkännande

Artikel 7

1.   En ansökan om godkännande för försäljning enligt artikel 6 i direktiv 2001/83/EG för ett humanläkemedel som inte är godkänt i gemenskapen vid den tidpunkt då denna förordning träder i kraft skall anses vara giltig endast om den, utöver de uppgifter och handlingar som föreskrivs i artikel 8.3 i direktiv 2001/83/EG, innehåller något av följande:

| a) | Resultaten av alla utförda studier och ett noggrant angivande av alla uppgifter som insamlats i överensstämmelse med ett godkänt pediatriskt prövningsprogram. |
| --- | --- |

a)

Resultaten av alla utförda studier och ett noggrant angivande av alla uppgifter som insamlats i överensstämmelse med ett godkänt pediatriskt prövningsprogram.

| b) | Ett beslut av myndigheten om undantag för produkten. |
| --- | --- |

b)

Ett beslut av myndigheten om undantag för produkten.

| c) | Ett beslut av myndigheten om undantag för kategorin enligt artikel 11. |
| --- | --- |

c)

Ett beslut av myndigheten om undantag för kategorin enligt artikel 11.

| d) | Ett beslut av myndigheten om uppskov. |
| --- | --- |

d)

Ett beslut av myndigheten om uppskov.

För led a skall beslutet av myndigheten, genom vilket ett pediatriskt prövningsprogram godkänns, även ingå i ansökan.

2.   De handlingar som lämnas in i enlighet med punkt 1 skall sammantaget omfatta alla undergrupper av den pediatriska populationen.

Artikel 8

Om ett godkänt läkemedel skyddas antingen av ett tilläggsskydd enligt förordning (EEG) nr 1768/92 eller av ett patent som berättigar till ett tilläggsskydd skall artikel 7 i den här förordningen tillämpas vid ansökningar om godkännande för nya indikationer, inbegripet pediatriska indikationer, nya läkemedelsformer och nya administreringsvägar.

Med avseende på tillämpningen av första stycket skall de handlingar som avses i artikel 7.1 omfatta både befintliga och nya indikationer, läkemedelsformer och administreringsvägar.

Artikel 9

Artiklarna 7 och 8 skall inte tillämpas på produkter som godkänts enligt artiklarna 10, 10a, 13-16 eller 16a-16i i direktiv 2001/83/EG.

Artikel 10

I samråd med medlemsstaterna, myndigheten och andra berörda parter skall kommissionen fastställa de närmare regler för format och innehåll som skall gälla för ansökningar om godkännande eller ändring av ett pediatriskt prövningsprogram och för begäran om undantag eller uppskov för att de skall anses giltiga, samt för genomförandet av den kontroll av överensstämmelsen som avses i artiklarna 23 och 28.3.

Kapitel 2

Undantag

Artikel 11

1.   Undantag skall medges för de uppgifter som krävs enligt artikel 7.1 a för enskilda läkemedel eller för kategorier av läkemedel om det finns belägg för något av följande:

| a) | Det enskilda läkemedlet eller kategorin av läkemedel kan antas vara ineffektivt eller riskfyllt för en del av eller hela den pediatriska populationen. |
| --- | --- |

a)

Det enskilda läkemedlet eller kategorin av läkemedel kan antas vara ineffektivt eller riskfyllt för en del av eller hela den pediatriska populationen.

| b) | Den sjukdom eller det tillstånd för vilket det enskilda läkemedlet eller kategorin av läkemedel är avsett uppträder endast i vuxenpopulationer. |
| --- | --- |

b)

Den sjukdom eller det tillstånd för vilket det enskilda läkemedlet eller kategorin av läkemedel är avsett uppträder endast i vuxenpopulationer.

| c) | Det enskilda läkemedlet inte medför en betydande terapeutisk fördel jämfört med befintliga behandlingar för pediatriska patienter. |
| --- | --- |

c)

Det enskilda läkemedlet inte medför en betydande terapeutisk fördel jämfört med befintliga behandlingar för pediatriska patienter.

2.   Det undantag som möjliggörs enligt punkt 1 får medges antingen för en eller flera särskilt angivna undergrupper av den pediatriska populationen eller för endast en eller flera särskilt angivna terapeutiska indikationer, eller för en kombination av dessa.

Artikel 12

Pediatriska kommittén får på eget initiativ anta ett yttrande på de grunder som föreskrivs i artikel 11.1, om att ett undantag enligt artikel 11.1 för en kategori eller en enskild produkt bör beviljas.

Så snart pediatriska kommittén antar ett yttrande skall förfarandet i artikel 25 tillämpas. För undantag som avser en kategori skall endast artikel 25.6 och 25.7 tillämpas.

Artikel 13

1.   Sökanden kan på de grunder som föreskrivs i artikel 11.1 ansöka hos myndigheten om undantag för en enskild produkt.

2.   Efter det att ansökan mottagits skall pediatriska kommittén utse en föredragande och inom högst 60 dagar anta ett yttrande om huruvida ett undantag för den enskilda produkten bör beviljas.

Antingen sökanden eller pediatriska kommittén får begära ett möte under denna period på 60 dagar.

Om så är lämpligt får pediatriska kommittén begära att sökanden kompletterar de inlämnade uppgifterna och handlingarna. Om pediatriska kommittén utnyttjar denna möjlighet skall tidsfristen på 60 dagar upphöra att löpa fram till dess att den begärda kompletterande informationen har lämnats in.

3.   Så snart pediatriska kommittén antar ett yttrande skall förfarandet i artikel 25 tillämpas.

Artikel 14

1.   Myndigheten skall föra en förteckning över alla undantag. Förteckningen skall uppdateras regelbundet (minst varje år) och göras tillgänglig för allmänheten.

2.   Pediatriska kommittén får när som helst anta ett yttrande om att ett undantag som beviljats bör ses över.

Om en ändring görs i fråga om ett undantag som avser en enskild produkt skall förfarandet i artikel 25 tillämpas.

Om en ändring görs i fråga om ett undantag som avser en kategori skall artikel 25.6 och 25.7 tillämpas.

3.   Om ett undantag som avser ett enskilt läkemedel eller en kategori av läkemedel återkallas, skall de krav som fastställs i artiklarna 7 och 8 inte gälla under 36 månader från det att undantaget avförts från förteckningen över undantag.

Kapitel 3

Pediatriskt prövningsprogram

AVSNITT 1

BEGÄRAN OM GODKÄNNANDE AV ETT PRÖVNINGSPROGRAM

Artikel 15

1.   Den som har för avsikt att ansöka om godkännande för försäljning i enlighet med artikel 7.1 a eller d, artikel 8 eller artikel 30 skall utarbeta ett pediatriskt prövningsprogram och lämna in detta till myndigheten med en begäran om godkännande av programmet.

2.   I det pediatriska prövningsprogrammet skall anges en tidsplan och de åtgärder som föreslås för att bedöma kvalitet, säkerhet och effekt hos läkemedlet i alla de undergrupper av den pediatriska populationen som kan komma i fråga. Dessutom skall i programmet anges eventuella åtgärder för att anpassa läkemedlets formulering för att göra användningen lättare att fördra, enklare, säkrare eller effektivare för olika undergrupper av den pediatriska populationen.

Artikel 16

1.   Vid ansökan
  om godkännande för försäljning
  i enlighet med artiklarna 7 och 8
  eller vid ansökningar om undantag i enlighet med artiklarna 11 och 12,
  skall det pediatriska prövningsprogrammet
  eller ansökan om undantag
  , om inte
  annat
  är
  motiverat i enskilda fall
  , inlämnas tillsammans med en begäran om godkännande senast efter slutförandet av de farmakokinetiska humanstudier på vuxna som anges i del I avsnitt 5.2.3 i bilaga I till direktiv 2001/83/EG, för att säkerställa att ett yttrande om användning av ifrågavarande läkemedel i den pediatriska populationen kan avges vid den tidpunkt då prövningen av ansökan om godkännande för försäljning eller annan ansökan sker.

2.   Senast 30 dagar från det att den begäran som avses i punkt 1 och artikel 15.1 har mottagits skall myndigheten kontrollera giltigheten av begäran och utarbeta en sammanfattande rapport till pediatriska kommittén.

3.   Om så behövs får myndigheten begära ytterligare uppgifter och handlingar från sökanden, varvid tidsfristen på 30 dagar tillfälligt skall upphöra att löpa fram till den tidpunkt då den begärda kompletterande informationen har lämnats in.

Artikel 17

1.   Efter det att pediatriska kommittén har mottagit ett föreslag till pediatriskt prövningsprogram som är giltigt enligt bestämmelserna i artikel 15.2 skall den utse en föredragande och inom högst 60 dagar anta ett yttrande om huruvida de föreslagna studierna garanterar att de uppgifter erhålls som är nödvändiga för att bestämma under vilka förhållanden läkemedlet får användas vid behandling av den pediatriska populationen eller undergrupper av denna, och huruvida de förväntade terapeutiska fördelarna rättfärdigar de studier som föreslås. När kommittén antar sitt yttrande skall den överväga huruvida de åtgärder som föreslagits för att anpassa läkemedlets formulering för användning i olika undergrupper av den pediatriska populationen är lämpliga.

Inom samma period får antingen sökanden eller pediatriska kommittén begära ett möte.

2.   Inom den period på 60 dagar som avses i punkt 1 får pediatriska kommittén anmoda sökanden att föreslå ändringar i programmet, varvid den tidsfrist som avses i punkt 1 för antagande av ett slutligt yttrande skall förlängas med högst 60 dagar. I sådana fall får sökanden eller pediatriska kommittén begära ytterligare ett möte under denna period. Tidsfristen skall tillfälligt upphöra att löpa fram till den tidpunkt då den begärda kompletterande informationen har lämnats in.

Artikel 18

Så snart pediatriska kommittén antar ett yttrande skall, vare sig yttrandet är positivt eller negativt, förfarandet i artikel 25 tillämpas.

Artikel 19

Om pediatriska kommittén, sedan den granskat ett pediatriskt prövningsprogram, drar slutsatsen att artikel 11.1 a, b eller c är tillämplig på ifrågavarande läkemedel, skall den anta ett negativt yttrande i enlighet med artikel 17.1.

I ett sådant fall skall pediatriska kommittén anta ett yttrande där ett undantag enligt artikel 12 förordas, varefter förfarandet i artikel 25 skall tillämpas.

AVSNITT 2

UPPSKOV

Artikel 20

1.   Samtidigt som det pediatriska prövningsprogrammet lämnas in i enlighet med artikel 16.1 kan en begäran göras om uppskov med inledandet eller slutförandet av en del av eller alla de åtgärder som ingår i programmet. Ett sådant uppskov skall vara motiverat av vetenskapliga och tekniska skäl eller av folkhälsoskäl.

Under alla omständigheter skall uppskov beviljas när det är lämpligt att utföra studier på vuxna innan man inleder studier i den pediatriska populationen, eller när studier i den pediatriska populationen tar längre tid att utföra än studier på vuxna.

2.   På grundval av de erfarenheter som gjorts till följd av att denna artikel tillämpats får kommissionen anta bestämmelser i enlighet med förfarandet i artikel 51.2 för att fastställa närmare villkor för beviljande av uppskov.

Artikel 21

1.   Samtidigt som pediatriska kommittén antar ett positivt yttrande i enlighet med artikel 17.1 skall den på eget initiativ eller efter en begäran som inlämnats av sökanden i enlighet med artikel 20 anta ett yttrande där den, om de villkor som närmare anges i den artikeln är uppfyllda, förordar uppskov med inledandet eller slutförandet av en del av eller alla de åtgärder som ingår i det pediatriska prövningsprogrammet.

I ett yttrande där uppskov förordas skall tidsfristen för inledande eller slutförande av berörda åtgärder fastställas.

2.   Så snart pediatriska kommittén antar ett yttrande där den förordar uppskov i enlighet med punkt 1 skall förfarandet i artikel 25 tillämpas.

AVSNITT 3

ÄNDRING AV ETT PEDIATRISKT PRÖVNINGSPROGRAM

Artikel 22

Om sökanden, efter ett beslut om godkännande av det pediatriska prövningsprogrammet, stöter på sådana svårigheter med genomförandet av programmet att det är omöjligt att genomföra programmet eller att detta inte längre kan anses lämpligt, får sökanden föreslå ändringar för pediatriska kommittén eller begära uppskov eller undantag med noggrant angivande av grunderna för detta. Inom 60 dagar skall pediatriska kommittén granska dessa ändringar eller begäran om uppskov eller undantag och anta ett yttrande i vilket den föreslår att ändringarna eller begäran underkänns eller godkänns. Så snart pediatriska kommittén antar ett yttrande skall, vare sig yttrandet är positivt eller negativt, förfarandet i artikel 25 tillämpas.

AVSNITT 4

ÖVERENSSTÄMMELSE MED DET PEDIATRISKA PRÖVNINGSPROGRAMMET

Artikel 23

1.   Den behöriga myndighet som ansvarar för att bevilja godkännande för försäljning skall kontrollera om en ansökan om godkännande för försäljning eller om en variation överensstämmer med kraven i artiklarna 7 och 8 samt om en ansökan som lämnats in i enlighet med artikel 30 överensstämmer med det godkända pediatriska prövningsprogrammet.

Om ansökan lämnas in i enlighet med förfarandet i artiklarna 27-39 i direktiv 2001/83/EG skall kontrollen av överensstämmelsen, i förekommande fall inbegripet en begäran om ett yttrande från pediatriska kommittén i enlighet med punkt 2 b och c, göras av referensmedlemsstaten.

2.   I följande fall kan ett yttrande begäras från pediatriska kommittén om huruvida de studier som utförts av sökanden är i överensstämmelse med det godkända pediatriska prövningsprogrammet:

| a) | Av sökanden, innan denne lämnar in en ansökan om godkännande för försäljning eller om en variation som avses i artikel 7, 8 eller 30. |
| --- | --- |

a)

Av sökanden, innan denne lämnar in en ansökan om godkännande för försäljning eller om en variation som avses i artikel 7, 8 eller 30.

| b) | Av myndigheten eller av den nationella behöriga myndigheten, när giltigheten av en ansökan enligt led a kontrolleras, där denna inte innehåller ett yttrande om överensstämmelse vilket avgetts efter en begäran enligt led a. |
| --- | --- |

b)

Av myndigheten eller av den nationella behöriga myndigheten, när giltigheten av en ansökan enligt led a kontrolleras, där denna inte innehåller ett yttrande om överensstämmelse vilket avgetts efter en begäran enligt led a.

| c) | Av kommittén för humanläkemedel eller den nationella behöriga myndigheten, när en ansökan enligt led a utvärderas, om det finns tvivel om överensstämmelsen och om ett yttrande inte redan har avgetts efter en begäran enligt led a eller b. |
| --- | --- |

c)

Av kommittén för humanläkemedel eller den nationella behöriga myndigheten, när en ansökan enligt led a utvärderas, om det finns tvivel om överensstämmelsen och om ett yttrande inte redan har avgetts efter en begäran enligt led a eller b.

När det gäller led a skall sökanden inte lämna in sin ansökan förrän pediatriska kommittén har antagit sitt yttrande, och en kopia av detta skall bifogas ansökan.

3.   Om ett yttrande begärs från pediatriska kommittén enligt punkt 2 skall kommittén avge sitt yttrande inom 60 dagar efter det att den har mottagit begäran.

Medlemsstaterna skall beakta ett sådant yttrande.

Artikel 24

Om den behöriga myndigheten vid den vetenskapliga prövningen av en giltig ansökan om godkännande för försäljning finner att studierna inte är i överensstämmelse med det godkända pediatriska prövningsprogrammet, skall produkten inte kunna komma i fråga för de belöningar och incitament som föreskrivs i artiklarna 36, 37 och 38.

Kapitel 4

Förfarande

Artikel 25

1.   Inom tio dagar efter mottagandet av pediatriska kommitténs yttrande skall myndigheten översända detta till sökanden.

2.   Inom 30 dagar efter mottagandet av pediatriska kommitténs yttrande får sökanden inkomma till myndigheten med en skriftlig, utförligt motiverad begäran om att yttrandet skall omprövas.

3.   Inom 30 dagar efter mottagandet av en begäran om omprövning enligt punkt 2 skall pediatriska kommittén, sedan den utsett en ny rapportör, avge ett nytt yttrande där det tidigare yttrandet antingen bekräftas eller ändras.
  Rapportören skall kunna ställa frågor direkt till sökanden. Sökanden kan även erbjuda sig att frågas ut. Rapportören skall utan dröjsmål informera pediatriska kommittén skriftligen och utförligt om kontakterna med sökanden.
  Yttrandet skall vara vederbörligen motiverat, och skälen till den slutsats som pediatriska kommittén har kommit fram till skall bifogas det nya yttrandet, som skall vara slutgiltigt.

4.   Om sökanden inom den period på 30 dagar som avses i punkt 2 inte begär en omprövning skall pediatriska kommitténs yttrande vara slutgiltigt.

5.   Myndigheten skall anta ett beslut inom högst tio dagar efter mottagandet av pediatriska kommitténs slutgiltiga yttrande. Detta beslut skall meddelas sökanden skriftligt och åtföljas av pediatriska kommitténs slutgiltiga yttrande.

6.   Om ett undantag medgetts för en kategori i enlighet med artikel 12 skall myndigheten anta ett beslut inom tio dagar efter mottagandet av det yttrande från pediatriska kommittén som avses i artikel 13.3 Pediatriska kommitténs yttrande skall bifogas beslutet.

7.   Myndighetens beslut skall offentliggöras efter det att alla uppgifter som rör affärshemligheter har utelämnats.

Kapitel 5

Övriga bestämmelser

Artikel 26

Fysiska eller juridiska personer som utvecklar ett läkemedel som är avsett för pediatrisk användning får, innan det pediatriska prövningsprogrammet har lämnats in och medan det genomförs, be myndigheten om råd avseende formerna för och utförandet av de olika test och studier som behövs för att påvisa läkemedlets kvalitet, säkerhet och effektivitet vid användning i den pediatriska populationen i enlighet med artikel 57.1 n i förordning (EG) nr 726/2004.

Därutöver får denna fysiska eller juridiska person be om råd om formerna för och genomförandet av säkerhetsövervakning och riskhanteringssystem enligt artikel 34.

Myndigheten skall ge råd enligt denna artikel kostnadsfritt.

AVDELNING III

FÖRFARANDEN FÖR GODKÄNNANDE FÖR FÖRSÄLJNING

Artikel 27

Om inte annat föreskrivs i denna avdelning skall bestämmelserna i förordning (EG) nr 726/2004 eller i direktiv 2001/83/EG tillämpas på de förfaranden för godkännande för försäljning som omfattas av denna avdelning.

Kapitel 1

Förfaranden för godkännande för försäljning vid ansökningar som omfattas av artiklarna 7 och 8

Artikel 28

1.   Ansökningar kan lämnas in i enlighet med förfarandet i artiklarna 5-15 i förordning (EG) nr 726/2004 när de avser ett godkännande för försäljning enligt artikel 7.1 i den här förordningen, vilket omfattar en eller flera pediatriska indikationer på grundval av studier som har utförts i enlighet med ett godkänt pediatriskt prövningsprogram.

När ett godkännande beviljas skall resultaten av alla dessa studier redovisas i sammanfattningen av produktens egenskaper och, om så är lämpligt, i läkemedlets bipacksedel, förutsatt att den behöriga myndigheten anser att informationen är till nytta för patienten, oavsett om alla ifrågavarande pediatriska indikationer har godkänts eller inte av den behöriga myndigheten.

2.   När ett godkännande för försäljning beviljas eller ändras till att gälla en eller flera variationer skall varje undantag eller uppskov som har medgetts i enlighet med denna förordning redovisas i sammanfattningen av produktens egenskaper och, om så är lämpligt, i läkemedlets bipacksedel.

3.   Om ansökan i fråga om alla åtgärder överensstämmer med det godkända och slutförda pediatriska prövningsprogrammet och om sammanfattningen av produktens egenskaper innehåller resultaten av studier som utförts i enlighet med det godkända pediatriska prövningsprogrammet, skall den behöriga myndigheten i godkännandet för försäljning avge ett uttalande om att ansökan överensstämmer med det godkända och slutförda pediatriska prövningsprogrammet. När artikel 45.3 tillämpas skall det också anges i uttalandet om betydande studier i det godkända pediatriska prövningsprogrammet har slutförts efter det att denna förordning har trätt i kraft.

Artikel 29

För läkemedel som godkänts i enlighet med direktiv 2001/83/EG kan en ansökan enligt artikel 8 i denna förordning lämnas in, i enlighet med förfarandet i artiklarna 32, 33 och 34 i direktiv 2001/83/EG, om godkännande av en ny indikation, inbegripet förlängning av ett godkännande för användning i den pediatriska populationen, en ny läkemedelsform eller en ny administreringsväg.

Denna ansökan skall uppfylla det krav som fastställs i artikel 7.1 a.

Förfarandet skall begränsas till prövningen av de särskilda avsnitt av sammanfattningen av produktens egenskaper som skall ändras.

Kapitel 2

Godkännande för försäljning för pediatrisk användning

Artikel 30

1.   Inlämnande av en ansökan om godkännande för försäljning för pediatrisk användning skall på intet sätt utesluta rätten att ansöka om godkännande för försäljning med andra indikationer.

2.   Till en ansökan om godkännande för försäljning för pediatrisk användning skall fogas de uppgifter och handlingar som är nödvändiga för att fastställa läkemedlets kvalitet, säkerhet och effekt vid behandling av den pediatriska populationen, inbegripet eventuella särskilda uppgifter som stöder en lämplig styrka, läkemedelsform eller administreringsväg för produkten, i enlighet med ett godkänt pediatriskt prövningsprogram.

Ansökan skall också innehålla det beslut av myndigheten genom vilket ifrågavarande pediatriska prövningsprogram godkänts.

3.   Om ett läkemedel är eller har varit godkänt för försäljning i en medlemsstat eller inom gemenskapen, får de uppgifter som ingår i dokumentationen om denna produkt där så är lämpligt användas som referens i enlighet med artikel 14.11 i förordning (EG) nr 726/2004 eller artikel 10 i direktiv 2001/83/EG i en ansökan om ett godkännande för försäljning för pediatrisk användning.

4.   Det läkemedel för vilket ett godkännande för försäljning för pediatrisk användning beviljas får behålla namnet på ett sådant läkemedel som innehåller samma aktiva substans och för vilket samma innehavare har beviljats ett godkännande för försäljning för användning vid behandling av vuxna.

Artikel 31

Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 726/2004 får en ansökan om godkännande för försäljning för pediatrisk användning lämnas in i enlighet med förfarandet i artiklarna 5-15 i förordning (EG) nr 726/2004.

Kapitel 3

Identifiering

Artikel 32

1.   När ett godkännande för försäljning för en pediatrisk indikation har beviljats för ett läkemedel skall den symbol som beslutats i enlighet med punkt 2 anges på etiketten. Symbolens innebörd skall förklaras i bipacksedeln.

2.   Senast den ... (10) skall kommissionen välja en symbol efter en rekommendation från pediatriska kommittén. Kommissionen skall offentliggöra symbolen.

3.   Bestämmelserna i denna artikel skall också tillämpas på läkemedel som godkänts innan denna förordning trädde i kraft, och på läkemedel som godkänts efter det att denna förordning har trätt i kraft men innan symbolen har offentliggjorts, om de har godkänts för pediatriska indikationer.

I detta fall skall den symbol och den förklaring som avses i punkt 1 införas på etiketten respektive i bipacksedeln för det berörda läkemedlet senast två år efter det att symbolen har offentliggjorts.

AVDELNING IV

KRAV EFTER ETT GODKÄNNANDE FÖR FÖRSÄLJNING

Artikel 33

Om ett läkemedel godkänns för en pediatrisk indikation efter slutförandet av ett godkänt pediatriskt prövningsprogram och produkten redan har saluförts med andra indikationer, skall innehavaren av godkännandet för försäljning inom två år efter det att den pediatriska indikationen godkänts, släppa ut produkten på marknaden med den pediatriska indikationen. Dessa tidsfrister skall anges i ett register som samordnas av myndigheten och som skall göras tillgängligt för allmänheten.

Artikel 34

1.   I följande fall skall
  sökanden ange
  de åtgärder som han avser att vidta för att säkerställa uppföljningen av effekten och av eventuella biverkningar vid en pediatrisk användning av läkemedlet:

| a) | Ansökningar om godkännande för försäljning som inbegriper en pediatrisk indikation. |
| --- | --- |

a)

Ansökningar om godkännande för försäljning som inbegriper en pediatrisk indikation.

| b) | Ansökningar om att inbegripa en pediatrisk indikation i ett befintligt godkännande för försäljning. |
| --- | --- |

b)

Ansökningar om att inbegripa en pediatrisk indikation i ett befintligt godkännande för försäljning.

| c) | Ansökningar om godkännande för försäljning för pediatrisk användning. |
| --- | --- |

c)

Ansökningar om godkännande för försäljning för pediatrisk användning.

2.   Om det finns särskild anledning till oro
  skall
  den behöriga myndigheten, som ett villkor för att godkännande för försäljning skall beviljas, kräva att ett riskhanteringssystem inrättas eller att särskilda studier utförs och lämnas in för granskning efter godkännandet för försäljning. Ett riskhanteringssystem skall bestå av en rad säkerhetsövervakningsåtgärder och ingripanden som utformats för att identifiera, beskriva karaktären hos, förebygga eller minimera riskerna i samband med läkemedel och skall även omfatta en bedömning av dessa ingripandens effektivitet.

En bedömning av effektiviteten hos sådana riskhanteringssystem och resultaten av sådana studier skall medtas i de uppdaterade periodiska säkerhetsrapporter som föreskrivs i artikel 104.6 i direktiv 2001/83/EG och artikel 24.3 i förordning (EG) nr 726/2004.

Den behöriga myndigheten får dessutom begära in ytterligare rapporter i vilka effektiviteten hos sådana system för riskminimering och resultatet av sådana studier bedöms.

3.
     
  Utöver bestämmelserna i punkterna 1 och 2 skall bestämmelserna om säkerhetsövervakning i förordning (EG) nr 726/2004 och direktiv 2001/83/EG tillämpas på godkännanden för försäljning av läkemedel som innehåller en pediatrisk indikation.

4.   Då uppskov medgetts skall innehavaren av godkännandet för försäljning lämna in en årlig rapport till myndigheten med uppdaterade uppgifter om hur de pediatriska studierna framskrider i enlighet med myndighetens beslut om att godkänna det pediatriska prövningsprogrammet och medge uppskov.

Myndigheten skall underrätta den behöriga myndigheten om den finner att innehavaren av godkännandet för försäljning inte har följt myndighetens beslut genom vilket det pediatriska prövningsprogrammet godtogs och uppskov medgavs.

5.   Myndigheten skall utarbeta riktlinjer för tillämpningen av denna artikel.

Artikel 35

Om ett läkemedel är godkänt med en pediatrisk indikation och innehavaren av godkännandet för försäljning har utnyttjat belöningarna eller incitamenten i artikel 36, 37 eller 38 och dessa skyddsperioder har löpt ut, och om innehavaren har för avsikt att upphöra att saluföra läkemedlet, skall innehavaren överföra godkännandet för försäljning eller låta en tredje part, som har förklarat sig ha för avsikt att fortsätta att saluföra det berörda läkemedlet, använda den farmaceutiska, prekliniska och kliniska dokumentation som tillhandahållits avseende läkemedlet på grundval av artikel 10c i direktiv 2001/83/EG.

Innehavaren av godkännandet för försäljning skall underrätta myndigheten om sin avsikt att upphöra med saluföringen minst sex månader före upphörandet. Myndigheten skall offentliggöra detta.

AVDELNING V

BELÖNINGAR OCH INCITAMENT

Artikel 36

1.   Om en ansökan enligt artikel 7 eller 8 innehåller resultaten av alla studier som utförts i överensstämmelse med ett godkänt pediatriskt prövningsprogram, skall innehavaren av ett patent eller ett tilläggsskydd ha rätt till en förlängning med sex månader av den period som avses i artikel 13.1 och 13.2 i förordning (EEG) nr 1768/92.

Första stycket skall även gälla om slutförandet av det godkända pediatriska prövningsprogrammet inte leder till godkännande av en pediatrisk indikation, men resultaten av de studier som utförts redovisas i sammanfattningen av produktens egenskaper och, om så är lämpligt, i läkemedlets bipacksedel.

2.   Det uttalande som enligt artikel 28.3 skall ingå i godkännandet för försäljning skall ligga till grund för tillämpningen av punkt 1 i den här artikeln.

3.   Om de förfaranden som fastställs i direktiv 2001/83/EG har tillämpats, skall den förlängning av perioden med sex månader som avses i punkt 1 beviljas endast om produkten är godkänd i samtliga medlemsstater.

4.   Punkterna 1, 2 och 3 skall tillämpas på produkter som är skyddade av ett tilläggsskydd i enlighet med förordning (EEG) nr 1768/92 eller av ett patent som berättigar till ett tilläggsskydd. De skall inte tillämpas på läkemedel som klassificerats som särläkemedel enligt förordning (EG) nr 141/2000.

5.   Vid en ansökan enligt artikel 8 som leder till godkännande av en ny pediatrisk indikation skall punkterna 1, 2 och 3 i den här artikeln inte tillämpas om sökanden ansöker om och beviljas ett års förlängning av perioden för uppgiftsskydd för det berörda läkemedlet, av det skälet att denna nya pediatriska indikation innebär betydande kliniska fördelar jämfört med befintliga behandlingsmetoder i enlighet med artikel 14.11 i förordning (EG) nr 726/2004 eller artikel 10.1 fjärde stycket i direktiv 2001/83/EG.

Artikel 37

Om en ansökan om godkännande för försäljning har lämnats in för ett läkemedel som klassificerats som särläkemedel i enlighet med förordning (EG) nr 141/2000, och denna ansökan innehåller resultaten av alla studier som utförts i överensstämmelse med ett godkänt pediatriskt prövningsprogram, och om det uttalande som avses i artikel 28.3 i den här förordningen i efterhand införs i det beviljade godkännandet för försäljning, skall den period på tio år som avses i artikel 8.1 i förordning (EG) nr 141/2000 förlängas till att omfatta tolv år.

Första stycket skall även gälla om slutförandet av det godkända pediatriska prövningsprogrammet inte leder till godkännande av en pediatrisk indikation, men resultaten av de studier som genomförts redovisas i sammanfattningen av produktens egenskaper och, om så är lämpligt, i läkemedlets bipacksedel.

Artikel 38

1.   Om ett godkännande för försäljning för pediatrisk användning beviljas i enlighet med artiklarna 5-15 i förordning (EG) nr 726/2004 skall de perioder för uppgiftsskydd och godkännande för försäljning som avses i artikel 14.11 i den förordningen tillämpas.

2.   Om ett godkännande för försäljning för pediatrisk användning beviljas i enlighet med förfarandena i direktiv 2001/83/EG skall de perioder för uppgiftsskydd och godkännande för försäljning som avses i artikel 10.1 i det direktivet tillämpas.

Artikel 39

1.   Förutom de belöningar och incitament som föreskrivs i artiklarna 36, 37 och 38 får läkemedel avsedda för pediatrisk användning vara föremål för incitament som gemenskapen eller medlemsstaterna erbjuder för att stödja forskningen om, utvecklingen av och tillgången till läkemedel för pediatrisk användning.

2.   Senast den ... (11) skall medlemsstaterna till kommissionen lämna in utförliga uppgifter om åtgärder som de har vidtagit för att stödja forskningen om, utvecklingen av och tillgången till läkemedel för pediatrisk användning. Dessa uppgifter skall uppdateras regelbundet på kommissionens begäran.

3.   Senast den ... (12) skall kommissionen göra en utförlig förteckning tillgänglig för allmänheten över alla belöningar och incitament som erbjuds av gemenskapen och medlemsstaterna för att stödja forskningen om, utvecklingen av och tillgången till läkemedel för pediatrisk användning. Denna förteckning skall uppdateras regelbundet och uppdateringarna skall också göras tillgängliga för allmänheten.

Artikel 40

1.   Medel skall anslås i gemenskapens budget för forskning om läkemedel för den pediatriska populationen som stöd till studier om läkemedel eller aktiva substanser som inte omfattas av ett patent eller ett tilläggsskydd.

2.   Denna gemenskapsfinansiering skall ordnas genom gemenskapens ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration eller andra gemenskapsinitiativ för finansiering av forskning.

AVDELNING VI

KOMMUNIKATION OCH SAMORDNING

Artikel 41

1.   Den europeiska databas som inrättats genom artikel 11 i direktiv 2001/20/EG skall inbegripa kliniska prövningar som utförts i tredjeländer och som ingår i ett godkänt pediatriskt prövningsprogram, utöver de kliniska prövningar som avses i artiklarna 1 och 2 i det direktivet. Om sådana prövningar utförts i tredjeländer skall de uppgifter som anges i artikel 11 i det direktivet införas i databasen av den som myndighetens beslut om ett pediatriskt prövningsprogram riktar sig till.

Med avvikelse från bestämmelserna i artikel 11 i direktiv 2001/20/EG skall myndigheten göra en del av den information om pediatriska kliniska prövningar som införts i den europeiska databasen tillgänglig för allmänheten.

2.   Uppgifter om resultaten av alla de prövningar som avses i punkt 1 och om alla andra prövningar som läggs fram för de behöriga myndigheterna i enlighet med artiklarna 45 och 46 skall av myndigheten göras tillgängliga för allmänheten, oavsett om prövningen avslutats i förtid. Dessa resultat skall utan dröjsmål läggas fram för myndigheten av antingen sponsorn för de kliniska prövningarna, den som myndighetens beslut om ett pediatriskt prövningsprogram riktar sig till eller innehavaren av godkännandet för försäljning.

3.   Kommissionen skall, i samråd med myndigheten, medlemsstaterna och berörda parter, utarbeta riktlinjer om arten av den information som avses i punkt 1 och som skall föras in i den europeiska databas som inrättats enligt artikel 11 i direktiv 2001/20/EG, om vilken information som skall göras tillgänglig för allmänheten enligt punkt 1, om hur resultat av kliniska prövningar skall läggas fram och göras tillgängliga för allmänheten enligt punkt 2 och om myndighetens ansvar och uppgifter i detta avseende.

Artikel 42

Medlemsstaterna skall samla in tillgängliga uppgifter om all nuvarande användning av läkemedel i den pediatriska populationen och skall, senast den ... (13), meddela dessa uppgifter till myndigheten.

Pediatriska kommittén skall ge vägledning om innehållet i och formatet på de uppgifter som skall insamlas senast den ... (14).

Artikel 43

1.   På grundval av den information som avses i artikel 42 och efter samråd med kommissionen, medlemsstaterna och berörda parter, skall pediatriska kommittén upprätta en förteckning över terapeutiska behov, särskilt i syfte att fastställa prioriteringar för forskningen.

Myndigheten skall göra förteckningen tillgänglig för allmänheten
  tidigast den ...

   (13)

  och
  senast den ... (15) och skall uppdatera den regelbundet.

2.   Vid upprättandet av förteckningen över terapeutiska behov skall hänsyn tas till prevalensen av sjukdomstillstånden i den pediatriska populationen, hur allvarliga de tillstånd som skall behandlas är, i vilken mån det finns tillgång till alternativa behandlingar för dessa tillstånd i den pediatriska populationen och hur lämpliga dessa behandlingar är med hänsyn bland annat till behandlingarnas effekt- och biverkningsprofil, inbegripet eventuella specifikt pediatriska säkerhetsaspekter och eventuella uppgifter från studier i tredjeländer.

Artikel 44

1.   Myndigheten skall, med vetenskapligt stöd från pediatriska kommittén, upprätta ett europeiskt nätverk av befintliga nationella och europeiska nätverk, forskare och centrum med specifik sakkunskap i att utföra studier i den pediatriska populationen.

2.   Syftet med det europeiska nätverket skall bland annat vara att samordna studier som gäller pediatriska läkemedel, bygga upp den nödvändiga vetenskapliga och administrativa kompetensen på europeisk nivå och undvika att samma studier och test på den pediatriska populationen i onödan utförs mer än en gång.

3.   Senast den ... (16) skall myndighetens styrelse på förslag av dess verkställande direktör och efter samråd med kommissionen, medlemsstaterna och berörda parter anta en strategi för att genomföra inrättandet av och verksamheten i det europeiska nätverket. Detta nätverk skall när så är erforderligt vara förenligt med arbetet med att stärka grunderna för det europeiska området för forskningsverksamhet i anslutning till gemenskapens ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration.

Artikel 45

1.   Senast den ... (16) skall alla pediatriska studier som avser produkter vilka är godkända inom gemenskapen, och som redan har slutförts vid ikraftträdandet, av innehavaren av godkännandet för försäljning läggas fram för den behöriga myndigheten för bedömning.

Den behöriga myndigheten får uppdatera sammanfattningen av produktens egenskaper och bipacksedeln, och får ändra godkännandet för försäljning i enlighet med detta. De behöriga myndigheterna skall utbyta information om de studier som lagts fram och eventuellt om hur dessa påverkar de godkännanden för försäljning som de hänför sig till.

Myndigheten skall samordna utbytet av information.

2.   Alla befintliga pediatriska studier som avses i punkt 1 och alla pediatriska studier som inletts innan denna förordning har trätt ikraft skall kunna ingå i ett pediatriskt prövningsprogram och skall beaktas av pediatriska kommittén när den bedömer ansökningar om pediatriska prövningsprogram, undantag och uppskov, och av behöriga myndigheter när dessa bedömer de ansökningar som lämnats in i enlighet med artikel 7, 8 eller 30.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av föregående punkt skall de belöningar och incitament som avses i artiklarna 36, 37 och 38 beviljas endast under förutsättning att betydande studier som ingår i ett godkänt pediatriskt prövningsprogram har slutförts efter det att denna förordning har trätt i kraft.

4.
     
  Kommissionen skall i samråd med myndigheten utarbeta riktlinjer för att fastställa kriterier för bedömningen av huruvida de utförda studierna är relevanta i förhållande till punkt 3.

Artikel 46

1.   Varje annan studie som sponsras av en innehavare av ett godkännande för försäljning och som avser användning i den pediatriska populationen av ett läkemedel som omfattas av ett godkännande för försäljning skall, oavsett om studien utförs i överensstämmelse med ett godkänt pediatriskt prövningsprogram, läggas fram för den behöriga myndigheten senast sex månader efter det att studierna har slutförts.

2.   Punkt 1 skall tillämpas oavsett om innehavaren av godkännandet för försäljning har för avsikt att ansöka om godkännande för försäljning för en pediatrisk indikation eller inte.

3.   Den behöriga myndigheten får uppdatera sammanfattningen av produktens egenskaper och bipacksedeln och får ändra godkännandet för försäljning i enlighet med detta.

4.   De behöriga myndigheterna skall utbyta information om de studier som lagts fram för dem och eventuellt om hur de påverkar de godkännanden för försäljning som de hänför sig till.

5.   Myndigheten skall samordna utbytet av information.

AVDELNING VII

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

Kapitel 1

Allmänna bestämmelser

AVSNITT 1

AVGIFTER, GEMENSKAPSFINANSIERING, SANKTIONER OCH RAPPORTERING

Artikel 47

1.   Om en ansökan om godkännande för försäljning för pediatrisk användning lämnas in i enlighet med förfarandet i förordning (EG) nr 726/2004 skall beloppet av de nedsatta avgifterna för prövning av ansökan och bibehållande av godkännandet för försäljning fastställas i enlighet med artikel 70 i förordning (EG) nr 726/2004.

2.   Rådets förordning (EG) nr 297/95 av den 10 februari 1995 om de avgifter som skall betalas till Europeiska läkemedelsmyndigheten (17) skall tillämpas.

3.   Bedömningar av pediatriska kommittén som avser följande skall vara kostnadsfria:

| a) | Ansökningar om undantag. |
| --- | --- |

a)

Ansökningar om undantag.

| b) | Ansökningar om uppskov. |
| --- | --- |

b)

Ansökningar om uppskov.

| c) | Pediatriska prövningsprogram. |
| --- | --- |

c)

Pediatriska prövningsprogram.

| d) | Överensstämmelse med det godkända pediatriska prövningsprogrammet. |
| --- | --- |

d)

Överensstämmelse med det godkända pediatriska prövningsprogrammet.

Artikel 48

Det bidrag från gemenskapen som föreskrivs i artikel 67 i förordning (EG) nr 726/2004 skall täcka pediatriska kommitténs arbete, inbegripet vetenskapligt stöd av sakkunniga, och myndighetens arbete, inbegripet bedömning av pediatriska prövningsprogram, vetenskaplig rådgivning och avgiftsfrihet i enlighet med den här förordningen, och skall stödja myndighetens verksamhet enligt artiklarna 41 och 44 i den här förordningen.

Artikel 49

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier skall medlemsstaterna föreskriva sanktioner för överträdelse av bestämmelserna i denna förordning eller de genomförandeåtgärder som antagits i enlighet med den och som gäller läkemedel som har godkänts genom förfarandena i direktiv 2001/83/EG, och de skall vidta alla åtgärder som krävs för genomförandet av dessa. Sanktionerna skall vara effektiva, proportionella och avskräckande.

Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om dessa föreskrifter senast den ... (18). De skall så snart som möjligt underrätta kommissionen om eventuella senare ändringar.

2.   Medlemsstaterna skall omedelbart underrätta kommissionen om alla rättsliga förfaranden som inleds rörande överträdelser av denna förordning.

3.   På myndighetens begäran får kommissionen besluta om ekonomiska sanktioner för överträdelse av bestämmelserna i denna förordning eller de genomförandeåtgärder som antagits i enlighet med den och som gäller läkemedel som har godkänts genom förfarandet i förordning (EG) nr 726/2004. Maximibeloppen samt villkoren och metoderna för indrivning av dessa sanktioner skall fastställas i enlighet med det förfarandet i artikel 51.2 i den här förordningen.

4.   Kommissionen skall offentliggöra namnen på alla som bryter mot bestämmelserna i denna förordning eller i en genomförandeåtgärd som antagits enligt förordningen samt beloppen och skälen till att de ekonomiska sanktionerna beslutats.

Artikel 50

1.   På grundval av en rapport från myndigheten, och åtminstone en gång per år, skall kommissionen offentliggöra en förteckning över de företag och de produkter som har fått del av en belöning eller ett incitament enligt denna förordning och de företag som har försummat någon av de skyldigheter som de åläggs enligt denna förordning. Medlemsstaterna skall lämna dessa uppgifter till myndigheten.

2.   Senast den ... (19) skall kommissionen lägga fram en allmän rapport för Europaparlamentet och rådet om de erfarenheter som gjorts av tillämpningen av denna förordning. Rapporten skall särskilt innehålla en utförlig förteckning över alla de läkemedel som har godkänts för pediatrisk användning sedan förordningen trädde i kraft.

3.   Senast den ... (20) skall kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om de erfarenheter som gjorts till följd av tillämpningen av artiklarna 36, 37 och 38. Rapporten skall innehålla en analys av den ekonomiska effekten av belöningar och incitament och dessutom en analys av denna förordnings beräknade konsekvenser för folkhälsan, så att eventuella nödvändiga ändringar kan föreslås.

4.   Om tillräckliga uppgifter finns tillgängliga för att möjliggöra solida analyser skall bestämmelserna i punkt 3 uppfyllas samtidigt som bestämmelserna i punkt 2.

AVSNITT 2

STÄNDIG KOMMITTÉ

Artikel 51

1.   Kommissionen skall biträdas av ständiga kommittén för humanläkemedel, som inrättats enligt artikel 121 i direktiv 2001/83/EG, nedan kallad ”kommittén”.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Kapitel 2

Ändringar

Artikel 52

Förordning (EEG) nr 1768/92 skall ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1 skall följande definition läggas till:






  ”e) | ”ansökan om förlängning av giltighetstiden”: en ansökan om förlängning av giltighetstiden för ett tilläggsskydd enligt artikel 13.3 i den här förordningen och artikel 36 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../... av den ... (21); om läkemedel för pediatrisk användning |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 1 skall följande definition läggas till:

”e)

”ansökan om förlängning av giltighetstiden”: en ansökan om förlängning av giltighetstiden för ett tilläggsskydd enligt artikel 13.3 i den här förordningen och artikel 36 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../... av den ... (21); om läkemedel för pediatrisk användning

| 2. | I artikel 7 skall följande punkter läggas till:
  ”3.   Ansökan om förlängning av giltighetstiden får göras när en ansökan om tilläggsskydd lämnas in eller när en ansökan om tilläggsskydd håller på att behandlas och de tillämpliga kraven i artikel 8.1 d respektive artikel 8.1a är uppfyllda.
  4.   Ansökan om förlängning av giltighetstiden för ett tilläggsskydd som redan har meddelats skall göras senast två år innan tilläggsskyddets giltighetstid löper ut.


  5.
     
  Under de första fem åren efter ikraftträdandet av förordning (EG) nr .../...kan, trots vad som sägs i punkt 4, en ansökan om att förlänga giltighetstiden för ett redan beviljat tilläggsskydd lämnas in senast sex månader innan tilläggsskyddet löper ut.
  ” |
| --- | --- |

2.

I artikel 7 skall följande punkter läggas till:

”3.   Ansökan om förlängning av giltighetstiden får göras när en ansökan om tilläggsskydd lämnas in eller när en ansökan om tilläggsskydd håller på att behandlas och de tillämpliga kraven i artikel 8.1 d respektive artikel 8.1a är uppfyllda.

4.   Ansökan om förlängning av giltighetstiden för ett tilläggsskydd som redan har meddelats skall göras senast två år innan tilläggsskyddets giltighetstid löper ut.

5.
     
  Under de första fem åren efter ikraftträdandet av förordning (EG) nr .../...kan, trots vad som sägs i punkt 4, en ansökan om att förlänga giltighetstiden för ett redan beviljat tilläggsskydd lämnas in senast sex månader innan tilläggsskyddet löper ut.
  ”

| 3. | Artikel 8 skall ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 skall följande led läggas till:






  ”d) | d) Om ansökan om tilläggsskydd också omfattar en begäran om förlängning av giltighetstiden:






  i) | en kopia av det uttalande om överensstämmelse med ett godkänt och slutfört pediatriskt prövningsprogram som avses i artikel 36.1 i förordning (EG) nr ..., |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Artikel 8 skall ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 skall följande led läggas till:

”d)

d) Om ansökan om tilläggsskydd också omfattar en begäran om förlängning av giltighetstiden:

i)

en kopia av det uttalande om överensstämmelse med ett godkänt och slutfört pediatriskt prövningsprogram som avses i artikel 36.1 i förordning (EG) nr ...,

| ii) | vid behov, utöver den kopia av godkännandet för att saluföra produkten som avses i led b, bevis på att sökanden har godkännanden för att saluföra produkten i alla andra medlemsstater i enlighet med artikel 36.3 i förordning (EG) nr ... .” |
| --- | --- |

ii)

vid behov, utöver den kopia av godkännandet för att saluföra produkten som avses i led b, bevis på att sökanden har godkännanden för att saluföra produkten i alla andra medlemsstater i enlighet med artikel 36.3 i förordning (EG) nr ... .”

| b) | Följande punkter skall införas:
  ”1a.   Om en ansökan om tilläggsskydd håller på att behandlas skall en ansökan om förlängning av giltighetstiden i enlighet med artikel 7.3 innehålla de uppgifter som anges i punkt 1 d och en hänvisning till den ansökan om tilläggsskydd som redan har lämnats in.
  1b.   En ansökan om förlängning av giltighetstiden för ett tilläggsskydd som redan meddelats skall innehålla de uppgifter som anges i punkt 1 d och en kopia av det tilläggsskydd som redan meddelats.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkter skall införas:

”1a.   Om en ansökan om tilläggsskydd håller på att behandlas skall en ansökan om förlängning av giltighetstiden i enlighet med artikel 7.3 innehålla de uppgifter som anges i punkt 1 d och en hänvisning till den ansökan om tilläggsskydd som redan har lämnats in.

1b.   En ansökan om förlängning av giltighetstiden för ett tilläggsskydd som redan meddelats skall innehålla de uppgifter som anges i punkt 1 d och en kopia av det tilläggsskydd som redan meddelats.”

| c) | Punkt 2 skall ersättas med följande:
  ”2.   Medlemsstaterna får föreskriva att en avgift skall betalas vid ansökan om tilläggsskydd och vid ansökan om förlängning av giltighetstiden för ett tilläggsskydd.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 2 skall ersättas med följande:

”2.   Medlemsstaterna får föreskriva att en avgift skall betalas vid ansökan om tilläggsskydd och vid ansökan om förlängning av giltighetstiden för ett tilläggsskydd.”

| 4. | Artikel 9 skall ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 skall följande stycke läggas till:
  ”Ansökan om förlängning av giltighetstiden för ett tilläggsskydd skall göras till den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten.” |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 9 skall ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 skall följande stycke läggas till:

”Ansökan om förlängning av giltighetstiden för ett tilläggsskydd skall göras till den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten.”

| b) | I punkt 2 skall följande led läggas till:






  ”f) | I tillämpliga fall en uppgift om att ansökan också omfattar förlängning av giltighetstiden."” |
| --- | --- | --- |

b)

I punkt 2 skall följande led läggas till:

”f)

I tillämpliga fall en uppgift om att ansökan också omfattar förlängning av giltighetstiden."”

| c) | Följande punkt skall läggas till:
  ”3.   Punkt 2 skall tillämpas på en underrättelse om att en ansökan om förlängning av giltighetstiden för ett tilläggsskydd som redan meddelats håller på att behandlas. Underrättelsen skall dessutom innehålla en uppgift om ansökan om förlängning av giltighetstiden för tilläggsskyddet.” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt skall läggas till:

”3.   Punkt 2 skall tillämpas på en underrättelse om att en ansökan om förlängning av giltighetstiden för ett tilläggsskydd som redan meddelats håller på att behandlas. Underrättelsen skall dessutom innehålla en uppgift om ansökan om förlängning av giltighetstiden för tilläggsskyddet.”

| 5. | I artikel 10 skall följande punkt läggas till:
  ”6.   Punkterna 1-4 skall gälla i tillämpliga delar på ansökningar om förlängning av giltighetstiden.” |
| --- | --- |

5.

I artikel 10 skall följande punkt läggas till:

”6.   Punkterna 1-4 skall gälla i tillämpliga delar på ansökningar om förlängning av giltighetstiden.”

| 6. | I artikel 11 skall följande punkt läggas till:
  ”3.   Punkterna 1 och 2 skall tillämpas på en underrättelse om att en förlängning av giltighetstiden har beviljats eller om att en ansökan om en förlängning har avslagits.” |
| --- | --- |

6.

I artikel 11 skall följande punkt läggas till:

”3.   Punkterna 1 och 2 skall tillämpas på en underrättelse om att en förlängning av giltighetstiden har beviljats eller om att en ansökan om en förlängning har avslagits.”

| 7. | I artikel 13 skall följande punkt läggas till:
  ”3.   De perioder som fastställs i punkterna 1 och 2 skall förlängas med sex månader när artikel 36 i förordning (EG) nr ... skall tillämpas. I ett sådant fall får den period som fastställs i punkt 1 förlängas endast en gång.” |
| --- | --- |

7.

I artikel 13 skall följande punkt läggas till:

”3.   De perioder som fastställs i punkterna 1 och 2 skall förlängas med sex månader när artikel 36 i förordning (EG) nr ... skall tillämpas. I ett sådant fall får den period som fastställs i punkt 1 förlängas endast en gång.”

| 8. | Följande artikel skall införas:
  ”Artikel 15a
  Ogiltighetsförklaring av en förlängning av giltighetstiden
  1.   En förlängning av giltighetstiden får ogiltigförklaras om den har meddelats i strid med bestämmelserna i artikel 36 i förordning (EG) nr ...
  2.   Var och en får ansöka om ogiltighetsförklaring av en förlängning av ett tilläggsskydd hos den myndighet som enligt nationell lag är behörig att ogiltigförklara motsvarande grundpatent.” |
| --- | --- |

8.

Följande artikel skall införas:

”Artikel 15a

Ogiltighetsförklaring av en förlängning av giltighetstiden

1.   En förlängning av giltighetstiden får ogiltigförklaras om den har meddelats i strid med bestämmelserna i artikel 36 i förordning (EG) nr ...

2.   Var och en får ansöka om ogiltighetsförklaring av en förlängning av ett tilläggsskydd hos den myndighet som enligt nationell lag är behörig att ogiltigförklara motsvarande grundpatent.”

| 9. | Artikel 16 skall ändras på följande sätt:






  a) | Texten i artikel 16 skall bli punkt 1. |
| --- | --- | --- |

9.

Artikel 16 skall ändras på följande sätt:

a)

Texten i artikel 16 skall bli punkt 1.

| b) | Följande punkt skall läggas till:
  ”2.   Om en förlängning av giltighetstiden ogiltigförklaras i enlighet med artikel 15a skall detta kungöras av den myndighet som avses i artikel 9.1.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt skall läggas till:

”2.   Om en förlängning av giltighetstiden ogiltigförklaras i enlighet med artikel 15a skall detta kungöras av den myndighet som avses i artikel 9.1.”

| 10. | Artikel 17 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 17
  Överklagande
  Ett beslut som i enlighet med denna förordning har fattats av den myndighet som avses i artikel 9.1 eller de myndigheter som avses i artiklarna 15.2 och 15a.2 skall kunna överklagas i samma ordning som nationell lag föreskriver beträffande ett liknande beslut som fattats avseende nationella patent.” |
| --- | --- |

10.

Artikel 17 skall ersättas med följande:

”Artikel 17

Överklagande

Ett beslut som i enlighet med denna förordning har fattats av den myndighet som avses i artikel 9.1 eller de myndigheter som avses i artiklarna 15.2 och 15a.2 skall kunna överklagas i samma ordning som nationell lag föreskriver beträffande ett liknande beslut som fattats avseende nationella patent.”

Artikel 53

I artikel 11 i direktiv 2001/20/EG skall följande punkt läggas till:

”4.   Med avvikelse från punkt 1 skall myndigheten offentliggöra en del av den information om pediatriska kliniska prövningar som införts i den europeiska databasen i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../... av den ... om läkemedel för pediatrisk användning (22).

Artikel 54

I artikel 6 i direktiv 2001/83/EG skall punkt 1 första stycket ersättas med följande:

”1.   Ett läkemedel får saluföras i en medlemsstat endast om den ansvariga myndigheten i medlemsstaten har meddelat godkännande för försäljning enligt detta direktiv eller om ett godkännande har meddelats enligt förordning (EG) nr 726/2004, i förening med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../... av den ... om läkemedel för pediatrisk användning (23)
  .

Artikel 55

Förordning (EG) nr 726/2004 skall ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 56.1 skall ersättas med följande:
  ”1.   Myndigheten skall bestå av






  a) | kommittén för humanläkemedel, som skall utarbeta myndighetens yttranden i alla frågor som gäller utvärdering av humanläkemedel, |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 56.1 skall ersättas med följande:

”1.   Myndigheten skall bestå av

a)

kommittén för humanläkemedel, som skall utarbeta myndighetens yttranden i alla frågor som gäller utvärdering av humanläkemedel,

| b) | kommittén för veterinärmedicinska läkemedel, som skall utarbeta myndighetens yttranden i alla frågor som gäller utvärdering av veterinärmedicinska läkemedel, |
| --- | --- |

b)

kommittén för veterinärmedicinska läkemedel, som skall utarbeta myndighetens yttranden i alla frågor som gäller utvärdering av veterinärmedicinska läkemedel,

| c) | kommittén för särläkemedel, |
| --- | --- |

c)

kommittén för särläkemedel,

| d) | kommittén för växtbaserade läkemedel, |
| --- | --- |

d)

kommittén för växtbaserade läkemedel,

| e) | pediatriska kommittén, |
| --- | --- |

e)

pediatriska kommittén,

| f) | ett sekretariat med uppgift att tekniskt, vetenskapligt och administrativt stödja kommittéerna och svara för samordningen av deras arbete, |
| --- | --- |

f)

ett sekretariat med uppgift att tekniskt, vetenskapligt och administrativt stödja kommittéerna och svara för samordningen av deras arbete,

| g) | en verkställande direktör vars befogenheter fastställs i artikel 64, |
| --- | --- |

g)

en verkställande direktör vars befogenheter fastställs i artikel 64,

| h) | en styrelse vars befogenheter fastställs i artiklarna 65, 66 och 67.” |
| --- | --- |

h)

en styrelse vars befogenheter fastställs i artiklarna 65, 66 och 67.”

| 2. | Följande led skall läggas till i artikel 57.1:






  ”t) | fatta beslut i enlighet med artikel 8.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../... av den ... om läkemedel för pediatrisk användning (24). |
| --- | --- | --- |

2.

Följande led skall läggas till i artikel 57.1:

”t)

fatta beslut i enlighet med artikel 8.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../... av den ... om läkemedel för pediatrisk användning (24).

24

| 3. | Följande artikel 73a skall införas:
  ”Artikel 73a
  Mot ett beslut som fattats av myndigheten enligt förordning (EG) nr .../... får talan väckas inför Europeiska gemenskapernas domstol på de villkor som fastställs i artikel 230 i fördraget.” |
| --- | --- |

3.

Följande artikel 73a skall införas:

”Artikel 73a

Mot ett beslut som fattats av myndigheten enligt förordning (EG) nr .../... får talan väckas inför Europeiska gemenskapernas domstol på de villkor som fastställs i artikel 230 i fördraget.”

Kapitel 3

Slutbestämmelser

Artikel 56

Det krav som fastställs i artikel 7.1 skall inte gälla för giltiga ansökningar som fortfarande handläggs vid tidpunkten för denna förordnings ikraftträdande.

Artikel 57

1.   Denna förordning träder i kraft den trettionde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

2.   Artikel 7 skall tillämpas från och med den ... (25).

25

Artikel 8 skall tillämpas från och med den ... (26).

26

Artiklarna 30 och 31 skall tillämpas från och med den ... (27).

27

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 267, 27.10.2005, s. 1
  .

1

EUT C 267, 27.10.2005, s. 1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 7 september 2005 (ännu ej offentliggjord i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 10 mars 2006 (EUT C 132 E, 7.6.2006, s. 1) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 1 juni 2006.

2

ståndpunkt

,

10 mars 2006 (EUT C 132 E, 7.6.2006, s. 1)

1 juni 2006.

(3)  EGT L 121, 1.5.2001, s. 34.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 av den 31 mars 2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (EUT L 136, 30.4.2004, s. 1).

4

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 av den 31 mars 2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet

(5)  EGT L 311, 28.11.2001, s. 67. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/27/EG (EUT L 136, 30.4.2004, s. 34).

5

(6)  EGT L 182, 2.7.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom 2003 års anslutningsakt.

6

(7)  EGT L 18, 22.1.2000, s. 1.

7

(8)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

8

(9)  Sex månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

9

(10)  Ett år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

10

(11)  Ett år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

11

(12)  18 månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

12

(13)  Två år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

13

(14)  Nio månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

14

(15)  
  Tre år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

15

Tre år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

(16)  Ett år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

16

(17)  EGT L 35, 15.2.1995, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1905/2005 (EUT L 304, 23.11.2005, s. 1).

17

(18)  Nio månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

18

(19)  Sex år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

19

(20)  Tio år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

20

(21)  EUT L ... ”

21

(22)  EUT L ...”

22

(23)  EUT L ...”

23

(24)  EUT L ... du ... p ...”

24

(25)  18 månader efter det att denna förordning har trätt ikraft.

25

(26)  24 månader efter det att denna förordning har trätt ikraft.

26

(27)  6 månader efter det att denna förordning har trätt ikraft.

27

BILAGA

UTTALANDE FRÅN KOMMISSIONEN

Med hänsyn till riskerna med cancerframkallande, mutagena och reproduktionstoxiska ämnen kommer kommissionen att begära att Europeiska läkemedelsmyndighetens kommitté för humanläkemedel utarbetar ett yttrande om användningen av dessa kategorier ämnen som hjälpämnen i humanläkemedel på grundval av artikel 5.3 och artikel 57.1 p i förordning (EG) nr 726/2004 av den 31 mars 2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet.

Kommissionen kommer att översända yttrandet från kommittén för humanläkemedel till Europaparlamentet och rådet.

Senast sex månader efter kommitténs yttrande kommer kommissionen att informera Europaparlamentet och rådet om de eventuella åtgärder den avser att vidta som uppföljning till yttrandet.

P6_TA(2006)0233

Lika möjligheter och likabehandling i arbetslivet ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (15623/7/2005 - C6-0089/2006 - 2004/0084(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (15623/7/2005 - C6-0089/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (15623/7/2005 - C6-0089/2006),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0279) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0279) (2),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2005)0380) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2005)0380) (2),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0165/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0165/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Antagna texter från sammanträdet 6.7.2005, P6_TA(2005)0283.

(2)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0234

Europeiskt år för interkulturell dialog (2008) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för interkulturell dialog (2008) (KOM(2005)0467 - C6-0311/2005 - 2005/0203(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0467) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0467) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 151.5 första strecksatsen i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0311/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 151.5 första strecksatsen i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0311/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, budgetutskottet, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0168/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, budgetutskottet, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0168/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet anser att den finansieringsram som anges i lagstiftningsförslaget måste vara förenlig med taket för rubrik 3b i den nya fleråriga budgetramen och påpekar att det årliga beloppet kommer att bestämmas inom det årliga budgetförfarandet i enlighet med bestämmelserna i punkt 37 i IIA i av den 17 maj 2006. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att den finansieringsram som anges i lagstiftningsförslaget måste vara förenlig med taket för rubrik 3b i den nya fleråriga budgetramen och påpekar att det årliga beloppet kommer att bestämmas inom det årliga budgetförfarandet i enlighet med bestämmelserna i punkt 37 i IIA i av den 17 maj 2006.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2005)0203

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 1 juni 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2006/EG om Europeiska året för interkulturell dialog (2008)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 151.5 första strecksatsen,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen skall gemenskapen verka för en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken, bidra till kulturens utveckling i medlemsstaterna med respekt för dessas nationella och regionala mångfald samt framhäva det gemensamma kulturarvet. |
| --- | --- |

(1)

Enligt fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen skall gemenskapen verka för en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken, bidra till kulturens utveckling i medlemsstaterna med respekt för dessas nationella och regionala mångfald samt framhäva det gemensamma kulturarvet.

| (2) | Den samlade effekten av EU:s olika utvidgningar, den ökade rörligheten till följd av den inre marknaden, gamla och nya migrationsströmmar, ökade kontakter med resten av världen genom handel, utbildning, fritid och globaliseringen i stort bidrar till ett ökat utbyte mellan EU-medborgarna och alla andra som bor i Europeiska unionen och olika kulturer, språk, befolkningsgrupper och religioner i Europa och resten av världen. |
| --- | --- |

(2)

Den samlade effekten av EU:s olika utvidgningar, den ökade rörligheten till följd av den inre marknaden, gamla och nya migrationsströmmar, ökade kontakter med resten av världen genom handel, utbildning, fritid och globaliseringen i stort bidrar till ett ökat utbyte mellan EU-medborgarna och alla andra som bor i Europeiska unionen och olika kulturer, språk, befolkningsgrupper och religioner i Europa och resten av världen.

| (3) | Det är viktigt att EU:s medborgare och alla andra som är tillfälligt eller fast bosatta i EU kan inhämta de kunskaper, de kvalifikationer och det kunnande som krävs för att
  de skall kunna utnyttja sin fulla potential
  i ett mångsidigt
  , pluralistiskt, solidariskt
  och dynamiskt samhälle, såväl inom Europa som i resten av världen. |
| --- | --- |

(3)

Det är viktigt att EU:s medborgare och alla andra som är tillfälligt eller fast bosatta i EU kan inhämta de kunskaper, de kvalifikationer och det kunnande som krävs för att
  de skall kunna utnyttja sin fulla potential
  i ett mångsidigt
  , pluralistiskt, solidariskt
  och dynamiskt samhälle, såväl inom Europa som i resten av världen.

| (4) | Kultur och
  interkulturell dialog intar en central plats i EU:s uppbyggnad och
  är de
  bästa
  verktyg människor kan ha för att lära sig att leva tillsammans i harmoni,
  och
  de kan bidra till att förbättra Europeiska unionens förbindelser med omvärlden
  . |
| --- | --- |

(4)

Kultur och
  interkulturell dialog intar en central plats i EU:s uppbyggnad och
  är de
  bästa
  verktyg människor kan ha för att lära sig att leva tillsammans i harmoni,
  och
  de kan bidra till att förbättra Europeiska unionens förbindelser med omvärlden
  .

| (5) | Den interkulturella dialogen bidrar således till att flera av EU:s strategiska prioriteringar kan genomföras, bland annat genom att






  — | värna om den kulturella mångfalden i Europa
  , förbättra samexistensen
  och
  bidra till skapandet av ett aktivt EU-medborgarskap
  med utgångspunkt i EU:s gemensamma
  värderingar
  , |
| --- | --- | --- |

(5)

Den interkulturella dialogen bidrar således till att flera av EU:s strategiska prioriteringar kan genomföras, bland annat genom att

—

värna om den kulturella mångfalden i Europa
  , förbättra samexistensen
  och
  bidra till skapandet av ett aktivt EU-medborgarskap
  med utgångspunkt i EU:s gemensamma
  värderingar
  ,

| — | upplysa om vilka rättigheter och skyldigheter på jämställdhetsområdet en vistelse inom Europeiska unionen för med sig, |
| --- | --- |

—

upplysa om vilka rättigheter och skyldigheter på jämställdhetsområdet en vistelse inom Europeiska unionen för med sig,

| — | betona den kulturella och utbildningsmässiga dimensionen i
  den nya Lissabonstrategin
  och därigenom stimulera den kulturella och kreativa industrin i EU som skapar tillväxt och sysselsättning
  , |
| --- | --- |

—

betona den kulturella och utbildningsmässiga dimensionen i
  den nya Lissabonstrategin
  och därigenom stimulera den kulturella och kreativa industrin i EU som skapar tillväxt och sysselsättning
  ,

| — | stödja EU:s engagemang för solidaritet, social rättvisa
  , utveckling av en social marknadsekonomi, samarbete
  och förbättrad sammanhållning med respekt för EU:s gemensamma värdegrund
  , som är av grundläggande betydelse när det gäller att skapa en dialog med de olika kulturerna i världen och på detta sätt befästa unionens roll på det internationella planet, inte minst i arbetet med att försvara och främja demokrati och mänskliga rättigheter
  , |
| --- | --- |

—

stödja EU:s engagemang för solidaritet, social rättvisa
  , utveckling av en social marknadsekonomi, samarbete
  och förbättrad sammanhållning med respekt för EU:s gemensamma värdegrund
  , som är av grundläggande betydelse när det gäller att skapa en dialog med de olika kulturerna i världen och på detta sätt befästa unionens roll på det internationella planet, inte minst i arbetet med att försvara och främja demokrati och mänskliga rättigheter
  ,

| — | ge EU bättre möjligheter att göra sin röst hörd i världen och skapa ett effektivt samarbete med
  länderna i dess närområde
  , för att på så sätt utvidga området med stabilitet
  ,
  demokrati
  och gemensamt välstånd
  och därmed
  öka välfärden
  och
  tryggheten
  för EU-medborgarna och alla andra som bor i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

—

ge EU bättre möjligheter att göra sin röst hörd i världen och skapa ett effektivt samarbete med
  länderna i dess närområde
  , för att på så sätt utvidga området med stabilitet
  ,
  demokrati
  och gemensamt välstånd
  och därmed
  öka välfärden
  och
  tryggheten
  för EU-medborgarna och alla andra som bor i Europeiska unionen.

| (6) | Den interkulturella dialogen är ett viktigt inslag i EU:s politik och instrument på olika områden, t.ex. inom utbildning, ungdomsfrågor, kultur, medborgarskap och idrott, kampen mot olika former av diskriminering och social utslagning
  , kvinnors rättigheter och jämställdhet
  , livslångt lärande, kampen mot rasism och främlingsfientlighet
  , kampen mot människohandel
  , asylpolitik och integration av invandrare
  , mänskliga rättigheter och hållbar utveckling
  , audiovisuell politik och forskning. Dialogen spelar också en allt större roll i Europeiska unionens yttre förbindelser, särskilt förbindelserna med
  anslutnings- och
  kandidatländerna, länderna på västra Balkan
  , de länder som förhandlar om associeringsavtal med EU,
  de länder som berörs av den europeiska grannskapspolitiken (3)

  och övriga tredjeländer, i synnerhet utvecklingsländerna
  . |
| --- | --- |

(6)

Den interkulturella dialogen är ett viktigt inslag i EU:s politik och instrument på olika områden, t.ex. inom utbildning, ungdomsfrågor, kultur, medborgarskap och idrott, kampen mot olika former av diskriminering och social utslagning
  , kvinnors rättigheter och jämställdhet
  , livslångt lärande, kampen mot rasism och främlingsfientlighet
  , kampen mot människohandel
  , asylpolitik och integration av invandrare
  , mänskliga rättigheter och hållbar utveckling
  , audiovisuell politik och forskning. Dialogen spelar också en allt större roll i Europeiska unionens yttre förbindelser, särskilt förbindelserna med
  anslutnings- och
  kandidatländerna, länderna på västra Balkan
  , de länder som förhandlar om associeringsavtal med EU,
  de länder som berörs av den europeiska grannskapspolitiken (3)

  och övriga tredjeländer, i synnerhet utvecklingsländerna
  .

| (7) | Det är av största vikt att alla medborgare
  , kvinnor och män i lika mån,
  och hela det europeiska samhället involveras i en satsning på interkulturell dialog, med utgångspunkt i de många olika erfarenheter och initiativ som står till buds inom unionen
  , särskilt med hjälp av det strukturerade samarbete som avses i artikel 3 i detta beslut. Detta utgör ett komplement till åtgärder för att skapa en europeisk identitet, som kan berikas tack vare principen om integrering utan assimilering. Att acceptera olikheter är en av de många aspekterna av att ingå i ett samhälle. Att verka för att lära ut en ”interkulturell hövlighet” bör bidra till detta. ”Interkulturell hövlighet” kompletterar principen om att alla verkligen skall ha lika möjligheter och är en nödvändig förutsättning för att denna princip skall förverkligas. |
| --- | --- |

(7)

Det är av största vikt att alla medborgare
  , kvinnor och män i lika mån,
  och hela det europeiska samhället involveras i en satsning på interkulturell dialog, med utgångspunkt i de många olika erfarenheter och initiativ som står till buds inom unionen
  , särskilt med hjälp av det strukturerade samarbete som avses i artikel 3 i detta beslut. Detta utgör ett komplement till åtgärder för att skapa en europeisk identitet, som kan berikas tack vare principen om integrering utan assimilering. Att acceptera olikheter är en av de många aspekterna av att ingå i ett samhälle. Att verka för att lära ut en ”interkulturell hövlighet” bör bidra till detta. ”Interkulturell hövlighet” kompletterar principen om att alla verkligen skall ha lika möjligheter och är en nödvändig förutsättning för att denna princip skall förverkligas.

| (8) | Med ”engagerade (EU-)medborgare” avses i detta beslut inte enbart unionsmedborgare enligt definitionen i artikel 17 i EG-fördraget, utan alla som är fast eller tillfälligt bosatta i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(8)

Med ”engagerade (EU-)medborgare” avses i detta beslut inte enbart unionsmedborgare enligt definitionen i artikel 17 i EG-fördraget, utan alla som är fast eller tillfälligt bosatta i Europeiska unionen.

| (9) | Europeiska unionens gemensamma värderingar är de som anges i artikel 6.1 i fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(9)

Europeiska unionens gemensamma värderingar är de som anges i artikel 6.1 i fördraget om Europeiska unionen.

| (10) | Man måste se till att
  alla EU-program och nationella, regionala och lokala initiativ med ett framträdande inslag av interkulturell dialog
  är heltäckande och kompletterar varandra eftersom
  Europeiska året för interkulturell dialog
  kommer att bidra till att
  dessa program och initiativ
  får
  mer uppmärksamhet och
  blir
  mer
  samstämda
  . |
| --- | --- |

(10)

Man måste se till att
  alla EU-program och nationella, regionala och lokala initiativ med ett framträdande inslag av interkulturell dialog
  är heltäckande och kompletterar varandra eftersom
  Europeiska året för interkulturell dialog
  kommer att bidra till att
  dessa program och initiativ
  får
  mer uppmärksamhet och
  blir
  mer
  samstämda
  .

| (11) | Den erfarenhet och kunskap som finns inom internationella organisationer såsom Europarådet bör tas till vara för att berika Europeiska unionens strategi för den interkulturella dialogen. |
| --- | --- |

(11)

Den erfarenhet och kunskap som finns inom internationella organisationer såsom Europarådet bör tas till vara för att berika Europeiska unionens strategi för den interkulturella dialogen.

| (12) | Det är också viktigt att man i samband med det europeiska året för interkulturell dialog tar hänsyn till de internationella aspekterna i de initiativ för interkulturell dialog som utformats exempelvis med de EFTA-länder som undertecknat EES-avtalet, länderna på västra Balkan och de länder som berörs av den europeiska grannskapspolitiken. Kommissionen bör se till att samstämdhet också råder med eventuella andra initiativ som syftar till samarbete med länder utanför EU, t.ex. utvecklingsländerna, och som har anknytning till målen för den interkulturella dialogen under Europaåret. |
| --- | --- |

(12)

Det är också viktigt att man i samband med det europeiska året för interkulturell dialog tar hänsyn till de internationella aspekterna i de initiativ för interkulturell dialog som utformats exempelvis med de EFTA-länder som undertecknat EES-avtalet, länderna på västra Balkan och de länder som berörs av den europeiska grannskapspolitiken. Kommissionen bör se till att samstämdhet också råder med eventuella andra initiativ som syftar till samarbete med länder utanför EU, t.ex. utvecklingsländerna, och som har anknytning till målen för den interkulturella dialogen under Europaåret.

| (13) | I förberedelserna inför Europeiska året för interkulturell dialog bör initiativ för denna dialog tas genom konkreta och hållbara projekt, inte minst inom ramen för befintliga och framtida partnerskap med tredjeländer. Dessa initiativ bör uppmärksammas i samband med de informations- och upplysningskampanjer som är planerade under Europeiska året för interkulturell dialog 2008. |
| --- | --- |

(13)

I förberedelserna inför Europeiska året för interkulturell dialog bör initiativ för denna dialog tas genom konkreta och hållbara projekt, inte minst inom ramen för befintliga och framtida partnerskap med tredjeländer. Dessa initiativ bör uppmärksammas i samband med de informations- och upplysningskampanjer som är planerade under Europeiska året för interkulturell dialog 2008.

| (14) | Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Kandidatländerna bör dock göras delaktiga i åtgärderna under Europeiska året för interkulturell dialog genom olika initiativ för att främja den interkulturella dialogen. Dessa initiativ bör utformas inom lämpliga ramar för samarbete och dialog, i synnerhet dialogen mellan de civila samhällena i EU och kandidatländerna (4). |
| --- | --- |

(14)

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Kandidatländerna bör dock göras delaktiga i åtgärderna under Europeiska året för interkulturell dialog genom olika initiativ för att främja den interkulturella dialogen. Dessa initiativ bör utformas inom lämpliga ramar för samarbete och dialog, i synnerhet dialogen mellan de civila samhällena i EU och kandidatländerna (4).

| (15) | I detta beslut fastställs för programmets hela löptid en finansieringsram som utgör den särskilda referensen enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning
   (5)
  , för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet. |
| --- | --- |

(15)

I detta beslut fastställs för programmets hela löptid en finansieringsram som utgör den särskilda referensen enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning
   (5)
  , för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet.

| (16) | Med tanke på alla åtgärder som planeras på nationell nivå och på EU-nivå för samtliga medlemsstater kan finansieringsramen betraktas som ett minimibelopp för att målen för Europeiska året för interkulturell dialog skall kunna uppnås. |
| --- | --- |

(16)

Med tanke på alla åtgärder som planeras på nationell nivå och på EU-nivå för samtliga medlemsstater kan finansieringsramen betraktas som ett minimibelopp för att målen för Europeiska året för interkulturell dialog skall kunna uppnås.

| (17) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (6). En rådgivande kommitté anses därför lämplig för den planerade åtgärden. |
| --- | --- |

(17)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (6). En rådgivande kommitté anses därför lämplig för den planerade åtgärden.

| (18) | Eftersom målen för den föreslagna åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna eftersom det bl.a. krävs multilaterala partnerskap och gränsöverskridande utbyte inom EU och de därför, på grund av åtgärdens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(18)

Eftersom målen för den föreslagna åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna eftersom det bl.a. krävs multilaterala partnerskap och gränsöverskridande utbyte inom EU och de därför, på grund av åtgärdens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

År 2008 skall utses till ”Europeiska året för interkulturell dialog”.

I detta beslut avses med interkulturell dialog en kontinuerlig process som kommer att ges särskilt uttryck och särskild synlighet under 2008 och som omfattar insatser som fortsätter även efter det året.

Artikel 2

Mål

1.   Följande allmänna mål har ställts upp för Europeiska året för interkulturell dialog:

| — | Att främja den interkulturella dialogen
  genom konkreta projekt för interkulturell dialog inom en rad olika områden
  som ett instrument som kan hjälpa alla som är bosatta i EU att
  lära sig att leva tillsammans i samförstånd och övervinna de olikheter som har sin grund i kulturella, religiösa och språkliga skillnader, inte enbart mellan kulturerna i de olika medlemsstaterna, utan också mellan olika kulturer och religiösa grupper i en enskild medlemsstat
  . |
| --- | --- |

—

Att främja den interkulturella dialogen
  genom konkreta projekt för interkulturell dialog inom en rad olika områden
  som ett instrument som kan hjälpa alla som är bosatta i EU att
  lära sig att leva tillsammans i samförstånd och övervinna de olikheter som har sin grund i kulturella, religiösa och språkliga skillnader, inte enbart mellan kulturerna i de olika medlemsstaterna, utan också mellan olika kulturer och religiösa grupper i en enskild medlemsstat
  .

| — | Att ge EU:s medborgare, och alla andra som är bosatta i EU, insikt i hur viktigt det är att vara engagerade medborgare och visa öppenhet inför resten av världen och respekt för kulturella skillnader, med utgångspunkt i EU:s gemensamma värderingar
  såsom de fastställs i artikel 6 i EU-fördraget och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  . |
| --- | --- |

—

Att ge EU:s medborgare, och alla andra som är bosatta i EU, insikt i hur viktigt det är att vara engagerade medborgare och visa öppenhet inför resten av världen och respekt för kulturella skillnader, med utgångspunkt i EU:s gemensamma värderingar
  såsom de fastställs i artikel 6 i EU-fördraget och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  .

| — | Att lyfta fram på vilket sätt de olika kulturerna och uttrycken för kulturell mångfald bidrar till kulturarvet och levnadssätten i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Att lyfta fram på vilket sätt de olika kulturerna och uttrycken för kulturell mångfald bidrar till kulturarvet och levnadssätten i medlemsstaterna.

| — | Att i EU:s förbindelser med den övriga världen exportera de tidigare nämnda gemensamma värderingarnaoch på detta vis befästa unionens ledande roll i arbetet med att försvara och främja demokrati och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

—

Att i EU:s förbindelser med den övriga världen exportera de tidigare nämnda gemensamma värderingarnaoch på detta vis befästa unionens ledande roll i arbetet med att försvara och främja demokrati och mänskliga rättigheter.

| — | Att göra utbildningen till ett grundläggande verktyg för att skapa förståelse för mångfald och öka kännedomen om andra människor, främja rörlighet, utbyte och utnyttjande av sakkunskap, kompetens och bästa metoder i samhället samt göra medierna till ett privilegierat instrument för tilllämpning av principen om jämställdhet och ömsesidig förståelse. |
| --- | --- |

—

Att göra utbildningen till ett grundläggande verktyg för att skapa förståelse för mångfald och öka kännedomen om andra människor, främja rörlighet, utbyte och utnyttjande av sakkunskap, kompetens och bästa metoder i samhället samt göra medierna till ett privilegierat instrument för tilllämpning av principen om jämställdhet och ömsesidig förståelse.

2.   Följande särskilda mål har ställts upp för Europeiska året för interkulturell dialog:

| — | Att på ett heltäckande och sektorsövergripande sätt integrera den interkulturella dialogen i gemenskapens politik, insatser och program samt att fastställa och utbyta bästa praxis när det gäller att främja denna dialog. |
| --- | --- |

—

Att på ett heltäckande och sektorsövergripande sätt integrera den interkulturella dialogen i gemenskapens politik, insatser och program samt att fastställa och utbyta bästa praxis när det gäller att främja denna dialog.

| — | Att göra samtliga EU-program och EU-åtgärder som medverkar till den interkulturella dialogen synligare och mer samstämda
  , att främja dem särskilt med hjälp av insatser och åtgärder med stort symbolvärde samt att säkra deras kontinuitet över tid
  . |
| --- | --- |

—

Att göra samtliga EU-program och EU-åtgärder som medverkar till den interkulturella dialogen synligare och mer samstämda
  , att främja dem särskilt med hjälp av insatser och åtgärder med stort symbolvärde samt att säkra deras kontinuitet över tid
  .

| — | Att
  ge EU-medborgare och alla andra som bor i EU, särskilt ungdomar, insikt i
  vilken betydelse den dialogen har i vardagslivet
  . |
| --- | --- |

—

Att
  ge EU-medborgare och alla andra som bor i EU, särskilt ungdomar, insikt i
  vilken betydelse den dialogen har i vardagslivet
  .

| — | Att sprida kunskap om medlemsstaternas olika kulturer och värderingar i unionens partnerländer, bland annat via kommissionens delegationer i dessa länder, inte minst för att medvetandegöra potentiella invandrare och därigenom underlätta deras sociala integration i mottagarlandet. |
| --- | --- |

—

Att sprida kunskap om medlemsstaternas olika kulturer och värderingar i unionens partnerländer, bland annat via kommissionens delegationer i dessa länder, inte minst för att medvetandegöra potentiella invandrare och därigenom underlätta deras sociala integration i mottagarlandet.

| — | Att utforska de möjligheter som detta Europaår erbjuder; att utarbeta och anta en enhetlig strategi som anpassats till den särskilda situationen i de olika medlemsstaterna och där man lägger vikt vid utbildning för att främja tolerans, vid förmågan att acceptera och leva i mångfald samt vid åtgärder för att öka medvetenheten om värdet av de människor som bidrar till den språkliga, etniska och religiösa mångfalden i Europa. |
| --- | --- |

—

Att utforska de möjligheter som detta Europaår erbjuder; att utarbeta och anta en enhetlig strategi som anpassats till den särskilda situationen i de olika medlemsstaterna och där man lägger vikt vid utbildning för att främja tolerans, vid förmågan att acceptera och leva i mångfald samt vid åtgärder för att öka medvetenheten om värdet av de människor som bidrar till den språkliga, etniska och religiösa mångfalden i Europa.

Artikel 3

Deltagande i åtgärden

För att de mål som anges i artikel 2 skall kunna uppnås skall den åtgärd som inrättas genom detta beslut företrädesvis genomföras inom ramen för ett strukturerat samarbete med städer och lokala myndigheter i första hand, eftersom dessa axlar största delen av den utmaning som invandringen och integrationen innebär, men även med aktörer i det civila samhället, såsom icke-statliga organisationer verksamma på området interkulturell dialog, sociokulturella föreningar samt medier. Åtgärden skall genomföras i samarbete med gemenskapsinstitutionerna och nationella, regionala och lokala myndigheter samt med internationella organisationer såsom Europarådet och Unesco.

Artikel 4

Åtgärdernas innehåll

I bilagan anges vilka åtgärder som skall vidtas för att uppnå målen i artikel 2.

Åtgärderna omfattar genomförandet av, eller stöd till, följande typer av verksamhet:

| a) | Europatäckande evenemang och initiativ för att främja den interkulturella dialogen och för att lyfta fram resultat och erfarenheter
  som
  gjorts inom ramen
  för Europeiska året för interkulturell dialog. |
| --- | --- |

a)

Europatäckande evenemang och initiativ för att främja den interkulturella dialogen och för att lyfta fram resultat och erfarenheter
  som
  gjorts inom ramen
  för Europeiska året för interkulturell dialog.

| b) | Nationella och regionala
  evenemang och initiativ
  med en stark EU-dimension som synliggör målen för Europeiska året
  för interkulturell dialog
  ; i detta sammanhang skall särskild vikt läggas vid åtgärder som avser samhällsutbildning och som främjar människors kunskaper om andra och deras olikheter
  . |
| --- | --- |

b)

Nationella och regionala
  evenemang och initiativ
  med en stark EU-dimension som synliggör målen för Europeiska året
  för interkulturell dialog
  ; i detta sammanhang skall särskild vikt läggas vid åtgärder som avser samhällsutbildning och som främjar människors kunskaper om andra och deras olikheter
  .

| c) | Informations- och upplysningskampanjer
  . |
| --- | --- |

c)

Informations- och upplysningskampanjer
  .

| d) | Samråd med transnationella nätverk och aktörer i det civila samhället (med hjälp av instrument som exempelvis småskaliga möten, diskussioner,
  enkäter och undersökningar
  )
  för att utvärdera och kartlägga effektivitet
  och
  genomslag och
  lägga grunden för en
  uppföljning på sikt av Europeiska året för interkulturell dialog. |
| --- | --- |

d)

Samråd med transnationella nätverk och aktörer i det civila samhället (med hjälp av instrument som exempelvis småskaliga möten, diskussioner,
  enkäter och undersökningar
  )
  för att utvärdera och kartlägga effektivitet
  och
  genomslag och
  lägga grunden för en
  uppföljning på sikt av Europeiska året för interkulturell dialog.

Eftersom en del av den interkulturella dialogen handlar om att bekämpa diskriminering och främja integration skall insatserna under 2008 fungera som uppföljning och komplement till de insatser som görs under Europeiska året för lika möjligheter för alla (2007)
   (7)
  . I de insatser som planeras på såväl gemenskapsnivå som nationell nivå skall erfarenheterna från insatserna i samband med Europeiska året för lika möjligheter för alla (2007) beaktas.

Artikel 5

Genomförande

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta beslut skall antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 7.2.

Artikel 6

Samarbete mellan medlemsstaterna

Varje medlemsstat skall utse ett nationellt samordningsorgan eller motsvarande administrativt organ som skall organisera landets deltagande i Europeiska året för interkulturell dialog. Varje medlemsstat skall se till att detta organ på lämpligt sätt för samman de olika aktörer som medverkar i den interkulturella dialogen på nationell
  , regional och lokal
  nivå. Organet skall ansvara för den nationella samordningen av de insatser som görs i samband med Europeiska året för interkulturell dialog.

Artikel 7

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté
  som skall bestå av en representant från varje medlemsstat och ledas av kommissionen. De nationella representanterna skall företrädesvis utses av det nationella samordningsorgan som avses i artikel 6
  .

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Utan att det påverkar förfarandet i första stycket skall två företrädare för Europaparlamentet delta som observatörer vid kommitténs sammanträden.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 8

Finansiella bestämmelser

1.   De gemenskapsomfattande åtgärder som beskrivs i del A i bilagan skall bli föremål för ett upphandlingsförfarande eller beviljas stöd genom Europeiska unionens allmänna budget.

2.   De gemenskapsomfattande åtgärder som beskrivs i del B i bilagan kan beviljas stöd från Europeiska unionens allmänna budget med upp till 80 % av de totala kostnaderna.

3.   De åtgärder som avses i del C i bilagan kan i enlighet med förfarandet i artikel 9 beviljas stöd från Europeiska unionens allmänna budget med upp till
  80%
  av de totala kostnaderna.

Artikel 9

Ansöknings- och urvalsförfarande

1.   Beslut om att bevilja stöd fattas av kommissionen enligt förfarandet i artikel 7.2. Kommissionen skall se till att anslagen fördelas jämnt mellan medlemsstaterna och mellan de olika verksamhetsområden som berörs.

2.   Ansökningar om stöd enligt artikel 8.3 överlämnas till kommissionen av det organ som avses i artikel 6.

Artikel 10

Internationella organisationer

För att genomföra Europeiska året för interkulturell dialog
  skall
  kommissionen samarbeta med lämpliga internationella organisationer
  , särskilt Europarådet och UNESCO, samt vinnlägga sig om öppenhet och insyn i samarbetsförbindelserna och se till att EU:s deltagande synliggörs
  .

Artikel 11

Kommissionens roll

1.   Kommissionen skall se till att de åtgärder som avses i detta beslut och övriga EU-åtgärder och EU-initiativ är samstämda.

2.   Kommissionen skall se till att kandidatländerna görs delaktiga i Europeiska året för interkulturell dialog genom de många EU-program som har inslag av interkulturell dialog och genom att göra särskilda satsningar inom lämpliga ramar, t.ex. dialogen mellan Europeiska unionens och kandidatländernas civila samhällen.

3.   Kommissionen skall se till att de åtgärder som vidtas som ett led i Europeiska året för interkulturell dialog kompletterar eventuella initiativ inom ramen för relevant samarbete och dialog med de EFTA-länder som undertecknat EES-avtalet, länderna på västra Balkan och de länder som berörs av den europeiska grannskapspolitiken.

4.   Kommissionen bör se till att samstämdhet också råder med eventuella andra initiativ som syftar till samarbete med länder utanför EU, t.ex. utvecklingsländerna, och som har anknytning till målen för den interkulturella dialogen under Europaåret.

Artikel 12

Budget

1.   Finansieringsramen för att genomföra detta beslut under perioden 1 januari 2007-31 december 2008 fastställs härmed till 10 000 000 euro.
  Förberedande åtgärder skall begränsas till 30% av den totala budgeten.

2.   De årliga anslagen kommer att anslås av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen.

Artikel 13

Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen

1.   När åtgärder som finansieras enligt detta beslut genomförs, skall kommissionen se till att gemenskapens ekonomiska intressen skyddas genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom verkningsfulla kontroller och återkrävande av orättmätigt utbetalda belopp, och - om oegentligheter påvisas - genom verkningsfulla, proportionella och avskräckande påföljder i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (8), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (9)
  samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (10)
  .

2.   För de EU-åtgärder som finansieras enligt detta beslut skall med sådana oegentligheter som avses i artikel 1.2 i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 menas varje överträdelse av en bestämmelse i gemenskapsrätten eller brott mot en bestämmelse i ett avtal som är följden av en handling eller en underlåtenhet av en ekonomisk aktör och som genom en otillbörlig utgift har lett eller skulle ha kunnat leda till en negativ ekonomisk effekt för Europeiska unionens allmänna budget eller budgetar som den förvaltar.

3.   Kommissionen skall minska, hålla inne eller kräva återbetalning av det ekonomiska stöd som beviljats för en åtgärd om oegentligheter konstateras, t.ex. underlåtenhet att följa bestämmelserna i detta beslut eller i det enskilda beslutet eller kontraktet om det finansiella stödet i fråga, eller om det visar sig att åtgärden undergått en väsentlig förändring som är oförenlig med åtgärdens karaktär eller som strider mot villkoren för genomförandet, utan att kommissionens godkännande har inhämtats.

4.   Om tidsfristerna inte har hållits eller om endast en del av det tilldelade ekonomiska stödet är berättigat med hänsyn till genomförandet av en åtgärd, skall kommissionen anmoda stödmottagaren att yttra sig inom en viss tid. Om stödmottagaren inte ger en tillfredsställande förklaring kan kommissionen vägra att utbetala det resterande ekonomiska stödet och kräva återbetalning av tidigare utbetalda belopp.

5.   Alla felaktigt utbetalda belopp måste återbetalas till kommissionen. Ränta skall läggas till belopp som inte återbetalas i tid enligt villkoren i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (11)
  .

Artikel 14

Kontroll

1.   För varje åtgärd som fått stöd enligt detta beslut skall stödmottagaren lägga fram tekniska och ekonomiska rapporter om hur arbetet fortskrider. En slutrapport skall också läggas fram senast tre månader efter att åtgärden slutförts. Kommissionen skall fastställa vilken form och vilket innehåll dessa rapporter skall ha.

2.   Efter att slutbetalningen till en åtgärd gjorts skall stödmottagaren under fem år se till att alla verifikationer för utgifterna i samband med åtgärden finns tillgängliga för kommissionen.

3.   Kommissionen får vidta de åtgärder som krävs för att kontrollera att de projekt som fått stöd har genomförts korrekt och i enlighet med bestämmelserna i detta beslut och förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002.

Artikel 15

Uppföljning och utvärdering

Kommissionen skall senast den 31 december 2009 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén överlämna en rapport om genomförandet, resultaten och den övergripande utvärderingen av de åtgärder som föreskrivs i artikel 4 i detta beslut
  ; denna rapport skall fungera som underlag för unionens framtida politik, åtgärder och insatser på detta område
  .

Artikel 16

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 17

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C ....

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 1 juni 2006.

2

Europaparlamentets ståndpunkt av den 1 juni 2006.

(3)  Meddelande från kommissionen. Europeiska grannskapspolitiken. Strategidokument - KOM(2004)0373, 12.5.2004.

3

0373

(4)  Se meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén - Dialog mellan det civila samhället i EU och det i kandidatländerna av den29.6.2005, KOM(2005)0290.

4

av den

KOM(2005)0290

(5)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

5

(6)  
  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

6

EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

(7)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 771/2006/EG av den 17 maj 2006 om inrättande av Europeiska året för lika möjligheter för alla (2007) - På väg mot ett rättvist samhälle (EUT L 146, 31.5.2006, s. 1).

7

(8)  EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

8

(9)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

9

(10)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

10

(11)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

11

BILAGA

ÅTGÄRDER SOM AVSES I ARTIKEL 4

A)   ÅTGÄRDER PÅ EU-NIVÅ

| 1) | De ekonomiska resurser som avsätts för informations- och PR-kampanjer får inte överstiga 20% av den totala budgeten. |
| --- | --- |

1)

De ekonomiska resurser som avsätts för informations- och PR-kampanjer får inte överstiga 20% av den totala budgeten.

| 2) | Informations- och PR-kampanjer, t.ex.






  a) | utformning av en logotyp och sloganer för Europeiska året för interkulturell dialog, som kan användas vid alla insatser i samband med Europaåret, |
| --- | --- | --- |

2)

Informations- och PR-kampanjer, t.ex.

a)

utformning av en logotyp och sloganer för Europeiska året för interkulturell dialog, som kan användas vid alla insatser i samband med Europaåret,

| b) | en informationskampanj som omfattar hela EU och förläggs till de enskilda medlemsstaterna, |
| --- | --- |

b)

en informationskampanj som omfattar hela EU och förläggs till de enskilda medlemsstaterna,

| c) | samarbete med den privata sektorn, radiobolag och andra medier som kan sprida informationen om Europeiska året för interkulturell dialog
  , i synnerhet i samband med de stora idrottsevenemangen under 2008, dvs. fotbolls-EM och OS i Peking, samtidigt som människohandel och tvångsprostitution av kvinnor i anslutning till dessa evenemang bekämpas
  , |
| --- | --- |

c)

samarbete med den privata sektorn, radiobolag och andra medier som kan sprida informationen om Europeiska året för interkulturell dialog
  , i synnerhet i samband med de stora idrottsevenemangen under 2008, dvs. fotbolls-EM och OS i Peking, samtidigt som människohandel och tvångsprostitution av kvinnor i anslutning till dessa evenemang bekämpas
  ,

| d) | utformning av verktyg och stödmaterial som skall väcka allmänhetens intresse och som kommer att vara tillgängliga över hela EU, |
| --- | --- |

d)

utformning av verktyg och stödmaterial som skall väcka allmänhetens intresse och som kommer att vara tillgängliga över hela EU,

| e) | åtgärder för att uppmärksamma EU:s program, åtgärder och initiativ för Europeiska året för interkulturell dialog och sprida resultaten, |
| --- | --- |

e)

åtgärder för att uppmärksamma EU:s program, åtgärder och initiativ för Europeiska året för interkulturell dialog och sprida resultaten,

| f) | spridning av undervisningsmaterial och undervisningsverktyg som är avsedda framför allt för utbildningsväsendet och som syftar till att underlätta öppna diskussioner om världens olika kulturer, med full respekt för subsidiaritetsprincipen
  , |
| --- | --- |

f)

spridning av undervisningsmaterial och undervisningsverktyg som är avsedda framför allt för utbildningsväsendet och som syftar till att underlätta öppna diskussioner om världens olika kulturer, med full respekt för subsidiaritetsprincipen
  ,

| g) | en
  Internetportal för att ge allmänheten tillgång till alla åtgärder
  som rör den interkulturella dialogen
  och
  för att ge projektägare
  på området för interkulturell dialog
  vägledning om olika relevanta EU-program och EU-åtgärder. |
| --- | --- |

g)

en
  Internetportal för att ge allmänheten tillgång till alla åtgärder
  som rör den interkulturella dialogen
  och
  för att ge projektägare
  på området för interkulturell dialog
  vägledning om olika relevanta EU-program och EU-åtgärder.

| 3) | Andra åtgärder, t.ex.:

  Inrättande av ett pris för interkulturell dialog som skall tilldelas ett ungdomsprojekt inom ramen för EU-program, exempelvis Sokrates, Ungdom och Kultur, i enlighet med artikel 2.2 första strecksatsen.



  Samråd med transnationella nätverk och aktörer i det civila samhället (med hjälp av instrument som exempelvis småskaliga möten, diskussioner,
  enkäter och
  undersökningar) för
  att utvärdera och
  kartlägga effektivitet och
  genomslag och
  lägga grunden för en
  uppföljning på sikt av Europeiska året för interkulturell dialog. |
| --- | --- |

3)

Andra åtgärder, t.ex.:

Samråd med transnationella nätverk och aktörer i det civila samhället (med hjälp av instrument som exempelvis småskaliga möten, diskussioner,
  enkäter och
  undersökningar) för
  att utvärdera och
  kartlägga effektivitet och
  genomslag och
  lägga grunden för en
  uppföljning på sikt av Europeiska året för interkulturell dialog.

| 4) | Finansieringen görs i regel i form av direktköp av varor och tjänster genom öppen eller selektiv upphandling. Den kan även vara i form av bidrag. |
| --- | --- |

4)

Finansieringen görs i regel i form av direktköp av varor och tjänster genom öppen eller selektiv upphandling. Den kan även vara i form av bidrag.

B)   SAMFINANSIERING AV ÅTGÄRDER PÅ EU-NIVÅ

Ett begränsat antal åtgärder med stort symbolvärde för hela EU som syftar till att ge framför allt ungdomar
  och kvinnor
  förståelse för Europaårets mål, kan få EU-stöd med upp till 80 % av totalkostnaden för åtgärden.

Åtgärderna kan bland annat omfatta evenemang, t.ex. en öppnings- respektive avslutningsceremoni för Europeiska året för interkulturell dialog, arrangerad av EU i samarbete med ordförandeländerna under 2008.
  Detta skulle exempelvis kunna innebära ett starkt europeiskt engagemang den 8 mars och den 21 maj, dvs. de dagar som av FN:s generalförsamling utsetts till Internationella kvinnodagen respektive Världsdagen för kulturell mångfald för dialog och utveckling.

Europeiska året för interkulturell dialog skall avslutas med ett interkulturellt forum i Europaparlamentets regi med medverkan av representanter för det civila samhället och för politiska och religiösa kretsar.

C)   SAMFINANSIERING AV NATIONELLA ÅTGÄRDER

Nationella
  , regionala och lokala
  åtgärder med en stark EU-dimension som uppfyller villkoren kan få EU-stöd med upp till
  80%
  av totalkostnaden.

Sådana åtgärder gäller i första hand samfinansiering av ett nationellt initiativ per medlemsstat.

D)   ÅTGÄRDER SOM INTE BERÄTTIGAR TILL EU-STÖD

EU kan också ge icke-finansiellt stöd till initiativ som tas av offentliga eller privata organisationer. Det kan t.ex. röra sig om skriftligt tillstånd att använda den logotyp som skall utformas och annat material som är förknippat med Europeiska året för interkulturell dialog. En förutsättning för stödet är att dessa organisationer kan intyga att initiativen redan inletts eller kommer att inledas under 2008 och i väsentlig utsträckning förväntas kunna bidra till att målen för Europeiska året för interkulturell dialog uppnås. Initiativ i länder utanför EU som anordnas i samband eller i samarbete med Europeiska året för interkulturell dialog men utan att få ekonomiskt stöd av det, kan få icke-finansiellt stöd från EU samt tillstånd att använda logotypen och annat material som är förknippat med Europeiska året för interkulturell dialog.

P6_TA(2006)0235

Genomförandebestämmelser för budgetförordningen *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om utkastet till kommissionens förordning (EG, Euratom) om ändring av förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (SEK(2005)1240 - C6-0355/2005 - 2005/0904(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens utkast till förordning (SEK(2005)1240), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens utkast till förordning (SEK(2005)1240),

| — | med beaktande av att kommissionen har hört parlamentet genom en skrivelse av den 12 oktober 2005, i enlighet med det uttalande (1) som antogs under medlingsförfarandet före antagandet av budgetförordningen angående artikel 183 i denna (C6-0355/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av att kommissionen har hört parlamentet genom en skrivelse av den 12 oktober 2005, i enlighet med det uttalande (1) som antogs under medlingsförfarandet före antagandet av budgetförordningen angående artikel 183 i denna (C6-0355/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0135/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0135/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens utkast till förordning såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens utkast till förordning såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt utkast till förordning i överensstämmelse härmed. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt utkast till förordning i överensstämmelse härmed.

| 3. | Kommissionen uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om kommissionen har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om kommissionen har för avsikt att avvika från den text som parlamentet godkänt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| ARTIKEL 1, LED 5A (nytt)
  Artikel 43, punkt 2, led ca (nytt) (förordning (EG, Euratom), nr 2342/2002) |
| | (5a) | I artikel 43.2 skall följande punkt ca läggas till:









  ”(ca) | Internationella naturvårdsunionen.” |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

ARTIKEL 1, LED 5A (nytt)

Artikel 43, punkt 2, led ca (nytt) (förordning (EG, Euratom), nr 2342/2002)

(5a)

”(ca)

Ändring 2

ARTIKEL 1, LED 9

Artikel 56, punkt 3 (förordning (EG, Euratom), nr 2342/2002)

3. Varje institution skall underrätta budgetmyndigheten när en räkenskapsförare tillsätts eller lämnar sitt uppdrag.

3. Varje institution skall underrätta budgetmyndigheten när en räkenskapsförare tillsätts eller lämnar sitt uppdrag.
  Den rapport som överlämnas skall även innehålla resultatet av eventuella preliminära bokslut och särskilt eventuella avsättningar.

Ändring 3

ARTIKEL 1, LED 14

Artikel 68 (förordning (EG, Euratom), nr 2342/2002)

Förskottsförvaltare skall i första hand utses bland fast anställda tjänstemän, men får om så krävs också utses bland övriga kategorier anställda.

Förskottsförvaltare skall i första hand utses bland fast anställda tjänstemän, men får om så krävs också utses bland övriga kategorier anställda.
  Om det skull behövas får tillfälligt anställda eller extraanställda endast utses när det är välmotiverat.

Ändring 4

ARTIKEL 1, PUNKT 28, LED AA (nytt)

Artikel 106, punkt 4 (förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002)

| aa) | Punkt 4 skall ersättas med följande:



  ”4.
     
  Den behörige utanordnaren kan upphäva tidsfristen för betalning när som helst under den period som anges i punkt 1 om denne informerar gäldenärerna om att det begärda beloppet inte kan betalas på grund av att det inte är utestående eller att relevanta styrkande handlingar saknas. Om den behörige utanordnaren får kännedom om uppgifter som ger honom rimliga skäl att anta att vissa utgifter som angivits i begäran om utbetalning inte berättigar till medel från gemenskapen får han förlänga betalningsfristen på så sätt att kompletterande kontroller kan utföras, inklusive kontroller på platsen, för att fastställa om de aktuella utgifterna berättigar till utbetalning. Utanordnaren skall i dessa fall snarast möjligt underrätta betalningsmottagaren. Utanordnaren skall även informera mottagaren om att betalningen kan komma att hållas inne tills mottagaren har tillhandahållit den information som begärs. Tidsfristen för den återstående betalningsperioden skall åter börja löpa från det datum då den korrekt formulerade fakturan först registrerades. Betalning måste dock ske senast den dag då den dubbla tiden för den ursprungliga betalningsfristen löper ut om inte mottagaren vid denna tidpunkt har tillhandahållit utanordnaren med den begärda informationen.” |
| --- | --- |

aa)

”4.
     
  Den behörige utanordnaren kan upphäva tidsfristen för betalning när som helst under den period som anges i punkt 1 om denne informerar gäldenärerna om att det begärda beloppet inte kan betalas på grund av att det inte är utestående eller att relevanta styrkande handlingar saknas. Om den behörige utanordnaren får kännedom om uppgifter som ger honom rimliga skäl att anta att vissa utgifter som angivits i begäran om utbetalning inte berättigar till medel från gemenskapen får han förlänga betalningsfristen på så sätt att kompletterande kontroller kan utföras, inklusive kontroller på platsen, för att fastställa om de aktuella utgifterna berättigar till utbetalning. Utanordnaren skall i dessa fall snarast möjligt underrätta betalningsmottagaren. Utanordnaren skall även informera mottagaren om att betalningen kan komma att hållas inne tills mottagaren har tillhandahållit den information som begärs. Tidsfristen för den återstående betalningsperioden skall åter börja löpa från det datum då den korrekt formulerade fakturan först registrerades. Betalning måste dock ske senast den dag då den dubbla tiden för den ursprungliga betalningsfristen löper ut om inte mottagaren vid denna tidpunkt har tillhandahållit utanordnaren med den begärda informationen.”

Ändring 5

ARTIKEL 1, LED 36

Artikel 129 (förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002)

1. Ett förhandlat förfarande med rådfrågning av minst fem anbudssökande får användas för kontrakt vars värde är lägre än eller lika med
  60 000 euro
  .

1. Ett förhandlat förfarande med rådfrågning av minst fem anbudssökande får användas för kontrakt vars värde är lägre än eller lika med
  80 000 euro
  .

Om den upphandlande myndigheten efter att ha rådfrågat de anbudssökande endast tar emot ett anbud som uppfyller de administrativa och tekniska kraven får kontraktet tilldelas under förutsättning att tilldelningskriterierna uppfylls.

Om den upphandlande myndigheten efter att ha rådfrågat de anbudssökande endast tar emot ett anbud som uppfyller de administrativa och tekniska kraven får kontraktet tilldelas under förutsättning att tilldelningskriterierna uppfylls.

2. Vid kontrakt vars värde är mindre än eller lika med
  25 000 euro
  får det förfarande som anges i punkt 1 användas så snart som minst tre anbudssökande rådfrågas.

2. Vid kontrakt vars värde är mindre än eller lika med
  50 000 euro
  får det förfarande som anges i punkt 1 användas så snart som minst tre anbudssökande rådfrågas.

3. Kontrakt vars värde är lägre än
  3 500 euro
  får tilldelas även om det bara föreligger ett anbud.

3. Kontrakt vars värde är lägre än
  12 500 euro
  får tilldelas även om det bara föreligger ett anbud.

4. Utgifter som är mindre än eller lika med
  200 euro
  får täckas genom en enkel betalning mot faktura utan föregående godkännande av ett anbud.

4. Utgifter som är mindre än eller lika med
  1 000 euro
  får täckas genom en enkel betalning mot faktura utan föregående godkännande av ett anbud.

Kontrakt får inte delas upp i enskilda delar om detta leder till att de fastställda beloppsgränserna kringgås.

Ändring 6

ARTIKEL 1, LED 38, LED A

Artikel 134, punkt 2 (förordning (EG, Euratom), nr 2342/2002)

a)
  I
  punkt 2 skall
  andra stycket utgå.

| a) | Punkt 2 skall
  ersättas med följande:




  2.
     
  Om landet i fråga inte utfärdar sådana handlingar eller intyg och i andra fall av utslutning som anges i artiklarna 93 och 94 i budgetförordningen får dessa ersättas med en försäkran under ed eller åtminstone på heder och samvete som vederbörande avgett inför en rättslig eller administrativ myndighet, en notarie eller en behörig branschorganisation i ursprungslandet eller i det land personen i fråga kommer från.




  Vid upphandlingar som understiger 80 000 euro kan den upphandlande myndigheten utifrån sin bedömning av riskerna be anbudsansökande eller anbudsgivare att lämna endast en försäkran om att de inte befinner sig i någon av de situationer som avses i artiklarna 93 och 94 i budgetförordningen.




  Vid upphandlingar som understiger 5 000 euro kan den upphandlande myndigheten utifrån sin bedömning av riskerna tilldela kontrakt utan att begära någon försäkran. |
| --- | --- |

a)

Punkt 2 skall
  ersättas med följande:

2.
     
  Om landet i fråga inte utfärdar sådana handlingar eller intyg och i andra fall av utslutning som anges i artiklarna 93 och 94 i budgetförordningen får dessa ersättas med en försäkran under ed eller åtminstone på heder och samvete som vederbörande avgett inför en rättslig eller administrativ myndighet, en notarie eller en behörig branschorganisation i ursprungslandet eller i det land personen i fråga kommer från.

Vid upphandlingar som understiger 80 000 euro kan den upphandlande myndigheten utifrån sin bedömning av riskerna be anbudsansökande eller anbudsgivare att lämna endast en försäkran om att de inte befinner sig i någon av de situationer som avses i artiklarna 93 och 94 i budgetförordningen.

Vid upphandlingar som understiger 5 000 euro kan den upphandlande myndigheten utifrån sin bedömning av riskerna tilldela kontrakt utan att begära någon försäkran.

Ändring 7

ARTIKEL 1, LED 39, LED B

Artikel 135, punkt 6 (förordning (EG, Euratom), nr 2342/2002)

6. Den upphandlande myndigheten får utifrån en riskbedömning besluta att inte kräva bevis för anbudssökandes eller anbudsgivares finansiella, ekonomiska och tekniska kapacitet samt yrkeskunnande i fråga om följande kontrakt:

6. Den upphandlande myndigheten får utifrån en riskbedömning besluta att inte kräva bevis för anbudssökandes eller anbudsgivares finansiella, ekonomiska och tekniska kapacitet samt yrkeskunnande i fråga om följande kontrakt:

| a) | Kontrakt vars värde är mindre än eller lika med
  60 000 euro
  , och som tilldelas av institutionerna för deras egen räkning. |
| --- | --- |

a)

Kontrakt vars värde är mindre än eller lika med
  60 000 euro
  , och som tilldelas av institutionerna för deras egen räkning.

| a) | Kontrakt vars värde är mindre än eller lika med
  80 000 euro
  , och som tilldelas av institutionerna för deras egen räkning. |
| --- | --- |

a)

Kontrakt vars värde är mindre än eller lika med
  80 000 euro
  , och som tilldelas av institutionerna för deras egen räkning.

| b) | Kontrakt som tilldelas inom området externa åtgärder, och vars värde understiger de beloppsgränser som anges i artikel 241.1 a, 243.1 a eller 245.1 a. |
| --- | --- |

b)

Kontrakt som tilldelas inom området externa åtgärder, och vars värde understiger de beloppsgränser som anges i artikel 241.1 a, 243.1 a eller 245.1 a.

| b) | Kontrakt som tilldelas inom området externa åtgärder, och vars värde understiger de beloppsgränser som anges i artikel 241.1 a, 243.1 a eller 245.1 a. |
| --- | --- |

b)

Kontrakt som tilldelas inom området externa åtgärder, och vars värde understiger de beloppsgränser som anges i artikel 241.1 a, 243.1 a eller 245.1 a.

Om den upphandlande myndigheten beslutar att inte kräva bevis på anbudssökande eller anbudsgivares finansiella, ekonomiska och tekniska kapacitet samt yrkeskunnande får
  ingen förhandsfinansiering eller
  mellanliggande betalning ske.
  Förhandsfinansiering
  får
  dock betalas ut om det ställs en finansiell säkerhet på
  ett motsvarande belopp.

Om den upphandlande myndigheten beslutar att inte kräva bevis på anbudssökande eller anbudsgivares finansiella, ekonomiska och tekniska kapacitet samt yrkeskunnande får mellanliggande betalning ske
  när tjänsterna redan utförts eller varorna redan levererats. Mellanliggande betalningar
  får
  ske om en ekonomisk garanti för
  ett motsvarande belopp
  tillhandahålls eller om utanordnaren kan minska risken genom andra tillbörliga medel med samma effekt
  .

Ändring 8

ARTIKEL 1, LED 40A (nytt)

Artikel 140 (förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002)

| (40a) | Artikel 140 skall ändras på följande sätt:



  1.
     
  Tidsfristerna för mottagande av anbudsansökningar och förfrågningar om att delta i anbudsförfarandet är fastställda i antal kalenderdagar av de upphandlande myndigheterna och skall vara långa nog för att ge de intresserade parterna en rimlig och lämplig tidsram för att utarbeta och lämna in anbud och särskild hänsyn skall då tas till hur komplicerad upphandlingen är och behov av att besöka den plats som avses eller behov av att på plats gå igenom de handlingar som bifogas specifikationerna.




  2.
     
  Vid öppna förfaranden som gäller upphandlingar vars värde uppgår till eller överskrider de beloppsgränser som anges i artikel 158 skall minimifristen för mottagande av anbudsansökningar i regel, med hänsyn till hur komplicerad upphandlingen är, vara mellan 26 och 52 dagar, från och med den dag då meddelandet om upphandling sändes.




  3.
     
  Vid selektiva förfaranden, vid formgivningstävlingar i enlighet med artikel 125b och vid förhandlade förfaranden med offentliggörande av meddelande som gäller upphandlingar vars värde uppgår till eller överstiger de beloppsgränser som anges i artikel 158 skall minimifristen för mottagande av anbudsansökningar i regel, med hänsyn till hur komplicerad upphandlingen är, vara mellan 18 och 37 dagar, från och med den dag då meddelandet om upphandling sändes.




  Vid selektiva förfaranden som gäller upphandlingar vars värde uppgår till eller överskrider de beloppsgränser som anges i artikel 158 skall minimifristen för mottagande av anbudsansökningar i regel, med hänsyn till hur komplicerad upphandlingen är, vara mellan 20 och 40 dagar, från och med den dag då anbudsinfordran sändes.




  Vid selektiva förfaranden i samband med uppmaning till intresseanmälan i enlighet med artikel 128 skall minimifristen för mottagande av anbudsansökningar i regel, med hänsyn till hur komplicerad upphandlingen är, däremot vara mellan 10 och 20 dagar, från och med den dag då anbudsinfordran sändes.




  4.
     
  Om den upphandlande myndigheten har offentliggjort ett förhandsmeddelande i enlighet med artikel 118.2 kan minimifristen för mottagande av anbud i allmänhet minskas till 18 dagar, men får aldrig understiga 11 dagar, från och med den dag då meddelandet om upphandling respektive anbudsinfordran sändes.




  Den minskning av fristen som anges i första stycket är endast tillåten under följande förutsättningar:










  a) | Förhandsmeddelandet innehåller all information som krävs för offentliggörande av en upphandling och som föreligger vid tidpunkten för meddelandet. |
| --- | --- | --- |

(40a)

1.
     
  Tidsfristerna för mottagande av anbudsansökningar och förfrågningar om att delta i anbudsförfarandet är fastställda i antal kalenderdagar av de upphandlande myndigheterna och skall vara långa nog för att ge de intresserade parterna en rimlig och lämplig tidsram för att utarbeta och lämna in anbud och särskild hänsyn skall då tas till hur komplicerad upphandlingen är och behov av att besöka den plats som avses eller behov av att på plats gå igenom de handlingar som bifogas specifikationerna.

2.
     
  Vid öppna förfaranden som gäller upphandlingar vars värde uppgår till eller överskrider de beloppsgränser som anges i artikel 158 skall minimifristen för mottagande av anbudsansökningar i regel, med hänsyn till hur komplicerad upphandlingen är, vara mellan 26 och 52 dagar, från och med den dag då meddelandet om upphandling sändes.

3.
     
  Vid selektiva förfaranden, vid formgivningstävlingar i enlighet med artikel 125b och vid förhandlade förfaranden med offentliggörande av meddelande som gäller upphandlingar vars värde uppgår till eller överstiger de beloppsgränser som anges i artikel 158 skall minimifristen för mottagande av anbudsansökningar i regel, med hänsyn till hur komplicerad upphandlingen är, vara mellan 18 och 37 dagar, från och med den dag då meddelandet om upphandling sändes.

Vid selektiva förfaranden som gäller upphandlingar vars värde uppgår till eller överskrider de beloppsgränser som anges i artikel 158 skall minimifristen för mottagande av anbudsansökningar i regel, med hänsyn till hur komplicerad upphandlingen är, vara mellan 20 och 40 dagar, från och med den dag då anbudsinfordran sändes.

Vid selektiva förfaranden i samband med uppmaning till intresseanmälan i enlighet med artikel 128 skall minimifristen för mottagande av anbudsansökningar i regel, med hänsyn till hur komplicerad upphandlingen är, däremot vara mellan 10 och 20 dagar, från och med den dag då anbudsinfordran sändes.

4.
     
  Om den upphandlande myndigheten har offentliggjort ett förhandsmeddelande i enlighet med artikel 118.2 kan minimifristen för mottagande av anbud i allmänhet minskas till 18 dagar, men får aldrig understiga 11 dagar, från och med den dag då meddelandet om upphandling respektive anbudsinfordran sändes.

Den minskning av fristen som anges i första stycket är endast tillåten under följande förutsättningar:

a)

Förhandsmeddelandet innehåller all information som krävs för offentliggörande av en upphandling och som föreligger vid tidpunkten för meddelandet.

| b) | Förhandsmeddelandet lämnas senast 26 dagar och tidigast sex månader före dagen för offentliggörande av meddelandet om upphandling. |
| --- | --- |

b)

Förhandsmeddelandet lämnas senast 26 dagar och tidigast sex månader före dagen för offentliggörande av meddelandet om upphandling.

5.
     
  Fristen för mottagande av anbud får minskas med fem dagar om samtliga specifikationer görs fritt, direkt och fullständigt tillgängliga från och med den dag som meddelandet om upphandling eller uppmaningen till intresseanmälan offentliggjordes.

Ändring 9

ARTIKEL 1, LED 46A (nytt)

Artikel 164, punkt 3 (förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002)

| (46a) | Artikel 164.3 skall ersättas med följande:



  3.
     
  Ändringar i bidragsöverenskommelser får göras om omständigheterna har förändrats och om förändringen av omständigheterna inte förutsågs eller gick att förutse av någon av parterna och om en oförändrad uppfyllelse av överenskommelsen skulle leda till orimliga följder för en eller flera av parterna eller på annat sätt verka menligt på kontraktet.




  Bidragsöverenskommelserna får inte ändras annat än med skriftliga tilläggsavtal. Tilläggsavtalen får inte syfta eller leda till sådana ändringar av överenskommelserna som kan medföra att beviljandet av bidraget ifrågasätts eller att bidragsmottagarna behandlas olika.




  Om en ändring av kontraktet utgör en otillräcklig lösning skall parterna som helhet eller enskilt tillåtas avsluta överenskommelsen. |
| --- | --- |

(46a)

3.
     
  Ändringar i bidragsöverenskommelser får göras om omständigheterna har förändrats och om förändringen av omständigheterna inte förutsågs eller gick att förutse av någon av parterna och om en oförändrad uppfyllelse av överenskommelsen skulle leda till orimliga följder för en eller flera av parterna eller på annat sätt verka menligt på kontraktet.

Bidragsöverenskommelserna får inte ändras annat än med skriftliga tilläggsavtal. Tilläggsavtalen får inte syfta eller leda till sådana ändringar av överenskommelserna som kan medföra att beviljandet av bidraget ifrågasätts eller att bidragsmottagarna behandlas olika.

Om en ändring av kontraktet utgör en otillräcklig lösning skall parterna som helhet eller enskilt tillåtas avsluta överenskommelsen.

Ändring 10

ARTIKEL 1, LED 50, LED A

Artikel 173, punkt 2, stycke 2 (förordning (EG, Euratom), nr 2342/2002)

För detta ändamål skall utanordnaren begära ett intyg på heder och samvete av de potentiella mottagarna. Om begäran gäller ett bidrag som överstiger
  25 000 euro
  skall även inkomst- och utgiftsredovisningen, balansräkningen för det senaste avslutade räkenskapsåret samt alla övriga styrkande handlingar som begärts i meddelandet om ansökningsomgången, beroende på den riskanalys som gjorts av den behörige utanordnaren på eget ansvar, bifogas ansökan.

För detta ändamål skall utanordnaren begära ett intyg på heder och samvete av de potentiella mottagarna. Om begäran gäller ett bidrag som överstiger
  50 000 euro
  skall även inkomst- och utgiftsredovisningen, balansräkningen för det senaste avslutade räkenskapsåret samt alla övriga styrkande handlingar som begärts i meddelandet om ansökningsomgången, beroende på den riskanalys som gjorts av den behörige utanordnaren på eget ansvar, bifogas ansökan.

Ändring 11

ARTIKEL 1, LED 50, LED B

Artikel 173, punkt 4 (förordning (EG, Euratom), nr 2342/2002)

b) Punkt 4 skall
  ändras på
  följande
  sätt
  :

b) Punkt 4 skall
  ersättas med
  följande:

i) Första stycket skall ersättas med följande:

4.   Om begäran avser bidrag för en åtgärd där kostnaden överstiger 750 000euro eller administrativa bidrag som överstiger 100 000euro skall det till begäran bifogas en extern revisionsrapport som sammanställts av en auktoriserad revisor. Rapporten skall bestyrka räkenskaperna för det senaste tillgängliga verksamhetsåret.

4.   Om begäran avser bidrag för en åtgärd där kostnaden överstiger 750 000euro eller administrativa bidrag som överstiger 100 000euro skall det till begäran bifogas en extern revisionsrapport som sammanställts av en auktoriserad revisor
  , eller när det gäller organisationer med en egen oberoende revisionsavdelning, en oberoende granskning
  . Rapporten skall bestyrka räkenskaperna för det senaste tillgängliga verksamhetsåret.

Bestämmelsen i första stycket är endast tillämplig på den första begäran som lämnas in av en bidragsmottagare till en utanordnare under samma budgetår.

Då överenskommelserna sammankopplar kommissionen med ett flertal bidragsmottagare skall dessa beloppsgränser vara tillämpliga per bidragsmottagare.

Vid sådana partnerskap som avses i artikel 163 måste en extern revision, eller när det gäller organisationer med en egen oberoende revisionsavdelning, en oberoende granskning, lämnas in avseende de två senaste tillgängliga verksamhetsåren innan ramöverenskommelsen ingås.

ii) Femte stycket skall ersättas med följande:

ii) Femte stycket skall ersättas med följande:

”Vid överenskommelser med flera mottagare får den ansvarige utanordnaren med utgångspunkt från sin riskanalys besluta att avstå från kravet på extern revision om mottagarna har accepterat att vara solidariskt ansvariga.”

”Vid överenskommelser med flera mottagare får den ansvarige utanordnaren med utgångspunkt från sin riskanalys besluta att avstå från kravet på extern
  eller oberoende
  revision om mottagarna har accepterat att vara solidariskt ansvariga.”

iii) Följande skall läggas till som sjätte stycke:

iii) Följande skall läggas till som sjätte stycke:

Det första stycket skall inte tillämpas för offentliga organ, utbildningsinstitut samt de internationella organisationer som avses i
  artikel 43.2
  .

Det första stycket skall inte tillämpas för offentliga organ, utbildningsinstitut samt de internationella organisationer som avses i
  artiklarna 43.2a, 43.2b och 43.2c
  .

Ändring 12

ARTIKEL 1, LED 53A (nytt)

Artikel 180, punkt 2 (förordning (EG, Euratom), nr 2342/2002)

| (53a) | Artikel 180.2 skall ersättas med följande:



  2.
     
  En extern granskning utförd av en auktoriserad revisor, eller när det gäller organisationer med en egen oberoende revisionsavdelning, en oberoende granskning, får begäras av den behörige utanordnaren för samtliga utbetalningar efter en bedömning av riskerna. Oavsett om ett bidrag avser administrativa utgifter eller en åtgärd som sådan skall en revisionsberättelse eller motsvarande bifogas begäran om utbetalning, och skall utgöra ett intyg om att redovisningen är sanningsenlig och tillförlitlig i enlighet med överenskommelsen om bidrag, och att den är underbyggd med adekvata styrkande handlingar. En extern granskning, eller när det gäller organisationer med en egen oberoende revisionsavdelning, en oberoende granskning, skall vara obligatorisk vid mellanliggande betalningar per budgetår och för slutbetalning i följande fall:










  a) | Vid bidrag till åtgärder om 750 000 euro eller däröver; |
| --- | --- | --- |

(53a)

(53a)

Artikel 180.2 skall ersättas med följande:

2.
     
  En extern granskning utförd av en auktoriserad revisor, eller när det gäller organisationer med en egen oberoende revisionsavdelning, en oberoende granskning, får begäras av den behörige utanordnaren för samtliga utbetalningar efter en bedömning av riskerna. Oavsett om ett bidrag avser administrativa utgifter eller en åtgärd som sådan skall en revisionsberättelse eller motsvarande bifogas begäran om utbetalning, och skall utgöra ett intyg om att redovisningen är sanningsenlig och tillförlitlig i enlighet med överenskommelsen om bidrag, och att den är underbyggd med adekvata styrkande handlingar. En extern granskning, eller när det gäller organisationer med en egen oberoende revisionsavdelning, en oberoende granskning, skall vara obligatorisk vid mellanliggande betalningar per budgetår och för slutbetalning i följande fall:

2.

En extern granskning utförd av en auktoriserad revisor, eller när det gäller organisationer med en egen oberoende revisionsavdelning, en oberoende granskning, får begäras av den behörige utanordnaren för samtliga utbetalningar efter en bedömning av riskerna. Oavsett om ett bidrag avser administrativa utgifter eller en åtgärd som sådan skall en revisionsberättelse eller motsvarande bifogas begäran om utbetalning, och skall utgöra ett intyg om att redovisningen är sanningsenlig och tillförlitlig i enlighet med överenskommelsen om bidrag, och att den är underbyggd med adekvata styrkande handlingar. En extern granskning, eller när det gäller organisationer med en egen oberoende revisionsavdelning, en oberoende granskning, skall vara obligatorisk vid mellanliggande betalningar per budgetår och för slutbetalning i följande fall:

a)

a)

Vid bidrag till åtgärder om 750 000 euro eller däröver;

Vid bidrag till åtgärder om 750 000 euro eller däröver;

| b) | Vid administrativa bidrag på 100 000 euro eller däröver. |
| --- | --- |

b)

b)

Vid administrativa bidrag på 100 000 euro eller däröver.

Vid administrativa bidrag på 100 000 euro eller däröver.

Den behörige utanordnaren får även efter en bedömning av förvaltningsriskerna undanta från skyldigheten att granskas av en extern eller oberoende revisor:

Den behörige utanordnaren får även efter en bedömning av förvaltningsriskerna undanta från skyldigheten att granskas av en extern eller oberoende revisor:

| a) | de offentliga och internationella organ som avses i artiklarna 43.1, 43.2a, 43.2b och 43.2c. |
| --- | --- |

a)

a)

de offentliga och internationella organ som avses i artiklarna 43.1, 43.2a, 43.2b och 43.2c.

de offentliga och internationella organ som avses i artiklarna 43.1, 43.2a, 43.2b och 43.2c.

| b) | mottagare av humanitärt bistånd och av bidrag för hantering av krissituationer, utom vid slutbetalning. |
| --- | --- |

b)

b)

mottagare av humanitärt bistånd och av bidrag för hantering av krissituationer, utom vid slutbetalning.

mottagare av humanitärt bistånd och av bidrag för hantering av krissituationer, utom vid slutbetalning.

| c) | Vid slutbetalningar, mottagare av humanitärt bistånd som har ingått en ramöverenskommelse om partnerskap enligt artikel 163, under förutsättning att det finns ett kontrollsystem som ger motsvarande garantier för dessa betalningar. |
| --- | --- |

c)

c)

Vid slutbetalningar, mottagare av humanitärt bistånd som har ingått en ramöverenskommelse om partnerskap enligt artikel 163, under förutsättning att det finns ett kontrollsystem som ger motsvarande garantier för dessa betalningar.

Vid slutbetalningar, mottagare av humanitärt bistånd som har ingått en ramöverenskommelse om partnerskap enligt artikel 163, under förutsättning att det finns ett kontrollsystem som ger motsvarande garantier för dessa betalningar.

Ändring 13

ARTIKEL 1, LED 54

Artikel 182 (förordning (EG, Euratom), nr 2342/2002)

(54) Artikel 182 skall
  ändras på
  följande
  sätt
  :

ändras på

sätt

(54) Artikel 182 skall
  ersättas med
  följande:

ersättas med

(a) Punkt 1 skall ersättas med följande:

(a) Punkt 1 skall ersättas med följande:

1.   Den behörige utanordnaren får kräva att mottagaren i förväg ställer en säkerhet som skall vara lika med beloppet i förhandsfinansiering för att begränsa de ekonomiska risker som är förenade med utbetalningar av förhandsfinansiering.

1.   Den behörige utanordnaren får
  utifrån en riskanalys
  kräva att mottagaren i förväg ställer en säkerhet som skall vara
  upp till
  lika med beloppet i förhandsfinansiering för att begränsa de ekonomiska risker som är förenade med utbetalningar av förhandsfinansiering
  om inga andra lika effektiva medel att säkra skulden föreligger
  .

Den behörige utanordnaren får även kräva att en sådan säkerhet ställs, beroende på utfallet av riskanalysen, mot bakgrund av den finansieringsmetod som anges i bidragsöverenskommelsen.

| (b) | Första stycket i punkt 2 skall ersättas med följande: |
| --- | --- |

(b)

(b)

Första stycket i punkt 2 skall ersättas med följande:

2.   Om förhandsfinansieringen motsvarar mer än 80 % av det totala bidraget samt överstiger 60 000 euro skall en säkerhet utkrävas.

2.   Om förhandsfinansieringen motsvarar mer än 80 % av det totala bidraget samt överstiger 60 000 euro skall en säkerhet utkrävas
  om inga andra lika effektiva medel att säkra skulden föreligger. Vad gäller icke-statliga organisationer som är aktiva inom ramen för gemenskapens externa åtgärder skall en sådan säkerhet utkrävas om förhandsfinansieringen överstiger 1 000 000 euro eller 90% av det aktuella bidraget som helhet om inga andra lika effektiva medel att säkra skulden föreligger. Säkerheten skall täcka en tillräckligt lång period för att kunna åberopas.

3.
     
  Säkerheten skall ställas av en bank eller något annat godkänt finansinstitut som är etablerat i någon av medlemsstaterna. Om mottagaren är etablerad i ett tredjeland kan den behörige utanordnaren godta att en bank eller ett finansinstitut som är etablerat i samma land ställer motsvarande säkerhet, om han anser att denna innebär en garanti och har egenskaper likvärdiga med dem hos säkerheter ställda av banker och finansinstitut etablerade i en medlemsstat. Denna säkerhet kan på mottagarens begäran ersättas av en proprieborgen av tredje man eller av en oåterkallelig och ovillkorlig solidarisk säkerhet av mottagarna inom en åtgärd som är parteri samma bidragsöverenskommelse, om den behörige utanordnaren godtar det.

Säkerheten skall ställas i euro. Den skall innebära att finansinstitutet, tredje man eller övriga bidragsmottagare ansvarar solidariskt och oåterkalleligt och såsom för egen skuld för bidragsmottagarens fullgörande av sina förpliktelser.

Andra sätt att säkra skulder, beroende på den riskanalys som görs av utanordnaren, inbegriper (men är inte begränsade till) avbetalningsplaner, inteckningslån, säkerhet i form av markegendom och fordringar i fysiska och immateriella tillgångar samt pantbrev.

4.
     
  Säkerheten eller andra garantier skall lösgöras i takt med att förhandsfinansieringen regleras, genom att den räknas av från del- eller slutbetalningarna till bidragsmottagaren, i enlighet med villkoren i bidragsöverenskommelsen. I de fall som avses i punkt 1 andra stycket skall den frigöras först vid slutbetalningen

5.
     
  Utanordnaren får utifrån en riskanalys göra avsteg från reglerna i punkt 2 till förmån för offentliga organ och internationella organisationer som avses i artiklarna 43.1, 43.2a, 43.2b och 43.2c. Den behörige utanordnaren kan även undanta bidragsmottagare från denna skyldighet om dessa ingått en ramöverenskommelse om partnerskap i enlighet med artikel 163.

6.
     
  Om bidraget inte överstiger 10 000 euro skall utanordnaren endast i särskilt motiverade fall begära säkerhet.

---

(1)  Rådsdokument 10003/2002 tillägg 1.

1

P6_TA(2006)0236

Förbud till följd av fällande domar för sexualbrott mot barn *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Konungariket Belgiens initiativ inför antagandet av rådets rambeslut om erkännande och verkställighet i Europeiska unionen av förbud till följd av fällande domar för sexualbrott mot barn (14207/2004 - C6-0244/2004 - 2004/0818(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Konungariket Belgiens initiativ (14207/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Konungariket Belgiens initiativ (14207/2004) (1),

| — | med beaktande av artikel 34.2 b och artikel 31.1 a i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 34.2 b och artikel 31.1 a i EU-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0244/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0244/2004),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artiklarna 93 och 51, artikel 41.4 och artikel 35 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 93 och 51, artikel 41.4 och artikel 35 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0068/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0068/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner Konungariket Belgiens initiativ såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner Konungariket Belgiens initiativ såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Rådet uppmanas att ändra texten i överensstämmelse härmed. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att ändra texten i överensstämmelse härmed.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra Konungariket Belgiens initiativ. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra Konungariket Belgiens initiativ.

| 5. | Europaparlamentet efterlyser parallella föreskrifter som bör antas med stöd av artikel 65 a i EG-fördraget, med tanke på den tydliga överlappningen mellan frågor som hör till straffrättsligt samarbete och civilrättsligt samarbete. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet efterlyser parallella föreskrifter som bör antas med stöd av artikel 65 a i EG-fördraget, med tanke på den tydliga överlappningen mellan frågor som hör till straffrättsligt samarbete och civilrättsligt samarbete.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen, Konungariket Belgiens regering och parlament och de övriga medlemsstaternas regeringar och parlament parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen, Konungariket Belgiens regering och parlament och de övriga medlemsstaternas regeringar och parlament parlamentets ståndpunkt.

| KONUNGARIKET BELGIENS INITIATIV | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Beaktandeled 1 |
| med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt
  artikel 31.1 a
  och artikel 34.2 b i detta, | med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt
  artikel 31.1 a
  och
  c samt
  artikel 34.2 b i detta, |
| Ändring 2 |
| Skäl 5 |
| (5) Kampen mot sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi skall unionen prioritera högt, och i synnerhet förebyggande av risken för återfall. På detta särskilda område fastställdes det i rådets rambeslut 2004/68/RIF av den 22 december 2003 om bekämpande av sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi, i enlighet med subsidiaritetsprincipen, gemensamma minimibestämmelser för unionen när det gäller dessa brott, särskilt beträffande de påföljder och förbud som skall fastställas i nationell lagstiftning. Principen om ömsesidigt erkännande måste kunna tillämpas på ett förbud att, tillfälligt eller permanent, utöva yrkesverksamhet som innebär tillsyn av barn, vilket uttryckligen anges i detta rambeslut, när detta förbud är följden av en fällande dom för ett av de brott som rör sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi. | (5)
  I en och samma medlemsstat och över hela Europeiska unionen finns ett brett spektrum av möjliga förbud till följd av brottmålsdomar, och förbudens art och metoderna för att verkställa dessa påföljder kan variera avsevärt. Företräde bör därför ges åt sektorer där det redan finns en gemensam grund mellan medlemsstaterna.
  Kampen mot sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi skall unionen prioritera högt, och i synnerhet förebyggande av risken för återfall. På detta särskilda område fastställdes det i rådets rambeslut 2004/68/RIF av den 22 december 2003 om bekämpande av sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi, i enlighet med subsidiaritetsprincipen, gemensamma minimibestämmelser för unionen när det gäller dessa brott, särskilt beträffande de påföljder och förbud som skall fastställas i nationell lagstiftning. Principen om ömsesidigt erkännande måste kunna tillämpas på
  bland annat
  ett förbud att, tillfälligt eller permanent, utöva yrkesverksamhet som innebär tillsyn av barn, vilket uttryckligen anges i detta rambeslut, när detta förbud är följden av en fällande dom för ett av de brott som rör sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi. |
| Ändring 3 |
| Artikel 2, led c |
| c) | förbud: ett förbud att, tillfälligt eller permanent, utöva yrkesverksamhet som innebär tillsyn av barn, enligt artikel 5.3 i rådets rambeslut 2004/68/RIF av den 22 december 2003 om bekämpande av sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi och som är följden av en fällande dom för ett brott som avses i artikel 1.1, |

KONUNGARIKET BELGIENS INITIATIV

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Beaktandeled 1

med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt
  artikel 31.1 a
  och artikel 34.2 b i detta,

med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt
  artikel 31.1 a
  och
  c samt
  artikel 34.2 b i detta,

Ändring 2

Skäl 5

(5) Kampen mot sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi skall unionen prioritera högt, och i synnerhet förebyggande av risken för återfall. På detta särskilda område fastställdes det i rådets rambeslut 2004/68/RIF av den 22 december 2003 om bekämpande av sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi, i enlighet med subsidiaritetsprincipen, gemensamma minimibestämmelser för unionen när det gäller dessa brott, särskilt beträffande de påföljder och förbud som skall fastställas i nationell lagstiftning. Principen om ömsesidigt erkännande måste kunna tillämpas på ett förbud att, tillfälligt eller permanent, utöva yrkesverksamhet som innebär tillsyn av barn, vilket uttryckligen anges i detta rambeslut, när detta förbud är följden av en fällande dom för ett av de brott som rör sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi.

(5)
  I en och samma medlemsstat och över hela Europeiska unionen finns ett brett spektrum av möjliga förbud till följd av brottmålsdomar, och förbudens art och metoderna för att verkställa dessa påföljder kan variera avsevärt. Företräde bör därför ges åt sektorer där det redan finns en gemensam grund mellan medlemsstaterna.
  Kampen mot sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi skall unionen prioritera högt, och i synnerhet förebyggande av risken för återfall. På detta särskilda område fastställdes det i rådets rambeslut 2004/68/RIF av den 22 december 2003 om bekämpande av sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi, i enlighet med subsidiaritetsprincipen, gemensamma minimibestämmelser för unionen när det gäller dessa brott, särskilt beträffande de påföljder och förbud som skall fastställas i nationell lagstiftning. Principen om ömsesidigt erkännande måste kunna tillämpas på
  bland annat
  ett förbud att, tillfälligt eller permanent, utöva yrkesverksamhet som innebär tillsyn av barn, vilket uttryckligen anges i detta rambeslut, när detta förbud är följden av en fällande dom för ett av de brott som rör sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi.

Ändring 3

Artikel 2, led c

c)

förbud: ett förbud att, tillfälligt eller permanent, utöva yrkesverksamhet som innebär tillsyn av barn, enligt artikel 5.3 i rådets rambeslut 2004/68/RIF av den 22 december 2003 om bekämpande av sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi och som är följden av en fällande dom för ett brott som avses i artikel 1.1,

| c) | förbud: ett förbud att, tillfälligt eller permanent, utöva yrkesverksamhet som innebär tillsyn av barn, enligt artikel 5.3 i rådets rambeslut 2004/68/RIF av den 22 december 2003 om bekämpande av sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi
  , och att utöva annan verksamhet än tillsyn av barn i en offentlig eller privat institution som bedriver tillsyn av barn eller arbetar med barn,
  och som är följden av en fällande dom för ett brott som avses i artikel 1.1, |
| --- | --- |

c)

förbud: ett förbud att, tillfälligt eller permanent, utöva yrkesverksamhet som innebär tillsyn av barn, enligt artikel 5.3 i rådets rambeslut 2004/68/RIF av den 22 december 2003 om bekämpande av sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi
  , och att utöva annan verksamhet än tillsyn av barn i en offentlig eller privat institution som bedriver tillsyn av barn eller arbetar med barn,
  och som är följden av en fällande dom för ett brott som avses i artikel 1.1,

Ändring 4

Artikel 2, led d

| d) | central myndighet: den myndighet som utsetts enligt
  artikel 2
  i rådets beslut av den [...] om utbyte av uppgifter ur kriminalregister, |
| --- | --- |

d)

central myndighet: den myndighet som utsetts enligt
  artikel 2
  i rådets beslut av den [...] om utbyte av uppgifter ur kriminalregister,

| d) | central myndighet: den myndighet som utsetts enligt
  artikel 1
  i rådets beslut av den [...] om utbyte av uppgifter ur kriminalregister, |
| --- | --- |

d)

central myndighet: den myndighet som utsetts enligt
  artikel 1
  i rådets beslut av den [...] om utbyte av uppgifter ur kriminalregister,

Ändring 5

Artikel 3, punkt -1 (ny)

-1. I de fall som de internationella instrument som är tilllämpliga på inbördes rättshjälp i brottmål skall förbud som har utfärdats av tredjeländer föras in i kriminalregistret.

Ändring 6

Artikel 3

Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att alla förbud förs in i kriminalregistret.

2.
  Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att alla förbud
  , inbegripet förbud som utfärdats av en annan medlemsstat,
  förs in i kriminalregistret.

Ändring 7

Artikel 4, punkt 1

1. När den centrala myndigheten i den utfärdande staten lämnar uppgifter ur kriminalregistret till en annan medlemsstat i enlighet med de internationella regler som är tillämpliga på ömsesidig rättslig hjälp i brottmål skall den ange förbudet i utdraget ur kriminalregistret.

1. När den utfärdande staten lämnar uppgifter ur kriminalregistret till en annan medlemsstat i enlighet med de internationella regler som är tillämpliga på ömsesidig rättslig hjälp i brottmål
  och i enlighet med rådets beslut 2005/876/RIF av den 21 november 2005 om utbyte av uppgifter ur kriminalregistret (2)

  skall den ange förbudet
  bland uppgifterna
  i utdraget ur kriminalregistret.

Ändring 8

Artikel 5

När en framställan om uppgifter ur en medlemsstats kriminalregister görs inom ramen för tillämpningen av detta rambeslut, i enlighet med nationell rätt, angående uppgifter som rör en medborgare i en annan medlemsstat skall denna framställan genomgående göras till den centrala myndigheten i den medlemsstat där den berörda personen är medborgare.

När en framställan om uppgifter ur en medlemsstats kriminalregister görs inom ramen för tillämpningen av detta rambeslut, i enlighet med nationell rätt, angående uppgifter som rör en medborgare i en annan medlemsstat
  eller en person som är bosatt i en annan medlemsstat, även om det inte pågår något rättsligt förfarande gentemot den berörda personen,
  skall denna framställan genomgående göras till den centrala myndigheten i den medlemsstat där den berörda personen är medborgare
  eller bosatt
  .

Ändring 9

Artikel 5, punkt 1a (nytt)

1a. När en framställan om uppgifter ur en medlemsstats kriminalregister görs inom ramen för tillämpningen av detta rambeslut, i enlighet med nationell rätt, angående uppgifter som rör en person som är medborgare i fler än en medlemsstat skall denna framställan genomgående göras till den centrala myndigheten i varje medlemsstat där den berörda personen är medborgare.

Ändring 10

Artikel 7, rubrik

Skäl att inte erkänna
  eller
  verkställa ett förbud

Skäl att inte erkänna
  ,
  verkställa
  eller att anpassa
  ett förbud

Ändring 11

Artikel 7, led ca (nytt)

| ca) | det brott som ligger till grund för förbudet omfattas av en amnesti i den verkställande staten. |
| --- | --- |

ca)

Ändring 12

Artikel 7, punkt 1a (ny)

1a. Om förbudets varaktighet överstiger det maximum som föreskrivs i den verkställande statens lagstiftning för samma brott skall varaktigheten av verkställandet begränsas av förbudet till detta maximum.

Ändring 13

Artikel 8, punkt 1

1. För att verkställa ett förbud får den behöriga myndigheten i den verkställande staten inte kräva några ytterligare formaliteter än det formulär
  B
  som anges i
  artikel 4.2
  i rådets beslut av den [...] om utbyte av uppgifter ur kriminalregister.

1. För att verkställa ett förbud får den behöriga myndigheten i den verkställande staten inte kräva några ytterligare formaliteter än det formulär som anges i
  artikel 3.2
  i rådets beslut av den [...] om utbyte av uppgifter ur kriminalregister.

Ändring 14

Artikel 8, punkt 2

2. Om förbudets varaktighet överstiger det maximum som föreskrivs i den verkställande statens lagstiftning för samma brott skall verkställigheten begränsas till detta maximum.

utgår

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  

  EUT L 322, 9.12.2005, s. 33.

P6_TA(2006)0237

Krisen i de palestinska territorierna

Europaparlamentets resolution om den humanitära krisen i de palestinska territorierna och EU:s roll

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Mellanöstern och särskilt de av den 23 oktober 2003 om fred och värdighet i Mellanöstern (1), den 27 januari 2005 om situationen i Mellanöstern (2) och av den 2 februari 2006 om resultaten av de palestinska valen och situationen i östra Jerusalem (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Mellanöstern och särskilt de av den 23 oktober 2003 om fred och värdighet i Mellanöstern (1), den 27 januari 2005 om situationen i Mellanöstern (2) och av den 2 februari 2006 om resultaten av de palestinska valen och situationen i östra Jerusalem (3),

| — | med beaktande av rapporten från EU:s valobservatörsgrupp i Palestina och rapporten från Europaparlamentets valobservatörer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från EU:s valobservatörsgrupp i Palestina och rapporten från Europaparlamentets valobservatörer,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner nr 242, 338, 1373 och 1397, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner nr 242, 338, 1373 och 1397,

| — | med beaktande av kvartettens färdplan för fred av den 30 april 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kvartettens färdplan för fred av den 30 april 2003,

| — | med beaktande av resultatet av valet i Israel den 28 mars 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av valet i Israel den 28 mars 2006,

| — | med beaktande av uttalandet av kvartettens ledare i New York den 9 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av kvartettens ledare i New York den 9 maj 2006,

| — | med beaktande av rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) slutsatser om fredsprocessen i Mellanöstern av den 15 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) slutsatser om fredsprocessen i Mellanöstern av den 15 maj 2006,

| — | med beaktande av grannskapsavtalen mellan EU och Israel samt EU och Palestina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av grannskapsavtalen mellan EU och Israel samt EU och Palestina,

| — | med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Efter valen i Palestina och Israel är det dags att lägga en ny grund för ett diplomatiskt och politiskt initiativ med ambitiösa mål från EU och kvartetten (EU, Förenta staterna, Ryssland och FN) i syfte att på nytt inleda förhandlingar och en process för en stabil och hållbar fredslösning. |
| --- | --- |

A.

Efter valen i Palestina och Israel är det dags att lägga en ny grund för ett diplomatiskt och politiskt initiativ med ambitiösa mål från EU och kvartetten (EU, Förenta staterna, Ryssland och FN) i syfte att på nytt inleda förhandlingar och en process för en stabil och hållbar fredslösning.

| B. | Den humanitära och sociala situationen både på Gazaremsan och på Västbanken har försämrats drastiskt och omedelbara åtgärder måste vidtas för att undvika kaos och fortsatt politisk instabilitet. |
| --- | --- |

B.

Den humanitära och sociala situationen både på Gazaremsan och på Västbanken har försämrats drastiskt och omedelbara åtgärder måste vidtas för att undvika kaos och fortsatt politisk instabilitet.

| C. | Efter det palestinska valet, som anordnats i enlighet med internationella normer, bildades det en regering som består av medlemmar från Hamas lista ”Change and Reform”. Det internationella samfundet måste nu respektera det demokratiska valresultatet. |
| --- | --- |

C.

Efter det palestinska valet, som anordnats i enlighet med internationella normer, bildades det en regering som består av medlemmar från Hamas lista ”Change and Reform”. Det internationella samfundet måste nu respektera det demokratiska valresultatet.

| D. | Hamas beslut att delta i valet och dess framgång i det ger den också ett ansvar att respektera tidigare överenskommelser som palestinierna undertecknat och som omfattar avståndstagande från terrorism och erkännande av Israels existensberättigande, något som även krävts av det internationella samfundet. |
| --- | --- |

D.

Hamas beslut att delta i valet och dess framgång i det ger den också ett ansvar att respektera tidigare överenskommelser som palestinierna undertecknat och som omfattar avståndstagande från terrorism och erkännande av Israels existensberättigande, något som även krävts av det internationella samfundet.

| E. | Den 9 maj 2006 bekräftade kvartetten att den stödjer bistånd som inriktas på att tillgodose det palestinska folkets grundläggande mänskliga behov och uttryckte sin vilja att ansluta sig till en tillfällig internationell mekanism som begränsas i räckvidd och tid och där det garanteras att biståndet går direkt till palestinierna. EU har fått i uppdrag att utveckla och lägga fram förslag om en sådan mekanism. |
| --- | --- |

E.

Den 9 maj 2006 bekräftade kvartetten att den stödjer bistånd som inriktas på att tillgodose det palestinska folkets grundläggande mänskliga behov och uttryckte sin vilja att ansluta sig till en tillfällig internationell mekanism som begränsas i räckvidd och tid och där det garanteras att biståndet går direkt till palestinierna. EU har fått i uppdrag att utveckla och lägga fram förslag om en sådan mekanism.

| F. | EU arbetar intensivt på att utveckla denna mekanism, som i första hand skall tillgodose de grundläggande behoven och omfattar samråd med internationella finansinstitut och andra huvudpartner. EU uppmanar övriga givare att aktivt delta i försöken att inrätta en sådan mekanism så snart som möjligt. |
| --- | --- |

F.

EU arbetar intensivt på att utveckla denna mekanism, som i första hand skall tillgodose de grundläggande behoven och omfattar samråd med internationella finansinstitut och andra huvudpartner. EU uppmanar övriga givare att aktivt delta i försöken att inrätta en sådan mekanism så snart som möjligt.

| G. | Den nya israeliska regeringen har lagt fram riktlinjer som omfattar ett åtagande till förhandlingar med palestinierna men som inte utesluter unilaterala åtgärder för genomförandet av ”konvergensplanen” i syfte att fastställa de slutgiltiga gränserna. |
| --- | --- |

G.

Den nya israeliska regeringen har lagt fram riktlinjer som omfattar ett åtagande till förhandlingar med palestinierna men som inte utesluter unilaterala åtgärder för genomförandet av ”konvergensplanen” i syfte att fastställa de slutgiltiga gränserna.

| H. | Israel bör påminnas om sina åtaganden enligt Osloavtalen om 1967 års gränser, bosättningarna och Östra Jerusalem och vara medveten om den rådande allvarliga situationen. |
| --- | --- |

H.

Israel bör påminnas om sina åtaganden enligt Osloavtalen om 1967 års gränser, bosättningarna och Östra Jerusalem och vara medveten om den rådande allvarliga situationen.

| 1. | Europaparlamentet uttalar sin starka oro över de försämrade humanitära, ekonomiska och finansiella förhållandena på Västbanken och i Gazaområdet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttalar sin starka oro över de försämrade humanitära, ekonomiska och finansiella förhållandena på Västbanken och i Gazaområdet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att intensifiera sina initiativ genom att beakta följande rekommendationer:






  — | Att inom kvartetten handla i syfte att omedelbart garantera att stöd som är oumbärligt för palestinierna ges genom humanitära organisationer och icke-statliga organisationer, genomföra den ovannämnda tillfälliga internationella mekanismen som kvartetten föreslagit samt garantera direkt stöd till det palestinska folket som bör kanaliseras av Världsbanken eller andra internationella organ. |
| --- | --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att intensifiera sina initiativ genom att beakta följande rekommendationer:

—

Att inom kvartetten handla i syfte att omedelbart garantera att stöd som är oumbärligt för palestinierna ges genom humanitära organisationer och icke-statliga organisationer, genomföra den ovannämnda tillfälliga internationella mekanismen som kvartetten föreslagit samt garantera direkt stöd till det palestinska folket som bör kanaliseras av Världsbanken eller andra internationella organ.

| — | Att uppmana regeringen i Förenta staterna och andra givarländers regeringar att se till att denna mekanism har ett brett och flexibelt tillämpningsområde och att underlätta mekanismens funktion genom att direkt involvera presidenten för den palestinska myndigheten samt att säkerställa ekonomisk kontroll och redovisningsskyldighet för utgifterna. |
| --- | --- |

—

Att uppmana regeringen i Förenta staterna och andra givarländers regeringar att se till att denna mekanism har ett brett och flexibelt tillämpningsområde och att underlätta mekanismens funktion genom att direkt involvera presidenten för den palestinska myndigheten samt att säkerställa ekonomisk kontroll och redovisningsskyldighet för utgifterna.

| — | Att utveckla en sådan mekanism för att undvika en allvarlig humanitär kris i det palestinska området. Samtliga institutioner som är involverade i arbetet med att ta fram en sådan tillfällig finansieringsmekanism uppmanas i detta sammanhang att arbeta så öppet som möjligt för att undvika bedrägerier eller att pengarna hamnar i fel fickor. |
| --- | --- |

—

Att utveckla en sådan mekanism för att undvika en allvarlig humanitär kris i det palestinska området. Samtliga institutioner som är involverade i arbetet med att ta fram en sådan tillfällig finansieringsmekanism uppmanas i detta sammanhang att arbeta så öppet som möjligt för att undvika bedrägerier eller att pengarna hamnar i fel fickor.

| — | Att uppmana den israeliska regeringen att omedelbart återinföra de direkta överföringarna av innehållna palestinska skatte- och tullinkomster som varit blockerade sedan januari 2006. Delar av dessa medel har överförts för betalning av elektrisk utrustning, i enlighet med 1994 års Parisprotokoll. |
| --- | --- |

—

Att uppmana den israeliska regeringen att omedelbart återinföra de direkta överföringarna av innehållna palestinska skatte- och tullinkomster som varit blockerade sedan januari 2006. Delar av dessa medel har överförts för betalning av elektrisk utrustning, i enlighet med 1994 års Parisprotokoll.

| — | Att återuppliva institutionsbyggandet som upplevt en viktig milstolpe vid anordnandet av valet nyligen. |
| --- | --- |

—

Att återuppliva institutionsbyggandet som upplevt en viktig milstolpe vid anordnandet av valet nyligen.

| — | Att låta EU vara kvar i Rafah och fortsätta genomförandet av överenskommelsen om förflyttningar och tillträde. |
| --- | --- |

—

Att låta EU vara kvar i Rafah och fortsätta genomförandet av överenskommelsen om förflyttningar och tillträde.

| — | Att tillsammans med den höge representanten för GUSP göra en omfattande utvärdering av situationen, att garantera samstämmighet både vid stödåtgärder och vid politiska och diplomatiska initiativ i syfte att föra en dialog med den palestinska myndigheten via dess president. |
| --- | --- |

—

Att tillsammans med den höge representanten för GUSP göra en omfattande utvärdering av situationen, att garantera samstämmighet både vid stödåtgärder och vid politiska och diplomatiska initiativ i syfte att föra en dialog med den palestinska myndigheten via dess president.

| — | Att se till att allt framtida stöd kommer att övervägas i ljuset av den palestinska regeringens iakttagande av dessa principer. |
| --- | --- |

—

Att se till att allt framtida stöd kommer att övervägas i ljuset av den palestinska regeringens iakttagande av dessa principer.

| — | Att till fullo utnyttja handlingsplanen med den palestinska myndigheten inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. Kommissionen å sin sida måste se till att handlingsplanen för EU och Israel genomförs till fullo vad gäller Israels förpliktelser mot den palestinska myndigheten. |
| --- | --- |

—

Att till fullo utnyttja handlingsplanen med den palestinska myndigheten inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken. Kommissionen å sin sida måste se till att handlingsplanen för EU och Israel genomförs till fullo vad gäller Israels förpliktelser mot den palestinska myndigheten.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar det uttalande som den palestinska myndighetens president, Mahmoud Abbas, gjorde i parlamentetse plenum den 16 maj 2006 och uppmanar rådet och kommissionen att även i fortsättningen stödja presidenten i hans ansträngningar att diskutera med Israel, den palestinska regeringen och det internationella samfundet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar det uttalande som den palestinska myndighetens president, Mahmoud Abbas, gjorde i parlamentetse plenum den 16 maj 2006 och uppmanar rådet och kommissionen att även i fortsättningen stödja presidenten i hans ansträngningar att diskutera med Israel, den palestinska regeringen och det internationella samfundet.

| 4. | Europaparlamentet stöder den palestinska presidentens initiativ om att främja en nationell dialog och hoppas att dessa förslag skall godtas av samtliga parter. Parlamentet anser att presidenten har rätt att föra förhandlingar och ansvara för förvaltningen av det internationella biståndet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet stöder den palestinska presidentens initiativ om att främja en nationell dialog och hoppas att dessa förslag skall godtas av samtliga parter. Parlamentet anser att presidenten har rätt att föra förhandlingar och ansvara för förvaltningen av det internationella biståndet.

| 5. | Europaparlamentet anser att målsättningen med alla kontakter med den nytillträdda palestinska regeringen bör vara att uppnå ett erkännande av det slutliga fredsavtalet som grundar sig på en lösning med två fungerande stater, samt att regeringen och de grupper som stöder den tar avstånd från våld. Viktiga element i EU:s samarbete med den palestinska regeringen är att regeringen tydligt gör klart att den tar avstånd från våld, erkänner staten Israel och respekterar Palestinas internationella förpliktelser. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att målsättningen med alla kontakter med den nytillträdda palestinska regeringen bör vara att uppnå ett erkännande av det slutliga fredsavtalet som grundar sig på en lösning med två fungerande stater, samt att regeringen och de grupper som stöder den tar avstånd från våld. Viktiga element i EU:s samarbete med den palestinska regeringen är att regeringen tydligt gör klart att den tar avstånd från våld, erkänner staten Israel och respekterar Palestinas internationella förpliktelser.

| 6. | I detta läge klargör Europaparlamentet än en gång att en lösning på Mellanösternkonflikten kräver att det förutsättningslöst förhandlas fram ett stabilt och slutgiltigt fredsavtal i enlighet med vad som föreskrivs i färdplanen, som bygger på att två demokratiska, självständiga och fungerande stater skall leva sida vid sida i fred inom säkra och erkända gränser |
| --- | --- |

6.

I detta läge klargör Europaparlamentet än en gång att en lösning på Mellanösternkonflikten kräver att det förutsättningslöst förhandlas fram ett stabilt och slutgiltigt fredsavtal i enlighet med vad som föreskrivs i färdplanen, som bygger på att två demokratiska, självständiga och fungerande stater skall leva sida vid sida i fred inom säkra och erkända gränser

| 7. | Europaparlamentet välkomnar det första möte som sedan valet i Israel har hållits mellan den palestinska myndighetens president Mahmoud Abbas och Israels vice premiärminister Shimon Peres samt vice premiärministern och utrikesministern Tsipi Livni. Mötet, som hölls den 20 maj 2006 i Sharm-el-Sheikh, är ett lovande tecken som banar väg för det planerade mötet mellan Mahmoud Abbas och Israels premiärminister Ehud Olmert. Parlamentet hoppas att dessa kontakter i slutändan kommer att leda till att fredsförhandlingarna återupptas så att nytt liv gjuts i den sedan länge avstannade fredsprocessen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar det första möte som sedan valet i Israel har hållits mellan den palestinska myndighetens president Mahmoud Abbas och Israels vice premiärminister Shimon Peres samt vice premiärministern och utrikesministern Tsipi Livni. Mötet, som hölls den 20 maj 2006 i Sharm-el-Sheikh, är ett lovande tecken som banar väg för det planerade mötet mellan Mahmoud Abbas och Israels premiärminister Ehud Olmert. Parlamentet hoppas att dessa kontakter i slutändan kommer att leda till att fredsförhandlingarna återupptas så att nytt liv gjuts i den sedan länge avstannade fredsprocessen.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att det inte finns något alternativ till bilaterala förhandlingar och att unilaterala åtgärder kan underminera insatserna för att komma fram till en hållbar och djupgående lösning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påpekar att det inte finns något alternativ till bilaterala förhandlingar och att unilaterala åtgärder kan underminera insatserna för att komma fram till en hållbar och djupgående lösning.

| 9. | Europaparlamentet fördömer på nytt den fortsatta utvidgningen av bosättningarna framför allt i östra Jerusalem och uppmanar till att man omedelbart upphör med detta och förkastar upprättandet av ”the wall” bortom 1967 års gränser. Detta strider inte enbart mot folkrätten utan utgör även ett hinder för att skapa ett gynnsamt klimat för en fortsatt dialog. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet fördömer på nytt den fortsatta utvidgningen av bosättningarna framför allt i östra Jerusalem och uppmanar till att man omedelbart upphör med detta och förkastar upprättandet av ”the wall” bortom 1967 års gränser. Detta strider inte enbart mot folkrätten utan utgör även ett hinder för att skapa ett gynnsamt klimat för en fortsatt dialog.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar samtliga parter att till fullo genomföra färdplanen och uppmanar kvartetten att uppmuntra förhandlingar om en rättvis och långsiktigt lösning av Mellanösternkonflikten i syfte att nå ett fast och definitivt fredsavtal i enlighet med färdplanen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar samtliga parter att till fullo genomföra färdplanen och uppmanar kvartetten att uppmuntra förhandlingar om en rättvis och långsiktigt lösning av Mellanösternkonflikten i syfte att nå ett fast och definitivt fredsavtal i enlighet med färdplanen.

| 11. | Parlamentet stöder kommissionens och rådets konstruktiva roll inom kvartetten när det gäller att fastställa villkoren för framtida förbindelser med den palestinska myndigheten. |
| --- | --- |

11.

Parlamentet stöder kommissionens och rådets konstruktiva roll inom kvartetten när det gäller att fastställa villkoren för framtida förbindelser med den palestinska myndigheten.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, den höga representanten för GUSP, medlemsstaternas regeringar och parlament, den palestinska myndighetens president, det palestinska lagstiftande rådet, Knesset och Israels regering, Förenta staternas och Rysslands regeringar och FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, den höga representanten för GUSP, medlemsstaternas regeringar och parlament, den palestinska myndighetens president, det palestinska lagstiftande rådet, Knesset och Israels regering, Förenta staternas och Rysslands regeringar och FN:s generalsekreterare.

---

(1)  EUT C 82 E, 1.4.2004, s. 610.

(2)  EUT C 253 E, 13.10.2005, s. 35.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2006)0041.

P6_TA(2006)0238

Transatlantiskt partnerskapsavtal mellan EU och Amerikas förenta stater

Europaparlamentets resolution om att förbättra förbindelserna mellan EU och Förenta staterna inom ramen för ett transatlantiskt partnerskapsavtal (2005/2056(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den transatlantiska förklaringen om förbindelserna mellan EG och Förenta staterna från 1990 och den nya transatlantiska agendan från 1995, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den transatlantiska förklaringen om förbindelserna mellan EG och Förenta staterna från 1990 och den nya transatlantiska agendan från 1995,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet i Bryssel den 16-17 december 2004, särskilt avsnitten ”En världsordning grundad på effektiv multilateralism“ och ”Att arbeta med partner“, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet i Bryssel den 16-17 december 2004, särskilt avsnitten ”En världsordning grundad på effektiv multilateralism“ och ”Att arbeta med partner“,

| — | med beaktande av de uttalanden som gjordes efter mötet mellan Europeiska unionens stats- och regeringschefer och Förenta staternas president den 22 februari 2005 i Bryssel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de uttalanden som gjordes efter mötet mellan Europeiska unionens stats- och regeringschefer och Förenta staternas president den 22 februari 2005 i Bryssel,

| — | med beaktande av resultaten från toppmötet mellan EU och Förenta staterna den 20 juni 2005 i Washington D.C., |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten från toppmötet mellan EU och Förenta staterna den 20 juni 2005 i Washington D.C.,

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2005 om transatlantiska relationer (1) och sina tidigare resolutioner av den 17 maj 2001 (2), den 13 december 2001 (3), den 15 maj 2002 (4) och den 19 juni 2003 (5), sin rekommendation av den 10 mars 2004 till rådet om Guantánamofångarnas rätt till en rättvis rättegång (6), sin resolution av den 16 februari 2006 om Guantánamo (7) och sina resolutioner av den 22 april 2004 (8) och den 13 januari 2005 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2005 om transatlantiska relationer (1) och sina tidigare resolutioner av den 17 maj 2001 (2), den 13 december 2001 (3), den 15 maj 2002 (4) och den 19 juni 2003 (5), sin rekommendation av den 10 mars 2004 till rådet om Guantánamofångarnas rätt till en rättvis rättegång (6), sin resolution av den 16 februari 2006 om Guantánamo (7) och sina resolutioner av den 22 april 2004 (8) och den 13 januari 2005 (9),

| — | med beaktande av förslaget till resolution 77 om transatlantiska förbindelser från Förenta staternas representanthus av den 9 februari 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution 77 om transatlantiska förbindelser från Förenta staternas representanthus av den 9 februari 2005,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 maj 2005 om ett starkare partnerskap mellan EU och Förenta staterna och en öppnare marknad under 2000-talet (KOM(2005)0196), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 maj 2005 om ett starkare partnerskap mellan EU och Förenta staterna och en öppnare marknad under 2000-talet (KOM(2005)0196),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för rättsliga frågor (A6-0173/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för rättsliga frågor (A6-0173/2006), och av följande skäl:

| A. | Det transatlantiska partnerskapet är en hörnsten i unionens yttre åtgärder. |
| --- | --- |

A.

Det transatlantiska partnerskapet är en hörnsten i unionens yttre åtgärder.

| B. | Det transatlantiska partnerskapet grundar sig på delade värden såsom frihet, demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen, och stöder hållbara ekonomier och hållbar utveckling. Sådana värden kommer att spela en nyckelroll även vid eventuella framtida översyner av det transatlantiska partnerskapets grundprinciper. Förenta staterna måste uppmanas att anamma de värden som försvaras och vidmakthålls av EU, exempelvis förbud mot dödsstraff och försvar av Internationella brottmålsdomstolen. |
| --- | --- |

B.

Det transatlantiska partnerskapet grundar sig på delade värden såsom frihet, demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen, och stöder hållbara ekonomier och hållbar utveckling. Sådana värden kommer att spela en nyckelroll även vid eventuella framtida översyner av det transatlantiska partnerskapets grundprinciper. Förenta staterna måste uppmanas att anamma de värden som försvaras och vidmakthålls av EU, exempelvis förbud mot dödsstraff och försvar av Internationella brottmålsdomstolen.

| C. | Även om man tolkar dagens globala risker och hot på delvis olika sätt är det nödvändigt att främja frihet och demokrati i världen och att anta de utmaningar som de utgör, såsom behovet av internationell säkerhet, utrota fattigdom, främja utveckling, behovet av globala nedrustningsinsatser, skydda mänskliga rättigheter, ta itu med globala hälsorisker, miljöfrågor och energisäkerheten, bekämpa internationell terrorism och organiserad brottslighet samt icke-spridning av massförstörelsevapen. |
| --- | --- |

C.

Även om man tolkar dagens globala risker och hot på delvis olika sätt är det nödvändigt att främja frihet och demokrati i världen och att anta de utmaningar som de utgör, såsom behovet av internationell säkerhet, utrota fattigdom, främja utveckling, behovet av globala nedrustningsinsatser, skydda mänskliga rättigheter, ta itu med globala hälsorisker, miljöfrågor och energisäkerheten, bekämpa internationell terrorism och organiserad brottslighet samt icke-spridning av massförstörelsevapen.

| D. | Det ligger i båda parters intresse att samfällt bemöta gemensamma hot och utmaningar på grundval av befintliga internationella fördrag och effektivt arbete i internationella institutioner, särskilt FN-systemet i enlighet med FN-stadgan. |
| --- | --- |

D.

Det ligger i båda parters intresse att samfällt bemöta gemensamma hot och utmaningar på grundval av befintliga internationella fördrag och effektivt arbete i internationella institutioner, särskilt FN-systemet i enlighet med FN-stadgan.

| E. | Med tanke på båda parters ansvar för världsordningen är det av avgörande betydelse att partnerskapet mellan dem baseras på en stabil, hållbar och bärande samarbetsgrund. |
| --- | --- |

E.

Med tanke på båda parters ansvar för världsordningen är det av avgörande betydelse att partnerskapet mellan dem baseras på en stabil, hållbar och bärande samarbetsgrund.

| F. | I samband med kampen mot internationell terrorism är det nödvändigt att understryka vikten av att till fullo respektera folkrätten och internationella fördrag om mänskliga rättigheter och grundläggande friheter och att erkänna vikten av att diskutera om det är lämpligt med och om det finns behov av nya och mer skräddarsydda lösningar i folkrätten, som bättre svarar mot de utmaningar som ställs av internationell terrorism, och av nya lagliga medel för att bekämpa terroristhotet, samtidigt som ovannämnda rättigheter och friheter till fullo respekteras. |
| --- | --- |

F.

I samband med kampen mot internationell terrorism är det nödvändigt att understryka vikten av att till fullo respektera folkrätten och internationella fördrag om mänskliga rättigheter och grundläggande friheter och att erkänna vikten av att diskutera om det är lämpligt med och om det finns behov av nya och mer skräddarsydda lösningar i folkrätten, som bättre svarar mot de utmaningar som ställs av internationell terrorism, och av nya lagliga medel för att bekämpa terroristhotet, samtidigt som ovannämnda rättigheter och friheter till fullo respekteras.

| G. | Såsom framgår av den europeiska säkerhetsstrategin är det transatlantiska partnerskapet och Nato mycket viktigt för den kollektiva säkerheten. |
| --- | --- |

G.

Såsom framgår av den europeiska säkerhetsstrategin är det transatlantiska partnerskapet och Nato mycket viktigt för den kollektiva säkerheten.

| H. | EU:s institutioner, medlemsstaterna, FN och allmänheten har upprepade gånger krävt att fånglägret i Guantánamo-bukten omedelbart skall stängas och att alla fångar skall behandlas i enlighet med internationell humanitär rätt och snarast möjligt beviljas en rättvis och öppen rättegång inför en behörig, oavhängig och opartisk domstol. |
| --- | --- |

H.

EU:s institutioner, medlemsstaterna, FN och allmänheten har upprepade gånger krävt att fånglägret i Guantánamo-bukten omedelbart skall stängas och att alla fångar skall behandlas i enlighet med internationell humanitär rätt och snarast möjligt beviljas en rättvis och öppen rättegång inför en behörig, oavhängig och opartisk domstol.

| I. | EU och Förenta staterna utgör världens största bilaterala partnerskap för handel (omkring 600 000 miljoner euro i varor och tjänster 2003) och investeringar (omkring 1 400 000 miljoner euro 2003). Så mycket som 14 miljoner arbetstillfällen i EU och Förenta staterna är beroende av de transatlantiska affärsbanden (enligt Europeiska kommissionen). |
| --- | --- |

I.

EU och Förenta staterna utgör världens största bilaterala partnerskap för handel (omkring 600 000 miljoner euro i varor och tjänster 2003) och investeringar (omkring 1 400 000 miljoner euro 2003). Så mycket som 14 miljoner arbetstillfällen i EU och Förenta staterna är beroende av de transatlantiska affärsbanden (enligt Europeiska kommissionen).

| J. | Mot bakgrund av det starka ekonomiska inbördes beroende som härrör från ovannämnda band bör Lissabonmålen uppfattas som ett försök att göra Europa till en i hög grad konkurrenskraftig och kunskapsbaserad ekonomi som i sin tur gagnar det transatlantiska partnerskapet genom att öka tillväxten på gemensamma marknader. |
| --- | --- |

J.

Mot bakgrund av det starka ekonomiska inbördes beroende som härrör från ovannämnda band bör Lissabonmålen uppfattas som ett försök att göra Europa till en i hög grad konkurrenskraftig och kunskapsbaserad ekonomi som i sin tur gagnar det transatlantiska partnerskapet genom att öka tillväxten på gemensamma marknader.

| K. | Förenta staterna tillämpar fortfarande ett ensidigt viseringskrav för medborgare i tio av EU:s medlemsstater, inbegripet nio av de tio medlemsstater som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004. Detta innebär att de transatlantiska förbindelserna hämmas och orättvisor bland EU:s medborgare befästs, samtidigt som det är ett tecken på bristande förtroende för Europeiska unionens egna viseringsbestämmelser. |
| --- | --- |

K.

Förenta staterna tillämpar fortfarande ett ensidigt viseringskrav för medborgare i tio av EU:s medlemsstater, inbegripet nio av de tio medlemsstater som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004. Detta innebär att de transatlantiska förbindelserna hämmas och orättvisor bland EU:s medborgare befästs, samtidigt som det är ett tecken på bristande förtroende för Europeiska unionens egna viseringsbestämmelser.

| L. | De två parterna är för närvarande de största biståndsgivarna till Mellanöstern och Medelhavsregionen: EU ger årligen omkring 3 000 000 000 euro i bidrag och lån medan Förenta staterna ger omkring 2 200 000 000 US-dollar. Fredlig utveckling av demokratiska samhällen i Mellanöstern, där mänskliga rättigheter respekteras och politisk pluralism garanteras, bör vara det centrala strategiska målet för både EU:s och Förenta staternas utrikespolitik. Detta bistånd bör samordnas bättre och främst gå till konfliktlösning och främjande av demokrati och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

L.

De två parterna är för närvarande de största biståndsgivarna till Mellanöstern och Medelhavsregionen: EU ger årligen omkring 3 000 000 000 euro i bidrag och lån medan Förenta staterna ger omkring 2 200 000 000 US-dollar. Fredlig utveckling av demokratiska samhällen i Mellanöstern, där mänskliga rättigheter respekteras och politisk pluralism garanteras, bör vara det centrala strategiska målet för både EU:s och Förenta staternas utrikespolitik. Detta bistånd bör samordnas bättre och främst gå till konfliktlösning och främjande av demokrati och hållbar utveckling.

| M. | Det österrikiska ordförandeskapet har understrukit behovet av att parlamentariska företrädare och företrädare för det europeiska och det amerikanska civila samhället görs mer delaktiga i det transatlantiska partnerskapet |
| --- | --- |

M.

Det österrikiska ordförandeskapet har understrukit behovet av att parlamentariska företrädare och företrädare för det europeiska och det amerikanska civila samhället görs mer delaktiga i det transatlantiska partnerskapet

Allmän ram för partnerskapet mellan EU och Förenta staterna

| 1. | Europaparlamentet betonar behovet av att uppdatera det transatlantiska partnerskapets grundval genom att ersätta den befintliga nya transatlantiska agendan med ett transatlantiskt partnerskapsavtal som träder i kraft 2007. Parlamentet är övertygat om att ett sådant avtal är det enda sättet att förankra de transatlantiska förbindelserna i en fast institutionaliserad struktur och därmed ge parterna möjlighet att arbeta mot sina gemensamma mål på ett mer konsekvent och stabilt sätt. Parlamentet anser att bara ett sådant avtal skulle medge en omfattande omstrukturering och harmonisering av de olikartade och inte samordnade initiativ som för närvarande är på gång och att det även skulle stimulera andra internationella aktörer att tillämpa de oundgängliga principerna om demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar behovet av att uppdatera det transatlantiska partnerskapets grundval genom att ersätta den befintliga nya transatlantiska agendan med ett transatlantiskt partnerskapsavtal som träder i kraft 2007. Parlamentet är övertygat om att ett sådant avtal är det enda sättet att förankra de transatlantiska förbindelserna i en fast institutionaliserad struktur och därmed ge parterna möjlighet att arbeta mot sina gemensamma mål på ett mer konsekvent och stabilt sätt. Parlamentet anser att bara ett sådant avtal skulle medge en omfattande omstrukturering och harmonisering av de olikartade och inte samordnade initiativ som för närvarande är på gång och att det även skulle stimulera andra internationella aktörer att tillämpa de oundgängliga principerna om demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang parterna att på alla nivåer inleda en övergripande utvärdering av den nya transatlantiska agendans brister, misslyckanden och framgångar, särskilt med avseende på de prioriterade åtgärderna i den gemensamma åtgärdsplanen för EU och Förenta staterna, så att det transatlantiska partnerskapet kan byggas på en mer tydlig och konkret grund. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang parterna att på alla nivåer inleda en övergripande utvärdering av den nya transatlantiska agendans brister, misslyckanden och framgångar, särskilt med avseende på de prioriterade åtgärderna i den gemensamma åtgärdsplanen för EU och Förenta staterna, så att det transatlantiska partnerskapet kan byggas på en mer tydlig och konkret grund.

| 3. | Europaparlamentet understryker även det trängande behovet av att man vid det kommande toppmötet mellan EU och Förenta staterna i juni 2006 utan ytterligare dröjsmål fastställer målet att fullborda den transatlantiska marknaden senast 2015, utan avbrott, såsom parlamentet, Förenta staternas kongress och ledande akademiker och intressenter inom näringslivet har föreslagit upprepade gånger. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker även det trängande behovet av att man vid det kommande toppmötet mellan EU och Förenta staterna i juni 2006 utan ytterligare dröjsmål fastställer målet att fullborda den transatlantiska marknaden senast 2015, utan avbrott, såsom parlamentet, Förenta staternas kongress och ledande akademiker och intressenter inom näringslivet har föreslagit upprepade gånger.

| 4. | Europaparlamentet anser att det är absolut nödvändigt att förverkliga sådana långtgående initiativ, särskilt med tanke på fördjupandet av de ekonomiska förbindelserna mellan EU och Förenta staterna. Parlamentet framhåller behovet av att de transatlantiska förbindelserna direkt påverkar uppfyllandet av mål som ingår i EU:s och Förenta staternas globala och bilaterala intressen och värderingar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att det är absolut nödvändigt att förverkliga sådana långtgående initiativ, särskilt med tanke på fördjupandet av de ekonomiska förbindelserna mellan EU och Förenta staterna. Parlamentet framhåller behovet av att de transatlantiska förbindelserna direkt påverkar uppfyllandet av mål som ingår i EU:s och Förenta staternas globala och bilaterala intressen och värderingar.

| 5. | Europaparlamentet anser därför att de åtta gemensamma förklaringar som antogs vid toppmötet mellan EU och Förenta staterna i Washington D.C. den 20 juni 2005, liksom andra gemensamma åtgärder som kan följa, skulle integreras bättre och främjas effektivare inom ramen för det föreslagna transatlantiska partnerskapsavtalet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser därför att de åtta gemensamma förklaringar som antogs vid toppmötet mellan EU och Förenta staterna i Washington D.C. den 20 juni 2005, liksom andra gemensamma åtgärder som kan följa, skulle integreras bättre och främjas effektivare inom ramen för det föreslagna transatlantiska partnerskapsavtalet.

| 6. | Europaparlamentet beklagar av samma skäl att kommissionens meddelande av den 18 maj 2005, även om det är ett steg i rätt riktning, inte återspeglar den nödvändiga övertygelsen och beslutsamheten att gå vidare och fastställa slutmålet att stärka det transatlantiska partnerskapet genom att sluta ett transatlantiskt partnerskapsavtal som en lämplig institutionell och politisk ram. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utarbeta ett nytt meddelande, där vikten av att gå vidare i frågan framhålls. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar av samma skäl att kommissionens meddelande av den 18 maj 2005, även om det är ett steg i rätt riktning, inte återspeglar den nödvändiga övertygelsen och beslutsamheten att gå vidare och fastställa slutmålet att stärka det transatlantiska partnerskapet genom att sluta ett transatlantiskt partnerskapsavtal som en lämplig institutionell och politisk ram. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utarbeta ett nytt meddelande, där vikten av att gå vidare i frågan framhålls.

Det föreslagna transatlantiska partnerskapsavtalets politiska dimension: att bygga upp en ”åtgärdsgemenskap“ för globalt och regionalt samarbete

| 7. | Europaparlamentet upprepar åsikten att det transatlantiska partnerskapsavtalet bör utvidga de befintliga politiska, ekonomiska och säkerhetsrelaterade dagordningarna och syfta till en ”åtgärdsgemenskap“ för globalt och regionalt samarbete på alla de områden där båda parters gemensamma intressen och värderingar står på spel. Parlamentet välkomnar i detta hänseende de åtta gemensamma förklaringarna från det senaste toppmötet i Washington, vilka anger de mest brådskande utmaningarna för båda parter. Parlamentet välkomnar också diskussionerna vid det första forumet för regelgivningssamarbete (den 26 januari 2006) och inom den första arbetsgruppen för immaterialrätt (den 26 januari 2006) och ser fram emot uppföljningen av dessa om tre månader. Parlamentet anser dock att det vore önskvärt med mer konkreta åtgärder, exempelvis informella samtal mellan europeiska och amerikanska experter på de berörda områdena, med syftet att utforma genomförbara åtgärder på kort och medellång sikt för att hantera dessa utmaningar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet upprepar åsikten att det transatlantiska partnerskapsavtalet bör utvidga de befintliga politiska, ekonomiska och säkerhetsrelaterade dagordningarna och syfta till en ”åtgärdsgemenskap“ för globalt och regionalt samarbete på alla de områden där båda parters gemensamma intressen och värderingar står på spel. Parlamentet välkomnar i detta hänseende de åtta gemensamma förklaringarna från det senaste toppmötet i Washington, vilka anger de mest brådskande utmaningarna för båda parter. Parlamentet välkomnar också diskussionerna vid det första forumet för regelgivningssamarbete (den 26 januari 2006) och inom den första arbetsgruppen för immaterialrätt (den 26 januari 2006) och ser fram emot uppföljningen av dessa om tre månader. Parlamentet anser dock att det vore önskvärt med mer konkreta åtgärder, exempelvis informella samtal mellan europeiska och amerikanska experter på de berörda områdena, med syftet att utforma genomförbara åtgärder på kort och medellång sikt för att hantera dessa utmaningar.

| 8. | Europaparlamentet rekommenderar även främjandet av en gemensam syn på förbindelserna med andra viktiga geopolitiska aktörer, inbegripet Kina, Indien, Japan, Latinamerika och Ryssland, att återuppliva framförhandlade vapenkontroll- och nedrustningsavtal på multilateral och bilateral nivå och att gemensamt åta sig att mer aktivt reformera FN och dess säkerhetsråd. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet rekommenderar även främjandet av en gemensam syn på förbindelserna med andra viktiga geopolitiska aktörer, inbegripet Kina, Indien, Japan, Latinamerika och Ryssland, att återuppliva framförhandlade vapenkontroll- och nedrustningsavtal på multilateral och bilateral nivå och att gemensamt åta sig att mer aktivt reformera FN och dess säkerhetsråd.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och Förenta staterna att i samarbetet och samordningen av det tekniska biståndet och utbildningen i rättstillämpning prioritera åtgärder i Kina, Ryssland och Ukraina. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och Förenta staterna att i samarbetet och samordningen av det tekniska biståndet och utbildningen i rättstillämpning prioritera åtgärder i Kina, Ryssland och Ukraina.

| 10. | Europaparlamentet anser att det stöd för FN-systemet som uttalas i förklaringen med anledning av sextioårsjubileet av FN-stadgans undertecknande endast kan komma att stärka de allmänna demokratiska värderingarna i världen om förklaringens villkor och FN:s säkerhetsråds resolutioner tillämpas konsekvent när de mångfacetterade hoten och utmaningarna behandlas i praktiken. Parlamentet delar i detta hänseende åsikten att spridningen av öppet, ansvarsfullt och representativt styre, rättsstatsprincipen och respekt för mänskliga rättigheter enligt den allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter är strategiska prioriteringar och moraliska nödvändigheter för parterna och att de som sådana måste vara ett särdrag i partnerskapet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att det stöd för FN-systemet som uttalas i förklaringen med anledning av sextioårsjubileet av FN-stadgans undertecknande endast kan komma att stärka de allmänna demokratiska värderingarna i världen om förklaringens villkor och FN:s säkerhetsråds resolutioner tillämpas konsekvent när de mångfacetterade hoten och utmaningarna behandlas i praktiken. Parlamentet delar i detta hänseende åsikten att spridningen av öppet, ansvarsfullt och representativt styre, rättsstatsprincipen och respekt för mänskliga rättigheter enligt den allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter är strategiska prioriteringar och moraliska nödvändigheter för parterna och att de som sådana måste vara ett särdrag i partnerskapet.

| 11. | Europaparlamentet uppmuntrar parterna att vidta ytterligare gemensamma åtgärder för att fullgöra skyldigheter som härrör från internationella fördrag som utgör grundval för en effektiv multilateral ram på grundläggande politikområden för båda parters globala ansvar, såsom dem som avser Internationella brottmålsdomstolen, Kyotoprotokollet om klimatförändringar, Genèvekonventionerna, FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, inbegripet dödsstraffets avskaffande, icke-spridning av massförstörelsevapen, kampen mot organiserad brottslighet och smuggling, utlämning, tortyr, illegala kvarhållanden och överlämnanden, asyl, visering och emigration, uppgiftsskydd osv. Parlamentet uppmanar med kraft parterna att ratificera alla relevanta internationella fördrag och att övervinna aktuella skillnader i synsätt gällande analys, diagnos och politik, och sikta på ett globalt system grundat på goda styrelseformer och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmuntrar parterna att vidta ytterligare gemensamma åtgärder för att fullgöra skyldigheter som härrör från internationella fördrag som utgör grundval för en effektiv multilateral ram på grundläggande politikområden för båda parters globala ansvar, såsom dem som avser Internationella brottmålsdomstolen, Kyotoprotokollet om klimatförändringar, Genèvekonventionerna, FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, inbegripet dödsstraffets avskaffande, icke-spridning av massförstörelsevapen, kampen mot organiserad brottslighet och smuggling, utlämning, tortyr, illegala kvarhållanden och överlämnanden, asyl, visering och emigration, uppgiftsskydd osv. Parlamentet uppmanar med kraft parterna att ratificera alla relevanta internationella fördrag och att övervinna aktuella skillnader i synsätt gällande analys, diagnos och politik, och sikta på ett globalt system grundat på goda styrelseformer och rättsstatsprincipen.

| 12. | Europaparlamentet beklagar att Förenta staternas regering fortfarande är så ovillig att ingå någon form av meningsfullt internationellt partnerskap om klimatförändringar, men noterar som ett litet framsteg att landet nu, i enlighet med överenskommelsen från konferensen i december 2005 i Montreal för parterna till FN:s ramkonvention om klimatförändringar, är berett att inleda en ingående framåtsträvande dialog. Parlamentet välkomnar initiativ från de amerikanska lagstiftarna för att inrätta obligatoriska nationella system för att minska utsläppen av växthusgaser i Förenta staterna och den allt större vikt som fästs vid kampen mot klimatförändringar av nyckelaktörer i det amerikanska samhället, exempelvis delstatsregeringar, borgmästare, det civila samhällets organisationer och näringslivet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet beklagar att Förenta staternas regering fortfarande är så ovillig att ingå någon form av meningsfullt internationellt partnerskap om klimatförändringar, men noterar som ett litet framsteg att landet nu, i enlighet med överenskommelsen från konferensen i december 2005 i Montreal för parterna till FN:s ramkonvention om klimatförändringar, är berett att inleda en ingående framåtsträvande dialog. Parlamentet välkomnar initiativ från de amerikanska lagstiftarna för att inrätta obligatoriska nationella system för att minska utsläppen av växthusgaser i Förenta staterna och den allt större vikt som fästs vid kampen mot klimatförändringar av nyckelaktörer i det amerikanska samhället, exempelvis delstatsregeringar, borgmästare, det civila samhällets organisationer och näringslivet.

| 13. | Europaparlamentet rekommenderar att en gemensam strategi utvecklas för att säkra energi- och råvaruförsörjningen, grundad dels på en multilateral politik som antas av alla större konsumentgrupper, dels på mångfald i fråga om energiförsörjnings, produktions- och transportmöjligheter. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet rekommenderar att en gemensam strategi utvecklas för att säkra energi- och råvaruförsörjningen, grundad dels på en multilateral politik som antas av alla större konsumentgrupper, dels på mångfald i fråga om energiförsörjnings, produktions- och transportmöjligheter.

| 14. | Europaparlamentet uppmuntrar ett närmare samarbete inom kontaktgruppen om Kosovos slutliga status, med respekt för FN:s säkerhetsråds resolutioner och Europeiska unionens beslut och med målet att befästa fred, säkerhet och stabilitet i Balkanregionen som helhet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmuntrar ett närmare samarbete inom kontaktgruppen om Kosovos slutliga status, med respekt för FN:s säkerhetsråds resolutioner och Europeiska unionens beslut och med målet att befästa fred, säkerhet och stabilitet i Balkanregionen som helhet.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar parterna att öka sina gemensamma insatser för att främja fred, välstånd och framsteg i Mellanöstern på grundval av de på varandra följande initiativ som kvartetten har tagit i enlighet med färdplanen. Parlamentet uppmanar därför parterna att i alla steg säkra en regelbunden, stark och bred närvaro av kvartetten samt en dialog på hög nivå. Parlamentet understryker betydelsen av en gemensam strategi gentemot den nyligen valda Palestinska myndigheten, och insisterar på iakttagande av principerna om icke-våld, erkännande av staten Israel och godkännande av tidigare överenskommelser och skyldigheter, inbegripet färdplanen. Parlamentet uppmanar Israel och Palestinska myndigheten att avstå från att vidta ensidiga åtgärder som skulle kunna äventyra det slutliga målet. Parlamentet uppmanar bestämt Palestinska myndigheten att göra sitt yttersta för att förhindra terroristhandlingar och Israel att stoppa utvidgningen av bosättningar och uppförandet av avspärrningar på palestinskt område. Parlamentet anser det mycket viktigt att den nyvalda Palestinska myndigheten förpliktigar sig att efterleva ovannämnda principer som fastställdes av kvartetten den 30 januari 2006, för att uppfylla det slutliga målet om två demokratiska stater, Israel och Palestina, som lever sida vid sida i fred och säkerhet. Parlamentet stöder det beslut som nyligen fattades av kvartetten om att stödja införandet av en tillfällig internationell mekanism för att säkra direkt bistånd till det palestinska folket. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar parterna att öka sina gemensamma insatser för att främja fred, välstånd och framsteg i Mellanöstern på grundval av de på varandra följande initiativ som kvartetten har tagit i enlighet med färdplanen. Parlamentet uppmanar därför parterna att i alla steg säkra en regelbunden, stark och bred närvaro av kvartetten samt en dialog på hög nivå. Parlamentet understryker betydelsen av en gemensam strategi gentemot den nyligen valda Palestinska myndigheten, och insisterar på iakttagande av principerna om icke-våld, erkännande av staten Israel och godkännande av tidigare överenskommelser och skyldigheter, inbegripet färdplanen. Parlamentet uppmanar Israel och Palestinska myndigheten att avstå från att vidta ensidiga åtgärder som skulle kunna äventyra det slutliga målet. Parlamentet uppmanar bestämt Palestinska myndigheten att göra sitt yttersta för att förhindra terroristhandlingar och Israel att stoppa utvidgningen av bosättningar och uppförandet av avspärrningar på palestinskt område. Parlamentet anser det mycket viktigt att den nyvalda Palestinska myndigheten förpliktigar sig att efterleva ovannämnda principer som fastställdes av kvartetten den 30 januari 2006, för att uppfylla det slutliga målet om två demokratiska stater, Israel och Palestina, som lever sida vid sida i fred och säkerhet. Parlamentet stöder det beslut som nyligen fattades av kvartetten om att stödja införandet av en tillfällig internationell mekanism för att säkra direkt bistånd till det palestinska folket.

| 16. | Europaparlamentet rekommenderar att parterna vidtar alla nödvändiga åtgärder för att stärka stabiliteten i Libanon genom att stödja landets institutioner och demokratiska styre. Parlamentet anser därför att Libanons eget beslutsfattande inte får åsidosättas genom de transatlantiska parternas eller någon annan yttre aktörs åtgärder. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet rekommenderar att parterna vidtar alla nödvändiga åtgärder för att stärka stabiliteten i Libanon genom att stödja landets institutioner och demokratiska styre. Parlamentet anser därför att Libanons eget beslutsfattande inte får åsidosättas genom de transatlantiska parternas eller någon annan yttre aktörs åtgärder.

| 17. | Europaparlamentet stöder parternas beslutsamhet att arbeta med de irakiska myndigheterna, FN och relevanta regionala aktörer för att hjälpa Irak att uppnå fred, stabilitet och demokrati efter grundlags- och parlamentsvalet. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över de fortsatta kränkningarna av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet stöder parternas beslutsamhet att arbeta med de irakiska myndigheterna, FN och relevanta regionala aktörer för att hjälpa Irak att uppnå fred, stabilitet och demokrati efter grundlags- och parlamentsvalet. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över de fortsatta kränkningarna av de mänskliga rättigheterna.

| 18. | Europaparlamentet understryker behovet av att parterna arbetar i nära samarbete med frågan om Irans kärnkraftsprogram och att de bedriver en sammanhängande politik gentemot regionen som helhet, med fokus på det iranska folket, landets regering och den demokratiska oppositionen. Parlamentet uppmanar Förenta staterna att delta i förhandlingarna med Iran. Parlamentet stöder till fullo uttalandet av den 29 mars 2006 från ordföranden för FN:s säkerhetsråd liksom uppmaningen till Iran att vidta de åtgärder som krävs av IAEA:s styrelse för att upphöra med all berikningsrelaterad verksamhet. samt uppmaningen till IAEA att kontrollera upparbetningsverksamheten, bland annat när det gäller forskning och utveckling. Parlamentet delar uppfattningen att dessa åtgärder kommer att bidra till en diplomatisk förhandlingslösning, som garanterar att Irans kärnkraftsprogram uteslutande bygger på fredliga ändamål. Parlamentet stöder till fullo slutsatserna från det möte som hölls i Berlin den 30 mars 2006 liksom uppmaningen till Iran om att snarast möjligt bidra till en diplomatisk lösning på den internationella oron, men erinrar om att förhandlingarna redan pågått i tre år, att de inte kan vara för evigt och att de inte enbart kan leda till en försoningspolitik. Parlamentet anser att FN:s säkerhetsråd bör överväga att vidta ytterligare åtgärder. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker behovet av att parterna arbetar i nära samarbete med frågan om Irans kärnkraftsprogram och att de bedriver en sammanhängande politik gentemot regionen som helhet, med fokus på det iranska folket, landets regering och den demokratiska oppositionen. Parlamentet uppmanar Förenta staterna att delta i förhandlingarna med Iran. Parlamentet stöder till fullo uttalandet av den 29 mars 2006 från ordföranden för FN:s säkerhetsråd liksom uppmaningen till Iran att vidta de åtgärder som krävs av IAEA:s styrelse för att upphöra med all berikningsrelaterad verksamhet. samt uppmaningen till IAEA att kontrollera upparbetningsverksamheten, bland annat när det gäller forskning och utveckling. Parlamentet delar uppfattningen att dessa åtgärder kommer att bidra till en diplomatisk förhandlingslösning, som garanterar att Irans kärnkraftsprogram uteslutande bygger på fredliga ändamål. Parlamentet stöder till fullo slutsatserna från det möte som hölls i Berlin den 30 mars 2006 liksom uppmaningen till Iran om att snarast möjligt bidra till en diplomatisk lösning på den internationella oron, men erinrar om att förhandlingarna redan pågått i tre år, att de inte kan vara för evigt och att de inte enbart kan leda till en försoningspolitik. Parlamentet anser att FN:s säkerhetsråd bör överväga att vidta ytterligare åtgärder.

| 19. | Europaparlamentet rekommenderar att Irans legitima säkerhetsintressen tas i beaktande inom ramen för ett övergripande regionalt säkerhetssystem med starkt stöd från de transatlantiska parterna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet rekommenderar att Irans legitima säkerhetsintressen tas i beaktande inom ramen för ett övergripande regionalt säkerhetssystem med starkt stöd från de transatlantiska parterna.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar till samordnade åtgärder gentemot Kina framför allt när det gäller det brådskande behovet av att finna sätt för att främja demokrati i landet, lösa upp spänningar i förbindelserna över sundet, stärka Taiwans deltagande i globala forum och underlätta dialogen mellan myndigheterna i Peking och Dalai Lama så att konkreta framsteg kan nås i Tibetfrågan. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar till samordnade åtgärder gentemot Kina framför allt när det gäller det brådskande behovet av att finna sätt för att främja demokrati i landet, lösa upp spänningar i förbindelserna över sundet, stärka Taiwans deltagande i globala forum och underlätta dialogen mellan myndigheterna i Peking och Dalai Lama så att konkreta framsteg kan nås i Tibetfrågan.

| 21. | Europaparlamentet stöder de föreslagna åtgärder som syftar till samarbete för att främja fred, stabilitet, välstånd och gott styre i Afrika, liksom de insatser som görs inom ramen för olika internationella forum, såsom G8:s och Afrikanska unionens handlingsplan, EU:s fredsbevarande resurs för Afrika och Förenta staternas initiativ för globala fredsbevarande insatser. Parlamentet föreslår dock att målet att uppnå FN:s millennieutvecklingsmål senast 2015 prioriteras genom en effektiv ökning av partnernas utvecklingsbistånd till Afrika, särskilt inom områdena utbildning samt hälso- och sjukvård, och genom stöd till internationella hjälpfonders insatser för att fullständigt utrota fattigdomen. Parlamentet förväntar sig att regeringarna för länderna i Afrika uppfyller sin del av överenskommelsen genom att göra åtaganden om demokrati, rättsstatsprincipen och respekten för mänskliga rättigheter samt kampen mot korruption. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet stöder de föreslagna åtgärder som syftar till samarbete för att främja fred, stabilitet, välstånd och gott styre i Afrika, liksom de insatser som görs inom ramen för olika internationella forum, såsom G8:s och Afrikanska unionens handlingsplan, EU:s fredsbevarande resurs för Afrika och Förenta staternas initiativ för globala fredsbevarande insatser. Parlamentet föreslår dock att målet att uppnå FN:s millennieutvecklingsmål senast 2015 prioriteras genom en effektiv ökning av partnernas utvecklingsbistånd till Afrika, särskilt inom områdena utbildning samt hälso- och sjukvård, och genom stöd till internationella hjälpfonders insatser för att fullständigt utrota fattigdomen. Parlamentet förväntar sig att regeringarna för länderna i Afrika uppfyller sin del av överenskommelsen genom att göra åtaganden om demokrati, rättsstatsprincipen och respekten för mänskliga rättigheter samt kampen mot korruption.

| 22. | Europaparlamentet anser att EU och Förenta staterna bör ge politisk prioritet åt en avsevärd minskning av fattigdomen och på nytt bekräfta sitt åtagande att nå FN:s millennieutvecklingsmål senast 2015 liksom sitt tidigare åtagande att senast 2020 avsätta 0,7 procent av deras BNP till utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att EU och Förenta staterna bör ge politisk prioritet åt en avsevärd minskning av fattigdomen och på nytt bekräfta sitt åtagande att nå FN:s millennieutvecklingsmål senast 2015 liksom sitt tidigare åtagande att senast 2020 avsätta 0,7 procent av deras BNP till utvecklingsbistånd.

Frågor rörande EU:s och Förenta staternas säkerhet och försvar

| 23. | Europaparlamentet betonar Natos viktiga roll tillsammans med Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, och understryker att Nato förblir en central garant för transatlantisk stabilitet och säkerhet. Parlamentet upprepar att det ligger i parternas intresse att stärka både Natos och EU:s resurser och att Nato särskilt bör utveckla sina möjligheter som forum för politisk debatt i ett verkligt partnerskap mellan jämlikar, med en lämplig avvägning mellan instrumenten förebyggande, krishantering och militär förmåga. Parlamentet rekommenderar därför att Natos och Europeiska unionens befintliga förbindelser när det gäller säkerhetsfrågor utvecklas, samtidigt som de båda organisationernas oberoende respekteras. Parlamentet understryker att alla militära ingripanden i princip bör ske på uppdrag av FN i överensstämmelse med dess stadga. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar Natos viktiga roll tillsammans med Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, och understryker att Nato förblir en central garant för transatlantisk stabilitet och säkerhet. Parlamentet upprepar att det ligger i parternas intresse att stärka både Natos och EU:s resurser och att Nato särskilt bör utveckla sina möjligheter som forum för politisk debatt i ett verkligt partnerskap mellan jämlikar, med en lämplig avvägning mellan instrumenten förebyggande, krishantering och militär förmåga. Parlamentet rekommenderar därför att Natos och Europeiska unionens befintliga förbindelser när det gäller säkerhetsfrågor utvecklas, samtidigt som de båda organisationernas oberoende respekteras. Parlamentet understryker att alla militära ingripanden i princip bör ske på uppdrag av FN i överensstämmelse med dess stadga.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar Förenta staternas nyligen antagna National Defense Authorization Act för budgetåret 2006, som inte innehåller några bestämmelser om att köpa amerikanskt vid upphandling av tankningsfordon till det amerikanska flygvapnet. Parlamentet konstaterar dock att det fortfarande är svårt för europeiska försvarsföretag att ta sig in på Förenta staternas försvarsmarknad och att få tillgång till amerikansk försvarsteknik, eftersom det inte råder någon verklig transatlantisk ömsesidighet inom försvarsindustrin. Parlamentet anser därför att Europeiska försvarsbyrån bör rekommendera att nationella upphandlande försvarsmyndigheter i EU gör fler europeiska inköp, för att strategiskt stärka den industriella och tekniska basen inom vissa delar av den europeiska försvarssektorn och för att återupprätta jämvikten i det transatlantiska försvarsindustrisamarbetet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet välkomnar Förenta staternas nyligen antagna National Defense Authorization Act för budgetåret 2006, som inte innehåller några bestämmelser om att köpa amerikanskt vid upphandling av tankningsfordon till det amerikanska flygvapnet. Parlamentet konstaterar dock att det fortfarande är svårt för europeiska försvarsföretag att ta sig in på Förenta staternas försvarsmarknad och att få tillgång till amerikansk försvarsteknik, eftersom det inte råder någon verklig transatlantisk ömsesidighet inom försvarsindustrin. Parlamentet anser därför att Europeiska försvarsbyrån bör rekommendera att nationella upphandlande försvarsmyndigheter i EU gör fler europeiska inköp, för att strategiskt stärka den industriella och tekniska basen inom vissa delar av den europeiska försvarssektorn och för att återupprätta jämvikten i det transatlantiska försvarsindustrisamarbetet.

| 25. | Europaparlamentet efterlyser enträget fortsatta diskussioner om gemensamma snabbinsatser (inbegripet krishantering i alla dess former) vid plötsliga och oväntade politiska förändringar i länder där båda parters gemensamma värderingar och väsentliga intressen skulle kunna påverkas. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet efterlyser enträget fortsatta diskussioner om gemensamma snabbinsatser (inbegripet krishantering i alla dess former) vid plötsliga och oväntade politiska förändringar i länder där båda parters gemensamma värderingar och väsentliga intressen skulle kunna påverkas.

| 26. | Europaparlamentet betonar vikten av att öka Europas militära förmåga, med tanke på den internationella säkerheten och för att upprätta bättre partnerskapsförbindelser mellan Europeiska unionen och Förenta staterna i politiskt och militärt hänseende. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar vikten av att öka Europas militära förmåga, med tanke på den internationella säkerheten och för att upprätta bättre partnerskapsförbindelser mellan Europeiska unionen och Förenta staterna i politiskt och militärt hänseende.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar båda parters åtaganden och framhåller den viktiga roll som FN:s säkerhetsråd och andra FN-institutioner spelar i sökandet efter ett effektivt globalt svar på de centrala hot mot internationell fred och säkerhet som spridningen av massförstörelsevapen och deras bärarsystem liksom den oansvariga exporten och spridningen av konventionella vapen, inbegripet handeldvapen och lätta vapen, utgör. Parlamentet betonar därför vikten av att arbetet med att stärka icke-spridningssystemet fortsätter och att beslutsamma insatser måste göras för att vinna allmän anslutning till därmed sammanhängande fördrag och konventioner, särskilt Ottawakonventionen om förbud mot truppminor, och iakttagandet av Haag-uppförandekoden mot spridning av ballistiska missiler samt genomförandet av, FN:s handlingsprogram för handeldvapen och lätta vapen och det internationella fördraget om vapenhandel. Parlamentet uppmanar Förenta staterna att ratificera fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar båda parters åtaganden och framhåller den viktiga roll som FN:s säkerhetsråd och andra FN-institutioner spelar i sökandet efter ett effektivt globalt svar på de centrala hot mot internationell fred och säkerhet som spridningen av massförstörelsevapen och deras bärarsystem liksom den oansvariga exporten och spridningen av konventionella vapen, inbegripet handeldvapen och lätta vapen, utgör. Parlamentet betonar därför vikten av att arbetet med att stärka icke-spridningssystemet fortsätter och att beslutsamma insatser måste göras för att vinna allmän anslutning till därmed sammanhängande fördrag och konventioner, särskilt Ottawakonventionen om förbud mot truppminor, och iakttagandet av Haag-uppförandekoden mot spridning av ballistiska missiler samt genomförandet av, FN:s handlingsprogram för handeldvapen och lätta vapen och det internationella fördraget om vapenhandel. Parlamentet uppmanar Förenta staterna att ratificera fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar.

| 28. | Europaparlamentet rekommenderar ett utökat arbete med ett nytt instrument inom folkrätten, med en tillfredsställande definition av terrorism och effektiva och lagliga metoder som till fullo respekterar mänskliga rättigheter och grundläggande friheter för det internationella samfundets bekämpning av terrorism. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet rekommenderar ett utökat arbete med ett nytt instrument inom folkrätten, med en tillfredsställande definition av terrorism och effektiva och lagliga metoder som till fullo respekterar mänskliga rättigheter och grundläggande friheter för det internationella samfundets bekämpning av terrorism.

| 29. | Europaparlamentet uppmuntrar Europeiska unionen och Förenta staterna att fortsätta samarbetet i riktning mot ett övergripande system av internationella avtal om icke spridning av massförstörelsevapen, för att gemensamt förstärka icke-spridningsfördraget (NPT) som ett nyckelinslag för att förhindra kärnvapenspridning. Parlamentet beklagar att ingen gemensam ståndpunkt om detta kunde nås vid 2005 års konferens om utvärdering av icke-spridningsfördraget och föreslår att parterna gör sitt yttersta för att främja ett fullständigt genomförande av FN:s säkerhetsråds resolution 1540(2004). Parlamentet anser att en förstärkning av IAEA och det globala partnerskapsinitiativet är centrala inslag i parternas gemensamma strategi. Parlamentet stöder i detta avseende IAEA:s förslag om multilateralisering av urananrikning. Parlamentet betonar vidare att de kärnvapenstater som finns bland de transatlantiska parterna bör arbeta hårdare för att uppfylla artikel VI i icke-spridningsfördraget. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmuntrar Europeiska unionen och Förenta staterna att fortsätta samarbetet i riktning mot ett övergripande system av internationella avtal om icke spridning av massförstörelsevapen, för att gemensamt förstärka icke-spridningsfördraget (NPT) som ett nyckelinslag för att förhindra kärnvapenspridning. Parlamentet beklagar att ingen gemensam ståndpunkt om detta kunde nås vid 2005 års konferens om utvärdering av icke-spridningsfördraget och föreslår att parterna gör sitt yttersta för att främja ett fullständigt genomförande av FN:s säkerhetsråds resolution 1540(2004). Parlamentet anser att en förstärkning av IAEA och det globala partnerskapsinitiativet är centrala inslag i parternas gemensamma strategi. Parlamentet stöder i detta avseende IAEA:s förslag om multilateralisering av urananrikning. Parlamentet betonar vidare att de kärnvapenstater som finns bland de transatlantiska parterna bör arbeta hårdare för att uppfylla artikel VI i icke-spridningsfördraget.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar parterna att kraftigt öka sina ansträngningar för att säkra att den slutliga tidsfristen för förstöringen av kemiska vapen, som har fastställts till 2012, i enlighet med konventionen om kemiska vapen kommer att iakttas, och efterlyser särskilt en stärkning av kontrollsystemet för organisationen för förbudet mot kemiska vapen samt tillräckliga finansiella resurser för denna organisations verksamhet. Parlamentet påminner parterna om deras ansvar för att säkra en positiv utgång för den sjätte översynskonferensen om konventionen om bakteriologiska (biologiska) vapen, som skall hållas i slutet av 2006, och uppmanar dem att arbeta för antagandet av ett protokoll för kontroll av efterlevnaden av konventionen. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar parterna att kraftigt öka sina ansträngningar för att säkra att den slutliga tidsfristen för förstöringen av kemiska vapen, som har fastställts till 2012, i enlighet med konventionen om kemiska vapen kommer att iakttas, och efterlyser särskilt en stärkning av kontrollsystemet för organisationen för förbudet mot kemiska vapen samt tillräckliga finansiella resurser för denna organisations verksamhet. Parlamentet påminner parterna om deras ansvar för att säkra en positiv utgång för den sjätte översynskonferensen om konventionen om bakteriologiska (biologiska) vapen, som skall hållas i slutet av 2006, och uppmanar dem att arbeta för antagandet av ett protokoll för kontroll av efterlevnaden av konventionen.

| 31. | Europaparlamentet delar åsikten att kampen mot terrorism och spridning av massförstörelsevapen liksom den okontrollerade spridningen av konventionella vapen förblir de största säkerhetsutmaningarna för båda parter. Parlamentet betonar därför vikten av att båda parter förstärker sitt samarbete på detta område och stöder den roll som FN måste spela i hanteringen av båda dessa utmaningar. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet delar åsikten att kampen mot terrorism och spridning av massförstörelsevapen liksom den okontrollerade spridningen av konventionella vapen förblir de största säkerhetsutmaningarna för båda parter. Parlamentet betonar därför vikten av att båda parter förstärker sitt samarbete på detta område och stöder den roll som FN måste spela i hanteringen av båda dessa utmaningar.

| 32. | Europaparlamentet beklagar därför djupt den misstro till följd av misstänkta kränkningar av mänskliga rättigheter och internationell rätt i samband med de så kallade extraordinära överlämnandena i Europa. Parlamentet hänvisar i detta sammanhang till Europarådets formella utredningar i enlighet med artikel 52 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och parlamentets tillfälliga utskott, som det hänvisas till i parlamentets resolution av den 15 december 2005 (10) och som inrättades genom dess beslut av den 18 januari 2006 (11). Parlamentet uppmanar alla berörda parter, inbegripet Förenta staterna, att till fullo samarbeta med det tillfälliga utskottet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet beklagar därför djupt den misstro till följd av misstänkta kränkningar av mänskliga rättigheter och internationell rätt i samband med de så kallade extraordinära överlämnandena i Europa. Parlamentet hänvisar i detta sammanhang till Europarådets formella utredningar i enlighet med artikel 52 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och parlamentets tillfälliga utskott, som det hänvisas till i parlamentets resolution av den 15 december 2005 (10) och som inrättades genom dess beslut av den 18 januari 2006 (11). Parlamentet uppmanar alla berörda parter, inbegripet Förenta staterna, att till fullo samarbeta med det tillfälliga utskottet.

| 33. | Europaparlamentet understryker att parterna alltid måste uppträda med full respekt för folkrätten, FN-stadgan och demokratins principer, och se till att deras nationella lagstiftning och mekanismer på detta område överensstämmer med internationell rätt avseende mänskliga rättigheter och särskilt med FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Parlamentet anser att varje gemensam eller ensidig verksamhet som innebär att folkrätten inte fullt ut respekteras påverkar uppfattningen om det västerländska samhället negativt och gör det sårbart och skadar trovärdigheten i dess kamp mot terrorism och strävan efter fred, stabilitet och demokrati. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet understryker att parterna alltid måste uppträda med full respekt för folkrätten, FN-stadgan och demokratins principer, och se till att deras nationella lagstiftning och mekanismer på detta område överensstämmer med internationell rätt avseende mänskliga rättigheter och särskilt med FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Parlamentet anser att varje gemensam eller ensidig verksamhet som innebär att folkrätten inte fullt ut respekteras påverkar uppfattningen om det västerländska samhället negativt och gör det sårbart och skadar trovärdigheten i dess kamp mot terrorism och strävan efter fred, stabilitet och demokrati.

| 34. | Europaparlamentet understryker med kraft behovet av att få ett slut på den rättsliga ovisshet som fångarna i Camp Delta på örlogsbasen i Guantánamo-bukten har befunnit sig i sedan de fördes dit, att garantera dem omedelbar tillgång till domstolsprövning och att se till att personer som anklagas för krigsförbrytelser får en rättvis rättegång i enlighet med internationell humanitär rätt och i full överensstämmelse med internationella rättsakter på de mänskliga rättigheternas område. Parlamentet betonar att denna fråga bör tas upp vid nästa toppmöte mellan EU och Förenta staterna. Parlamentet upprepar sitt krav på att fånglägret på Guantánamobasen omedelbart skall stängas. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet understryker med kraft behovet av att få ett slut på den rättsliga ovisshet som fångarna i Camp Delta på örlogsbasen i Guantánamo-bukten har befunnit sig i sedan de fördes dit, att garantera dem omedelbar tillgång till domstolsprövning och att se till att personer som anklagas för krigsförbrytelser får en rättvis rättegång i enlighet med internationell humanitär rätt och i full överensstämmelse med internationella rättsakter på de mänskliga rättigheternas område. Parlamentet betonar att denna fråga bör tas upp vid nästa toppmöte mellan EU och Förenta staterna. Parlamentet upprepar sitt krav på att fånglägret på Guantánamobasen omedelbart skall stängas.

| 35. | Europaparlamentet beklagar att Förenta staternas försvarsdepartement hittills inte godkänt det besök av en delegation från ad hoc-arbetsgruppen för permanenta arrangemang mellan Europaparlamentet och Natos parlamentariska församling som man begärde tillstånd för i början av 2004. Parlamentet anser att detta besök under tiden har blivit mer angeläget än någonsin och avser att framställa begäran på nytt. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet beklagar att Förenta staternas försvarsdepartement hittills inte godkänt det besök av en delegation från ad hoc-arbetsgruppen för permanenta arrangemang mellan Europaparlamentet och Natos parlamentariska församling som man begärde tillstånd för i början av 2004. Parlamentet anser att detta besök under tiden har blivit mer angeläget än någonsin och avser att framställa begäran på nytt.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte ratificerat 2003 års avtal mellan EU och Förenta staterna om utlämning och ömsesidig rättslig hjälp att påskynda ratificeringsprocessen. När det gäller rättsligt och polisiärt samarbete i straffrättsliga frågor anser Europaparlamentet att man bör uppmärksamma införlivandet (från EU:s sida) av avtalet mellan EU och Förenta staterna om ömsesidig rättslig hjälp och utlämning. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte ratificerat 2003 års avtal mellan EU och Förenta staterna om utlämning och ömsesidig rättslig hjälp att påskynda ratificeringsprocessen. När det gäller rättsligt och polisiärt samarbete i straffrättsliga frågor anser Europaparlamentet att man bör uppmärksamma införlivandet (från EU:s sida) av avtalet mellan EU och Förenta staterna om ömsesidig rättslig hjälp och utlämning.

| 37. | Europaparlamentet anser att de viseringskrav som för närvarande gäller för medborgare i en av EU:s gamla medlemsstater och i nio av EU:s nya medlemsstater innebär en omotiverad diskriminering mellan gamla och nya EU-medlemsstater. Parlamentet uppmanar därför med kraft Förenta staterna att utvidga undantaget från viseringskrav till att omfatta alla medborgare i EU:s medlemsstater, så att de alla utan dröjsmål säkras lika, öppen och rättvis behandling. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att de viseringskrav som för närvarande gäller för medborgare i en av EU:s gamla medlemsstater och i nio av EU:s nya medlemsstater innebär en omotiverad diskriminering mellan gamla och nya EU-medlemsstater. Parlamentet uppmanar därför med kraft Förenta staterna att utvidga undantaget från viseringskrav till att omfatta alla medborgare i EU:s medlemsstater, så att de alla utan dröjsmål säkras lika, öppen och rättvis behandling.

| 38. | Europaparlamentet finner att initiativet ”pålitlig person“ är ett frivilligt initiativ. Parlamentet noterar emellertid att det kan skapa svårigheter för EU i samband med uppgiftsskydd, särskilt för medborgare som reser till Förenta staterna i affärs- eller turismsyfte. Parlamentet konstaterar när det gäller uppgiftsskydd att man bör säkra en lämplig uppföljning av den nyligen avkunnade domen från Europeiska gemenskapernas omstol i målet om passageraruppgifter (12) och en gemensam strategi för att motverka skräppost, spionprogram (”spyware“) och sabotageprogram (”malware“), samtidigt som man stärker det bilaterala brottsbekämpningssamarbetet och samarbetar med alla berörda parter för att öka tredjeländers förståelse av behovet av att ta itu med skräppost. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet finner att initiativet ”pålitlig person“ är ett frivilligt initiativ. Parlamentet noterar emellertid att det kan skapa svårigheter för EU i samband med uppgiftsskydd, särskilt för medborgare som reser till Förenta staterna i affärs- eller turismsyfte. Parlamentet konstaterar när det gäller uppgiftsskydd att man bör säkra en lämplig uppföljning av den nyligen avkunnade domen från Europeiska gemenskapernas omstol i målet om passageraruppgifter (12) och en gemensam strategi för att motverka skräppost, spionprogram (”spyware“) och sabotageprogram (”malware“), samtidigt som man stärker det bilaterala brottsbekämpningssamarbetet och samarbetar med alla berörda parter för att öka tredjeländers förståelse av behovet av att ta itu med skräppost.

| 39. | Europaparlamentet betonar behovet av ökat samarbete om ett initiativ för säkra gränser i syfte att utveckla ett särskilt tillämpningsinitiativ för att stöda skapandet av nätverk mellan gränsförvaltningsbyråer, underlätta utbyte och konkreta tillämpningar av effektiva gränsförvaltningstekniker, dela med sig av upplysningar och vunna erfarenheter och tillhandahålla mätbara resultat som visar i vilken utsträckning förfalskning har minskat genom brottsbekämpningsåtgärder. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar behovet av ökat samarbete om ett initiativ för säkra gränser i syfte att utveckla ett särskilt tillämpningsinitiativ för att stöda skapandet av nätverk mellan gränsförvaltningsbyråer, underlätta utbyte och konkreta tillämpningar av effektiva gränsförvaltningstekniker, dela med sig av upplysningar och vunna erfarenheter och tillhandahålla mätbara resultat som visar i vilken utsträckning förfalskning har minskat genom brottsbekämpningsåtgärder.

| 40. | Europaparlamentet föreslår att samarbetet i kampen mot penningtvätt, finansiering av terrorism, skatteflykt, korruption och andra oegentligheter utvecklas vidare inom ramen för rekommendationerna från den internationella finansiella aktionsgruppen och andra lämpliga samarbetsramar. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet föreslår att samarbetet i kampen mot penningtvätt, finansiering av terrorism, skatteflykt, korruption och andra oegentligheter utvecklas vidare inom ramen för rekommendationerna från den internationella finansiella aktionsgruppen och andra lämpliga samarbetsramar.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar Förenta staterna att fastställa effektiva förfaranden för att göra det möjligt för personer att överklaga att de tagits upp i den förteckning över terroristmisstänkta som sammanställts i Förenta staterna och att få sina namn strukna från förteckningen så snart det fastställts att de är oskyldiga, samt för att säkra att personer med samma (eller liknande) namn som personer i förteckningen inte drabbas av nackdelar till följd av detta. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar Förenta staterna att fastställa effektiva förfaranden för att göra det möjligt för personer att överklaga att de tagits upp i den förteckning över terroristmisstänkta som sammanställts i Förenta staterna och att få sina namn strukna från förteckningen så snart det fastställts att de är oskyldiga, samt för att säkra att personer med samma (eller liknande) namn som personer i förteckningen inte drabbas av nackdelar till följd av detta.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar till ett operativt samarbete i kampen mot terrorismen på grundval av lika värde och ömsesidighet (särskilt när det gäller upprättandet av allmänna bevakningslistor) och när det gäller åtgärder för att bekämpa organiserad brottslighet, narkotikasmuggling och korruption. Man bör även samarbeta när det gäller utbytet av DNA-uppgifter via Europol, säkerhet på Internet och utveckling och tilllämpning av strategier för Internetbaserad brottslighet, inbegripet frågor som rör betydelsen av samarbete mellan näringsliv och stat, skydd av känslig informationsinfrastruktur, terroristers användning av Internet, identitetsstölder, godkännande av elektroniska bevis och kampen mot barnpornografi på Internet. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar till ett operativt samarbete i kampen mot terrorismen på grundval av lika värde och ömsesidighet (särskilt när det gäller upprättandet av allmänna bevakningslistor) och när det gäller åtgärder för att bekämpa organiserad brottslighet, narkotikasmuggling och korruption. Man bör även samarbeta när det gäller utbytet av DNA-uppgifter via Europol, säkerhet på Internet och utveckling och tilllämpning av strategier för Internetbaserad brottslighet, inbegripet frågor som rör betydelsen av samarbete mellan näringsliv och stat, skydd av känslig informationsinfrastruktur, terroristers användning av Internet, identitetsstölder, godkännande av elektroniska bevis och kampen mot barnpornografi på Internet.

| 43. | Europaparlamentet påminner emellertid om att allt samarbete mellan EU och Förenta staterna alltid bör bedrivas med full respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, inbegripet rätten till en rättvis rättegång; parlamentet påminner även om att innan någon utlämnas till Förenta staterna bör landet lämna garantier för att denna person inte kommer att dömas till dödsstraff. Parlamentet uppmanar partnerländerna på båda sidorna om Atlanten att respektera principen om ömsesidighet i det rättsliga och polisiära samarbetet dem emellan. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet påminner emellertid om att allt samarbete mellan EU och Förenta staterna alltid bör bedrivas med full respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, inbegripet rätten till en rättvis rättegång; parlamentet påminner även om att innan någon utlämnas till Förenta staterna bör landet lämna garantier för att denna person inte kommer att dömas till dödsstraff. Parlamentet uppmanar partnerländerna på båda sidorna om Atlanten att respektera principen om ömsesidighet i det rättsliga och polisiära samarbetet dem emellan.

| 44. | Europaparlamentet anser att de amerikanska myndigheterna, medlemsstaterna och gemenskapsinstitutionerna samt Europarådet måste samarbeta med tillfälliga utskottet för CIA:s påstådda användning av europeiska länder för transport och illegal internering av fångar. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att de amerikanska myndigheterna, medlemsstaterna och gemenskapsinstitutionerna samt Europarådet måste samarbeta med tillfälliga utskottet för CIA:s påstådda användning av europeiska länder för transport och illegal internering av fångar.

Partnerskapets ekonomiska och kommersiella dimension samt fullbordandet av den transatlantiska marknaden senast 2015

| 45. | Europaparlamentet anser att det transatlantiska ekonomiska partnerskapet bör stärkas inom ramen för det föreslagna transatlantiska partnerskapsavtalet och kompletteras med ett transatlantiskt luftfartsavtal, snarare än bedrivas på det nuvarande besvärliga och ibland motstridiga sättet. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser att det transatlantiska ekonomiska partnerskapet bör stärkas inom ramen för det föreslagna transatlantiska partnerskapsavtalet och kompletteras med ett transatlantiskt luftfartsavtal, snarare än bedrivas på det nuvarande besvärliga och ibland motstridiga sättet.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar det österrikiska ordförandeskapet att öka insatserna för att genomföra den förklaring om att förbättra den transatlantiska ekonomiska integrationen som man enades om vid toppmötet mellan EU och Förenta staterna 2005, genom att inrätta högnivåforumen för regelgivningssamarbete och innovation och inleda en gemensam undersökning av EU och Förenta staterna i syfte att kartlägga kvarstående hinder för handel och investeringar över Atlanten, och att bedöma de möjliga fördelarna med att fullborda den transatlantiska marknaden. Parlamentet föreslår med detta i åtanke att en färdplan upprättas med en bestämd handlingslinje och måldatum för marknadens fullbordande. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang det beslut som fattades vid det första informella ekonomiministermötet mellan EU och Förenta staterna i november 2005 om att tillsätta en arbetsgrupp för att säkra ett bättre skydd för immateriella rättigheter, med inriktning på förbättrat gränssamarbete, offentlig-privata partnerskap och samordnat tekniskt bistånd till tredjeländer. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar det österrikiska ordförandeskapet att öka insatserna för att genomföra den förklaring om att förbättra den transatlantiska ekonomiska integrationen som man enades om vid toppmötet mellan EU och Förenta staterna 2005, genom att inrätta högnivåforumen för regelgivningssamarbete och innovation och inleda en gemensam undersökning av EU och Förenta staterna i syfte att kartlägga kvarstående hinder för handel och investeringar över Atlanten, och att bedöma de möjliga fördelarna med att fullborda den transatlantiska marknaden. Parlamentet föreslår med detta i åtanke att en färdplan upprättas med en bestämd handlingslinje och måldatum för marknadens fullbordande. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang det beslut som fattades vid det första informella ekonomiministermötet mellan EU och Förenta staterna i november 2005 om att tillsätta en arbetsgrupp för att säkra ett bättre skydd för immateriella rättigheter, med inriktning på förbättrat gränssamarbete, offentlig-privata partnerskap och samordnat tekniskt bistånd till tredjeländer.

| 47. | Europaparlamentet hänvisar till sin resolution av den 1 juni 2006 om transatlantiska ekonomiska förbindelser mellan EU och Förenta staterna (13). |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet hänvisar till sin resolution av den 1 juni 2006 om transatlantiska ekonomiska förbindelser mellan EU och Förenta staterna (13).

| 48. | Europaparlamentet kräver att den transatlantiska konsumentdialogen och den transatlantiska miljödialogen återupplivas, så att ”bästa praxis“ kan utarbetas för att förbättra konsumenthälsa, säkerhet och miljöskydd och en mer hållbar transatlantisk marknad därmed lättare kan skapas. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet kräver att den transatlantiska konsumentdialogen och den transatlantiska miljödialogen återupplivas, så att ”bästa praxis“ kan utarbetas för att förbättra konsumenthälsa, säkerhet och miljöskydd och en mer hållbar transatlantisk marknad därmed lättare kan skapas.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar ledarna på båda sidor om Atlanten att ge nytt liv åt det transatlantiska ekonomiska samarbetet genom att inrätta system för tidig varning som kan fungera i ett tidigare skede av lagstiftningsprocesserna, i samband med problemformulering och identifiering av lösningar. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar ledarna på båda sidor om Atlanten att ge nytt liv åt det transatlantiska ekonomiska samarbetet genom att inrätta system för tidig varning som kan fungera i ett tidigare skede av lagstiftningsprocesserna, i samband med problemformulering och identifiering av lösningar.

| 50. | Europaparlamentet fördömer det exterritoriella synsätt som kännetecknar en stor del av Förenta staternas utrikespolitik och utrikeshandelspolitik, exempelvis Helms-Burton-lagen, Torricelli-lagen och avsnitt 301 i den amerikanska handelslagen. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet fördömer det exterritoriella synsätt som kännetecknar en stor del av Förenta staternas utrikespolitik och utrikeshandelspolitik, exempelvis Helms-Burton-lagen, Torricelli-lagen och avsnitt 301 i den amerikanska handelslagen.

Partnerskapets institutionella ram

| 51. | Europaparlamentet påminner om att även om de största hinder som påverkat partnerskapet under senare år har varit innehållsrelaterade meningsskiljaktigheter snarare än meningsskiljaktigheter av institutionell art, kan inga landvinningar bestå utan institutioner som är beredda att verka för framsteg. Europaparlamentet betonar av det skälet vikten av en stabil institutionell ram med regelbunden samordning och samråd i fråga om genomförandet. Parlamentet upprepar därför behovet av att stärka det transatlantiska partnerskapets parlamentariska dimension genom att förvandla de transatlantiska lagstiftarnas dialog (TLD) till en transatlantisk församling som förbereder lagstiftarnas toppmöten inför toppmötena mellan EU och Förenta staterna. Parlamentet anser dessutom att tanken på att inleda nya, gemensamt finansierade program för utbyte mellan lagstiftningstjänstemän bör övervägas. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet påminner om att även om de största hinder som påverkat partnerskapet under senare år har varit innehållsrelaterade meningsskiljaktigheter snarare än meningsskiljaktigheter av institutionell art, kan inga landvinningar bestå utan institutioner som är beredda att verka för framsteg. Europaparlamentet betonar av det skälet vikten av en stabil institutionell ram med regelbunden samordning och samråd i fråga om genomförandet. Parlamentet upprepar därför behovet av att stärka det transatlantiska partnerskapets parlamentariska dimension genom att förvandla de transatlantiska lagstiftarnas dialog (TLD) till en transatlantisk församling som förbereder lagstiftarnas toppmöten inför toppmötena mellan EU och Förenta staterna. Parlamentet anser dessutom att tanken på att inleda nya, gemensamt finansierade program för utbyte mellan lagstiftningstjänstemän bör övervägas.

| 52. | Europaparlamentet stöder därför det österrikiska ordförandeskapets förslag om att göra parlamentariska företrädare och företrädare från det europeiska och det amerikanska civila samhället mer fullständigt delaktiga i den dagliga partnerskapsverksamheten. Parlamentet anser att dess talman och ledningen för Förenta staternas kongress bör delta vid nästa toppmöte för att visa att de valda företrädarna aktivt stöder och medverkar i partnerskapet. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet stöder därför det österrikiska ordförandeskapets förslag om att göra parlamentariska företrädare och företrädare från det europeiska och det amerikanska civila samhället mer fullständigt delaktiga i den dagliga partnerskapsverksamheten. Parlamentet anser att dess talman och ledningen för Förenta staternas kongress bör delta vid nästa toppmöte för att visa att de valda företrädarna aktivt stöder och medverkar i partnerskapet.

| 53. | Europaparlamentet välkomnar att företrädare från ytterligare sex parlamentsutskott tas med i de transatlantiska lagstiftarnas dialog och stöder de pågående insatserna för att inrätta ett system för tidig varning inom parlamentet. Parlamentet anser att det senast i parlamentets budget för 2007 bör anslås medel till en permanent tjänst i Washington D.C., så att både parlamentet och TLD kan upprätthålla permanent kontakt med Förenta staternas representanthus och senat. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet välkomnar att företrädare från ytterligare sex parlamentsutskott tas med i de transatlantiska lagstiftarnas dialog och stöder de pågående insatserna för att inrätta ett system för tidig varning inom parlamentet. Parlamentet anser att det senast i parlamentets budget för 2007 bör anslås medel till en permanent tjänst i Washington D.C., så att både parlamentet och TLD kan upprätthålla permanent kontakt med Förenta staternas representanthus och senat.

| 54. | Europaparlamentet välkomnar 2005 års färdplan, som godkändes vid toppmötet mellan EU och Förenta staterna i juni 2005, särskilt beslutet att inrätta ett högnivåforum för samarbete i regelgivningsfrågor i syfte att underlätta en dialog om regelgivning. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet välkomnar 2005 års färdplan, som godkändes vid toppmötet mellan EU och Förenta staterna i juni 2005, särskilt beslutet att inrätta ett högnivåforum för samarbete i regelgivningsfrågor i syfte att underlätta en dialog om regelgivning.

| 55. | Europaparlamentet insisterar att både intressegrupper och lagstiftare bör få medverka aktivt i dialogen om samarbete i regelgivning. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet insisterar att både intressegrupper och lagstiftare bör få medverka aktivt i dialogen om samarbete i regelgivning.

*

- *

| 56. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Förenta staternas president och kongress. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Förenta staternas president och kongress.

---

(1)  EUT C 124 E, 25.5.2006, s. 556.

(2)  EGT C 34 E, 7.2.2002, s. 359.

(3)  EGT C 177 E, 25.7.2002, s. 288.

(4)  EUT C 180 E, 31.7.2003, s. 392.

(5)  EUT C 69 E, 19.3.2004, s. 124.

(6)  EUT C 102 E, 28.4.2004, s. 640.

(7)  Antagna texter, P6_TA(2006)0070.

(8)  EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 1043.

(9)  EUT C 247 E, 6.10.2005, s. 151.

(10)  Antagna texter, P6_TA(2005)0529.

(11)  Antagna texter, P6_TA(2006)0012.

(12)  Dom av den 30 maj 2006 i de förenade målen C-317/04 parlamentet mot rådet och C-318/04 parlamentet mot kommissionen.

(13)  Antagna texter, P6_TA(2006)0239.

P6_TA(2006)0239

De transatlantiska ekonomiska förbindelserna mellan EU och Förenta staterna

Europaparlamentets resolution om transatlantiska ekonomiska förbindelser mellan EU och Förenta staterna (2005/2082(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den transatlantiska deklarationen om förbindelserna mellan EU och Förenta staterna från 1990, den nya transatlantiska agendan (NTA) av den 3 december 1995 (1) och det transatlantiska ekonomiska partnerskapet av den 18 maj 1998 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den transatlantiska deklarationen om förbindelserna mellan EU och Förenta staterna från 1990, den nya transatlantiska agendan (NTA) av den 3 december 1995 (1) och det transatlantiska ekonomiska partnerskapet av den 18 maj 1998 (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 1998 med titeln ”Den nya transatlantiska marknaden” (NTM) (KOM(1998)0125), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 1998 med titeln ”Den nya transatlantiska marknaden” (NTM) (KOM(1998)0125),

| — | med beaktande av Bonn-deklarationen av den 21 juni 1999 (3) och särskilt avsnitten om ”Främjande av välstånd och utveckling i en snabbföränderlig värld” och ”Förbättring av förvarningssystemet”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Bonn-deklarationen av den 21 juni 1999 (3) och särskilt avsnitten om ”Främjande av välstånd och utveckling i en snabbföränderlig värld” och ”Förbättring av förvarningssystemet”,

| — | med beaktande av den ”positiva ekonomiska agendan” av den 2 maj 2002 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ”positiva ekonomiska agendan” av den 2 maj 2002 (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2005 om transatlantiska förbindelser (5) liksom sina tidigare resolutioner av den 17 maj 2001 (6), den 13 december 2001 (7), den 15 maj 2002 (8) och den 19 juni 2003 (9) och sina resolutioner av den 22 april 2004 (10) och den 13 januari 2005 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2005 om transatlantiska förbindelser (5) liksom sina tidigare resolutioner av den 17 maj 2001 (6), den 13 december 2001 (7), den 15 maj 2002 (8) och den 19 juni 2003 (9) och sina resolutioner av den 22 april 2004 (10) och den 13 januari 2005 (11),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 mars 2001 med titeln ”Förstärkning av de transatlantiska förbindelserna: inriktning på ett mer strategiskt och handlingsinriktat samarbete” (KOM (2001)0154), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 mars 2001 med titeln ”Förstärkning av de transatlantiska förbindelserna: inriktning på ett mer strategiskt och handlingsinriktat samarbete” (KOM (2001)0154),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 maj 2005 med titeln ”Ett starkare partnerskap mellan EU och Förenta staterna och en öppnare marknad under 2000-talet” (KOM(2005)0196), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 maj 2005 med titeln ”Ett starkare partnerskap mellan EU och Förenta staterna och en öppnare marknad under 2000-talet” (KOM(2005)0196),

| — | med beaktande av deklarationen från 2004 om ”Förstärkning av vårt ekonomiska partnerskap” (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av deklarationen från 2004 om ”Förstärkning av vårt ekonomiska partnerskap” (12),

| — | med beaktande av resultatet från toppmötet mellan EU och Förenta staterna den 20 juni 2005 i Washington DC, och särskilt det ekonomiska initiativet ”Europeiska unionens och Förenta staternas initiativ för att förbättra den transatlantiska ekonomiska integrationen och tillväxten”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet från toppmötet mellan EU och Förenta staterna den 20 juni 2005 i Washington DC, och särskilt det ekonomiska initiativet ”Europeiska unionens och Förenta staternas initiativ för att förbättra den transatlantiska ekonomiska integrationen och tillväxten”,

| — | med beaktande av EU:s och Förenta staternas gemensamma arbetsprogram för genomförandet av det ovannämnda ekonomiska initiativet som antogs vid det informella mötet mellan EU:s och Förenta staternas ekonomi- och finansministrar den 30 november 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s och Förenta staternas gemensamma arbetsprogram för genomförandet av det ovannämnda ekonomiska initiativet som antogs vid det informella mötet mellan EU:s och Förenta staternas ekonomi- och finansministrar den 30 november 2005,

| — | med beaktande av amerikanska representanthusets förslag till resolution nr 77 om de transatlantiska förbindelserna som lades fram den 9 februari 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av amerikanska representanthusets förslag till resolution nr 77 om de transatlantiska förbindelserna som lades fram den 9 februari 2005,

| — | med beaktande av OECD:s studie om fördelarna med en liberalisering av varumarknaderna och en minskning av hindren för internationell handel och investeringar (”Förmånliga handelsavtal för jordbruks-och livsmedelsmarknaderna - Fallet med Europeiska unionen och Förenta staterna”, offentliggjord i mars 2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s studie om fördelarna med en liberalisering av varumarknaderna och en minskning av hindren för internationell handel och investeringar (”Förmånliga handelsavtal för jordbruks-och livsmedelsmarknaderna - Fallet med Europeiska unionen och Förenta staterna”, offentliggjord i mars 2005),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 december 2005 om förberedelserna inför Världshandelsorganisationens (WTO) sjätte ministerkonferens i Hong Kong (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 december 2005 om förberedelserna inför Världshandelsorganisationens (WTO) sjätte ministerkonferens i Hong Kong (13),

| — | med beaktande av Europaparlamentets utfrågning som organiserades avi utskottet för internationell handel den 26 maj 2005 om de transatlantiska ekonomiska förbindelserna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets utfrågning som organiserades avi utskottet för internationell handel den 26 maj 2005 om de transatlantiska ekonomiska förbindelserna,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från utskottet för internationell handel (PE 364 940), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från utskottet för internationell handel (PE 364 940),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om förbättring av förbindelserna mellan EU och Förenta staterna inom ramen för det transatlantiska partnerskapsavtalet (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om förbättring av förbindelserna mellan EU och Förenta staterna inom ramen för det transatlantiska partnerskapsavtalet (14),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel samt yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för transport och turism och utskottet för kultur och utbildning (A6-0131/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel samt yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för transport och turism och utskottet för kultur och utbildning (A6-0131/2006), och av följande skäl:

| A. | Denna resolution behandlar framför allt de ekonomiska förbindelserna mellan EU och Förenta staterna men man bör ha i åtanke att de transatlantiska förbindelserna gäller alla europeiska och amerikanska stater. |
| --- | --- |

A.

Denna resolution behandlar framför allt de ekonomiska förbindelserna mellan EU och Förenta staterna men man bör ha i åtanke att de transatlantiska förbindelserna gäller alla europeiska och amerikanska stater.

| B. | Ökad integration är en naturlig följd för två ekonomier med liknande bakgrund, resurstillgångar och ekonomiska modeller som av historiska, kulturella och ekonomiska skäl ändå aldrig blir identiska. |
| --- | --- |

B.

Ökad integration är en naturlig följd för två ekonomier med liknande bakgrund, resurstillgångar och ekonomiska modeller som av historiska, kulturella och ekonomiska skäl ändå aldrig blir identiska.

| C. | De ekonomiska banden mellan EU och Förenta staterna är en viktig stabiliserande faktor i de transatlantiska förbindelserna i allmänhet och har vuxit så kraftigt under de senaste årtiondena att båda parter har allt större intressen i varandras ekonomiska utveckling. |
| --- | --- |

C.

De ekonomiska banden mellan EU och Förenta staterna är en viktig stabiliserande faktor i de transatlantiska förbindelserna i allmänhet och har vuxit så kraftigt under de senaste årtiondena att båda parter har allt större intressen i varandras ekonomiska utveckling.

| D. | Stabila politiska och ekonomiska förbindelser och utvecklingen av gemensamma standarder för EU och Förenta staterna får automatiskt en positiv inverkan på de länder som omfattas av det med Nordamerikanska frihandelsavtalet. |
| --- | --- |

D.

Stabila politiska och ekonomiska förbindelser och utvecklingen av gemensamma standarder för EU och Förenta staterna får automatiskt en positiv inverkan på de länder som omfattas av det med Nordamerikanska frihandelsavtalet.

| E. | EU och Förenta staterna bör inom ramen för såväl sitt eget partnerskap som det globala styrelsesystemet åta sig att främja internationella och multilaterala normer inom områdena för handel (WTO), sociala frågor (ILO) och miljö (IPCC och UNEP). |
| --- | --- |

E.

EU och Förenta staterna bör inom ramen för såväl sitt eget partnerskap som det globala styrelsesystemet åta sig att främja internationella och multilaterala normer inom områdena för handel (WTO), sociala frågor (ILO) och miljö (IPCC och UNEP).

| F. | De största handelshindren mellan EU och Förenta staterna finns inom jordbruket och gäller tullar, kvoter, produktion, exportstöd och skattelättnader samt tekniska hinder. Skyddsnivåerna för handel med tjänster är fortsatt höga, medan tullar på tillverkade varor stegvis har avskaffats med undantag för produkter inom känsliga områden. |
| --- | --- |

F.

De största handelshindren mellan EU och Förenta staterna finns inom jordbruket och gäller tullar, kvoter, produktion, exportstöd och skattelättnader samt tekniska hinder. Skyddsnivåerna för handel med tjänster är fortsatt höga, medan tullar på tillverkade varor stegvis har avskaffats med undantag för produkter inom känsliga områden.

| G. | Det krävs större politiskt ledarskap och visioner för att uppdatera den nya transatlantiska agendan (NTA) från 1995 och det transatlantiska ekonomiska partnerskapet från 1998 för att beakta nya omständigheter och gamla tvister samt fortsätta att fördjupa de transatlantiska banden. |
| --- | --- |

G.

Det krävs större politiskt ledarskap och visioner för att uppdatera den nya transatlantiska agendan (NTA) från 1995 och det transatlantiska ekonomiska partnerskapet från 1998 för att beakta nya omständigheter och gamla tvister samt fortsätta att fördjupa de transatlantiska banden.

| H. | Europa och Förenta staterna måste ta sig an framtiden med den tydliga utgångspunkten att starkare transatlantiska band får globala konsekvenser och de måste därför ta vederbörlig hänsyn till övriga ekonomiska aktörers, länders och folks intressen så att välståndet kan fördelas jämnare och så att globala utmaningar kan hanteras framgångsrikt inom de näraliggande områdena säkerhet, det ekonomiska styret i världen, miljön och fattigdomsminskningen. |
| --- | --- |

H.

Europa och Förenta staterna måste ta sig an framtiden med den tydliga utgångspunkten att starkare transatlantiska band får globala konsekvenser och de måste därför ta vederbörlig hänsyn till övriga ekonomiska aktörers, länders och folks intressen så att välståndet kan fördelas jämnare och så att globala utmaningar kan hanteras framgångsrikt inom de näraliggande områdena säkerhet, det ekonomiska styret i världen, miljön och fattigdomsminskningen.

| I. | Det bilaterala ekonomiska förhållandet mellan EU och Förenta staterna och den multilaterala dagordningen bör ses i ljuset av en kompletterande och ömsesidigt stärkande positiv process. Fördelarna med en ännu mera integrerad marknad kommer att sprida sig till EU:s vidare ekonomiska förbindelser med hela den amerikanska kontinenten, under förutsättning att vederbörlig hänsyn tas till regionala intressen i regionala förhandlingar om marknadsintegrering. |
| --- | --- |

I.

Det bilaterala ekonomiska förhållandet mellan EU och Förenta staterna och den multilaterala dagordningen bör ses i ljuset av en kompletterande och ömsesidigt stärkande positiv process. Fördelarna med en ännu mera integrerad marknad kommer att sprida sig till EU:s vidare ekonomiska förbindelser med hela den amerikanska kontinenten, under förutsättning att vederbörlig hänsyn tas till regionala intressen i regionala förhandlingar om marknadsintegrering.

| J. | Användningen av olika ekonomiska och rättsliga instrument och förfaranden för att hantera samma förhållanden bör hanteras på rätt sätt inom det transatlantiska ekonomiska partnerskapet för att förhindra att den transatlantiska marknaden löses upp. |
| --- | --- |

J.

Användningen av olika ekonomiska och rättsliga instrument och förfaranden för att hantera samma förhållanden bör hanteras på rätt sätt inom det transatlantiska ekonomiska partnerskapet för att förhindra att den transatlantiska marknaden löses upp.

| K. | Ökad harmonisering av regelverket mellan EU och Förenta staterna skulle vara till nytta för alla länder i allmänhet och för angränsande handelspartner och utvecklingsländer i synnerhet. |
| --- | --- |

K.

Ökad harmonisering av regelverket mellan EU och Förenta staterna skulle vara till nytta för alla länder i allmänhet och för angränsande handelspartner och utvecklingsländer i synnerhet.

| L. | Handlingsplanen för finansiella tjänster har, med Europaparlamentets framgångsrika stöd, spelat en viktig roll för att skapa mer konkurrenskraftiga kapitalmarknader i EU, vilket har stärkt Europas konkurrenskraft. |
| --- | --- |

L.

Handlingsplanen för finansiella tjänster har, med Europaparlamentets framgångsrika stöd, spelat en viktig roll för att skapa mer konkurrenskraftiga kapitalmarknader i EU, vilket har stärkt Europas konkurrenskraft.

| M. | Dagens teknik- och informationssamhälle förändras i allt snabbare takt vilket innebär att EU bör göra större kvalitativa och kvantitativa ansträngningar på området för vetenskaplig och teknisk forskning för att i tillräcklig mån överbygga den ”teknisk-vetenskapliga klyfta” som råder mellan EU och Förenta staterna på detta område, och på så sätt garantera rimliga paritetsvillkor i de bilaterala handelsförbindelserna. |
| --- | --- |

M.

Dagens teknik- och informationssamhälle förändras i allt snabbare takt vilket innebär att EU bör göra större kvalitativa och kvantitativa ansträngningar på området för vetenskaplig och teknisk forskning för att i tillräcklig mån överbygga den ”teknisk-vetenskapliga klyfta” som råder mellan EU och Förenta staterna på detta område, och på så sätt garantera rimliga paritetsvillkor i de bilaterala handelsförbindelserna.

| N. | En förbättring av de transatlantiska ekonomiska förbindelserna kan i hög grad bidra till att Lissabonmålen uppnås. |
| --- | --- |

N.

En förbättring av de transatlantiska ekonomiska förbindelserna kan i hög grad bidra till att Lissabonmålen uppnås.

En de facto transatlantisk marknad

| 1. | Europaparlamentet framhåller att det under senare år kan ha sett ut som om spänningarna mellan EU och Förenta staterna på det politiska området ibland påverkat den ekonomiska sfären. Det kan även ha förefallit som om den globaliseringens dragningskraft och olika framväxande marknader, exempelvis i Kina, Indien och Brasilien, skulle ha minskat styrkan i och betydelsen av de ekonomiska banden mellan EU och Förenta staterna. I själva verket är det tvärtom, vilket nyligen genomförda studier (15) tydligt visar:






  a) | Handeln mellan de två stora marknaderna uppgår nu till tidigare oöverträffade nivåer där enbart handelsutbytet är värt 1 000 000 000 euro per dag. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet framhåller att det under senare år kan ha sett ut som om spänningarna mellan EU och Förenta staterna på det politiska området ibland påverkat den ekonomiska sfären. Det kan även ha förefallit som om den globaliseringens dragningskraft och olika framväxande marknader, exempelvis i Kina, Indien och Brasilien, skulle ha minskat styrkan i och betydelsen av de ekonomiska banden mellan EU och Förenta staterna. I själva verket är det tvärtom, vilket nyligen genomförda studier (15) tydligt visar:

a)

Handeln mellan de två stora marknaderna uppgår nu till tidigare oöverträffade nivåer där enbart handelsutbytet är värt 1 000 000 000 euro per dag.

| b) | Handeln med tjänster har fortsatt att öka markant och EU:s export till Förenta staterna uppgår till närmare 120 000 000 000 euro, vilket motsvarar en tredjedel av EU:s sammanlagda utrikeshandel inom tjänstesektorn och ger ett överskott på 15 000 000 000 euro från tjänstehandeln med Förenta staterna. |
| --- | --- |

b)

Handeln med tjänster har fortsatt att öka markant och EU:s export till Förenta staterna uppgår till närmare 120 000 000 000 euro, vilket motsvarar en tredjedel av EU:s sammanlagda utrikeshandel inom tjänstesektorn och ger ett överskott på 15 000 000 000 euro från tjänstehandeln med Förenta staterna.

| c) | Ömsesidiga direkta utlandsinvesteringar (den djupaste formen av gränsöverskridande integration) över Atlanten uppgår nu till över 1 500 000 000 000 euro och har vuxit avsevärt. |
| --- | --- |

c)

Ömsesidiga direkta utlandsinvesteringar (den djupaste formen av gränsöverskridande integration) över Atlanten uppgår nu till över 1 500 000 000 000 euro och har vuxit avsevärt.

| d) | Vinsterna för europeiska och amerikanska dotterbolag på varandras marknader har stigit till rekordsiffror sedan 2003. |
| --- | --- |

d)

Vinsterna för europeiska och amerikanska dotterbolag på varandras marknader har stigit till rekordsiffror sedan 2003.

| 2. | Europaparlamentet framhåller i detta sammanhang att sådana ekonomiska band mellan EU och Förenta staterna motsvarar en mycket stor sysselsättningsvolym med tanke på att närmare sju miljoner arbetstillfällen på vardera sidan redan skapats genom den transatlantiska ekonomin och att parterna därför är beroende av att den fungerar och expanderar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet framhåller i detta sammanhang att sådana ekonomiska band mellan EU och Förenta staterna motsvarar en mycket stor sysselsättningsvolym med tanke på att närmare sju miljoner arbetstillfällen på vardera sidan redan skapats genom den transatlantiska ekonomin och att parterna därför är beroende av att den fungerar och expanderar.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att även om EU:s och Förenta staternas ekonomier har blivit så till den grad sammanflätade och integrerade att de i praktiken utgör en transatlantisk marknad så ligger en stor potential för tillväxt och sysselsättning fortfarande outnyttjad på grund av återstående handelshinder. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att även om EU:s och Förenta staternas ekonomier har blivit så till den grad sammanflätade och integrerade att de i praktiken utgör en transatlantisk marknad så ligger en stor potential för tillväxt och sysselsättning fortfarande outnyttjad på grund av återstående handelshinder.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att förbindelserna mellan EU och Förenta staterna i mycket hög utsträckning förmörkas av politiska tvister och ofta präglas av gräl och handelstvister. På båda sidor Atlanten bortser man från hur djup och integrerad den transatlantiska ekonomin har blivit. Parlamentet varnar därför för de inneboende riskerna med att ta detta unika förhållande för givet och av att behandla det med en sorts välvillig nonchalans snarare än med den grad av politiskt engagemang och uppmärksamhet som krävs. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att förbindelserna mellan EU och Förenta staterna i mycket hög utsträckning förmörkas av politiska tvister och ofta präglas av gräl och handelstvister. På båda sidor Atlanten bortser man från hur djup och integrerad den transatlantiska ekonomin har blivit. Parlamentet varnar därför för de inneboende riskerna med att ta detta unika förhållande för givet och av att behandla det med en sorts välvillig nonchalans snarare än med den grad av politiskt engagemang och uppmärksamhet som krävs.

| 5. | Europaparlamentet befarar att den nuvarande ramen för de transatlantiska förbindelserna inte i tillräckligt hög utsträckning återspeglar ovannämnda verklighet. Parlamentet uppmanar därför till ett mer visionärt och strategiskt synsätt så att man kan reagera på rätt sätt inför de överhängande ekonomiska frågor som påverkar EU:s och Förenta staternas ekonomier, exempelvis konkurrenspolitiken, standardiserat företagsstyre, förenliga eller gemensamma standarder och effektivare samarbete om regelgivning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet befarar att den nuvarande ramen för de transatlantiska förbindelserna inte i tillräckligt hög utsträckning återspeglar ovannämnda verklighet. Parlamentet uppmanar därför till ett mer visionärt och strategiskt synsätt så att man kan reagera på rätt sätt inför de överhängande ekonomiska frågor som påverkar EU:s och Förenta staternas ekonomier, exempelvis konkurrenspolitiken, standardiserat företagsstyre, förenliga eller gemensamma standarder och effektivare samarbete om regelgivning.

Vägen framåt: ett starkare transatlantiskt ekonomiskt partnerskap

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att det ovannämnda meddelandet från kommissionen av den 18 maj 2005 utgör en god grund för att väsentligt stärka de transatlantiska ekonomiska förbindelserna. Parlamentet betonar att ytterligare insatser krävs för att överföra den transatlantiska marknadens verklighet till ett operativt och strategiskt koncept som kan samla nödvändigt stöd från allmänhet och politiker. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att det ovannämnda meddelandet från kommissionen av den 18 maj 2005 utgör en god grund för att väsentligt stärka de transatlantiska ekonomiska förbindelserna. Parlamentet betonar att ytterligare insatser krävs för att överföra den transatlantiska marknadens verklighet till ett operativt och strategiskt koncept som kan samla nödvändigt stöd från allmänhet och politiker.

| 7. | Europaparlamentet rekommenderar att EU och Förenta staterna före sitt toppmöte 2006 kommer överens om att uppdatera både den nya transatlantiska agendan (NTA) från 1995 och det transatlantiska ekonomiska partnerskapet (TEP) från 1998 och utforma ett nytt transatlantiskt partnerskapsavtal som täcker båda dessa och leder till att man uppnår en ”transatlantisk marknad utan hinder” till 2015 med ett påskyndat måldatum 2010 för finansiella tjänster och kapitalmarknader. Parlamentet anser att detta initiativ bör baseras på det ekonomiska initiativ som antogs vid toppmötet mellan EU och Förenta staterna i juni 2005 och det gemensamma arbetsprogrammet för EU och Förenta staterna där särskilda mål för varje sektor anges, så att man kan mäta framstegen 2005-2006 och definiera vilka åtgärder som behöver vidtas framöver. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet rekommenderar att EU och Förenta staterna före sitt toppmöte 2006 kommer överens om att uppdatera både den nya transatlantiska agendan (NTA) från 1995 och det transatlantiska ekonomiska partnerskapet (TEP) från 1998 och utforma ett nytt transatlantiskt partnerskapsavtal som täcker båda dessa och leder till att man uppnår en ”transatlantisk marknad utan hinder” till 2015 med ett påskyndat måldatum 2010 för finansiella tjänster och kapitalmarknader. Parlamentet anser att detta initiativ bör baseras på det ekonomiska initiativ som antogs vid toppmötet mellan EU och Förenta staterna i juni 2005 och det gemensamma arbetsprogrammet för EU och Förenta staterna där särskilda mål för varje sektor anges, så att man kan mäta framstegen 2005-2006 och definiera vilka åtgärder som behöver vidtas framöver.

| 8. | Europaparlamentet betonar att det ekonomiska avsnittet av det föreslagna partnerskapsavtalet bör innehålla en ny konstruktion och omfatta följande: 1) Samarbete om regelgivning. 2) Ett antal operativa verktyg av övergripande karaktär (inbegripet ett förvarningssystem och ett tredje generationens avtal om tilllämpning av konkurrenslagstiftning). 3) Avtal om sektorindelat ekonomiskt samarbete som bygger på det ovannämnda gemensamma arbetsprogrammet för EU och Förenta staterna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att det ekonomiska avsnittet av det föreslagna partnerskapsavtalet bör innehålla en ny konstruktion och omfatta följande: 1) Samarbete om regelgivning. 2) Ett antal operativa verktyg av övergripande karaktär (inbegripet ett förvarningssystem och ett tredje generationens avtal om tilllämpning av konkurrenslagstiftning). 3) Avtal om sektorindelat ekonomiskt samarbete som bygger på det ovannämnda gemensamma arbetsprogrammet för EU och Förenta staterna.

| 9. | Europaparlamentet betonar att stärkandet av det transatlantiska ekonomiska samarbetet får inte får leda till sämre harmonisering i samarbetet om regelgivning som kan urholka konsumenternas tillit till folkhälsan och säkerheten. Parlamentet efterlyser därför att ny kraft ingjuts i den transatlantiska konsumentdialogen och den transatlantiska miljödialogen så att ”bästa praxis” kan utvecklas och konsumenthälsan, säkerheten och miljöskyddet förbättras därmed, vilket i sin tur underlättar en mer hållbar transatlantisk marknad. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att stärkandet av det transatlantiska ekonomiska samarbetet får inte får leda till sämre harmonisering i samarbetet om regelgivning som kan urholka konsumenternas tillit till folkhälsan och säkerheten. Parlamentet efterlyser därför att ny kraft ingjuts i den transatlantiska konsumentdialogen och den transatlantiska miljödialogen så att ”bästa praxis” kan utvecklas och konsumenthälsan, säkerheten och miljöskyddet förbättras därmed, vilket i sin tur underlättar en mer hållbar transatlantisk marknad.

| 10. | Europaparlamentet bekräftar att det i dagens omvärld med ett växande internationellt konkurrenstryck är av avgörande betydelse att ha en vision om ett sådant gemensamt ekonomiskt område för att öka det politiska engagemanget för en mer innehållsrik ekonomisk agenda som stärker konkurrenskraften för båda parters kunskapsbaserade ekonomier, främjar tillväxt och innovation och därigenom skapar nya arbetstillfällen och ökar välståndet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet bekräftar att det i dagens omvärld med ett växande internationellt konkurrenstryck är av avgörande betydelse att ha en vision om ett sådant gemensamt ekonomiskt område för att öka det politiska engagemanget för en mer innehållsrik ekonomisk agenda som stärker konkurrenskraften för båda parters kunskapsbaserade ekonomier, främjar tillväxt och innovation och därigenom skapar nya arbetstillfällen och ökar välståndet.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att ett fragmentiserat internationellt regelverk hämmar tillväxtpotentialen för den internationella handeln och betonar att ett närmare samarbete om regelgivning mellan EU och Förenta staterna är nödvändigt för att uppnå ett mer harmoniserat regelverk som gör att ekonomiska aktörer från alla länder i allmänhet och utvecklingsländer i synnerhet kan agera till lägre kostnad och med större frihet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att ett fragmentiserat internationellt regelverk hämmar tillväxtpotentialen för den internationella handeln och betonar att ett närmare samarbete om regelgivning mellan EU och Förenta staterna är nödvändigt för att uppnå ett mer harmoniserat regelverk som gör att ekonomiska aktörer från alla länder i allmänhet och utvecklingsländer i synnerhet kan agera till lägre kostnad och med större frihet.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att det goda läget i Förenta staternas och EU:s ekonomier och förstärkningen av deras ekonomiska förbindelser, framför allt genom formella instrument, i hög utsträckning bidrar till hela världsekonomins tillväxt och utveckling på grund av de båda områdenas tyngd. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påpekar att det goda läget i Förenta staternas och EU:s ekonomier och förstärkningen av deras ekonomiska förbindelser, framför allt genom formella instrument, i hög utsträckning bidrar till hela världsekonomins tillväxt och utveckling på grund av de båda områdenas tyngd.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar det transatlantiska partnerskapet, som står för ungefär 57 procent av världens bruttonationalprodukt, BNP, och fortfarande är världsekonomins dubbla drivkraft, att utöva ett globalt ledarskap under förhållanden som präglas av ökande ömsesidigt beroende, framväxten av nya ekonomiska makter och allt fler globala utmaningar som går över nationella gränser. Parlamentet rekommenderar i detta hänseende mer djuplodande och systematiska samråd i gemensamma ekonomiska frågor med andra stora ekonomiska aktörer (inbegripet Indien, Japan, Brasilien, Kanada, Mexiko, Chile, Ryssland och Kina). |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar det transatlantiska partnerskapet, som står för ungefär 57 procent av världens bruttonationalprodukt, BNP, och fortfarande är världsekonomins dubbla drivkraft, att utöva ett globalt ledarskap under förhållanden som präglas av ökande ömsesidigt beroende, framväxten av nya ekonomiska makter och allt fler globala utmaningar som går över nationella gränser. Parlamentet rekommenderar i detta hänseende mer djuplodande och systematiska samråd i gemensamma ekonomiska frågor med andra stora ekonomiska aktörer (inbegripet Indien, Japan, Brasilien, Kanada, Mexiko, Chile, Ryssland och Kina).

| 14. | Europaparlamentet anser att det i hela den internationella ekonomins intresse, bortsett från dessa särskilda ekonomiska områden, och för att uppnå ökad säkerhet och stabilitet i handeln, finns ett behov av att hitta lämpliga, närmare och bättre former för samordning i fråga om valutavariationer. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att det i hela den internationella ekonomins intresse, bortsett från dessa särskilda ekonomiska områden, och för att uppnå ökad säkerhet och stabilitet i handeln, finns ett behov av att hitta lämpliga, närmare och bättre former för samordning i fråga om valutavariationer.

Utvecklingsagendan från Doha

| 15. | Europaparlamentet betonar att både EU och Förenta staterna har ett särskilt ansvar och har gemensamma målsättningar och har därför all anledning att arbeta konstruktivt tillsammans under de pågående multilaterala förhandlingarna i WTO. Parlamentet uppmanar båda parter att respektera det ambitiösa och breda programmet för utvecklingsagendan från Doha med fullt beaktande av utvecklingsdimensionen för att bana väg för ett framgångsrikt slutförande av rundan under 2006. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att både EU och Förenta staterna har ett särskilt ansvar och har gemensamma målsättningar och har därför all anledning att arbeta konstruktivt tillsammans under de pågående multilaterala förhandlingarna i WTO. Parlamentet uppmanar båda parter att respektera det ambitiösa och breda programmet för utvecklingsagendan från Doha med fullt beaktande av utvecklingsdimensionen för att bana väg för ett framgångsrikt slutförande av rundan under 2006.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och Förenta staterna att fortsätta att engagera sig fullt ut i de multilaterala WTO-förhandlingarna och inte konkurrera om bilaterala eller regionala handelsavtal. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att inte fatta beslut om det önskvärda eller möjliga i att åstadkomma nya bilaterala eller regionala handelsavtal utan föregående meningsfullt samråd med Europaparlamentet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och Förenta staterna att fortsätta att engagera sig fullt ut i de multilaterala WTO-förhandlingarna och inte konkurrera om bilaterala eller regionala handelsavtal. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att inte fatta beslut om det önskvärda eller möjliga i att åstadkomma nya bilaterala eller regionala handelsavtal utan föregående meningsfullt samråd med Europaparlamentet.

| 17. | Europaparlamentet hoppas att EU:s och Förenta staternas högsta tullsatser och andra viktiga avgifter minskar avsevärt, oavsett om Doharundan avslutas med gott resultat eller inte. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet hoppas att EU:s och Förenta staternas högsta tullsatser och andra viktiga avgifter minskar avsevärt, oavsett om Doharundan avslutas med gott resultat eller inte.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar det avtal som ingåtts inom WTO om att senast 2013 definitivt avskaffa alla former av stöd till jordbruksexport, inbegripet stöd i form av livsmedelsbistånd och andra system med exportrabatter, och betonar att liknande framsteg ännu inte har gjorts inom områdena inhemskt stöd och marknadstillträde. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar det avtal som ingåtts inom WTO om att senast 2013 definitivt avskaffa alla former av stöd till jordbruksexport, inbegripet stöd i form av livsmedelsbistånd och andra system med exportrabatter, och betonar att liknande framsteg ännu inte har gjorts inom områdena inhemskt stöd och marknadstillträde.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar Förenta staterna att undanröja tullhinder som användaravgifter och orimliga faktureringskrav på importörer. Parlamentet beklagar Förenta staternas tull- och gränsskyddsmyndighets bristande förståelse för EU som tullunion och som ”ursprungsland”. Parlamentet uppmanar den amerikanska regeringen att ändra sin negativa inställning till EU:s medlemskap i Världstullorganisationen (WCO). |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar Förenta staterna att undanröja tullhinder som användaravgifter och orimliga faktureringskrav på importörer. Parlamentet beklagar Förenta staternas tull- och gränsskyddsmyndighets bristande förståelse för EU som tullunion och som ”ursprungsland”. Parlamentet uppmanar den amerikanska regeringen att ändra sin negativa inställning till EU:s medlemskap i Världstullorganisationen (WCO).

Uppföljning av det ekonomiska initiativet och eventuella mötet mellan EU:s och Förenta staternas ekonomi- och finansministrar den 30 november 2005

| 20. | Europaparlamentet stöder antagandet, vid mötet mellan EU:s och Förenta staternas ekonomi- och finansministrar, av det gemensamma arbetsprogrammet för EU och Förenta staterna för genomförandet av den ekonomiska deklarationen, vilket innehåller konkreta åtgärder på 11 områden för att förbättra den transatlantiska ekonomiska integrationen. Parlamentet uppmanar dock båda parter att påbörja ett konkret förverkligande och en fördjupning av detta gemensamma arbetsprogram med klarare och mer ambitiös inriktning, långsiktiga strategiska mål och en detaljerad tidtabell för genomförande av gemensamma åtgärder och projekt med hänsyn till oberoende regleringsmyndigheters särskilda roll. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang att aktörer från redan upprättade transatlantiska dialoger, inbegripet konsumentgrupper, fackföreningar och miljögrupper, bör engageras mer aktivt i övervakning och översyn av det ekonomiska initiativet och arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet stöder antagandet, vid mötet mellan EU:s och Förenta staternas ekonomi- och finansministrar, av det gemensamma arbetsprogrammet för EU och Förenta staterna för genomförandet av den ekonomiska deklarationen, vilket innehåller konkreta åtgärder på 11 områden för att förbättra den transatlantiska ekonomiska integrationen. Parlamentet uppmanar dock båda parter att påbörja ett konkret förverkligande och en fördjupning av detta gemensamma arbetsprogram med klarare och mer ambitiös inriktning, långsiktiga strategiska mål och en detaljerad tidtabell för genomförande av gemensamma åtgärder och projekt med hänsyn till oberoende regleringsmyndigheters särskilda roll. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang att aktörer från redan upprättade transatlantiska dialoger, inbegripet konsumentgrupper, fackföreningar och miljögrupper, bör engageras mer aktivt i övervakning och översyn av det ekonomiska initiativet och arbetsprogrammet.

| 21. | Europaparlamentet anser att det ekonomiska avsnittet i förslaget till partnerskapsavtal, i enlighet med det ekonomiska initiativet, bör innehålla specificerade tankar om hur andra hinder än tullavgifter kan avskaffas på centrala marknadsavsnitt genom en process där regleringen gradvis harmoniseras och bestämmelser och normer erkänns ömsesidigt. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att det ekonomiska avsnittet i förslaget till partnerskapsavtal, i enlighet med det ekonomiska initiativet, bör innehålla specificerade tankar om hur andra hinder än tullavgifter kan avskaffas på centrala marknadsavsnitt genom en process där regleringen gradvis harmoniseras och bestämmelser och normer erkänns ömsesidigt.

Främjande av relgerings- och standardiseringssamarbete

| 22. | Europaparlamentet välkomnar att det slutligen har hänt något med åtagandet att ”inrätta ett högnivåforum för samarbete när det gäller regelgivning”, ett huvudelement i deklarationen från toppmötet i juni 2005, genom förslaget om att minst två möten skall anordnas under 2006. Parlamentet rekommenderar ett snabbt och fullständigt genomförande av färdplanen för samarbete när det gäller regelgivning mellan EU och Förenta staterna från 2005. Parlamentet varnar för att utan tillräckligt och lägligt deltagande och stöd från olika aktörer och organ kommer man inte att uppnå de resultat inom regelgivningssamarbetet som man förväntar sig. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar att det slutligen har hänt något med åtagandet att ”inrätta ett högnivåforum för samarbete när det gäller regelgivning”, ett huvudelement i deklarationen från toppmötet i juni 2005, genom förslaget om att minst två möten skall anordnas under 2006. Parlamentet rekommenderar ett snabbt och fullständigt genomförande av färdplanen för samarbete när det gäller regelgivning mellan EU och Förenta staterna från 2005. Parlamentet varnar för att utan tillräckligt och lägligt deltagande och stöd från olika aktörer och organ kommer man inte att uppnå de resultat inom regelgivningssamarbetet som man förväntar sig.

| 23. | Europaparlamentet upprepar att ett betydande antal handels- och investeringshinder fortfarande måste åtgärdas i både EU och Förenta staterna och noterar med oro de allt större påtryckningarna för att bemöta den utländska konkurrensen med protektionistiska eller orättvisa handelsmetoder. Parlamentet betonar att ett förnyat åtagande att följa principerna om öppenhet, insyn och rättsstatliga principer, som återspeglas i det ekonomiska initiativet och i förslaget till nytt transatlantiskt partnerskapsavtal, bör kunna bidra till att avhjälpa flertalet av dessa problem. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet upprepar att ett betydande antal handels- och investeringshinder fortfarande måste åtgärdas i både EU och Förenta staterna och noterar med oro de allt större påtryckningarna för att bemöta den utländska konkurrensen med protektionistiska eller orättvisa handelsmetoder. Parlamentet betonar att ett förnyat åtagande att följa principerna om öppenhet, insyn och rättsstatliga principer, som återspeglas i det ekonomiska initiativet och i förslaget till nytt transatlantiskt partnerskapsavtal, bör kunna bidra till att avhjälpa flertalet av dessa problem.

| 24. | Europaparlamentet betonar att rättsliga hinder har blivit ett av de mest påtagliga handels- och investeringshindren mellan EU och Förenta staterna och varnar framför allt för att ytterligare lagar som inte är motiverade stiftas på statlig nivå, att relevanta internationella normer inte får utgöra basen i tekniska bestämmelser och att Förenta staterna tenderar att hysa alltför stor tilltro till certifiering av tredje part. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att rättsliga hinder har blivit ett av de mest påtagliga handels- och investeringshindren mellan EU och Förenta staterna och varnar framför allt för att ytterligare lagar som inte är motiverade stiftas på statlig nivå, att relevanta internationella normer inte får utgöra basen i tekniska bestämmelser och att Förenta staterna tenderar att hysa alltför stor tilltro till certifiering av tredje part.

| 25. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över avsaknaden av en tydlig definition av begreppet ”nationell säkerhet” i Förenta staterna och det överdrivna utnyttjande av begreppet för att begränsa handel och investeringar. Parlamentet beklagar framför allt den så kallade Berry-lagen som åberopas av försvarsministeriet och 1988 års Exon-Florio-lag med efterföljande lagstiftning för att minska utländska investeringar i eller utländskt ägande av företag, även om de endast har perifera kopplingar till nationell säkerhet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över avsaknaden av en tydlig definition av begreppet ”nationell säkerhet” i Förenta staterna och det överdrivna utnyttjande av begreppet för att begränsa handel och investeringar. Parlamentet beklagar framför allt den så kallade Berry-lagen som åberopas av försvarsministeriet och 1988 års Exon-Florio-lag med efterföljande lagstiftning för att minska utländska investeringar i eller utländskt ägande av företag, även om de endast har perifera kopplingar till nationell säkerhet.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att skillnader vad gäller domstolsbeslut och praxis för erkännande av domstolsbeslut inom EU-länderna och bland Förenta staternas delstater märkbart påverkar rättsliga tvister om transatlantiska transaktioner. Parlamentet uppmanar EU och Förenta staterna att undersöka möjligheten att ingå avtal om domstolsbehörighet samt erkännande och verkställighet av domstolsbeslut i civilrättsliga och handelsrelaterade frågor. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet konstaterar att skillnader vad gäller domstolsbeslut och praxis för erkännande av domstolsbeslut inom EU-länderna och bland Förenta staternas delstater märkbart påverkar rättsliga tvister om transatlantiska transaktioner. Parlamentet uppmanar EU och Förenta staterna att undersöka möjligheten att ingå avtal om domstolsbehörighet samt erkännande och verkställighet av domstolsbeslut i civilrättsliga och handelsrelaterade frågor.

| 27. | Europaparlamentet konstaterar att den transatlantiska telekommarknaden fortfarande lider av lagstiftningshinder och oförenliga normer som leder till en situation där inget amerikanskt eller europeiskt företag i någon större omfattning bedriver verksamhet på båda kontinenterna, trots att nio av världens tio största telekomföretag ligger i EU eller Förenta staterna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet konstaterar att den transatlantiska telekommarknaden fortfarande lider av lagstiftningshinder och oförenliga normer som leder till en situation där inget amerikanskt eller europeiskt företag i någon större omfattning bedriver verksamhet på båda kontinenterna, trots att nio av världens tio största telekomföretag ligger i EU eller Förenta staterna.

Främjande av öppna och konkurrenskraftiga kapitalmarknader

| 28. | Europaparlamentet uppmanar till ömsesidigt erkännande av redovisningsnormer, följt av successiv harmonisering med tillförlitlig tillsyn som grund, så företag kan använda samma norm på båda marknaderna och registreringskostnaderna kan sänkas. Parlamentet ber dock kommissionen att noga övervaka den plan för fullständig överensstämmelse som utarbetats av International Accounting Standards Board/Financial Accounting Standards Board, så att inte Förenta staterna gynnas ensidigt. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar till ömsesidigt erkännande av redovisningsnormer, följt av successiv harmonisering med tillförlitlig tillsyn som grund, så företag kan använda samma norm på båda marknaderna och registreringskostnaderna kan sänkas. Parlamentet ber dock kommissionen att noga övervaka den plan för fullständig överensstämmelse som utarbetats av International Accounting Standards Board/Financial Accounting Standards Board, så att inte Förenta staterna gynnas ensidigt.

| 29. | Europaparlamentet efterlyser en förstärkning av lagstiftningsdialogen om finansmarknaderna, genom en översyn två gånger om året av policyfrågor med anknytning till transatlantiska finansiella tjänster, mellan Europaparlamentet, kommissionen, de behöriga amerikanska myndigheterna och de ekonomiska utskotten i den amerikanska kongressen. Översynen bör äga rum före och efter varje årligt toppmöte mellan EU och Förenta staterna. Parlamentet berömmer det arbete som gjorts hittills av företrädare för branschen, exempelvis Futures and Options Association. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet efterlyser en förstärkning av lagstiftningsdialogen om finansmarknaderna, genom en översyn två gånger om året av policyfrågor med anknytning till transatlantiska finansiella tjänster, mellan Europaparlamentet, kommissionen, de behöriga amerikanska myndigheterna och de ekonomiska utskotten i den amerikanska kongressen. Översynen bör äga rum före och efter varje årligt toppmöte mellan EU och Förenta staterna. Parlamentet berömmer det arbete som gjorts hittills av företrädare för branschen, exempelvis Futures and Options Association.

| 30. | Europaparlamentet beklagar djupt Förenta staternas uppskjutna genomförande av Basel II-överenskommelsen om kapitaltäckning och uppmanar Förenta staterna att fullgöra sina åtaganden för att skapa likvärdiga förhållanden för banker världen över. Parlamentet anser att skiljaktiga synsätt kan hindra EU-banker med verksamhet i Förenta staterna från att inrätta integrerade riskhanteringssystem. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet beklagar djupt Förenta staternas uppskjutna genomförande av Basel II-överenskommelsen om kapitaltäckning och uppmanar Förenta staterna att fullgöra sina åtaganden för att skapa likvärdiga förhållanden för banker världen över. Parlamentet anser att skiljaktiga synsätt kan hindra EU-banker med verksamhet i Förenta staterna från att inrätta integrerade riskhanteringssystem.

| 31. | Europaparlamentet ser det som otillfredsställande att EU:s återförsäkringsföretag i Förenta staterna måste lämna full säkerhet för risker och att de omfattas av mycket diskriminerande nationella regler som tvingar dem att överfinansiera sina åtaganden genom att lämna alltför höga säkerheter (amerikanska godkända återförsäkringsföretag som är verksamma i Förenta staterna omfattas inte av sådana krav). Parlamentet uppmanar de behöriga amerikanska myndigheterna att sträva efter ytterligare transatlantiskt ömsesidigt erkännande och enhetliga solvens- och rapporteringskrav. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet ser det som otillfredsställande att EU:s återförsäkringsföretag i Förenta staterna måste lämna full säkerhet för risker och att de omfattas av mycket diskriminerande nationella regler som tvingar dem att överfinansiera sina åtaganden genom att lämna alltför höga säkerheter (amerikanska godkända återförsäkringsföretag som är verksamma i Förenta staterna omfattas inte av sådana krav). Parlamentet uppmanar de behöriga amerikanska myndigheterna att sträva efter ytterligare transatlantiskt ömsesidigt erkännande och enhetliga solvens- och rapporteringskrav.

| 32. | Europaparlamentet insisterar på en snabb harmonisering av de amerikanska börsernas avlistningsregler, som i dag ställer betungande krav på bolag från EU som vill bli avlistade. Parlamentet välkomnar förslaget nyligen från US Securities and Exchange Commission om att utgå från handelsvolymer i stället för antal aktieägare som det viktigaste kriteriet. Parlamentet ber kommissionen övervaka denna nya utveckling för att värna EU:s intressen. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet insisterar på en snabb harmonisering av de amerikanska börsernas avlistningsregler, som i dag ställer betungande krav på bolag från EU som vill bli avlistade. Parlamentet välkomnar förslaget nyligen från US Securities and Exchange Commission om att utgå från handelsvolymer i stället för antal aktieägare som det viktigaste kriteriet. Parlamentet ber kommissionen övervaka denna nya utveckling för att värna EU:s intressen.

| 33. | Europaparlamentet tror på en mer sammanhängande dialog om företagsstyrning och på harmoniseringen av kraven i fråga om företagsstyrning och övervakning, för att undvika exterritoriella incidenter som ”Sarbanes-Oxley”, exempelvis genom förbättring av den transatlantiska dialogen om företagsstyrning. Parlamentet efterlyser en närmare granskning av globala hedgefonder genom gemensamma insatser från EU:s och Förenta staternas sida. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet tror på en mer sammanhängande dialog om företagsstyrning och på harmoniseringen av kraven i fråga om företagsstyrning och övervakning, för att undvika exterritoriella incidenter som ”Sarbanes-Oxley”, exempelvis genom förbättring av den transatlantiska dialogen om företagsstyrning. Parlamentet efterlyser en närmare granskning av globala hedgefonder genom gemensamma insatser från EU:s och Förenta staternas sida.

| 34. | Europaparlamentet efterlyser en uppdatering från kommissionen om tillämpningen gentemot Förenta staterna av EU:s direktiv om beskattning av inkomster från sparande. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet efterlyser en uppdatering från kommissionen om tillämpningen gentemot Förenta staterna av EU:s direktiv om beskattning av inkomster från sparande.

Samarbete rörande penningtvätt och finansiering av terroristverksamhet

| 35. | Europaparlamentet konstaterar att öppna marknader är mycket beroende av säkra och tillförlitliga strukturer och att tillit och förtroende är avgörande för globala handelsförbindelser. Parlamentet uttrycker sitt stöd för ett närmare samarbete mellan EU och Förenta staterna för att fortsätta bekämpningen av bolagsbedrägerier och ekonomiska bedrägerier, penningtvätt och terroristfinansiering, varvid onödiga störningar av normala kommersiella och privata transaktioner bör undvikas. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet konstaterar att öppna marknader är mycket beroende av säkra och tillförlitliga strukturer och att tillit och förtroende är avgörande för globala handelsförbindelser. Parlamentet uttrycker sitt stöd för ett närmare samarbete mellan EU och Förenta staterna för att fortsätta bekämpningen av bolagsbedrägerier och ekonomiska bedrägerier, penningtvätt och terroristfinansiering, varvid onödiga störningar av normala kommersiella och privata transaktioner bör undvikas.

Främjande av innovationer och teknikutveckling

| 36. | Europaparlamentet välkomnar målet att öka synergieffekterna över Atlanten inom ett stort antal områden av avgörande vikt för utvecklingen av starkare kunskapsbaserade ekonomier. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet välkomnar målet att öka synergieffekterna över Atlanten inom ett stort antal områden av avgörande vikt för utvecklingen av starkare kunskapsbaserade ekonomier.

| 37. | Europaparlamentet uppmuntrar upprättandet av transatlantiska partnerskap för forskning, som syftar till att engagera små och medelstora företag i gemensamma forskningsprojekt, samt antagandet av åtgärder för att i högre grad förmå europeiska forskare att återvända till Europa. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmuntrar upprättandet av transatlantiska partnerskap för forskning, som syftar till att engagera små och medelstora företag i gemensamma forskningsprojekt, samt antagandet av åtgärder för att i högre grad förmå europeiska forskare att återvända till Europa.

| 38. | Europaparlamentet påpekar att bägge parter drar nytta av att främja samarbete inom forskning och utveckling och av att genomföra investeringsprogram, exempelvis inom följande områden:






  a) | Teknik för höghastighetstransporter över land och särskilt nya typer av högeffektiva kollektivtrafiksystem för stadsutveckling. |
| --- | --- | --- |

38.

Europaparlamentet påpekar att bägge parter drar nytta av att främja samarbete inom forskning och utveckling och av att genomföra investeringsprogram, exempelvis inom följande områden:

a)

Teknik för höghastighetstransporter över land och särskilt nya typer av högeffektiva kollektivtrafiksystem för stadsutveckling.

| b) | Utveckling av syntetiska bränslen och elektriska drivmekanismer för bilar, lastbilar och bussar, användning av bränsleceller, osv. |
| --- | --- |

b)

Utveckling av syntetiska bränslen och elektriska drivmekanismer för bilar, lastbilar och bussar, användning av bränsleceller, osv.

| c) | Utveckling av ny teknik för minskning av utsläppen av växthusgaser. |
| --- | --- |

c)

Utveckling av ny teknik för minskning av utsläppen av växthusgaser.

| 39. | Europaparlamentet påminner i detta sammanhang medlemsstaterna och Förenta staterna om det åtagande som bägge parter gjort i den gemensamma förklaringen från 2003 om främjande av väteekonomin och välkomnar de framsteg som gjorts, men anser dock att det krävs ytterligare samarbete. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet påminner i detta sammanhang medlemsstaterna och Förenta staterna om det åtagande som bägge parter gjort i den gemensamma förklaringen från 2003 om främjande av väteekonomin och välkomnar de framsteg som gjorts, men anser dock att det krävs ytterligare samarbete.

| 40. | Europaparlamentet anser att informations- och kommunikationstekniken (IKT) är mycket viktig för båda ekonomierna. Parlamentet rekommenderar därför en rad gemensamma åtgärder för att






  a) | stimulera användningen av huvudteknik som bredband, utrustning för identifiering av radiofrekvenser och annan innovativ teknik, med hänsyn till interoperabilitet, |
| --- | --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att informations- och kommunikationstekniken (IKT) är mycket viktig för båda ekonomierna. Parlamentet rekommenderar därför en rad gemensamma åtgärder för att

a)

stimulera användningen av huvudteknik som bredband, utrustning för identifiering av radiofrekvenser och annan innovativ teknik, med hänsyn till interoperabilitet,

| b) | trygga näten och underlätta informationsflödet samtidigt som särskild uppmärksamhet ägnas åt skräppost, |
| --- | --- |

b)

trygga näten och underlätta informationsflödet samtidigt som särskild uppmärksamhet ägnas åt skräppost,

| c) | säkerställa ett nära samarbete mellan organ verksamma inom ”cybersäkerhet”, |
| --- | --- |

c)

säkerställa ett nära samarbete mellan organ verksamma inom ”cybersäkerhet”,

| d) | ta itu med de höga roamingkostnaderna. |
| --- | --- |

d)

ta itu med de höga roamingkostnaderna.

| 41. | Europaparlamentet anser att det sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling blir ett unikt tillfälle för gemensamma insatser inom






  a) | fastställandet av prioriterade områden för forskningssamarbete som kan leda till att nya transatlantiska marknader utvecklas (exempelvis vätebränsleteknik och nanoteknik), |
| --- | --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att det sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling blir ett unikt tillfälle för gemensamma insatser inom

a)

fastställandet av prioriterade områden för forskningssamarbete som kan leda till att nya transatlantiska marknader utvecklas (exempelvis vätebränsleteknik och nanoteknik),

| b) | gemensam forskning inom områden med betydelse för civil säkerhet och kring tillförlitliga komplexa nätverkssystem och informationsinfrastrukturer som stöder informationssamhällets teknik, |
| --- | --- |

b)

gemensam forskning inom områden med betydelse för civil säkerhet och kring tillförlitliga komplexa nätverkssystem och informationsinfrastrukturer som stöder informationssamhällets teknik,

| c) | uppmuntran till ett gott samarbete mellan det europeiska forskningsrådet (ERC) och den amerikanska nationella forskningsstiftelsen (NSF). |
| --- | --- |

c)

uppmuntran till ett gott samarbete mellan det europeiska forskningsrådet (ERC) och den amerikanska nationella forskningsstiftelsen (NSF).

| 42. | Europaparlamentet anser att nya och befintliga rymdprogram i viss mån ger möjlighet till gemensamma projekt i utforskandet av yttre rymden genom att






  a) | samarbetet på centrala områden främjas såsom jordobservationer, satellitnavigering (via Galileo och GPS), elektronisk kommunikation, rymdvetenskap och utforskning av rymden, |
| --- | --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att nya och befintliga rymdprogram i viss mån ger möjlighet till gemensamma projekt i utforskandet av yttre rymden genom att

a)

samarbetet på centrala områden främjas såsom jordobservationer, satellitnavigering (via Galileo och GPS), elektronisk kommunikation, rymdvetenskap och utforskning av rymden,

| b) | rättsliga hinder mot skapandet av en väl fungerande transatlantisk marknad för rymdindustrin undanröjs, |
| --- | --- |

b)

rättsliga hinder mot skapandet av en väl fungerande transatlantisk marknad för rymdindustrin undanröjs,

| c) | onödiga kontroller på grund av den amerikanska lagen om internationell vapenhandel avskaffas och den internationella marknaden för bärraketer avregleras. |
| --- | --- |

c)

onödiga kontroller på grund av den amerikanska lagen om internationell vapenhandel avskaffas och den internationella marknaden för bärraketer avregleras.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett gemensamt forskningsprogram om malaria utöver den gemensamma forskning som redan bedrivs om pandemiska sjukdomar. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett gemensamt forskningsprogram om malaria utöver den gemensamma forskning som redan bedrivs om pandemiska sjukdomar.

| 44. | Europaparlamentet stöder åtgärder för att stärka entreprenörskap och risktagande i EU, på grundval av goda exempel på Förenta staternas styrka inom detta område. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet stöder åtgärder för att stärka entreprenörskap och risktagande i EU, på grundval av goda exempel på Förenta staternas styrka inom detta område.

Ökning av handel, resande och säkerhet

| 45. | Europaparlamentet konstaterar att viseringspolitiken nu uteslutande faller inom gemenskapens behörighetsområde. Parlamentet uppmanar kommissionen att skyndsamt inleda förhandlingar med den amerikanska administrationen om att göra programmet för undantag från viseringsreglerna giltigt för alla europeiska medborgare och för att undanröja den nuvarande diskrimineringen, framför allt gentemot medborgare från de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet konstaterar att viseringspolitiken nu uteslutande faller inom gemenskapens behörighetsområde. Parlamentet uppmanar kommissionen att skyndsamt inleda förhandlingar med den amerikanska administrationen om att göra programmet för undantag från viseringsreglerna giltigt för alla europeiska medborgare och för att undanröja den nuvarande diskrimineringen, framför allt gentemot medborgare från de nya medlemsstaterna.

| 46. | Europaparlamentet betonar att de omständliga rutinerna för att få visum har lett till ökade kostnader för företag och medborgare. Parlamentet välkomnar initiativet med ”tillförlitliga personer” som bör bygga på ömsesidigt framtagna normer och bli ett sätt att underlätta resandet för affärsresenärer och turister. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet betonar att de omständliga rutinerna för att få visum har lett till ökade kostnader för företag och medborgare. Parlamentet välkomnar initiativet med ”tillförlitliga personer” som bör bygga på ömsesidigt framtagna normer och bli ett sätt att underlätta resandet för affärsresenärer och turister.

| 47. | Europaparlamentet beklagar att de flesta EU-medborgare fortfarande måste genomgå stränga visumkontroller, vilket blir en bromskloss mot den fria rörligheten och utbytet av arbetstagare och för alla som reser till eller vistas i Förenta staterna i affärsärenden. Parlamentet uppmanar Förenta staterna att visa mer flexibilitet i detta hänseende, särskilt för europeiska medborgare som regelbundet gör affärsresor till Förenta staterna. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet beklagar att de flesta EU-medborgare fortfarande måste genomgå stränga visumkontroller, vilket blir en bromskloss mot den fria rörligheten och utbytet av arbetstagare och för alla som reser till eller vistas i Förenta staterna i affärsärenden. Parlamentet uppmanar Förenta staterna att visa mer flexibilitet i detta hänseende, särskilt för europeiska medborgare som regelbundet gör affärsresor till Förenta staterna.

Främjande av effektiv energianvändning

| 48. | Europaparlamentet anser att energipolitiken är av avgörande betydelse för den ekonomiska utvecklingen och att den inte kan skiljas från viktiga geopolitiska frågor och utrikespolitiken. Parlamentet rekommenderar därför att en uppriktigare och öppnare diskussion förs om olika sätt att öka öppenheten i världens energihandel, främja förnybar energi i hela världen, utveckla ett närmare samarbete med leverantörspartner och definiera en gemensam strategi för energisäkerhet och annan politik för att uppmuntra geopolitisk och ekonomisk stabilitet i leverantörs- och transitländer. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet anser att energipolitiken är av avgörande betydelse för den ekonomiska utvecklingen och att den inte kan skiljas från viktiga geopolitiska frågor och utrikespolitiken. Parlamentet rekommenderar därför att en uppriktigare och öppnare diskussion förs om olika sätt att öka öppenheten i världens energihandel, främja förnybar energi i hela världen, utveckla ett närmare samarbete med leverantörspartner och definiera en gemensam strategi för energisäkerhet och annan politik för att uppmuntra geopolitisk och ekonomisk stabilitet i leverantörs- och transitländer.

| 49. | Europaparlamentet beklagar att enbart EU tar initiativ i den internationella klimatpolitiken, att Förenta staterna är det land som släpper ut mest växthusgaser i världen och att det följaktligen fortfarande finns ett behov av påtryckningar på alla politiska nivåer för att förmå Förenta staterna att ta sitt ansvar i samband med klimatförändringarna. Parlamentet beklagar därför att administrationen i Förenta staterna fortsätter att vara så ovillig att ingå i några meningsfulla internationellt partnerskap rörande klimatförändringarna, men konstaterar att den har tagit ett försiktigt steg framåt genom att den nu är villig att delta i genomgripande framåtsyftande samtal i enlighet med FN:s ramkonvention om klimatförändringar som antogs i Montreal i december 2005. Parlamentet välkomnar det faktum att en framväxande intressekoalition i Förenta staterna, inbegripet ledamöter av kongressen från både representanthuset och senaten från båda partier, delstatsparlament, lokala myndigheter, icke-statliga organisationer och företrädare för näringslivet, arbetar för en mer ambitiös politik för att hantera utsläppen av växthusgaser. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet beklagar att enbart EU tar initiativ i den internationella klimatpolitiken, att Förenta staterna är det land som släpper ut mest växthusgaser i världen och att det följaktligen fortfarande finns ett behov av påtryckningar på alla politiska nivåer för att förmå Förenta staterna att ta sitt ansvar i samband med klimatförändringarna. Parlamentet beklagar därför att administrationen i Förenta staterna fortsätter att vara så ovillig att ingå i några meningsfulla internationellt partnerskap rörande klimatförändringarna, men konstaterar att den har tagit ett försiktigt steg framåt genom att den nu är villig att delta i genomgripande framåtsyftande samtal i enlighet med FN:s ramkonvention om klimatförändringar som antogs i Montreal i december 2005. Parlamentet välkomnar det faktum att en framväxande intressekoalition i Förenta staterna, inbegripet ledamöter av kongressen från både representanthuset och senaten från båda partier, delstatsparlament, lokala myndigheter, icke-statliga organisationer och företrädare för näringslivet, arbetar för en mer ambitiös politik för att hantera utsläppen av växthusgaser.

| 50. | Europaparlamentet anser att energisektorn innebär samma utmaningar för både EU och Förenta staterna och att det, trots att omfattande och oberoende åtgärder har vidtagits separat på bägge håll, inom denna sektor krävs ett tillvägagångssätt som gynnar bägge parter och som är inriktat på att






  a) | utforma en gemensam strategi i vilken man tar itu med det stora beroendet av fossila bränslen genom att genomföra konkreta åtgärder när det gäller energieffektivitet, förnybar energi och försörjningstrygghet både i fråga om energi och transporter, |
| --- | --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att energisektorn innebär samma utmaningar för både EU och Förenta staterna och att det, trots att omfattande och oberoende åtgärder har vidtagits separat på bägge håll, inom denna sektor krävs ett tillvägagångssätt som gynnar bägge parter och som är inriktat på att

a)

utforma en gemensam strategi i vilken man tar itu med det stora beroendet av fossila bränslen genom att genomföra konkreta åtgärder när det gäller energieffektivitet, förnybar energi och försörjningstrygghet både i fråga om energi och transporter,

| b) | utveckla ren kraftvärmeteknik och teknik på området förnybar energi, (exempelvis avskiljning och lagring av koldioxid och andra tekniker med låga koldioxidutsläpp), |
| --- | --- |

b)

utveckla ren kraftvärmeteknik och teknik på området förnybar energi, (exempelvis avskiljning och lagring av koldioxid och andra tekniker med låga koldioxidutsläpp),

| c) | uppmuntra Förenta staterna och nyligen industrialiserade länder med stark tillväxt såsom Kina och Indien att, efter det att Kyotoprotokollet löpt ut, tillsammans med EU utforma åtgärder för att åstadkomma en långsiktig och ekonomiskt hållbar utsläppsminskning och vidta lämpliga åtgärder, med hänsyn till ekonomiska och miljömässiga frågor, för att åtgärda de skador som redan uppstått på grund av klimatförändringen, |
| --- | --- |

c)

uppmuntra Förenta staterna och nyligen industrialiserade länder med stark tillväxt såsom Kina och Indien att, efter det att Kyotoprotokollet löpt ut, tillsammans med EU utforma åtgärder för att åstadkomma en långsiktig och ekonomiskt hållbar utsläppsminskning och vidta lämpliga åtgärder, med hänsyn till ekonomiska och miljömässiga frågor, för att åtgärda de skador som redan uppstått på grund av klimatförändringen,

| d) | erkänna kärnkraftens viktiga roll när det gäller att tillhandahålla koldioxidfri energi och fortsätta den gemensamma forskningen om utvecklingen av denna oundgänliga teknik och om hur den kan främja väteekonomin, |
| --- | --- |

d)

erkänna kärnkraftens viktiga roll när det gäller att tillhandahålla koldioxidfri energi och fortsätta den gemensamma forskningen om utvecklingen av denna oundgänliga teknik och om hur den kan främja väteekonomin,

| e) | utveckla - i samarbete med IAEA - ett gemensamt förslag om en multilateral ram för en global kärnkraftspolitik som främjar säkerheten och förhindrar missbruk av klyvbart material i militära syften, |
| --- | --- |

e)

utveckla - i samarbete med IAEA - ett gemensamt förslag om en multilateral ram för en global kärnkraftspolitik som främjar säkerheten och förhindrar missbruk av klyvbart material i militära syften,

| f) | i fortsättningen utveckla en gemensam strategi, både gentemot andra länder med ett stort eller starkt växande energibehov och gentemot producentländerna. |
| --- | --- |

f)

i fortsättningen utveckla en gemensam strategi, både gentemot andra länder med ett stort eller starkt växande energibehov och gentemot producentländerna.

| 51. | Europaparlamentet understryker behovet av ett förstärkt forskningssamarbete mellan EU och Förenta staterna om biobränslen och rekommenderar att initiativet för ett gemensamt arbetsprogram för EU och Förenta staterna gällande biobränslen, som fokuserar särskilt på andra generationens bioetanol och biodiesel, genomförs så snart som möjligt. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet understryker behovet av ett förstärkt forskningssamarbete mellan EU och Förenta staterna om biobränslen och rekommenderar att initiativet för ett gemensamt arbetsprogram för EU och Förenta staterna gällande biobränslen, som fokuserar särskilt på andra generationens bioetanol och biodiesel, genomförs så snart som möjligt.

Immateriella rättigheter

| 52. | Europaparlamentet välkomnar överenskommelsen från mötet mellan EU:s och Förenta staternas ekonomi- och finansministrar om att inför toppmötet 2006 mellan EU och Förenta staterna utarbeta en strategi för samarbete om tillämpning av immaterialrätten i syfte att ta itu med kränkningar av immateriella rättigheter, bristen på effektiv tillämpning i tredje länder, särskilt Kina och Ryssland, och förbättra samarbetet när det gäller tull- och gränsmyndigheternas arbete, främja offentlig-privata partnerskap och samordna tekniskt bistånd till tredje länder. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet välkomnar överenskommelsen från mötet mellan EU:s och Förenta staternas ekonomi- och finansministrar om att inför toppmötet 2006 mellan EU och Förenta staterna utarbeta en strategi för samarbete om tillämpning av immaterialrätten i syfte att ta itu med kränkningar av immateriella rättigheter, bristen på effektiv tillämpning i tredje länder, särskilt Kina och Ryssland, och förbättra samarbetet när det gäller tull- och gränsmyndigheternas arbete, främja offentlig-privata partnerskap och samordna tekniskt bistånd till tredje länder.

| 53. | Europaparlamentet beklagar bristen på samsyn om geografiska beteckningar. Parlamentet beklagar att det förekommer i grunden vitt skilda patentsystem (Förenta staternas ”först att uppfinna”-system, medan resten av världen tillämpar systemet ”först att ansöka”), vilket fortsätter att skapa betydande problem för EU:s företag. Parlamentet uppmuntrar den amerikanska kongressen att sträva efter en reformering av patentsystemet genom att gå över till systemet ”först att ansöka”. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet beklagar bristen på samsyn om geografiska beteckningar. Parlamentet beklagar att det förekommer i grunden vitt skilda patentsystem (Förenta staternas ”först att uppfinna”-system, medan resten av världen tillämpar systemet ”först att ansöka”), vilket fortsätter att skapa betydande problem för EU:s företag. Parlamentet uppmuntrar den amerikanska kongressen att sträva efter en reformering av patentsystemet genom att gå över till systemet ”först att ansöka”.

| 54. | Europaparlamentet uppmuntrar EU och Förenta staterna att arbeta tillsammans via lämpliga kanaler för att bekämpa missbruk av immateriella rättigheter i tredje länder, framför allt Kina och Ryssland. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmuntrar EU och Förenta staterna att arbeta tillsammans via lämpliga kanaler för att bekämpa missbruk av immateriella rättigheter i tredje länder, framför allt Kina och Ryssland.

Investeringar

| 55. | Europaparlamentet rekommenderar att man vid toppmötet 2006 formellt antar en heltäckande förteckning över återstående huvudsakliga hinder mot ömsesidiga investeringar samt en lista över vilka särskilda åtgärder som behövs för att minska eller undanröja sådana hinder i full överensstämmelse med den inre marknadens regler, inklusive bestämmelserna om offentliga tjänster och försiktighetsprincipen. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet rekommenderar att man vid toppmötet 2006 formellt antar en heltäckande förteckning över återstående huvudsakliga hinder mot ömsesidiga investeringar samt en lista över vilka särskilda åtgärder som behövs för att minska eller undanröja sådana hinder i full överensstämmelse med den inre marknadens regler, inklusive bestämmelserna om offentliga tjänster och försiktighetsprincipen.

| 56. | Europaparlamentet stöder insatser för att underlätta investeringar och ett successivt avskaffande av alla hinder för transatlantiska investeringar genom harmonisering av redovisningsnormer, likvärdiga förhållanden på finansmarknaderna, en ömsesidigt rättvis konkurrenspolitik och ett successivt avskaffande av de protektionistiska åtgärder som ännu finns kvar i vissa sektorer. Parlamentet ifrågasätter de återstående äganderättsbegränsningarna i Förenta staterna, särskilt inom försvars- och luftfartssektorerna, och stöder reformeringen av Förenta staternas kommitté för utländska investeringar. Parlamentet uppmanar kommissionen att granska hindren för uppköp på den inre marknaden, som missgynnar köpare från EU i förhållande till amerikanska köpare. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att äganderättsbegränsningar i EU inte kan användas som ett argument för att behålla de amerikanska begränsningarna. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet stöder insatser för att underlätta investeringar och ett successivt avskaffande av alla hinder för transatlantiska investeringar genom harmonisering av redovisningsnormer, likvärdiga förhållanden på finansmarknaderna, en ömsesidigt rättvis konkurrenspolitik och ett successivt avskaffande av de protektionistiska åtgärder som ännu finns kvar i vissa sektorer. Parlamentet ifrågasätter de återstående äganderättsbegränsningarna i Förenta staterna, särskilt inom försvars- och luftfartssektorerna, och stöder reformeringen av Förenta staternas kommitté för utländska investeringar. Parlamentet uppmanar kommissionen att granska hindren för uppköp på den inre marknaden, som missgynnar köpare från EU i förhållande till amerikanska köpare. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att äganderättsbegränsningar i EU inte kan användas som ett argument för att behålla de amerikanska begränsningarna.

Konkurrenspolitik och tillämpning

| 57. | Europaparlamentet begär att det inrättas gemensamma transatlantiska ramar för konkurrenspolitiken, som ökar samordningen av kontrollverksamhet och underlättar utbyte av konfidentiell information. Parlamentet framhåller att lika tillämpning av konkurrensreglerna på båda sidor av Atlanten, oavsett etableringsland, är avgörande om man skall kunna skapa en konkurrenskraftig och enad transatlantisk marknad. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet begär att det inrättas gemensamma transatlantiska ramar för konkurrenspolitiken, som ökar samordningen av kontrollverksamhet och underlättar utbyte av konfidentiell information. Parlamentet framhåller att lika tillämpning av konkurrensreglerna på båda sidor av Atlanten, oavsett etableringsland, är avgörande om man skall kunna skapa en konkurrenskraftig och enad transatlantisk marknad.

| 58. | Europaparlamentet stöder målet om att ingå ytterligare ett avtal om konkurrensbestämmelser med Förenta staterna för att möjliggöra utbyte av konfidentiell information i utredningar inom ramen för konkurrenslagstiftningen i EU respektive Förenta staterna. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet stöder målet om att ingå ytterligare ett avtal om konkurrensbestämmelser med Förenta staterna för att möjliggöra utbyte av konfidentiell information i utredningar inom ramen för konkurrenslagstiftningen i EU respektive Förenta staterna.

Offentlig upphandling

| 59. | Europaparlamentet rekommenderar att man vid toppmötet 2006 formellt antar en heltäckande förteckning över samtliga rättsliga, praktiska och tekniska hinder mot gränsöverskridande offentlig upphandling mellan båda parter tillsammans med en lista över åtgärder för att komma till rätta med dem där man beaktar det särskilda fallet med tjänster av allmänt intresse. Parlamentet uppuntrar båda parter att gå längre än befintliga och framtida åtaganden när det gäller offentlig upphandling, för att därigenom å ena sidan göra det möjligt att bredda möjligheterna för båda parter och, å den andra, stimulera den europeiska konkurrenskraften och skapa nya marknader för EU:s företag, framför allt de små och medelstora företagen. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet rekommenderar att man vid toppmötet 2006 formellt antar en heltäckande förteckning över samtliga rättsliga, praktiska och tekniska hinder mot gränsöverskridande offentlig upphandling mellan båda parter tillsammans med en lista över åtgärder för att komma till rätta med dem där man beaktar det särskilda fallet med tjänster av allmänt intresse. Parlamentet uppuntrar båda parter att gå längre än befintliga och framtida åtaganden när det gäller offentlig upphandling, för att därigenom å ena sidan göra det möjligt att bredda möjligheterna för båda parter och, å den andra, stimulera den europeiska konkurrenskraften och skapa nya marknader för EU:s företag, framför allt de små och medelstora företagen.

| 60. | Europaparlamentet stöder ett förstärkt samarbete mellan EU och Förenta staterna när det gäller öppnandet av marknaden för offentliga upphandlingar. Parlamentet understryker att lika konkurrensvillkor på detta område skulle skapa nya möjligheter för EU:s företag, i synnerhet små och medelstora företag. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet stöder ett förstärkt samarbete mellan EU och Förenta staterna när det gäller öppnandet av marknaden för offentliga upphandlingar. Parlamentet understryker att lika konkurrensvillkor på detta område skulle skapa nya möjligheter för EU:s företag, i synnerhet små och medelstora företag.

| 61. | Europaparlamentet beklagar att Förenta staterna behåller en rad diskriminerande bestämmelser av typen ”Köp amerikanskt”, till vilka kan läggas andra bestämmelser för federalt finansierade infrastrukturprogram. Mera exakt beklagar parlamentet att det fortfarande är svårt för europeiska företag på försvarsområdet att göra affärer på försvarsmarknaden i Förenta staterna och att förvärva försvarsrelaterad teknik från Förenta staterna på grund av avsaknaden av en verklig ömsesidighet vid anskaffningen av försvarsmateriel och på försvarsindustriområdet överhuvudtaget. Parlamentet uppmanar Förenta staternas kongress att acceptera den transatlantiska ekonomin som en realitet, även på säkerhetsrelaterade marknader. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet beklagar att Förenta staterna behåller en rad diskriminerande bestämmelser av typen ”Köp amerikanskt”, till vilka kan läggas andra bestämmelser för federalt finansierade infrastrukturprogram. Mera exakt beklagar parlamentet att det fortfarande är svårt för europeiska företag på försvarsområdet att göra affärer på försvarsmarknaden i Förenta staterna och att förvärva försvarsrelaterad teknik från Förenta staterna på grund av avsaknaden av en verklig ömsesidighet vid anskaffningen av försvarsmateriel och på försvarsindustriområdet överhuvudtaget. Parlamentet uppmanar Förenta staternas kongress att acceptera den transatlantiska ekonomin som en realitet, även på säkerhetsrelaterade marknader.

Tjänster/Ömsesidigt erkännande av utbildning och examina

| 62. | Europaparlamentet konstaterar att endast arkitektförbundet har uppmuntrat de behöriga myndigheterna på båda sidor att undersöka frågan om ett ömsesidigt erkännande av kvalifikationer som en del av arbetsprogrammet. Parlamentet inser att övriga yrkesgrupper verkar föredra att låta sina partnerföreningar i EU och Förenta staterna hantera erkännandeprocessen. Parlamentet uppmanar kommissionen att rapportera till Europaparlamentets behöriga utskott om befintliga hinder för ett ömsesidigt erkännande av kvalifikationer på båda sidor. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet konstaterar att endast arkitektförbundet har uppmuntrat de behöriga myndigheterna på båda sidor att undersöka frågan om ett ömsesidigt erkännande av kvalifikationer som en del av arbetsprogrammet. Parlamentet inser att övriga yrkesgrupper verkar föredra att låta sina partnerföreningar i EU och Förenta staterna hantera erkännandeprocessen. Parlamentet uppmanar kommissionen att rapportera till Europaparlamentets behöriga utskott om befintliga hinder för ett ömsesidigt erkännande av kvalifikationer på båda sidor.

| 63. | Europaparlamentet konstaterar att det fortfarande finns stora skillnader mellan Förenta staternas olika delstater när det gäller ett övergripande erkännande av examensbevis och yrkeskvalifikationer, vilket avskräcker från en ytterligare utveckling av den transatlantiska marknaden, framför allt inom tjänstesektorn. Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att inleda förhandlingar inom specifika sektorer, exempelvis pilotlicenser, i syfte att ingå avtal. Parlamentet uppmanar med kraft Förenta staterna att utveckla ett system baserat på den europeiska modellen enligt vilken praktiskt taget alla examensbevis och yrkeskvalifikationer erkänns ömsesidigt mellan delstaterna, vilket är fallet inom EU:s inre marknad. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet konstaterar att det fortfarande finns stora skillnader mellan Förenta staternas olika delstater när det gäller ett övergripande erkännande av examensbevis och yrkeskvalifikationer, vilket avskräcker från en ytterligare utveckling av den transatlantiska marknaden, framför allt inom tjänstesektorn. Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att inleda förhandlingar inom specifika sektorer, exempelvis pilotlicenser, i syfte att ingå avtal. Parlamentet uppmanar med kraft Förenta staterna att utveckla ett system baserat på den europeiska modellen enligt vilken praktiskt taget alla examensbevis och yrkeskvalifikationer erkänns ömsesidigt mellan delstaterna, vilket är fallet inom EU:s inre marknad.

Tjänster/Flygtransporttjänster

| 64. | Europarlamentet välkomnar den senaste tidens framsteg när det gäller förhandlingar om liberalisering av flygtjänster i EU och Förenta staterna och betonar behovet av att så snart som möjligt nå en heltäckande överenskommelse som baseras på ömsesidighet och löser frågan om begränsning av ägandet i amerikanska flygbolag. |
| --- | --- |

64.

Europarlamentet välkomnar den senaste tidens framsteg när det gäller förhandlingar om liberalisering av flygtjänster i EU och Förenta staterna och betonar behovet av att så snart som möjligt nå en heltäckande överenskommelse som baseras på ömsesidighet och löser frågan om begränsning av ägandet i amerikanska flygbolag.

| 65. | Med tanke på handelns och turismens stora betydelse på båda sidor anser Europaparlamentet att det transatlantiska partnerskapsavtal som är planerat att slutas 2007 ovillkorligen måste innehålla ett separat kapitel om transportpolitiken och kompletteras med toppmöten, möten mellan ledamöter av den amerikanska kongressens och Europaparlamentets transportutskott, möten mellan USA:s transportminister och EU:s transportkommissionär och tjänstemän vid kommissionen samt myndighetssamarbete mellan luftfartsmyndigheter och motsvarande amerikanska federala myndigheter. |
| --- | --- |

65.

Med tanke på handelns och turismens stora betydelse på båda sidor anser Europaparlamentet att det transatlantiska partnerskapsavtal som är planerat att slutas 2007 ovillkorligen måste innehålla ett separat kapitel om transportpolitiken och kompletteras med toppmöten, möten mellan ledamöter av den amerikanska kongressens och Europaparlamentets transportutskott, möten mellan USA:s transportminister och EU:s transportkommissionär och tjänstemän vid kommissionen samt myndighetssamarbete mellan luftfartsmyndigheter och motsvarande amerikanska federala myndigheter.

Lösning av tvister i WTO mellan EU och Förenta staterna

| 66. | Europaparlamentet insisterar på att även om WTO-panelerna kan framkalla stora politiska motsättningar så är tvister i handelsfrågor och ekonomiska frågor ett naturligt inslag i de transatlantiska ekonomiska förbindelserna. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet insisterar på att även om WTO-panelerna kan framkalla stora politiska motsättningar så är tvister i handelsfrågor och ekonomiska frågor ett naturligt inslag i de transatlantiska ekonomiska förbindelserna.

| 67. | Europaparlamentet förordar en gemensam strategi som baseras på tre punkter för att minska antalet tvister mellan världens största makter på handelsområdet som kan sprida sig till den större WTO-arenan:






  a) | Ett formellt åtagande på högsta nivå om att ingångna ömsesidiga handelsbestämmelser skall iakttas och att beslut som fattas av WTO-panelerna skall genomföras snabbt och fullständigt. |
| --- | --- | --- |

67.

Europaparlamentet förordar en gemensam strategi som baseras på tre punkter för att minska antalet tvister mellan världens största makter på handelsområdet som kan sprida sig till den större WTO-arenan:

a)

Ett formellt åtagande på högsta nivå om att ingångna ömsesidiga handelsbestämmelser skall iakttas och att beslut som fattas av WTO-panelerna skall genomföras snabbt och fullständigt.

| b) | Förstärkt politiskt åtagande för att uttömma alla bilaterala diplomatiska medel innan man vänder sig till WTO:s tvistlösningsmekanism med hänsyn tagen till behovet att skydda operatörers och handlares legitima intressen. |
| --- | --- |

b)

Förstärkt politiskt åtagande för att uttömma alla bilaterala diplomatiska medel innan man vänder sig till WTO:s tvistlösningsmekanism med hänsyn tagen till behovet att skydda operatörers och handlares legitima intressen.

| c) | Båda parter måste erkänna att lagstiftare och regeringar har legitim rätt att skydda sina medborgares hälsa och miljö, men EU och Förenta staterna måste se till att deras regelverk på dessa områden är ickediskriminerande, proportionella och vetenskapligt baserade för att undvika protektionistiskt missbruk samtidigt som man fortsätter att följa interna bestämmelser och försiktighetsprincipen. |
| --- | --- |

c)

Båda parter måste erkänna att lagstiftare och regeringar har legitim rätt att skydda sina medborgares hälsa och miljö, men EU och Förenta staterna måste se till att deras regelverk på dessa områden är ickediskriminerande, proportionella och vetenskapligt baserade för att undvika protektionistiskt missbruk samtidigt som man fortsätter att följa interna bestämmelser och försiktighetsprincipen.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att för Europaparlamentet lägga fram en rapport med en utvärdering av fördelarna och nackdelarna med en mer formell bilateral tvistlösningsmekanism i ljuset av liknande befintliga arrangemang mellan EU och andra tredjeländer. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att för Europaparlamentet lägga fram en rapport med en utvärdering av fördelarna och nackdelarna med en mer formell bilateral tvistlösningsmekanism i ljuset av liknande befintliga arrangemang mellan EU och andra tredjeländer.

| 69. | Europaparlamentet konstaterar att den metod som tillämpas av de amerikanska myndigheterna när det gäller försvarsrelaterade handelsfrågor i vissa fall utgör ett otillåtet handelshinder och understryker att den uppenbart protektionistiska tillämpningen av Förenta staternas handelsskyddsmekanismer redan har utmanats med framgångrikt resultat - inte bara av EU - inom ramen för WTO:s tvistlösningssystem, bl.a. när det gäller den så kallade Byrd-lagen eller de amerikanska skyddstullarna på stål. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet konstaterar att den metod som tillämpas av de amerikanska myndigheterna när det gäller försvarsrelaterade handelsfrågor i vissa fall utgör ett otillåtet handelshinder och understryker att den uppenbart protektionistiska tillämpningen av Förenta staternas handelsskyddsmekanismer redan har utmanats med framgångrikt resultat - inte bara av EU - inom ramen för WTO:s tvistlösningssystem, bl.a. när det gäller den så kallade Byrd-lagen eller de amerikanska skyddstullarna på stål.

| 70. | Europaparlamentet välkomnar 2005 års Lag om minskning av budgetunderskottet som antogs av den amerikanska kongressen och som återkallar ”Byrd-lagen”, men beklagar att återkallandet inte kommer att träda i kraft omedelbart på grund av en övergångsklausul. Parlamentet uppmanar därför Förenta staternas kongress att skyndsamt undanröja övergångsklausulen så att utdelningen av uppburna antidumpningsoch antibidragstullar till de amerikanska företagen inte fortsätter att snedvrida konkurrensvillkoren på den amerikanska marknaden till nackdel för importerade varor under ett antal år. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet välkomnar 2005 års Lag om minskning av budgetunderskottet som antogs av den amerikanska kongressen och som återkallar ”Byrd-lagen”, men beklagar att återkallandet inte kommer att träda i kraft omedelbart på grund av en övergångsklausul. Parlamentet uppmanar därför Förenta staternas kongress att skyndsamt undanröja övergångsklausulen så att utdelningen av uppburna antidumpningsoch antibidragstullar till de amerikanska företagen inte fortsätter att snedvrida konkurrensvillkoren på den amerikanska marknaden till nackdel för importerade varor under ett antal år.

| 71. | Europaparlamentet upprepar sin oro över det betydande direkta och indirekta statliga stöd som den industrin i Förenta staterna får genom direkta bidrag, protektionistisk lagstiftning och skattepolitik. Parlamentet understryker framför allt att slutsatsen i alla rapporter från WTO:s panel och överprövningsorganet gällande systemet ”Foreign Sales Corporations” är att Förenta staterna ännu inte till alla delar har tillämpat tidigare beslut från WTO och rekommendationerna från WTO:s tvistlösningspanel, trots vissa stora förändringar av sin lagstiftning. Parlamentet uppmanar därför den amerikanska kongressen att ändra ”The American Jobs Creation Act” (”Jobs Act”), som innehåller en så kallad ”grandfathering clause” (en bestämmelse om att lagen inte är tillämplig i vissa fall på grund av tidigare förhållanden), så att den helt överensstämmer med tidigare beslut från WTO och rekommendationerna från tvistlösningspanelen. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet upprepar sin oro över det betydande direkta och indirekta statliga stöd som den industrin i Förenta staterna får genom direkta bidrag, protektionistisk lagstiftning och skattepolitik. Parlamentet understryker framför allt att slutsatsen i alla rapporter från WTO:s panel och överprövningsorganet gällande systemet ”Foreign Sales Corporations” är att Förenta staterna ännu inte till alla delar har tillämpat tidigare beslut från WTO och rekommendationerna från WTO:s tvistlösningspanel, trots vissa stora förändringar av sin lagstiftning. Parlamentet uppmanar därför den amerikanska kongressen att ändra ”The American Jobs Creation Act” (”Jobs Act”), som innehåller en så kallad ”grandfathering clause” (en bestämmelse om att lagen inte är tillämplig i vissa fall på grund av tidigare förhållanden), så att den helt överensstämmer med tidigare beslut från WTO och rekommendationerna från tvistlösningspanelen.

| 72. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att den långlivade konflikten om Foreign Sales Corporation har lösts genom att Förenta staternas kongress har dragit tillbaka de skattelättnader för amerikanska företag som den amerikanska lagen American Jobs Creation Act innehöll och som stred mot WTO:s bestämmelser. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att den långlivade konflikten om Foreign Sales Corporation har lösts genom att Förenta staternas kongress har dragit tillbaka de skattelättnader för amerikanska företag som den amerikanska lagen American Jobs Creation Act innehöll och som stred mot WTO:s bestämmelser.

| 73. | Europaparlamentet beklagar i samband med fallet Airbus-Boeing att Förenta staterna och EU helt i onödan är engagerade i vad som förmodligen är den största, mest komplicerade och dyraste rättstvisten i WTO:s historia. Parlamentet uppmanar båda parter att öka konsultationerna på högsta nivå för att undersöka alternativ för att nå en pragmatisk lösning som gör att man slipper vända sig till WTO i onödan. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet beklagar i samband med fallet Airbus-Boeing att Förenta staterna och EU helt i onödan är engagerade i vad som förmodligen är den största, mest komplicerade och dyraste rättstvisten i WTO:s historia. Parlamentet uppmanar båda parter att öka konsultationerna på högsta nivå för att undersöka alternativ för att nå en pragmatisk lösning som gör att man slipper vända sig till WTO i onödan.

| 74. | Europaparlamentet understryker att WTO-målet om genetiskt modifierade organismer inte på något sätt påverkar den europeiska lagstiftningen om godkännande för försäljning av bioteknikprodukter, utan gäller förlegade metoder för bioteknikvärdering som redan har reviderats sedan panelens förfaranden inleddes. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet understryker att WTO-målet om genetiskt modifierade organismer inte på något sätt påverkar den europeiska lagstiftningen om godkännande för försäljning av bioteknikprodukter, utan gäller förlegade metoder för bioteknikvärdering som redan har reviderats sedan panelens förfaranden inleddes.

| 75. | Europaparlamentet välkomnar EU:s beslut att följa WTO:s avgörande genom att ändra sin lagstiftning om hormoner från och med 2003. Parlamentet vill att den pågående tvisten mellan Förenta staterna (och Kanada) och EU om den fortsatta tillämpningen av motåtgärder skall lösas och uppmanar med kraft Förenta staterna att häva de handelssanktioner som landet har tillämpat mot europeiska produkter sedan 1999. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet välkomnar EU:s beslut att följa WTO:s avgörande genom att ändra sin lagstiftning om hormoner från och med 2003. Parlamentet vill att den pågående tvisten mellan Förenta staterna (och Kanada) och EU om den fortsatta tillämpningen av motåtgärder skall lösas och uppmanar med kraft Förenta staterna att häva de handelssanktioner som landet har tillämpat mot europeiska produkter sedan 1999.

| 76. | Europaparlamentet beklagar att Förenta staterna ännu inte har övergett den antidumpningsmetod som kallas ”zeroing”, trots att WTO entydigt fördömde detta förfarande i fallet med sängkläder. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet beklagar att Förenta staterna ännu inte har övergett den antidumpningsmetod som kallas ”zeroing”, trots att WTO entydigt fördömde detta förfarande i fallet med sängkläder.

| 77. | Europaparlamentet understryker att WTO:s tvistlösningssystem är centralt för att skapa säkerhet och förutsägbarhet i det multilaterala handelssystemet. Parlamentet uttrycker sin oro över att Förenta staterna i vissa fall tillämpar en strategi som inte ligger i linje med dess internationella skyldigheter genom att tillämpa eller vägra upphäva lagar som bryter mot WTO-åtagandena och som allvarligt skadar EU:s och tredjeländers industrier. Parlamentet uppmanar därför Förenta staternas kongress att förbättra sin efterlevnad av besluten från WTO:s tvistlösningspanel. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet understryker att WTO:s tvistlösningssystem är centralt för att skapa säkerhet och förutsägbarhet i det multilaterala handelssystemet. Parlamentet uttrycker sin oro över att Förenta staterna i vissa fall tillämpar en strategi som inte ligger i linje med dess internationella skyldigheter genom att tillämpa eller vägra upphäva lagar som bryter mot WTO-åtagandena och som allvarligt skadar EU:s och tredjeländers industrier. Parlamentet uppmanar därför Förenta staternas kongress att förbättra sin efterlevnad av besluten från WTO:s tvistlösningspanel.

Övriga globala frågor

| 78. | Europaparlamentet beklagar att samarbetet om monetära och makroekonomiska politiska frågor inte ingår i det ekonomiska initiativet och arbetsprogrammet. Parlamentet upprepar sin oro över de potentiellt farliga följderna för den globala ekonomin av de stora dubbla underskotten i Förenta staterna, dels i den federala budgeten, dels i handelsbalansen. Parlamentet uppmanar därför Europeiska centralbanken och Federal Reserve att öka samarbetet om den globala penningpolitiken och i frågor som gäller finansiell stabilitet. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet beklagar att samarbetet om monetära och makroekonomiska politiska frågor inte ingår i det ekonomiska initiativet och arbetsprogrammet. Parlamentet upprepar sin oro över de potentiellt farliga följderna för den globala ekonomin av de stora dubbla underskotten i Förenta staterna, dels i den federala budgeten, dels i handelsbalansen. Parlamentet uppmanar därför Europeiska centralbanken och Federal Reserve att öka samarbetet om den globala penningpolitiken och i frågor som gäller finansiell stabilitet.

| 79. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på att de båda transatlantiska samarbetsparterna gemensamt skall utvärdera sina strategier och instrument på området utvecklingsstöd och humanitärt bistånd, inbegripet samarbetet med Bretton Woods-institutionerna, för att förbättra effektiviteten, sammanhållningen och kompletteringsaspekterna när det gäller EU:s och Förenta staternas reaktioner på de globala utmaningarna, framför allt fattigdomsbekämpning, smittsamma sjukdomar och miljöförstöring. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet upprepar sitt krav på att de båda transatlantiska samarbetsparterna gemensamt skall utvärdera sina strategier och instrument på området utvecklingsstöd och humanitärt bistånd, inbegripet samarbetet med Bretton Woods-institutionerna, för att förbättra effektiviteten, sammanhållningen och kompletteringsaspekterna när det gäller EU:s och Förenta staternas reaktioner på de globala utmaningarna, framför allt fattigdomsbekämpning, smittsamma sjukdomar och miljöförstöring.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera de befintliga finansierings- och planeringsmekanismerna för finansiering av EU:s och Förenta staternas gemensamma program i tredjeland, i syfte att skapa ett effektivare och produktivare förfarande. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera de befintliga finansierings- och planeringsmekanismerna för finansiering av EU:s och Förenta staternas gemensamma program i tredjeland, i syfte att skapa ett effektivare och produktivare förfarande.

| 81. | Europaparlamentet anser att den ”kulturella nyckeln” kan bidra till att stärka de transatlantiska förbindelserna och därmed främja partnerskapet och den ömsesidiga förståelsen mellan européer och amerikaner. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet anser att den ”kulturella nyckeln” kan bidra till att stärka de transatlantiska förbindelserna och därmed främja partnerskapet och den ömsesidiga förståelsen mellan européer och amerikaner.

| 82. | Europaparlamentet uppmanar EU och Förenta staterna att i sina ekonomiska förbindelser ta hänsyn till kultur- och utbildningssektorns betydelse och särdrag. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet uppmanar EU och Förenta staterna att i sina ekonomiska förbindelser ta hänsyn till kultur- och utbildningssektorns betydelse och särdrag.

| 83. | Europaparlamentet föreslår därför att en transatlantisk dialog inrättas på kulturområdet (inbegripet det audiovisuella området) och utbildningsområdet i syfte att främja ett regelbundet utbyte av goda metoder och erfarenheter, framförallt när det gäller att






  a) | bekämpa pirattillverkning och varuförfalskning, |
| --- | --- | --- |

83.

Europaparlamentet föreslår därför att en transatlantisk dialog inrättas på kulturområdet (inbegripet det audiovisuella området) och utbildningsområdet i syfte att främja ett regelbundet utbyte av goda metoder och erfarenheter, framförallt när det gäller att

a)

bekämpa pirattillverkning och varuförfalskning,

| b) | förbättra de rättsliga bestämmelser som reglerar spridning av ljudinnehåll och audiovisuellt innehåll via Internet och deras förenlighet med principerna om upphovsrätt och ersättning till upphovsmännen, |
| --- | --- |

b)

förbättra de rättsliga bestämmelser som reglerar spridning av ljudinnehåll och audiovisuellt innehåll via Internet och deras förenlighet med principerna om upphovsrätt och ersättning till upphovsmännen,

| c) | sprida kunskap om det kulturarvet i Förenta staterna och EU inom filmens område, särskilt kännedom om europeisk film i Förenta staterna på grund av dess mer begränsade spridning, för att främja ömsesidig förståelse, |
| --- | --- |

c)

sprida kunskap om det kulturarvet i Förenta staterna och EU inom filmens område, särskilt kännedom om europeisk film i Förenta staterna på grund av dess mer begränsade spridning, för att främja ömsesidig förståelse,

| d) | verka för större balans när det gäller filmdistribution och förhindra illojal konkurrens eller utnyttjande av dominerande ställning på vissa marknader inom EU samt för att undanröja eventuella rättsliga eller faktiska hinder för spridning av europeiska audiovisuella produkter i Förenta staterna, |
| --- | --- |

d)

verka för större balans när det gäller filmdistribution och förhindra illojal konkurrens eller utnyttjande av dominerande ställning på vissa marknader inom EU samt för att undanröja eventuella rättsliga eller faktiska hinder för spridning av europeiska audiovisuella produkter i Förenta staterna,

| e) | införa lämpliga mekanismer för att utveckla och stärka kulturturismen mellan de två kontinenterna. |
| --- | --- |

e)

införa lämpliga mekanismer för att utveckla och stärka kulturturismen mellan de två kontinenterna.

| 84. | Europaparlamentet anser att på utbildningsområdet bör denna dialog framför allt fokuseras på






  a) | ökat ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer, särskilt inom konstnärliga yrken, för att underlätta ”kulturaktörers” rörlighet samt utbyte av konstnärer och artister, |
| --- | --- | --- |

84.

Europaparlamentet anser att på utbildningsområdet bör denna dialog framför allt fokuseras på

a)

ökat ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer, särskilt inom konstnärliga yrken, för att underlätta ”kulturaktörers” rörlighet samt utbyte av konstnärer och artister,

| b) | stöd till forskning och utbyte mellan universitetslärare, forskare och studenter i ämnen som bidrar till att befästa de ekonomiska och vetenskapliga förbindelserna mellan EU och Förenta staterna, med särskilt hänsynstagande till samarbetsprogrammet inom högre utbildning och yrkesutbildning (16), |
| --- | --- |

b)

stöd till forskning och utbyte mellan universitetslärare, forskare och studenter i ämnen som bidrar till att befästa de ekonomiska och vetenskapliga förbindelserna mellan EU och Förenta staterna, med särskilt hänsynstagande till samarbetsprogrammet inom högre utbildning och yrkesutbildning (16),

| c) | medvetandegörande om kunskapssamhällets betydelse och vikten av livslångt lärande. |
| --- | --- |

c)

medvetandegörande om kunskapssamhällets betydelse och vikten av livslångt lärande.

| 85. | Europaparlamentet är medvetet om artiklarna 133 och 151 i EG-fördraget och anser att den audiovisuella sektorns specifika karaktär kräver att det transatlantiska utbytet äger rum med respekt för EU:s kulturella och språkliga mångfald. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang lämpliga åtgärder för att främja kulturell mångfald och utvidga kulturutbytet. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet är medvetet om artiklarna 133 och 151 i EG-fördraget och anser att den audiovisuella sektorns specifika karaktär kräver att det transatlantiska utbytet äger rum med respekt för EU:s kulturella och språkliga mångfald. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang lämpliga åtgärder för att främja kulturell mångfald och utvidga kulturutbytet.

| 86. | Europaparlamentet uppmanar de europeiska institutionerna att göra sin partner i Förenta staterna medveten om EU:s insatser till förmån för Unescos konvention om skydd och främjande av mångfalden i kulturella uttryck. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet uppmanar de europeiska institutionerna att göra sin partner i Förenta staterna medveten om EU:s insatser till förmån för Unescos konvention om skydd och främjande av mångfalden i kulturella uttryck.

| 87. | Europaparlamentet betonar vikten av att fokusera på dataskyddsfrågor inom ramen för de transatlantiska förbindelserna. Med tanke på det bristande dataskydd som föreligger i vissa avseenden i det transatlantiska utbytet konstaterar parlamentet att man bör utvärdera de områden där informationsutbytet med tredje land förefaller fungera väl (såsom skyddsprinciperna Safe Harbour Privacy Principles) för att sprida framgångsrika lösningar till flera områden. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet betonar vikten av att fokusera på dataskyddsfrågor inom ramen för de transatlantiska förbindelserna. Med tanke på det bristande dataskydd som föreligger i vissa avseenden i det transatlantiska utbytet konstaterar parlamentet att man bör utvärdera de områden där informationsutbytet med tredje land förefaller fungera väl (såsom skyddsprinciperna Safe Harbour Privacy Principles) för att sprida framgångsrika lösningar till flera områden.

| 88. | Europaparlamentet välkomnar den undersökning som nyligen genomförts av Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) om de makroekonomiska fördelarna med att främja en ytterligare ekonomisk integrering mellan EU och Förenta staterna, i vilken man uppskattar vinsten av kraftigt minskade hinder för marknadstillträde, utländska direktinvesteringar och handel i EU och i Förenta staterna till 2-3,5 procent respektive 1-3 procent, räknat i BNP per person. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet välkomnar den undersökning som nyligen genomförts av Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) om de makroekonomiska fördelarna med att främja en ytterligare ekonomisk integrering mellan EU och Förenta staterna, i vilken man uppskattar vinsten av kraftigt minskade hinder för marknadstillträde, utländska direktinvesteringar och handel i EU och i Förenta staterna till 2-3,5 procent respektive 1-3 procent, räknat i BNP per person.

| 89. | Europaparlamentet begär att EU genomför en mer detaljerad och omfattande studie, som a) redovisar konsekvenserna av att avlägsna återstående tullhinder och övriga hinder för handel och investeringar mellan EU och Förenta staterna, b) gör en bred undersökning av möjligheterna för, i förekommande fall, förhandseller efterhandsanpassningar av lagstiftningen, c) utvärderar effekterna för tredjeländer av en anpassning eller harmonisering av lagstiftningen i EU och Förenta staterna, d) undersöker möjligheten till en ”regelgivningsbrygga” som innebär att en viss vara eller tjänst blir accepterad överallt på den transatlantiska marknaden när den väl har godkänts. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet begär att EU genomför en mer detaljerad och omfattande studie, som a) redovisar konsekvenserna av att avlägsna återstående tullhinder och övriga hinder för handel och investeringar mellan EU och Förenta staterna, b) gör en bred undersökning av möjligheterna för, i förekommande fall, förhandseller efterhandsanpassningar av lagstiftningen, c) utvärderar effekterna för tredjeländer av en anpassning eller harmonisering av lagstiftningen i EU och Förenta staterna, d) undersöker möjligheten till en ”regelgivningsbrygga” som innebär att en viss vara eller tjänst blir accepterad överallt på den transatlantiska marknaden när den väl har godkänts.

Transatlantiska dialoger

| 90. | Europaparlamentet understryker betydelsen av de transatlantiska dialogerna för att stärka banden mellan EU och Förenta staterna. Parlamentet konstaterar att dialogerna, genom att man arbetar med viktiga frågor inom respektive områden och lämnar viktiga bidrag till att forma de transatlantiska förbindelserna, deras mål och aktiviteter, är nära knutna till det transatlantiska beslutsfattandet och bidrar till att säkerställa att ansträngningarna på många områden verkligen motsvarar medborgarnas reella behov. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet understryker betydelsen av de transatlantiska dialogerna för att stärka banden mellan EU och Förenta staterna. Parlamentet konstaterar att dialogerna, genom att man arbetar med viktiga frågor inom respektive områden och lämnar viktiga bidrag till att forma de transatlantiska förbindelserna, deras mål och aktiviteter, är nära knutna till det transatlantiska beslutsfattandet och bidrar till att säkerställa att ansträngningarna på många områden verkligen motsvarar medborgarnas reella behov.

| 91. | Europaparlamentet konstaterar att den transatlantiska lagstiftningsdialogen har bidragit till att stärka de interparlamentariska förbindelserna mellan EU och Förenta staterna. Parlamentet upprepar behovet av att bygga synergier mellan den transatlantiska lagstiftningsdialogen och övriga dialoger inom ramen för den nya transatlantiska agendan, bland annat genom att introducera nya gemensamt finansierade utbytesprogram för den personal som arbetar med lagstiftningen och genom att skapa ett litet sekretariat för den transatlantiska lagstiftningsdialogen. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet konstaterar att den transatlantiska lagstiftningsdialogen har bidragit till att stärka de interparlamentariska förbindelserna mellan EU och Förenta staterna. Parlamentet upprepar behovet av att bygga synergier mellan den transatlantiska lagstiftningsdialogen och övriga dialoger inom ramen för den nya transatlantiska agendan, bland annat genom att introducera nya gemensamt finansierade utbytesprogram för den personal som arbetar med lagstiftningen och genom att skapa ett litet sekretariat för den transatlantiska lagstiftningsdialogen.

| 92. | Europaparlamentet framhåller att det 61:a mötet inom ramen för den transatlantiska lagstiftningsdialogen som hölls i Wien den 18-21 april 2006 bekräftade de enorma fördelar för våra medborgare som kan bli resultatet om man undanröjer de hinder som hämmar de transatlantiska ekonomiska förbindelserna och konstaterade att förhållandet mellan Förenta staterna och EU bör förnyas genom att man ersätter nuvarande strukturer med ett partnerskapsavtal mellan EU och Förenta staterna. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet framhåller att det 61:a mötet inom ramen för den transatlantiska lagstiftningsdialogen som hölls i Wien den 18-21 april 2006 bekräftade de enorma fördelar för våra medborgare som kan bli resultatet om man undanröjer de hinder som hämmar de transatlantiska ekonomiska förbindelserna och konstaterade att förhållandet mellan Förenta staterna och EU bör förnyas genom att man ersätter nuvarande strukturer med ett partnerskapsavtal mellan EU och Förenta staterna.

| 93. | Europaparlamentet noterar att den transatlantiska företagsdialogen har lyckats omstöpa sitt format för att näringslivet skall kunna lämna ett effektivare bidrag till att stärka det ekonomiska partnerskapet. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet noterar att den transatlantiska företagsdialogen har lyckats omstöpa sitt format för att näringslivet skall kunna lämna ett effektivare bidrag till att stärka det ekonomiska partnerskapet.

| 94. | Europaparlamentet understryker att båda sidor av den transatlantiska arbetsdialogen bör bli mer aktiva och synliga för att utforma reaktioner och rekommendationer i gemensamma frågor. Parlamentet rekommenderar att den transatlantiska arbetsdialogen fokuserar på viktiga områden för samarbete genom en mer sektorsorienterad inriktning. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet understryker att båda sidor av den transatlantiska arbetsdialogen bör bli mer aktiva och synliga för att utforma reaktioner och rekommendationer i gemensamma frågor. Parlamentet rekommenderar att den transatlantiska arbetsdialogen fokuserar på viktiga områden för samarbete genom en mer sektorsorienterad inriktning.

| 95. | Europaparlamentet konstaterar att avtalet om forskning och teknik mellan EU och Förenta staterna är ett huvudinstrument för att främja de vetenskapliga kontakterna mellan EU och Förenta staterna. Parlamentet uppmanar till skapandet av en officiell transatlantisk forskningsdialog för att främja och samordna forskningssamarbetet och nya initiativ inom utvalda vetenskapliga områden som går utöver befintliga strukturer. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet konstaterar att avtalet om forskning och teknik mellan EU och Förenta staterna är ett huvudinstrument för att främja de vetenskapliga kontakterna mellan EU och Förenta staterna. Parlamentet uppmanar till skapandet av en officiell transatlantisk forskningsdialog för att främja och samordna forskningssamarbetet och nya initiativ inom utvalda vetenskapliga områden som går utöver befintliga strukturer.

| 96. | Europaparlamentet konstaterar att även övriga transatlantiska dialoger som förs utanför de officiella överenskommelserna bidrar till att stärka banden mellan EU och Förenta staterna. Parlamentet rekommenderar att den nuvarande strukturen för den transatlantiska dialogen granskas och att nya lovande områden för förstärkt samarbete utforskas. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet konstaterar att även övriga transatlantiska dialoger som förs utanför de officiella överenskommelserna bidrar till att stärka banden mellan EU och Förenta staterna. Parlamentet rekommenderar att den nuvarande strukturen för den transatlantiska dialogen granskas och att nya lovande områden för förstärkt samarbete utforskas.

Europaparlamentets roll

| 97. | Europaparlamentet betonar att samtidigt som de uppgifter som beskrivs i det ekonomiska initiativet först och främst rör regleringsorganen så är det, för att nå en integrerad transatlantisk marknad, även önskvärt att båda sidors lagstiftande organ deltar aktivt. Parlamentet betonar att toppmötena mellan EU och Förenta staterna bör innehålla en adekvat nivå av parlamentariskt deltagande för att tillhandahålla parlamentariskt inflytande i den administrativa process som leds av de två verkställande organen. Parlamentet efterlyser möten före varje toppmöte inom ramen för den transatlantiska lagstiftningsdialogen och högnivågruppen för att diskutera hur arbetet med arbetsprogrammet fortskrider. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet betonar att samtidigt som de uppgifter som beskrivs i det ekonomiska initiativet först och främst rör regleringsorganen så är det, för att nå en integrerad transatlantisk marknad, även önskvärt att båda sidors lagstiftande organ deltar aktivt. Parlamentet betonar att toppmötena mellan EU och Förenta staterna bör innehålla en adekvat nivå av parlamentariskt deltagande för att tillhandahålla parlamentariskt inflytande i den administrativa process som leds av de två verkställande organen. Parlamentet efterlyser möten före varje toppmöte inom ramen för den transatlantiska lagstiftningsdialogen och högnivågruppen för att diskutera hur arbetet med arbetsprogrammet fortskrider.

| 98. | Europaparlamentet efterlyser möten före varje toppmöte inom ramen för den transatlantiska lagstiftningsdialogen och högnivågruppen för att diskutera viktiga ekonomiska frågor och framför allt hur arbetet med arbetsprogrammet fortskrider. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet efterlyser möten före varje toppmöte inom ramen för den transatlantiska lagstiftningsdialogen och högnivågruppen för att diskutera viktiga ekonomiska frågor och framför allt hur arbetet med arbetsprogrammet fortskrider.

| 99. | Europaparlamentet rekommenderar att åtminstone Europaparlamentets talman och ledarna i den amerikanska kongressen skall delta i nästa toppmöte mellan EU och Förenta staterna och, som en allmän regel, att Europaparlamentet och Förenta staternas kongress skall knytas till förberedelsen och det faktiska genomförandet av alla framtida toppmöten mellan EU och Förenta staterna. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet rekommenderar att åtminstone Europaparlamentets talman och ledarna i den amerikanska kongressen skall delta i nästa toppmöte mellan EU och Förenta staterna och, som en allmän regel, att Europaparlamentet och Förenta staternas kongress skall knytas till förberedelsen och det faktiska genomförandet av alla framtida toppmöten mellan EU och Förenta staterna.

| 100. | Europaparlamentet välkomnar de ansträngningar som syftar till att stärka den transatlantiska lagstiftningsdialogen mellan Europaparlamentet och Förenta staternas kongress, framför allt införandet av en effektiv ”förvarningsmekanism” och ett system för rapportering mellan de parlamentariska utskotten på båda sidor av Atlanten. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet välkomnar de ansträngningar som syftar till att stärka den transatlantiska lagstiftningsdialogen mellan Europaparlamentet och Förenta staternas kongress, framför allt införandet av en effektiv ”förvarningsmekanism” och ett system för rapportering mellan de parlamentariska utskotten på båda sidor av Atlanten.

| 101. | Europaparlamentet uppmanar representanthuset att överväga att inrätta en permanent delegation för att säkerställa kontinuiteten för den transatlantiska lagstiftningsdialogen. Parlamentet anser dessutom att en regelbunden dialog bör upprättas mellan Europaparlamentet och Förenta staternas senat. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet uppmanar representanthuset att överväga att inrätta en permanent delegation för att säkerställa kontinuiteten för den transatlantiska lagstiftningsdialogen. Parlamentet anser dessutom att en regelbunden dialog bör upprättas mellan Europaparlamentet och Förenta staternas senat.

| 102. | Europaparlamentet uppmanar sitt ansvariga utskott att använda budgeten för 2007 för att tillhandahålla de medel som krävs för att inrätta en ständig och officiell tjänstemannapost för Europaparlamentet i Washington DC för att se till att parlamentets egen verksamhet institutionaliseras samt för att förbättra förbindelserna mellan Europaparlamentet och kongressen. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet uppmanar sitt ansvariga utskott att använda budgeten för 2007 för att tillhandahålla de medel som krävs för att inrätta en ständig och officiell tjänstemannapost för Europaparlamentet i Washington DC för att se till att parlamentets egen verksamhet institutionaliseras samt för att förbättra förbindelserna mellan Europaparlamentet och kongressen.

*

- *

| 103. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Förenta staternas president och kongress. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Förenta staternas president och kongress.

---

(1)  Undertecknad vid toppmötet mellan EU och Förenta staterna i Madrid.

(2)  Gemensamt uttalande från toppmötet mellan EU och Förenta staterna i London.

(3)  Undertecknad vid toppmötet mellan EU och Förenta staterna i Bonn.

(4)  Beslutad vid toppmötet mellan EU och Förenta staterna i Washington.

(5)  EUT C 124 E, 25.5.2006, s. 556.

(6)  EGT C 34 E, 7.2.2002, s. 359.

(7)  EGT C 177 E, 25.7.2002, s. 288.

(8)  EUT C 180 E, 31.7.2003, s. 392.

(9)  EUT C 69 E, 19.3.2004, s. 124.

(10)  EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 1043.

(11)  EUT C 247 E, 6.10.2005, s. 151.

(12)  Undertecknad vid toppmötet mellan EU och Förenta staterna i Shannon den 25-26 juni 2004.

(13)  Antagna texter, P6_TA(2005)0461.

(14)  Antagna texter, P6_TA(2006)0238.

(15)  Daniel S. Hamilton HAMILTON/Joseph P. QUINLAN (red.) Deep Integration: How Transatlantic Markets are Leading Globalization. juni 2005; Francisco CABRILLO, Jaime GARCÍA-LEGAZ and Pedro SCHWARTZ, A case for an open Atlantic Prosperity Area, FAES, 2006.

(16)  EGT L 71, 13.3.2001, s. 8.

P6_TA(2006)0240

Utvidgning av euro-området

Europaparlamentets resolution om utvidgningen av euro-området (2006/2103(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 121 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 121 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om de offentliga finanserna i EMU - 2005 (KOM(2005)0231), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om de offentliga finanserna i EMU - 2005 (KOM(2005)0231),

| — | med beaktande av kommissionens konvergensrapport 2004 (KOM(2004)0690), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens konvergensrapport 2004 (KOM(2004)0690),

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens konvergensrapport 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens konvergensrapport 2004,

| — | med beaktande av kommissionens andra rapport om de praktiska förberedelserna inför den framtida utvidgningen av euro-området (KOM(2005)0545), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens andra rapport om de praktiska förberedelserna inför den framtida utvidgningen av euro-området (KOM(2005)0545),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2005 om införandet av en informations- och kommunikationsstrategi för euron och Ekonomiska och monetära unionen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2005 om införandet av en informations- och kommunikationsstrategi för euron och Ekonomiska och monetära unionen (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 december 2005 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 974/98 om införandet av euron (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 december 2005 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 974/98 om införandet av euron (2),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0191/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0191/2006), och av följande skäl:

| A. | Ekonomiska och monetära unionen (EMU) måste förstärkas för att målen om tillväxt och sysselsättning skall nås. |
| --- | --- |

A.

Ekonomiska och monetära unionen (EMU) måste förstärkas för att målen om tillväxt och sysselsättning skall nås.

| B. | Den ekonomiska tillväxttakten är för närvarande 1,8 procent i euro-området och 2 procent per år för EU som helhet. |
| --- | --- |

B.

Den ekonomiska tillväxttakten är för närvarande 1,8 procent i euro-området och 2 procent per år för EU som helhet.

| C. | Utvidgningen av euro-området är medlemsstaternas politiska och ekonomiska ansvar, oavsett om de är med i eller står utanför euro-området. |
| --- | --- |

C.

Utvidgningen av euro-området är medlemsstaternas politiska och ekonomiska ansvar, oavsett om de är med i eller står utanför euro-området.

| D. | De medlemsstater som gick med i EU 2004 (de nya medlemsstaterna) skall gå över till euron när de uppfyller de villkor som föreskrivs i fördraget. Förenade kungariket och Danmark utnyttjar en undantagsklausul. |
| --- | --- |

D.

De medlemsstater som gick med i EU 2004 (de nya medlemsstaterna) skall gå över till euron när de uppfyller de villkor som föreskrivs i fördraget. Förenade kungariket och Danmark utnyttjar en undantagsklausul.

| E. | Majoriteten av de nya medlemsstaterna har upplevt en snabb tillväxt, vilket möjliggjort en viss inhämtning. Arbetet pågår fortfarande när det gäller nivån på deras reella konvergens. |
| --- | --- |

E.

Majoriteten av de nya medlemsstaterna har upplevt en snabb tillväxt, vilket möjliggjort en viss inhämtning. Arbetet pågår fortfarande när det gäller nivån på deras reella konvergens.

| F. | För EU har euron visat sig vara en stor landvinning, som bidrar till intern och extern ekonomisk stabilitet. |
| --- | --- |

F.

För EU har euron visat sig vara en stor landvinning, som bidrar till intern och extern ekonomisk stabilitet.

| G. | Förenade kungariket och sex av de nya medlemsstaterna - Cypern, Tjeckien, Ungern, Malta, Polen och Slovakien - är föremål för det förfarande som är tillämpligt vid alltför stora underskott, och två av dem - Cypern och Malta - har en offentlig skuldkvot på mer än 60 procent av sin BNP. |
| --- | --- |

G.

Förenade kungariket och sex av de nya medlemsstaterna - Cypern, Tjeckien, Ungern, Malta, Polen och Slovakien - är föremål för det förfarande som är tillämpligt vid alltför stora underskott, och två av dem - Cypern och Malta - har en offentlig skuldkvot på mer än 60 procent av sin BNP.

| H. | När det gäller kriteriet inflationstakt används två olika definitioner av begreppet prisstabilitet. Enligt ECB:s definition av prisstabilitet krävs ett inflationsmål på under, men nära, två procent. Detta erkänns allmänt inom hela den ekonomiska och monetära unionen. I sina konvergensrapporter använder ECB och kommissionen emellertid en annorlunda definition som utgår från att den bästa prisstabilitetsprestationen innebär lägsta möjliga inflation, med undantag av deflation. |
| --- | --- |

H.

När det gäller kriteriet inflationstakt används två olika definitioner av begreppet prisstabilitet. Enligt ECB:s definition av prisstabilitet krävs ett inflationsmål på under, men nära, två procent. Detta erkänns allmänt inom hela den ekonomiska och monetära unionen. I sina konvergensrapporter använder ECB och kommissionen emellertid en annorlunda definition som utgår från att den bästa prisstabilitetsprestationen innebär lägsta möjliga inflation, med undantag av deflation.

Allmänna villkor för den framtida utvidgningen av euro-området

| 1. | Europaparlamentet erinrar om att en anslutning till euro-området kräver ett fullständigt iakttagande av Maastrichtkriterierna i enlighet med vad som anges i fördraget och protokollet om artikel 121 i fördraget, vilket innebär en hög grad av prisstabilitet, en finansiell situation för den offentliga sektorn utan alltför stora underskott, minst två års medlemskap i det europeiska monetära systemets växelkursmekanism ERM2, iakttagelse av normala fluktuationsmarginaler, konvergens i den långfristiga räntenivån, ett rättssystem som är förenligt med Maastrichtfördraget, en oberoende centralbank och ekonomisk konvergens. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet erinrar om att en anslutning till euro-området kräver ett fullständigt iakttagande av Maastrichtkriterierna i enlighet med vad som anges i fördraget och protokollet om artikel 121 i fördraget, vilket innebär en hög grad av prisstabilitet, en finansiell situation för den offentliga sektorn utan alltför stora underskott, minst två års medlemskap i det europeiska monetära systemets växelkursmekanism ERM2, iakttagelse av normala fluktuationsmarginaler, konvergens i den långfristiga räntenivån, ett rättssystem som är förenligt med Maastrichtfördraget, en oberoende centralbank och ekonomisk konvergens.

| 2. | Europaparlamentet erinrar om att alla medlemsstater med undantag måste uppfylla Maastrichtkriterierna innan de kan gå med i euro-området och att villkoren i stabilitets- och tillväxtpakten gäller alla medlemsstater. Europaparlamentet är övertygat om att granskningen av medlemsstaternas nivå av förberedelse för att införa euron måste bygga på samma definitioner och principer som i de tidigare konvergensrapporterna för att trygga kontinuiteten och likabehandlingen av alla medlemsstater. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erinrar om att alla medlemsstater med undantag måste uppfylla Maastrichtkriterierna innan de kan gå med i euro-området och att villkoren i stabilitets- och tillväxtpakten gäller alla medlemsstater. Europaparlamentet är övertygat om att granskningen av medlemsstaternas nivå av förberedelse för att införa euron måste bygga på samma definitioner och principer som i de tidigare konvergensrapporterna för att trygga kontinuiteten och likabehandlingen av alla medlemsstater.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda gemensamma kriterier vid bedömning av ekonomiska och skattemässiga data. Parlamentet pekar på kommissionens ansvar för pålitligheten i statistiska uppgifter och kräver att inget beslut fattas så länge det finns tveksamheter om deras tillförlitlighet. Parlamentet understryker att man för att kunna analysera prisstabilitet måste göra en övergripande bedömning av de olika metoderna för att fastställa referensvärden, med tanke på de olika strategier som kommissionen har tillämpat i fråga om konvergensrapporterna sedan 1993. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda gemensamma kriterier vid bedömning av ekonomiska och skattemässiga data. Parlamentet pekar på kommissionens ansvar för pålitligheten i statistiska uppgifter och kräver att inget beslut fattas så länge det finns tveksamheter om deras tillförlitlighet. Parlamentet understryker att man för att kunna analysera prisstabilitet måste göra en övergripande bedömning av de olika metoderna för att fastställa referensvärden, med tanke på de olika strategier som kommissionen har tillämpat i fråga om konvergensrapporterna sedan 1993.

| 4. | Europaparlamentet är starkt kritiskt mot särskilda bestämmelser för uppfyllande av Maastrichtkriterierna. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma konvergenskriterierna i enlighet med fördraget och protokollet till artikel 121 i fördraget. I detta sammanhang understryks vikten av att bedöma den långsiktiga stabiliteten för euro-området. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet är starkt kritiskt mot särskilda bestämmelser för uppfyllande av Maastrichtkriterierna. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma konvergenskriterierna i enlighet med fördraget och protokollet till artikel 121 i fördraget. I detta sammanhang understryks vikten av att bedöma den långsiktiga stabiliteten för euro-området.

| 5. | Europaparlamentet påpekar att kommissionen skall offentliggöra sina slutsatser beträffande länder som ännu inte anses redo att ansluta sig till euro-området varje gång en utvärdering görs, och presentera dessa för Europaparlamentet för att säkerställa en hög grad av öppenhet och ansvarighet i beslutsprocessen på EU-nivå. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påpekar att kommissionen skall offentliggöra sina slutsatser beträffande länder som ännu inte anses redo att ansluta sig till euro-området varje gång en utvärdering görs, och presentera dessa för Europaparlamentet för att säkerställa en hög grad av öppenhet och ansvarighet i beslutsprocessen på EU-nivå.

| 6. | Parlamentet understryker att utvidgningen av euro-området bör användas som ett tillfälle för förstärkning av det ekonomiska styret i euro-området. |
| --- | --- |

6.

Parlamentet understryker att utvidgningen av euro-området bör användas som ett tillfälle för förstärkning av det ekonomiska styret i euro-området.

| 7. | Europaparlamentet ber myndigheterna i de medlemsstater som ansökt om att gå med i euro-området (ansökarländerna) att se till att det råder full insyn i de politiska beslut som de antar - såsom fastställandet av omräkningskurser och måldatum för inträdet - före och under ERM2-medlemskapet. Parlamentet uppmanar myndigheterna att ge allmänheten tillgång till konsekvensbedömningar, studier och rapporter som har med dessa frågor att göra. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet ber myndigheterna i de medlemsstater som ansökt om att gå med i euro-området (ansökarländerna) att se till att det råder full insyn i de politiska beslut som de antar - såsom fastställandet av omräkningskurser och måldatum för inträdet - före och under ERM2-medlemskapet. Parlamentet uppmanar myndigheterna att ge allmänheten tillgång till konsekvensbedömningar, studier och rapporter som har med dessa frågor att göra.

| 8. | Europaparlamentet betonar att för att kunna förbättra den verkliga konvergensen av ekonomierna och begränsa riskerna för en asymmetrisk chock i den monetära unionen är det nödvändigt för medlemsstaterna i euro-området att öka sina ansträngningar för att få till stånd en effektiv samordning av den ekonomiska och monetära politiken, främst genom att förstärka sina gemensamma strategier i eurogruppen. Parlamentet noterar att dessa ansträngningar kan börja med att tidsplanen för budgetarbetet samordnas och att budgetarbetet grundas på samma antagande om utvecklingen av växelkursen euro-dollar och oljepriserna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att för att kunna förbättra den verkliga konvergensen av ekonomierna och begränsa riskerna för en asymmetrisk chock i den monetära unionen är det nödvändigt för medlemsstaterna i euro-området att öka sina ansträngningar för att få till stånd en effektiv samordning av den ekonomiska och monetära politiken, främst genom att förstärka sina gemensamma strategier i eurogruppen. Parlamentet noterar att dessa ansträngningar kan börja med att tidsplanen för budgetarbetet samordnas och att budgetarbetet grundas på samma antagande om utvecklingen av växelkursen euro-dollar och oljepriserna.

| 9. | Europaparlamentet betonar att övergången till euron inte bör hanteras och framställas som enbart ett tekniskt byte av valuta, utan som en stor omvandling med betydande ekonomiska, monetära och sociala konsekvenser. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att övergången till euron inte bör hanteras och framställas som enbart ett tekniskt byte av valuta, utan som en stor omvandling med betydande ekonomiska, monetära och sociala konsekvenser.

Tekniska förhandsvillkor för utvidgningen av euro-området

| 10. | Europaparlamentet påpekar att det krävs detaljerade nationella planer för övergången för en smidig anpassning till euron. Parlamentet anser att dessa planer måste omfatta listor över de lokala och nationella organ som är ansvariga för att genomföra införandet av euron och att de måste innehålla en detaljerad tidsplan för ändring av nationell lagstiftning och administrativa regler och för anpassning av offentliga organ. Parlamentet anser att erfarenheter som gjorts till följd av införandet av euron under den första vågen av medlemskap i euro-området måste beaktas noga, liksom särdragen för övergången till euron eftersom denna valuta i dag redan är i omlopp och i hög grad används i ansökarländerna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påpekar att det krävs detaljerade nationella planer för övergången för en smidig anpassning till euron. Parlamentet anser att dessa planer måste omfatta listor över de lokala och nationella organ som är ansvariga för att genomföra införandet av euron och att de måste innehålla en detaljerad tidsplan för ändring av nationell lagstiftning och administrativa regler och för anpassning av offentliga organ. Parlamentet anser att erfarenheter som gjorts till följd av införandet av euron under den första vågen av medlemskap i euro-området måste beaktas noga, liksom särdragen för övergången till euron eftersom denna valuta i dag redan är i omlopp och i hög grad används i ansökarländerna.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar ansökarländerna till euro-området att se till att det tidigt finns eurosedlar i bankerna och att fasen med dubbla valutor i omlopp blir kort samt att strikt organisera utfasningen av nationella valutaenheter för att underlätta en smidig övergång. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar ansökarländerna till euro-området att se till att det tidigt finns eurosedlar i bankerna och att fasen med dubbla valutor i omlopp blir kort samt att strikt organisera utfasningen av nationella valutaenheter för att underlätta en smidig övergång.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar ansökarländerna att särskilt uppmärksamma konsumentskyddet under övergångsfasen. Parlamentet uppmanar dem att införa lagstiftning med krav på obligatorisk dubbel prisangivelse under en tillräckligt lång tid och att införa effektiva förfaranden för att skydda konsumenterna mot omotiverade prishöjningar under övergångsfasen eller under en längre tid. Parlamentet efterlyser tydliga offentliga kampanjer i vilka man framhåller att det enda vapnet mot omotiverade prishöjningar är konsumenternas makt att fritt välja sina leverantörer. Parlamentet påpekar att prissättningen i offentliga och privata monopolsituationer och hos offentliga myndigheter måste uppmärksammas särskilt. Parlamentet begär att det för minst två år inrättas ett observatorium med ansvar för att publicera uppgifter om hur omkring tio särskilt viktiga konsumentpriser utvecklas. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar ansökarländerna att särskilt uppmärksamma konsumentskyddet under övergångsfasen. Parlamentet uppmanar dem att införa lagstiftning med krav på obligatorisk dubbel prisangivelse under en tillräckligt lång tid och att införa effektiva förfaranden för att skydda konsumenterna mot omotiverade prishöjningar under övergångsfasen eller under en längre tid. Parlamentet efterlyser tydliga offentliga kampanjer i vilka man framhåller att det enda vapnet mot omotiverade prishöjningar är konsumenternas makt att fritt välja sina leverantörer. Parlamentet påpekar att prissättningen i offentliga och privata monopolsituationer och hos offentliga myndigheter måste uppmärksammas särskilt. Parlamentet begär att det för minst två år inrättas ett observatorium med ansvar för att publicera uppgifter om hur omkring tio särskilt viktiga konsumentpriser utvecklas.

| 13. | Europaparlamentet erinrar om nödvändigheten av att börja med tidiga och omfattande informationskampanjer till medborgarna i ansökarländerna för att skapa förtroende för övergångsprocessen och för att se till att övergångsfasen hanteras på ett korrekt sätt av alla inblandade, med syfte att göra euron framgångsrik. Parlamentet bedömer att bristen på information till medborgarna måste reduceras och att användningen av medier för informationskampanjer behöver organiseras på ett tidigt stadium. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet erinrar om nödvändigheten av att börja med tidiga och omfattande informationskampanjer till medborgarna i ansökarländerna för att skapa förtroende för övergångsprocessen och för att se till att övergångsfasen hanteras på ett korrekt sätt av alla inblandade, med syfte att göra euron framgångsrik. Parlamentet bedömer att bristen på information till medborgarna måste reduceras och att användningen av medier för informationskampanjer behöver organiseras på ett tidigt stadium.

Särskilda krav för ansökarländerna

| 14. | Europaparlamentet påpekar att en alltför tidig anslutning till euro-området kan leda till en oväntad utveckling i den ekonomiska konvergensprocessen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påpekar att en alltför tidig anslutning till euro-området kan leda till en oväntad utveckling i den ekonomiska konvergensprocessen.

| 15. | Europaparlamentet framhåller att utvidgningen av euro-området underlättar den ekonomiska konvergensprocessen och bidrar till att förstärka euro-området som helhet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet framhåller att utvidgningen av euro-området underlättar den ekonomiska konvergensprocessen och bidrar till att förstärka euro-området som helhet.

| 16. | Europaparlamentet noterar att den ekonomiska konvergensen inte har utvecklats tillräckligt i vissa av ansökarländerna för att möjliggöra en snabb anslutning, vilket visar sig i höga inflationstakter och alltför stort budgetunderskott i en del ansökarländer. Parlamentet tillstår att många medlemsstater har lagt en solid grund för ett snabbt införande av euron genom att trygga en långsiktig finanspolitisk hållbarhet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet noterar att den ekonomiska konvergensen inte har utvecklats tillräckligt i vissa av ansökarländerna för att möjliggöra en snabb anslutning, vilket visar sig i höga inflationstakter och alltför stort budgetunderskott i en del ansökarländer. Parlamentet tillstår att många medlemsstater har lagt en solid grund för ett snabbt införande av euron genom att trygga en långsiktig finanspolitisk hållbarhet.

| 17. | Europaparlamentet begär att alla kriterier uppfylls helt innan euron antas och påpekar att kraven för anslutning inte har uppfyllts av alla de sju ERM2-medlemsstater som saknar en undantagsklausul. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet begär att alla kriterier uppfylls helt innan euron antas och påpekar att kraven för anslutning inte har uppfyllts av alla de sju ERM2-medlemsstater som saknar en undantagsklausul.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar Slovenien som ny medlem i euro-området och anser att denna utvidgning av euro-området kommer att få positiva effekter på den europeiska ekonomin i stort. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar Slovenien som ny medlem i euro-området och anser att denna utvidgning av euro-området kommer att få positiva effekter på den europeiska ekonomin i stort.

| 19. | 19 Europaparlamentet beklagar den negativa rekommendationen för Litauen och begär en tydlig och omfattande förklaring för den beräkning som gjorts för att tillämpa inflationskriteriet. Kommissionen uppmanas att uppdatera sin konvergensrapport 2006 för Litauen och inrätta en expertarbetsgrupp i samarbete med litauiska myndigheter för att utveckla strategin för en snabb anslutning till euro-området. |
| --- | --- |

19.

19 Europaparlamentet beklagar den negativa rekommendationen för Litauen och begär en tydlig och omfattande förklaring för den beräkning som gjorts för att tillämpa inflationskriteriet. Kommissionen uppmanas att uppdatera sin konvergensrapport 2006 för Litauen och inrätta en expertarbetsgrupp i samarbete med litauiska myndigheter för att utveckla strategin för en snabb anslutning till euro-området.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar Estland, som misslyckades endast när det gäller inflationskriteriet, att fortsätta sina ansträngningar att uppfylla kriterierna för anslutning och kvalificera sig för medlemskap i euro-området snart. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar Estland, som misslyckades endast när det gäller inflationskriteriet, att fortsätta sina ansträngningar att uppfylla kriterierna för anslutning och kvalificera sig för medlemskap i euro-området snart.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge kommissionen möjlighet att kontrollera uppfyllandet av Maastrichtkriterierna på grundval av slutgiltiga, aktuella, pålitliga och högkvalitativa uppgifter. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge kommissionen möjlighet att kontrollera uppfyllandet av Maastrichtkriterierna på grundval av slutgiltiga, aktuella, pålitliga och högkvalitativa uppgifter.

| 22. | Europaparlamentet erinrar om att fördraget i avsaknad av en undantagsklausul föreskriver en automatisk bedömning vartannat år av Maastrichtkriterierna för medlemsstater med undantag. Parlamentet noterar att medlemsstater med undantag får begära att en bedömning görs innan tidsfristen löper ut. Medlemsstaterna uppmanas att avstå från detta så länge de inte är säkra på att alla kriterier är uppfyllda. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet erinrar om att fördraget i avsaknad av en undantagsklausul föreskriver en automatisk bedömning vartannat år av Maastrichtkriterierna för medlemsstater med undantag. Parlamentet noterar att medlemsstater med undantag får begära att en bedömning görs innan tidsfristen löper ut. Medlemsstaterna uppmanas att avstå från detta så länge de inte är säkra på att alla kriterier är uppfyllda.

| 23. | Europaparlamentet noterar att den reella konvergensen fortfarande är svag trots fortsatt hög tillväxt de tio senaste åren. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet noterar att den reella konvergensen fortfarande är svag trots fortsatt hög tillväxt de tio senaste åren.

| 24. | Europaparlamentet anser att beslut om inträde för enskilda medlemsstater bör grunda sig på uppgifter och bedömningar av hög kvalitet i enlighet med bestämmelserna i fördraget och relevanta protokoll i det här sammanhanget. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och ECB att göra en heltäckande utvärdering som är mer än bara en formell sifferjämförelse och ta hänsyn till de resultat som nåtts i fråga om konvergens och framgångarna när det gäller att skapa makroekonomisk stabilitet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att beslut om inträde för enskilda medlemsstater bör grunda sig på uppgifter och bedömningar av hög kvalitet i enlighet med bestämmelserna i fördraget och relevanta protokoll i det här sammanhanget. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och ECB att göra en heltäckande utvärdering som är mer än bara en formell sifferjämförelse och ta hänsyn till de resultat som nåtts i fråga om konvergens och framgångarna när det gäller att skapa makroekonomisk stabilitet.

| 25. | Europaparlamentet anser att det ligger i de nya medlemsstaternas och i hela euro-områdets intresse att göra en noggrann analys av kostnader och fördelar med att gå över till euron i ett tidigt skede, särskilt med tanke på att medlemskapet i euro-området får betydande konsekvenser i form av penningpolitiska instrument och kräver ett lämpligt utrymme för skattepolitik, vilket är det makroekonomiska instrument som återstår. Parlamentet begär att dessa analyser offentliggörs. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att det ligger i de nya medlemsstaternas och i hela euro-områdets intresse att göra en noggrann analys av kostnader och fördelar med att gå över till euron i ett tidigt skede, särskilt med tanke på att medlemskapet i euro-området får betydande konsekvenser i form av penningpolitiska instrument och kräver ett lämpligt utrymme för skattepolitik, vilket är det makroekonomiska instrument som återstår. Parlamentet begär att dessa analyser offentliggörs.

| 26. | Europaparlamentet anser att förberedelser för medlemskap i euro-området kan medföra betydande fördelar i sig själva efter anslutningen till ERM II, att dagen för inträdet inte skall vara huvudfokus och att en trovärdig och hållbar väg framåt är mycket viktig för att se till att införandet av euron i nya medlemsstater blir framgångsrikt. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att förberedelser för medlemskap i euro-området kan medföra betydande fördelar i sig själva efter anslutningen till ERM II, att dagen för inträdet inte skall vara huvudfokus och att en trovärdig och hållbar väg framåt är mycket viktig för att se till att införandet av euron i nya medlemsstater blir framgångsrikt.

| 27. | Europaparlamentet påpekar att inflationskriteriet kräver en inflationstakt som inte är mer än 1,5 procentenheter högre än i de tre medlemsstater som uppvisat bäst resultat när det gäller prisstabilitet, baserat på de senaste 12 månadernas konsumentpriser och i enlighet med uppgifter från kommissionen i samarbete med ECB. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet påpekar att inflationskriteriet kräver en inflationstakt som inte är mer än 1,5 procentenheter högre än i de tre medlemsstater som uppvisat bäst resultat när det gäller prisstabilitet, baserat på de senaste 12 månadernas konsumentpriser och i enlighet med uppgifter från kommissionen i samarbete med ECB.

| 28. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att det används två definitioner av begreppet prisstabilitet, varav ECB använder det ena inom sin monetära politik (en inflation som ligger under, men nära, två procent) och det andra i sina konvergensrapporter (lägsta möjliga inflation, med undantag av deflation). I fördraget görs ingen sådan åtskillnad. Dessa båda tolkningar av begreppet prisstabilitet, som specificeras i fördraget, är vilseledande och kan få negativa följder för marknaden och marknadsdeltagarna i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över att det används två definitioner av begreppet prisstabilitet, varav ECB använder det ena inom sin monetära politik (en inflation som ligger under, men nära, två procent) och det andra i sina konvergensrapporter (lägsta möjliga inflation, med undantag av deflation). I fördraget görs ingen sådan åtskillnad. Dessa båda tolkningar av begreppet prisstabilitet, som specificeras i fördraget, är vilseledande och kan få negativa följder för marknaden och marknadsdeltagarna i alla medlemsstater.

| 29. | Europaparlamentet framhåller att ansökarländerna måste ha en genomsnittlig nominell långfristig räntenivå, som observerats under en ettårsperiod före deras ansökan, som inte med mer än två procentenheter överstiger nivån i de tre medlemsstater som uppvisat bäst resultat när det gäller prisstabilitet och som baserats på uppgifter från kommissionen i samarbete med ECB. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet framhåller att ansökarländerna måste ha en genomsnittlig nominell långfristig räntenivå, som observerats under en ettårsperiod före deras ansökan, som inte med mer än två procentenheter överstiger nivån i de tre medlemsstater som uppvisat bäst resultat när det gäller prisstabilitet och som baserats på uppgifter från kommissionen i samarbete med ECB.

| 30. | Europaparlamentet framhåller att både definitionen av de tre medlemsstater som uppvisat bäst resultat när det gäller prisstabilitet och sättet att beräkna referensvärdet måste klargöras för att återspegla det faktum att tolv EU medlemsstater nu ingår i den monetära unionen och använder en gemensam valuta som omfattas av en gemensam penningpolitik, och att skillnaderna i deras enskilda inflationsutveckling beror på strukturella faktorer snarare än på skillnader i makroekonomisk politik. Parlamentet anser emellertid att det är viktigt att ta hänsyn till den så kallade Balassa-Samuelson-effekten på inflationskriterierna för nya medlemsstater. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet framhåller att både definitionen av de tre medlemsstater som uppvisat bäst resultat när det gäller prisstabilitet och sättet att beräkna referensvärdet måste klargöras för att återspegla det faktum att tolv EU medlemsstater nu ingår i den monetära unionen och använder en gemensam valuta som omfattas av en gemensam penningpolitik, och att skillnaderna i deras enskilda inflationsutveckling beror på strukturella faktorer snarare än på skillnader i makroekonomisk politik. Parlamentet anser emellertid att det är viktigt att ta hänsyn till den så kallade Balassa-Samuelson-effekten på inflationskriterierna för nya medlemsstater.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, efter de båda första besluten om bedömning av konvergensprogrammen från de nya medlemsstaterna i riktning mot en utvidgning av euro-området inom en snar framtid, upprätta nära och regelbundet samarbete med ansökarländer för att fastställa vilka ekonomisk- politiska styrmedel som på bästa sätt kan förbättra de inflationsrelaterade prestationerna utan att påverka den ekonomiska tillväxten. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, efter de båda första besluten om bedömning av konvergensprogrammen från de nya medlemsstaterna i riktning mot en utvidgning av euro-området inom en snar framtid, upprätta nära och regelbundet samarbete med ansökarländer för att fastställa vilka ekonomisk- politiska styrmedel som på bästa sätt kan förbättra de inflationsrelaterade prestationerna utan att påverka den ekonomiska tillväxten.

*

**

| 32. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och ECB. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och ECB.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2005)0270.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2005)0457.

P6_TA(2006)0241

Parlamentets budgetberäkningar för 2007

Europaparlamentets resolution om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2007 (2006/2022(BUD))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 272.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 272.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (2),

| — | med beaktande av parlamentets resolution av den 15 mars 2006 om riktlinjerna för avsnitt II, IV, V, VI, VII, VIII (A) och VIII (B) och om det preliminära förslaget till Europaparlamentets budgetberäkning (avsnitt I) för budgetförfarandet för budgetåret 2007 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets resolution av den 15 mars 2006 om riktlinjerna för avsnitt II, IV, V, VI, VII, VIII (A) och VIII (B) och om det preliminära förslaget till Europaparlamentets budgetberäkning (avsnitt I) för budgetförfarandet för budgetåret 2007 (3),

| — | med beaktande av generalsekreterarens rapport till presidiet om det preliminära förslaget till parlamentets budgetberäkning för budgetåret 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av generalsekreterarens rapport till presidiet om det preliminära förslaget till parlamentets budgetberäkning för budgetåret 2007,

| — | med beaktande av det preliminära förslaget till budgetberäkning som presidiet upprättade den 22 mars 2006 i enlighet med artikel 22.6 och artikel 73 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det preliminära förslaget till budgetberäkning som presidiet upprättade den 22 mars 2006 i enlighet med artikel 22.6 och artikel 73 i arbetsordningen,

| — | med beaktande artikel 73 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande artikel 73 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0188/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0188/2006).

| A. | 2007 är det första året av den nya budgetramen 2007-2013. |
| --- | --- |

A.

2007 är det första året av den nya budgetramen 2007-2013.

| B. | Parlamentets presidium har föreslagit att 2007 skall vara ett år av utgiftskonsolidering utan några större nya projekt. |
| --- | --- |

B.

Parlamentets presidium har föreslagit att 2007 skall vara ett år av utgiftskonsolidering utan några större nya projekt.

| C. | Unionens utvidgning kvarstår som en central politisk prioritering. Informationspolicyn, stödet till ledamöterna och policyn att köpa de byggnader som används permanent på de tre arbetsorterna skall vara de andra prioriteringarna i budgeten för 2007. |
| --- | --- |

C.

Unionens utvidgning kvarstår som en central politisk prioritering. Informationspolicyn, stödet till ledamöterna och policyn att köpa de byggnader som används permanent på de tre arbetsorterna skall vara de andra prioriteringarna i budgeten för 2007.

| D. | En genomgripande lägesundersökning skall presenteras senast den 1 september 2006. |
| --- | --- |

D.

En genomgripande lägesundersökning skall presenteras senast den 1 september 2006.

| E. | Budgetberäkningen för 2007 baserar sig på följande nyckelparametrar: 41 arbetsveckor inklusive fyra valkretsveckor, tolv ordinarie och sex extra plenarsammanträden, 785 Europaparlamentsledamöter, en lönejustering på 2,1 procent, en sjuprocentig minskning av antalet tjänster som inte är kopplade till utvidgningen och en tioprocentig minskning av de tjänster som är kopplade till utvidgningen. |
| --- | --- |

E.

Budgetberäkningen för 2007 baserar sig på följande nyckelparametrar: 41 arbetsveckor inklusive fyra valkretsveckor, tolv ordinarie och sex extra plenarsammanträden, 785 Europaparlamentsledamöter, en lönejustering på 2,1 procent, en sjuprocentig minskning av antalet tjänster som inte är kopplade till utvidgningen och en tioprocentig minskning av de tjänster som är kopplade till utvidgningen.

| F. | Osäkerhet råder beträffande några av de parametrar som använts i det preliminära förslaget till budgetberäkning, t.ex. ett eventuellt köp av några av parlamentets byggnader i Strasbourg eller en eventuell användning av iriskan som det tjugoförsta arbetsspråket. |
| --- | --- |

F.

Osäkerhet råder beträffande några av de parametrar som använts i det preliminära förslaget till budgetberäkning, t.ex. ett eventuellt köp av några av parlamentets byggnader i Strasbourg eller en eventuell användning av iriskan som det tjugoförsta arbetsspråket.

| G. | Ett antal frågor med budgetkonsekvenser väntar för närvarande på avgöranden i presidiet och dessa konsekvenser kan övervägas först vid den första behandlingen av budgeten för 2007. |
| --- | --- |

G.

Ett antal frågor med budgetkonsekvenser väntar för närvarande på avgöranden i presidiet och dessa konsekvenser kan övervägas först vid den första behandlingen av budgeten för 2007.

| H. | Flerspråkigheten och den geografiska spridningen av parlamentets verksamhet svarar för ca 48 procent av utgifterna i det preliminära förslaget till budgetberäkning och motsvarar ett belopp på 673 000 000 euro. |
| --- | --- |

H.

Flerspråkigheten och den geografiska spridningen av parlamentets verksamhet svarar för ca 48 procent av utgifterna i det preliminära förslaget till budgetberäkning och motsvarar ett belopp på 673 000 000 euro.

RAMARNA FÖR 2007 ÅRS BUDGET

| 1. | Europaparlamentet noterar att den preliminära budgetberäkningen för 2007 föreslås uppgå till 1 377 700 000 euro. Detta belopp har framräknats genom en ökning av budgeten för 2006 med 4,2 procent. Denna procentsats består av en tvåprocentig historisk tillväxt och en 2,2-procentig justering till nuvarande priser. Parlamentet rekommenderar att budgetens slutliga nivå beslutas under första behandlingen och att den återspeglar institutionens motiverade budgetbehov. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar att den preliminära budgetberäkningen för 2007 föreslås uppgå till 1 377 700 000 euro. Detta belopp har framräknats genom en ökning av budgeten för 2006 med 4,2 procent. Denna procentsats består av en tvåprocentig historisk tillväxt och en 2,2-procentig justering till nuvarande priser. Parlamentet rekommenderar att budgetens slutliga nivå beslutas under första behandlingen och att den återspeglar institutionens motiverade budgetbehov.

| 2. | Europaparlamentet understryker att budgeten bör återspegla de verkliga budgetbehoven och ligga i linje med principen om en stram budget och ansvarsfull användning av medborgarnas pengar. Parlamentet anser att institutionen bör anta ett mer operationellt synsätt på budgeten. Parlamentet betonar att man behöver genomföra en kostnads-/nyttoanalys för institutionen för att utvärdera följderna av att behålla det självpåtagna taket i rubrik 5. Parlamentet har beslutat att om taket på 20 procent behålls skall dessa 20 procent utgöra budgetens övre gräns. Därför avvaktar parlamentet med att ta ställning till den 20-procentiga begränsningen tills första behandlingen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att budgeten bör återspegla de verkliga budgetbehoven och ligga i linje med principen om en stram budget och ansvarsfull användning av medborgarnas pengar. Parlamentet anser att institutionen bör anta ett mer operationellt synsätt på budgeten. Parlamentet betonar att man behöver genomföra en kostnads-/nyttoanalys för institutionen för att utvärdera följderna av att behålla det självpåtagna taket i rubrik 5. Parlamentet har beslutat att om taket på 20 procent behålls skall dessa 20 procent utgöra budgetens övre gräns. Därför avvaktar parlamentet med att ta ställning till den 20-procentiga begränsningen tills första behandlingen.

| 3. | Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att, som en åtgärd för sund ekonomisk förvaltning, ägna större uppmärksamhet åt utvecklingen på medellång sikt som avspeglar verkliga operationella fleråriga budgetbehov, samtidigt som årlighetsprincipen för budgeten beaktas. |
| --- | --- |

3.

Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att, som en åtgärd för sund ekonomisk förvaltning, ägna större uppmärksamhet åt utvecklingen på medellång sikt som avspeglar verkliga operationella fleråriga budgetbehov, samtidigt som årlighetsprincipen för budgeten beaktas.

| 4. | Europaparlamentet noterar att det preliminära förslaget till budgetberäkning innehåller 48 000 000 euro för kostnader i samband med utvidgningen, 50 000 000 euro för köp av byggnaderna WIC och SDM i Strasbourg, 25 000 000 euro som reserv för informations- och kommunikationspolicyn, 7 500 000 euro för expertstöd och 8 974 459 euro som en reserv för oförutsedda händelser. Parlamentet påpekar att en analys av förslaget till budgetberäkning visar att de huvudsakliga kostnadscentren är desamma som föregående år och i huvudsak rör utgifter för personal, fastigheter, information, ledamöter och utvidgning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar att det preliminära förslaget till budgetberäkning innehåller 48 000 000 euro för kostnader i samband med utvidgningen, 50 000 000 euro för köp av byggnaderna WIC och SDM i Strasbourg, 25 000 000 euro som reserv för informations- och kommunikationspolicyn, 7 500 000 euro för expertstöd och 8 974 459 euro som en reserv för oförutsedda händelser. Parlamentet påpekar att en analys av förslaget till budgetberäkning visar att de huvudsakliga kostnadscentren är desamma som föregående år och i huvudsak rör utgifter för personal, fastigheter, information, ledamöter och utvidgning.

| 5. | Europaparlamentet begär att följande principer för sund ekonomisk förvaltning beaktas vid lägesundersökningen:






  a) | Identifiering av aktiviteter som ger litet mervärde |
| --- | --- | --- |

5.

Europaparlamentet begär att följande principer för sund ekonomisk förvaltning beaktas vid lägesundersökningen:

a)

Identifiering av aktiviteter som ger litet mervärde

| b) | Ökad effektivitet genom rationalisering av arbetsmetoderna |
| --- | --- |

b)

Ökad effektivitet genom rationalisering av arbetsmetoderna

| c) | Ökad användning av aktivitetsbaserad budgetering |
| --- | --- |

c)

Ökad användning av aktivitetsbaserad budgetering

| d) | Minimering av kostnader inom områden som är onödigt kostsamma p.g.a. tre olika arbetsorter |
| --- | --- |

d)

Minimering av kostnader inom områden som är onödigt kostsamma p.g.a. tre olika arbetsorter

| e) | Omplacering av personalen |
| --- | --- |

e)

Omplacering av personalen

| f) | Mobilitetspolicyns effekter för utskottens och delegationernas effektivitet |
| --- | --- |

f)

Mobilitetspolicyns effekter för utskottens och delegationernas effektivitet

| g) | Effektiv användning av alla resurser, särskilt mänskliga resurser |
| --- | --- |

g)

Effektiv användning av alla resurser, särskilt mänskliga resurser

| 6. | Europaparlamentet upprepar att anslagen bör avse specifika aktiviteter och att man därigenom kan undvika att anslag förfaller vid årets slut. Parlamentet betonar att tillräckliga medel bör anslås till områden där politiska beslut medför större ekonomiska åtaganden, t.ex. den parlamentariska konferensen om WTO, för att undvika ändringsbudgetar och överföringar så långt det är möjligt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet upprepar att anslagen bör avse specifika aktiviteter och att man därigenom kan undvika att anslag förfaller vid årets slut. Parlamentet betonar att tillräckliga medel bör anslås till områden där politiska beslut medför större ekonomiska åtaganden, t.ex. den parlamentariska konferensen om WTO, för att undvika ändringsbudgetar och överföringar så långt det är möjligt.

KONSOLIDERINGSPROCESSEN

Utvidgningen

| 7. | Europaparlamentet noterar att ytterligare ansträngningar bör göras för att fullborda 2004 års utvidgning och för att utvidgningsprocessen skall gå smidigt. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att avgöra alla olösta frågor i samband med utvidgningen med tio nya medlemsstater, särskilt de som rör förseningarna i rekryteringsprocessen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar att ytterligare ansträngningar bör göras för att fullborda 2004 års utvidgning och för att utvidgningsprocessen skall gå smidigt. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att avgöra alla olösta frågor i samband med utvidgningen med tio nya medlemsstater, särskilt de som rör förseningarna i rekryteringsprocessen.

| 8. | Europaparlamentet beslutar att anslå ett totalbelopp på 48 000 000 euro till berörda budgetposter för utvidgningsrelaterade kostnader, med följande fördelning:






  1) | 14 800 000 euro för 226 fasta tjänster och 22 tillfälliga tjänster hos de politiska grupperna |
| --- | --- | --- |

8.

Europaparlamentet beslutar att anslå ett totalbelopp på 48 000 000 euro till berörda budgetposter för utvidgningsrelaterade kostnader, med följande fördelning:

1)

14 800 000 euro för 226 fasta tjänster och 22 tillfälliga tjänster hos de politiska grupperna

| 2) | 20 500 000 euro för de bulgariska och rumänska ledamöterna |
| --- | --- |

2)

20 500 000 euro för de bulgariska och rumänska ledamöterna

| 3) | 4 700 000 euro för frilansöversättare och frilanstolkar |
| --- | --- |

3)

4 700 000 euro för frilansöversättare och frilanstolkar

| 4) | 2 200 000 euro för möbler och IT-utrustning |
| --- | --- |

4)

2 200 000 euro för möbler och IT-utrustning

| 5) | 1 000 000 euro för ledamöternas resor och bankavgifter |
| --- | --- |

5)

1 000 000 euro för ledamöternas resor och bankavgifter

| 6) | 800 000 euro för biblioteket, externa kontor och audiovisuell utrustning |
| --- | --- |

6)

800 000 euro för biblioteket, externa kontor och audiovisuell utrustning

| 7) | 4 000 000 euro för de politiska grupperna och europeiska partier |
| --- | --- |

7)

4 000 000 euro för de politiska grupperna och europeiska partier

| 9. | Europaparlamentet påpekar att beloppet på 48 000 000 euro utgör en ökning med ungefär 50 procent jämfört med budgeten för 2006 och är avsett för utvidgningen med Bulgarien och Rumänien under förutsättning att anslutningsdatum blir den 1 januari 2007. Parlamentet anser vidare att om Bulgariens och Rumäniens anslutning skjuts upp, skall de ekonomiska konsekvenserna av detta återspeglas i parlamentets budget och följaktligen bör ett relevant belopp på 24 000 000 euro dras av från det slutliga beloppet. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att ta upp budgetkonsekvenserna av beslutet om Bulgariens och Rumäniens anslutning i sin ändringsskrivelse som skall presenteras för presidiet i början av september 2006. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påpekar att beloppet på 48 000 000 euro utgör en ökning med ungefär 50 procent jämfört med budgeten för 2006 och är avsett för utvidgningen med Bulgarien och Rumänien under förutsättning att anslutningsdatum blir den 1 januari 2007. Parlamentet anser vidare att om Bulgariens och Rumäniens anslutning skjuts upp, skall de ekonomiska konsekvenserna av detta återspeglas i parlamentets budget och följaktligen bör ett relevant belopp på 24 000 000 euro dras av från det slutliga beloppet. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att ta upp budgetkonsekvenserna av beslutet om Bulgariens och Rumäniens anslutning i sin ändringsskrivelse som skall presenteras för presidiet i början av september 2006.

Anställningar och tjänsteförteckningen

Parlamentets generalsekretariat

| 10. | Europaparlamentet bekräftar att inga nya tjänster - med undantag av utvidgningsrelaterade tjänster och några få specialisttjänster - skall inrättas under 2007. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet bekräftar att inga nya tjänster - med undantag av utvidgningsrelaterade tjänster och några få specialisttjänster - skall inrättas under 2007.

| 11. | Europaparlamentet noterar att programvaran Streamline för personaladministration inom GD Personal, som bör bli färdig att tas i bruk snart, bör resultera i en väsentlig minskning av personalstyrkan och de övertaliga bör då omplaceras. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar att programvaran Streamline för personaladministration inom GD Personal, som bör bli färdig att tas i bruk snart, bör resultera i en väsentlig minskning av personalstyrkan och de övertaliga bör då omplaceras.

| 12. | Europaparlamentet uppskattar de ansträngningar som generalsekreteraren gjort för att skapa en nedbantad organisationsstruktur och effektivt anpassa personalresurserna för att garantera en process där kostnaden för mänskliga resurser motsvarar verksamhetens verkliga behov och institutionens ekonomiska läge. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppskattar de ansträngningar som generalsekreteraren gjort för att skapa en nedbantad organisationsstruktur och effektivt anpassa personalresurserna för att garantera en process där kostnaden för mänskliga resurser motsvarar verksamhetens verkliga behov och institutionens ekonomiska läge.

| 13. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt med en konsolidering av parlamentets tjänsteförteckning tillsammans med en effektiv omplacering av personal innan man begär någon ökning av personalstyrkan. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt med en konsolidering av parlamentets tjänsteförteckning tillsammans med en effektiv omplacering av personal innan man begär någon ökning av personalstyrkan.

| 14. | Europaparlamentet påpekar att det under de senaste åren har skett en väsentlig ökning av anställningarna, både för att täcka utvidgningsrelaterade och icke-utvidgningsrelaterade tjänster. Parlamentet vidhåller sin uppfattning att den nuvarande personalstyrkan är tillräcklig för att täcka institutionens alla personalbehov. Parlamentet välkomnar generalsekreterarens inställning att de personer som avgår med pension inte skall ersättas automatiskt och att omplaceringar skall användas för att fylla de tjänster som blir lediga p.g.a. pensionsavgångar. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påpekar att det under de senaste åren har skett en väsentlig ökning av anställningarna, både för att täcka utvidgningsrelaterade och icke-utvidgningsrelaterade tjänster. Parlamentet vidhåller sin uppfattning att den nuvarande personalstyrkan är tillräcklig för att täcka institutionens alla personalbehov. Parlamentet välkomnar generalsekreterarens inställning att de personer som avgår med pension inte skall ersättas automatiskt och att omplaceringar skall användas för att fylla de tjänster som blir lediga p.g.a. pensionsavgångar.

| 15. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över de få omplaceringar som planeras under 2007. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att inom ramen för lägesundersökningen genomföra en mer noggrann undersökning som omfattar alla verksamhetsområden, med syftet att effektivt se till att personalen omplaceras i stället för att utnyttja kontraktsanställd personal. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att senast den 1 september 2006 presentera en rapport om hur man har utnyttjat omplaceringar under de senaste tre åren och i samband med budgetberäkningen för 2007. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över de få omplaceringar som planeras under 2007. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att inom ramen för lägesundersökningen genomföra en mer noggrann undersökning som omfattar alla verksamhetsområden, med syftet att effektivt se till att personalen omplaceras i stället för att utnyttja kontraktsanställd personal. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att senast den 1 september 2006 presentera en rapport om hur man har utnyttjat omplaceringar under de senaste tre åren och i samband med budgetberäkningen för 2007.

| 16. | Europaparlamentet bekräftar att en begäran om 74 nya tjänster (1 AD 15, 30 AD, 43 AST) inte ligger i linje med policyn för utgiftskonsolidering och placerar anslagen för dessa tjänster i reserven. Parlamentet är villigt att överväga denna begäran på nytt i ljuset av mer specifik information under första behandlingen av förslaget till budget för 2007. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet bekräftar att en begäran om 74 nya tjänster (1 AD 15, 30 AD, 43 AST) inte ligger i linje med policyn för utgiftskonsolidering och placerar anslagen för dessa tjänster i reserven. Parlamentet är villigt att överväga denna begäran på nytt i ljuset av mer specifik information under första behandlingen av förslaget till budget för 2007.

| 17. | Europaparlamentet noterar det förslag om ett antal uppgraderingar av fasta (4) och tillfälliga (5) tjänster som nämns i bilaga I (rev.) i presidiets rapport. Parlamentet är villigt att godkänna anslagen till dessa uppgraderingar under förutsättning att en mer detaljerad förklaring lämnas in före första behandlingen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet noterar det förslag om ett antal uppgraderingar av fasta (4) och tillfälliga (5) tjänster som nämns i bilaga I (rev.) i presidiets rapport. Parlamentet är villigt att godkänna anslagen till dessa uppgraderingar under förutsättning att en mer detaljerad förklaring lämnas in före första behandlingen.

| 18. | Europaparlamentet noterar att den nya utbildningspolicyn har börja gälla. Parlamentet begär att detta nya utbildningsprogram omfattar utbildning av ledamöternas assistenter. Parlamentet beslutar att anpassa den nuvarande kommentaren till punkt 1612 (vidareutbildning) till detta. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att i samarbete med Europeiska förvaltningsskolan utveckla särskilda utbildningar för att främja mobilitet på arbetsplatsen och omplaceringar av personal, inklusive ett omfattande introduktionsprogram för personal som tillträder nya tjänster hos utskotts- eller delegationssekretariaten för att dessa personer, innan de ansvarar för betänkanden eller tjänsteresor, skall vara garanterat insatta i jobbet och ha ett normalt arbetstempo. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar att den nya utbildningspolicyn har börja gälla. Parlamentet begär att detta nya utbildningsprogram omfattar utbildning av ledamöternas assistenter. Parlamentet beslutar att anpassa den nuvarande kommentaren till punkt 1612 (vidareutbildning) till detta. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att i samarbete med Europeiska förvaltningsskolan utveckla särskilda utbildningar för att främja mobilitet på arbetsplatsen och omplaceringar av personal, inklusive ett omfattande introduktionsprogram för personal som tillträder nya tjänster hos utskotts- eller delegationssekretariaten för att dessa personer, innan de ansvarar för betänkanden eller tjänsteresor, skall vara garanterat insatta i jobbet och ha ett normalt arbetstempo.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att se till att principen om lika möjligheter tilllämpas och stöder generalsekreterarens alla ansträngningar att gynna funktionshindrade personer, särskilt utvecklingen av en serie positiva åtgärder för att rekrytera och integrera funktionshindrade personer. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att se till att principen om lika möjligheter tilllämpas och stöder generalsekreterarens alla ansträngningar att gynna funktionshindrade personer, särskilt utvecklingen av en serie positiva åtgärder för att rekrytera och integrera funktionshindrade personer.

| 20. | Europaparlamentet har beslutat att i väntan på mera information som kan förklara ökningen av artikel 300 (utgifter för personalens tjänsteresor) placera ett belopp på 1 132 065 euro som förts in i artikel 300 i kapitel 100 (preliminära anslag). |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet har beslutat att i väntan på mera information som kan förklara ökningen av artikel 300 (utgifter för personalens tjänsteresor) placera ett belopp på 1 132 065 euro som förts in i artikel 300 i kapitel 100 (preliminära anslag).

Politiska grupper

| 21. | Europaparlamentet noterar ansökningen från de politiska grupperna om att få inrätta en extra LSA-tjänst för var och en av dem. Parlamentet är villigt att godkänna anslagen till dessa LSA-tjänster under förutsättning av att en mer detaljerad förklaring lämnas in före första behandlingen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet noterar ansökningen från de politiska grupperna om att få inrätta en extra LSA-tjänst för var och en av dem. Parlamentet är villigt att godkänna anslagen till dessa LSA-tjänster under förutsättning av att en mer detaljerad förklaring lämnas in före första behandlingen.

| 22. | Europaparlamentet påpekar att antalet uppgraderingar som de politiska grupperna föreslår är större än tidigare. Parlamentet är villigt att godkänna anslagen till dessa uppgraderingar under förutsättning att en mer detaljerad förklaring lämnas in före första behandlingen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påpekar att antalet uppgraderingar som de politiska grupperna föreslår är större än tidigare. Parlamentet är villigt att godkänna anslagen till dessa uppgraderingar under förutsättning att en mer detaljerad förklaring lämnas in före första behandlingen.

Stöd och utrustning åt ledamöterna

| 23. | Europaparlamentet erkänner att ”Raising the Game” har gjort att ledamöterna har fått tillgång till en rad tjänster som är relevanta och lämpliga. Parlamentet förväntar sig dock att sådana tjänster kommer att konsolideras och förbättras så att ledamöterna och deras assistenter förses med praktiska och effektiva redskap för att genomföra sina uppgifter på ett effektivt sätt. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att utvärdera situationen i lägesundersökningen och därvid beakta resultaten från den kvalitativa studie som kommer att genomföras under de närmaste månaderna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet erkänner att ”Raising the Game” har gjort att ledamöterna har fått tillgång till en rad tjänster som är relevanta och lämpliga. Parlamentet förväntar sig dock att sådana tjänster kommer att konsolideras och förbättras så att ledamöterna och deras assistenter förses med praktiska och effektiva redskap för att genomföra sina uppgifter på ett effektivt sätt. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att utvärdera situationen i lägesundersökningen och därvid beakta resultaten från den kvalitativa studie som kommer att genomföras under de närmaste månaderna.

| 24. | Europaparlamentet anser att utskottssekretariaten bör utnyttja specialister inom institutionen bättre, särskilt när större parlamentsbetänkanden skall utarbetas. Parlamentet anser att ett sådant stöd skulle underlätta föredragandens arbete, leda till ett bättre utnyttjade av parlamentets resurser och höja kunskapsnivån inom institutionen, och på så vis garantera att ett av de viktigaste målen med ”Raising the Game” blir uppnått. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att utskottssekretariaten bör utnyttja specialister inom institutionen bättre, särskilt när större parlamentsbetänkanden skall utarbetas. Parlamentet anser att ett sådant stöd skulle underlätta föredragandens arbete, leda till ett bättre utnyttjade av parlamentets resurser och höja kunskapsnivån inom institutionen, och på så vis garantera att ett av de viktigaste målen med ”Raising the Game” blir uppnått.

| 25. | Europaparlamentet betonar att ledamöterna måste ha tillgång till nödvändig expertis för att kunna ta sitt ansvar i samband med beslut som rör lagstiftningen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att ledamöterna måste ha tillgång till nödvändig expertis för att kunna ta sitt ansvar i samband med beslut som rör lagstiftningen.

| 26. | Europaparlamentet noterar den kraftiga ökningen i artikel 320 (experthjälp) från 5 644 200 till 7 500 000 euro. Parlamentet anser att denna tjänst inte har uppnått förväntade resultat eftersom studierna ofta görs tillgängliga för sent. Parlamentet uppdrar åt generalsekreteraren att lägga fram en utvärdering av hur de studier som har gjorts inom de politiska avdelningarna sedan den 1 januari 2004 har använts. Parlamentet placerar ett belopp på 2 000 000 euro i reserven till dess att resultaten av utvärderingen finns tillgängliga. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet noterar den kraftiga ökningen i artikel 320 (experthjälp) från 5 644 200 till 7 500 000 euro. Parlamentet anser att denna tjänst inte har uppnått förväntade resultat eftersom studierna ofta görs tillgängliga för sent. Parlamentet uppdrar åt generalsekreteraren att lägga fram en utvärdering av hur de studier som har gjorts inom de politiska avdelningarna sedan den 1 januari 2004 har använts. Parlamentet placerar ett belopp på 2 000 000 euro i reserven till dess att resultaten av utvärderingen finns tillgängliga.

| 27. | Europaparlamentet betonar det absoluta behovet av att förse samtliga ledamöter med ett omfattande informationsunderlag, som utarbetas på vetenskaplig grund, om alla ämnen och ärenden som de måste behandla i utövandet av sina uppgifter, särskilt när det gäller att företräda parlamentets intressen gentemot övriga EU-institutioner. Parlamentet erinrar för övrigt om att sådan information bör tillhandahållas av en forskningstjänst i god tid. Det betonas att denna tjänst bör se till att sådan information är kortfattad men övergripande så att ledamöterna skall kunna inta tydliga ståndpunkter i komplicerade ärenden. I detta sammanhang betonar parlamentet att det finns ett brådskande behov av sådan information på områden som säkerhet och försvar, där parlamentet har mycket lite expertkunskaper |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar det absoluta behovet av att förse samtliga ledamöter med ett omfattande informationsunderlag, som utarbetas på vetenskaplig grund, om alla ämnen och ärenden som de måste behandla i utövandet av sina uppgifter, särskilt när det gäller att företräda parlamentets intressen gentemot övriga EU-institutioner. Parlamentet erinrar för övrigt om att sådan information bör tillhandahållas av en forskningstjänst i god tid. Det betonas att denna tjänst bör se till att sådan information är kortfattad men övergripande så att ledamöterna skall kunna inta tydliga ståndpunkter i komplicerade ärenden. I detta sammanhang betonar parlamentet att det finns ett brådskande behov av sådan information på områden som säkerhet och försvar, där parlamentet har mycket lite expertkunskaper

| 28. | Europaparlamentet beklagar att ett stort antal ledamöter inte känner till alla olika tjänster som parlamentets administration erbjuder. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att vidta omedelbara åtgärder för att rätta till detta genom användarvänliga redskap. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet beklagar att ett stort antal ledamöter inte känner till alla olika tjänster som parlamentets administration erbjuder. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att vidta omedelbara åtgärder för att rätta till detta genom användarvänliga redskap.

| 29. | Europaparlamentet uppmuntrar generalsekreteraren att ta del av de olika påpekandena från ledamöterna avseende grundläggande, dagliga tjänster i anslutning till telefoner, persondatorer, rättstjänsten, biltjänsten, resebyrån, personalrestaurangerna och annat, och att se till att det sker en allmän förbättring av dessa tjänster. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmuntrar generalsekreteraren att ta del av de olika påpekandena från ledamöterna avseende grundläggande, dagliga tjänster i anslutning till telefoner, persondatorer, rättstjänsten, biltjänsten, resebyrån, personalrestaurangerna och annat, och att se till att det sker en allmän förbättring av dessa tjänster.

| 30. | Europaparlamentet är bekymrat över de ökande kostnaderna för biltjänsten, i synnerhet med tanke på att ersättning för ledamöternas taxiresor samtidigt betalas ut. Parlamentet är därför inte villigt att godkänna ökningen med 215 900 euro |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet är bekymrat över de ökande kostnaderna för biltjänsten, i synnerhet med tanke på att ersättning för ledamöternas taxiresor samtidigt betalas ut. Parlamentet är därför inte villigt att godkänna ökningen med 215 900 euro

| 31. | Europaparlamentet noterar att den allra modernaste utrustning kommer att vara installerad i parlamentets bibliotek senast vid slutet av 2006, och förväntar sig att biblioteket är färdigt att tas i bruk fullt ut från 2007. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet noterar att den allra modernaste utrustning kommer att vara installerad i parlamentets bibliotek senast vid slutet av 2006, och förväntar sig att biblioteket är färdigt att tas i bruk fullt ut från 2007.

| 32. | Europaparlamentet stöder antagandet av en stadga för ledamöternas assistenter. Parlamentet uppmanar enträget rådet att fatta ett beslut om kommissionens förslag Fastställande av tjänsteföreskrifter för tjänstemännen i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkor för övriga anställda i dessa gemenskaper (KOM(1998) 0312) så snart som möjligt så att parlamentet kan vidta nödvändiga åtgärder för att den skall träda i kraft senast 2009. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet stöder antagandet av en stadga för ledamöternas assistenter. Parlamentet uppmanar enträget rådet att fatta ett beslut om kommissionens förslag Fastställande av tjänsteföreskrifter för tjänstemännen i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkor för övriga anställda i dessa gemenskaper (KOM(1998) 0312) så snart som möjligt så att parlamentet kan vidta nödvändiga åtgärder för att den skall träda i kraft senast 2009.

Informationspolicy

| 33. | Europaparlamentet bekräftar sin ståndpunkt att parlamentet måste ha en stark och effektiv informationsstrategi som river barriärerna mellan parlamentet och dess väljare. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet bekräftar sin ståndpunkt att parlamentet måste ha en stark och effektiv informationsstrategi som river barriärerna mellan parlamentet och dess väljare.

| 34. | Europaparlamentet noterar att 20 000 000 euro placerades i reserven för att användas under 2006 för starten av tre viktiga informationsprojekt nämligen parlamentets webb-TV, besökscentret och audiovisuella installationer. Parlamentet anser att det behövs mer information om vilket belopp som har använts hittills och vilka utgifter som planeras för resten av 2006 i samband med dessa projekt. Dessutom förväntar sig parlamentet att alla rapporter som behövs, inklusive den som behandlar information om pilotprojektet web-TV och dess organisation, kostnadsstruktur och politiska tillsyn (text utgår), skall finnas tillgängliga före första behandlingen av förslaget till budget för 2007. Dessutom kräver parlamentet ytterligare information om dessa projekt, inklusive den information som generalsekreteraren tog upp i sin rapport till presidiet. Parlamentet bekräftar att anslagen på 25 000 000 euro behålls i kapitel 104 (reserv för informations- och kommunikationspolicyn). Parlamentet beklagar att informationen har givits så sent, men är villigt att överväga denna utgift på nytt i ljuset av den begärda ytterligare informationen under första behandlingen av förslaget till budget för 2007. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet noterar att 20 000 000 euro placerades i reserven för att användas under 2006 för starten av tre viktiga informationsprojekt nämligen parlamentets webb-TV, besökscentret och audiovisuella installationer. Parlamentet anser att det behövs mer information om vilket belopp som har använts hittills och vilka utgifter som planeras för resten av 2006 i samband med dessa projekt. Dessutom förväntar sig parlamentet att alla rapporter som behövs, inklusive den som behandlar information om pilotprojektet web-TV och dess organisation, kostnadsstruktur och politiska tillsyn (text utgår), skall finnas tillgängliga före första behandlingen av förslaget till budget för 2007. Dessutom kräver parlamentet ytterligare information om dessa projekt, inklusive den information som generalsekreteraren tog upp i sin rapport till presidiet. Parlamentet bekräftar att anslagen på 25 000 000 euro behålls i kapitel 104 (reserv för informations- och kommunikationspolicyn). Parlamentet beklagar att informationen har givits så sent, men är villigt att överväga denna utgift på nytt i ljuset av den begärda ytterligare informationen under första behandlingen av förslaget till budget för 2007.

| 35. | Europaparlamentet noterar tjänsteförteckningen för parlamentets informationskontor i alla europeiska huvudstäder. Parlamentet anser att prestationerna vid dessa kontor bör utvärderas vad avser deras förmåga att ge medborgarna information av den allra högsta kvalitet och verklig valuta för pengarna. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet noterar tjänsteförteckningen för parlamentets informationskontor i alla europeiska huvudstäder. Parlamentet anser att prestationerna vid dessa kontor bör utvärderas vad avser deras förmåga att ge medborgarna information av den allra högsta kvalitet och verklig valuta för pengarna.

| 36. | Europaparlamentet understryker att besöksprogrammet som fått ett anslag på 21 318 000 euro är synnerligen viktigt för relationerna mellan ledamöterna och medborgare från deras valkretsar. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet understryker att besöksprogrammet som fått ett anslag på 21 318 000 euro är synnerligen viktigt för relationerna mellan ledamöterna och medborgare från deras valkretsar.

| 37. | Europaparlamentet betonar sin besvikelse över den onödiga och omotiverade förseningen av den allmänna förbättringen av besöksprogrammet (punkt 3244 anordnande av gruppbesök, Euroscola-programmet och inbjudningar till opinionsbildare i icke-medlemsstater). Parlamentet förväntar sig att man omedelbart tar itu med alla olösta frågor, särskilt de omständigheter som orsakat ett underutnyttjande på 5 000 000 euro för denna budgetpost i 2006 års budget. Därför uppmanar parlamentet presidiet att anta kvestorernas förslag till revidering av bestämmelserna för besöksgrupperna, så att deras finansiering bringas i överensstämmelse med deras verkliga kostnader och antalet besökare kan öka. Parlamentet uppmanar presidiet att se till att tillräckliga anslag införs också i budgetberäkningen för 2007 under första behandlingen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar sin besvikelse över den onödiga och omotiverade förseningen av den allmänna förbättringen av besöksprogrammet (punkt 3244 anordnande av gruppbesök, Euroscola-programmet och inbjudningar till opinionsbildare i icke-medlemsstater). Parlamentet förväntar sig att man omedelbart tar itu med alla olösta frågor, särskilt de omständigheter som orsakat ett underutnyttjande på 5 000 000 euro för denna budgetpost i 2006 års budget. Därför uppmanar parlamentet presidiet att anta kvestorernas förslag till revidering av bestämmelserna för besöksgrupperna, så att deras finansiering bringas i överensstämmelse med deras verkliga kostnader och antalet besökare kan öka. Parlamentet uppmanar presidiet att se till att tillräckliga anslag införs också i budgetberäkningen för 2007 under första behandlingen.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar det mer användarvänliga utseendet på parlamentets webbplats. Parlamentet anser dock att tillgången till och navigeringen på webbplatsen kan förbättras, särskilt för besökare utan expertkunskaper. Parlamentet begär att verksamheten i parlamentets utskott och delegationer görs mer lättillgänglig. Parlamentet begär att en utvärderingsrapport om hur den nya webbplatsen fungerar och tas emot presenteras senast den 1 september 2006. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet välkomnar det mer användarvänliga utseendet på parlamentets webbplats. Parlamentet anser dock att tillgången till och navigeringen på webbplatsen kan förbättras, särskilt för besökare utan expertkunskaper. Parlamentet begär att verksamheten i parlamentets utskott och delegationer görs mer lättillgänglig. Parlamentet begär att en utvärderingsrapport om hur den nya webbplatsen fungerar och tas emot presenteras senast den 1 september 2006.

Fastigheter

| 39. | Europaparlamentet understryker att policyn att köpa fastigheter och metoden att skynda på betalningarna för dessa byggnader har tjänat institutionen väl. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet understryker att policyn att köpa fastigheter och metoden att skynda på betalningarna för dessa byggnader har tjänat institutionen väl.

| 40. | Europaparlamentet noterar att ett antal viktiga frågor som rör köpet av byggnaderna WIC och SDM i Strasbourg ännu inte har klargjorts eller motiverats på ett tillfredsställande sätt. Om förhandlingarna återupptas förväntar sig parlamentet att det slutliga paket som man kommer överens om ger institutionen valuta för pengarna. I väntan på resultaten av dessa förhandlingar beslutar parlamentet att inte föra in 50 000 000 euro under punkt 2003, utan föra över detta belopp till en fastighetsreserv som skall inrättas under avdelning 10 (kapitel 10 5 preliminära anslag för fastigheter). Parlamentet beslutar följaktligen att stryka budgetpost 2009 (preliminärt anslag för institutionens investeringar i fast egendom); de medel som placerats i reserven kan tas i anspråk när ett antal förutsättningar, vilka skall formuleras, har uppfyllts. Parlamentet begär att det berörda utskottet involveras i beslutet om vilka kriterier som skall gälla för att ta reserven i anspråk. Parlamentet förväntar sig att presidiet senast den 1 september 2006 presenterar ett konkret förslag i frågan. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet noterar att ett antal viktiga frågor som rör köpet av byggnaderna WIC och SDM i Strasbourg ännu inte har klargjorts eller motiverats på ett tillfredsställande sätt. Om förhandlingarna återupptas förväntar sig parlamentet att det slutliga paket som man kommer överens om ger institutionen valuta för pengarna. I väntan på resultaten av dessa förhandlingar beslutar parlamentet att inte föra in 50 000 000 euro under punkt 2003, utan föra över detta belopp till en fastighetsreserv som skall inrättas under avdelning 10 (kapitel 10 5 preliminära anslag för fastigheter). Parlamentet beslutar följaktligen att stryka budgetpost 2009 (preliminärt anslag för institutionens investeringar i fast egendom); de medel som placerats i reserven kan tas i anspråk när ett antal förutsättningar, vilka skall formuleras, har uppfyllts. Parlamentet begär att det berörda utskottet involveras i beslutet om vilka kriterier som skall gälla för att ta reserven i anspråk. Parlamentet förväntar sig att presidiet senast den 1 september 2006 presenterar ett konkret förslag i frågan.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att fortsätta diskussionerna med kommissionen för att revidera den ekonomiska överenskommelsen om ”Europahusen” för att få till stånd ett mer effektivt och rättvist ekonomiskt arrangemang. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att fortsätta diskussionerna med kommissionen för att revidera den ekonomiska överenskommelsen om ”Europahusen” för att få till stånd ett mer effektivt och rättvist ekonomiskt arrangemang.

| 42. | Europaparlamentet beklagar att inga anslag ännu förts in under den punkt som nyligen inrättades för informationskontor i 2006 års budget (artikel 325). Parlamentet förväntar sig att administrationen gör något åt detta under första behandlingen av budgetförslaget för 2007. Parlamentet uppmanar administrationen att tillämpa transparenta förfaranden när man köper fastigheter. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet beklagar att inga anslag ännu förts in under den punkt som nyligen inrättades för informationskontor i 2006 års budget (artikel 325). Parlamentet förväntar sig att administrationen gör något åt detta under första behandlingen av budgetförslaget för 2007. Parlamentet uppmanar administrationen att tillämpa transparenta förfaranden när man köper fastigheter.

IT- och telekommunikationsverktyg

| 43. | Europaparlamentet noterar ett anslag för informationsteknikrelaterade tjänster på totalt 79 800 000 euro, uppdelat enligt nedan:






  — | 49 800 000 euro för underhåll och drift av nuvarande IT- och kommunikationssystem inom Parlamentet |
| --- | --- | --- |

43.

Europaparlamentet noterar ett anslag för informationsteknikrelaterade tjänster på totalt 79 800 000 euro, uppdelat enligt nedan:

—

49 800 000 euro för underhåll och drift av nuvarande IT- och kommunikationssystem inom Parlamentet

| — | 22 400 000 euro för uppgradering av infrastrukturen och utveckling av nya IT-system |
| --- | --- |

—

22 400 000 euro för uppgradering av infrastrukturen och utveckling av nya IT-system

| — | 7 600 000 euro för telekommunikationer |
| --- | --- |

—

7 600 000 euro för telekommunikationer

| 44. | Europaparlamentet stöder den ökande användningen av videokonferenser och samtycker till att föra in ett anslag på 1 300 000 euro för denna tjänst under 2007. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att informera om det mervärde som förväntas genom den utgift som är avsedd för installation av videokonferensutrustning i parlamentets 31 informationskontor, tillsammans med upplysningar om vilka huvudanvändare man förväntar sig och vilka fördelar man vinner genom att utnyttja denna tjänst. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet stöder den ökande användningen av videokonferenser och samtycker till att föra in ett anslag på 1 300 000 euro för denna tjänst under 2007. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att informera om det mervärde som förväntas genom den utgift som är avsedd för installation av videokonferensutrustning i parlamentets 31 informationskontor, tillsammans med upplysningar om vilka huvudanvändare man förväntar sig och vilka fördelar man vinner genom att utnyttja denna tjänst.

| 45. | Europaparlamentet noterar att det finns två datorcentrum (Bryssel och Luxemburg). Parlamentet understryker att dessa centrum inte bara måste komplettera varandra, utan också måste vara organiserade på ett sådant sätt att centren i ett krisläge har tillräcklig utrustning för att garantera att de viktigare programvaror som parlamentet använder fungerar. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet noterar att det finns två datorcentrum (Bryssel och Luxemburg). Parlamentet understryker att dessa centrum inte bara måste komplettera varandra, utan också måste vara organiserade på ett sådant sätt att centren i ett krisläge har tillräcklig utrustning för att garantera att de viktigare programvaror som parlamentet använder fungerar.

Säkerhet och bevakning av byggnader

| 46. | Europaparlamentet noterar att man har budgeterat ett belopp på 35 321 916 euro för budgetpost 2026 (säkerhet och övervakning av byggnader), vilket motsvarar en ökning med 9,9 procent jämfört med budgeten för 2006 och till största delen beror på att byggnaderna har blivit fler. Parlamentet anser att parlamentets lokalisering i Bryssel är förmånlig för staden på många sätt. Därför begär parlamentet att generalsekreteraren vidtar åtgärder för att se till att den belgiska staten och kommunerna i Brysselområdet accepterar en större roll när det gäller att garantera säkerheten för ledamöterna, personalen och andra personer som arbetar i parlamentet samt när det gäller bevakningen av parlamentsområdet. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet noterar att man har budgeterat ett belopp på 35 321 916 euro för budgetpost 2026 (säkerhet och övervakning av byggnader), vilket motsvarar en ökning med 9,9 procent jämfört med budgeten för 2006 och till största delen beror på att byggnaderna har blivit fler. Parlamentet anser att parlamentets lokalisering i Bryssel är förmånlig för staden på många sätt. Därför begär parlamentet att generalsekreteraren vidtar åtgärder för att se till att den belgiska staten och kommunerna i Brysselområdet accepterar en större roll när det gäller att garantera säkerheten för ledamöterna, personalen och andra personer som arbetar i parlamentet samt när det gäller bevakningen av parlamentsområdet.

Flerspråkighet

| 47. | Europaparlamentet anser att flerspråkigheten är en ovillkorlig förutsättning för institutionen och dess ledamöter. Dock inser parlamentet att det medför höga kostnader med en sådan omfattande översättningsoch tolktjänst och är medvetet om svårigheterna att kontrollera verksamhetens utgifter. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att se till att flerspråkigheten iakttas av alla intressenter, särskilt vid planeringen av möten. Parlamentet uppmanar talmanskonferensen att beakta budgetkonsekvenserna innan man fastställer det årliga arbetsprogrammet för parlamentets utskott och delegationer. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet anser att flerspråkigheten är en ovillkorlig förutsättning för institutionen och dess ledamöter. Dock inser parlamentet att det medför höga kostnader med en sådan omfattande översättningsoch tolktjänst och är medvetet om svårigheterna att kontrollera verksamhetens utgifter. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren att se till att flerspråkigheten iakttas av alla intressenter, särskilt vid planeringen av möten. Parlamentet uppmanar talmanskonferensen att beakta budgetkonsekvenserna innan man fastställer det årliga arbetsprogrammet för parlamentets utskott och delegationer.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar presidiet att inta en försiktig attityd när man beslutar om att införa nya arbetsspråk utöver de officiella språken, särskilt när det innebär ökade kostnader för parlamentet. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar presidiet att inta en försiktig attityd när man beslutar om att införa nya arbetsspråk utöver de officiella språken, särskilt när det innebär ökade kostnader för parlamentet.

| 49. | Europaparlamentet noterar det anmärkningsvärda ökningen av anslaget i budgetpunkt 1402 (konferenstolkar) och ökningen av anslaget i artikel 142 (externa tjänster). Parlamentet inser att en del av ökningen beror på anställningen av frilanstolkar, de logistiska problem som det innebär att ha alla möten inplanerade under en relativt kort tidsperiod på 3 dagar per vecka och anslaget på 4 700 000 euro för frilanstolkar och frilansöversättare som en följd av Bulgariens och Rumäniens anslutning. Parlamentet anser dock att detta inte helt och hållet förklarar ökningen, och uppmanar generalsekreteraren att presentera en mer detaljerad förklaring för denna utgift. I avvaktan på mer detaljerad information som förklarar den väsentliga ökningen av anslagen i budgetpost 1402 (konferenstolkar) har parlamentet beslutat att placera 2 000 000 euro i kapitel 100 (preliminära anslag). |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet noterar det anmärkningsvärda ökningen av anslaget i budgetpunkt 1402 (konferenstolkar) och ökningen av anslaget i artikel 142 (externa tjänster). Parlamentet inser att en del av ökningen beror på anställningen av frilanstolkar, de logistiska problem som det innebär att ha alla möten inplanerade under en relativt kort tidsperiod på 3 dagar per vecka och anslaget på 4 700 000 euro för frilanstolkar och frilansöversättare som en följd av Bulgariens och Rumäniens anslutning. Parlamentet anser dock att detta inte helt och hållet förklarar ökningen, och uppmanar generalsekreteraren att presentera en mer detaljerad förklaring för denna utgift. I avvaktan på mer detaljerad information som förklarar den väsentliga ökningen av anslagen i budgetpost 1402 (konferenstolkar) har parlamentet beslutat att placera 2 000 000 euro i kapitel 100 (preliminära anslag).

Övriga frågor

| 50. | Europaparlamentet betonar att de tjänster som tillhandahålls av externa leverantörer måste förbättras vad avser kvalitet, tillgänglighet och effektivitet. Parlamentet efterlyser en revidering av bestämmelser och villkor i de nuvarande kontrakten och att de nödvändiga förändringarna lyfts fram i den lägesundersökning som planeras vara genomförd den 1 september 2006. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet betonar att de tjänster som tillhandahålls av externa leverantörer måste förbättras vad avser kvalitet, tillgänglighet och effektivitet. Parlamentet efterlyser en revidering av bestämmelser och villkor i de nuvarande kontrakten och att de nödvändiga förändringarna lyfts fram i den lägesundersökning som planeras vara genomförd den 1 september 2006.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att presentera en uppdaterad utvärderingsrapport över hur restaurangerna och personalmatsalarna på parlamentets tre arbetsorter fungerar. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att presentera en uppdaterad utvärderingsrapport över hur restaurangerna och personalmatsalarna på parlamentets tre arbetsorter fungerar.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att av hälso- och miljöskäl strikt tillämpa presidiets beslut om rökning i parlamentets lokaler. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att av hälso- och miljöskäl strikt tillämpa presidiets beslut om rökning i parlamentets lokaler.

| 53. | Europaparlamentet anser att man inom ramen för parlamentets ständiga policy att främja hälsan genom sport, både kvalitativt och kvantitativt bör förbättra de aktiviteter som parlamentets sportcentrum erbjuder, då detta centrum inte har utvecklats sedan det inrättades vid 90-talets början trots att de potentiella användarna har fördubblats sedan dess. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet anser att man inom ramen för parlamentets ständiga policy att främja hälsan genom sport, både kvalitativt och kvantitativt bör förbättra de aktiviteter som parlamentets sportcentrum erbjuder, då detta centrum inte har utvecklats sedan det inrättades vid 90-talets början trots att de potentiella användarna har fördubblats sedan dess.

*

- *

| 54. | Europaparlamentet samtycker i detta läge till ett totalbelopp på 1 377 700 000 euro avseende parlamentets budgetberäkning för 2007. Dock förbehåller sig parlamentet rätten att fatta sitt slutliga beslut under första behandlingen under hösten av förslaget till budget för 2007. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet samtycker i detta läge till ett totalbelopp på 1 377 700 000 euro avseende parlamentets budgetberäkning för 2007. Dock förbehåller sig parlamentet rätten att fatta sitt slutliga beslut under första behandlingen under hösten av förslaget till budget för 2007.

| 55. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet
  ,
  kommissionen och Konungariket Belgien. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet
  ,
  kommissionen och Konungariket Belgien.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1. Avtalet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 2005/708/EG (EUT L 269, 14.10.2005, s. 24).

(3)  Antagna texter från detta sammanträde, P6_TA(2006)0090.

(4)  2 AST 2 till AST 3, 168 AST 3 till AST 4, 15 AST 4 till AST 5, 205 AST 5 till AST 6, 225 AST 6 till AST 7, 30 AST 7 till AST 8, 25 AST 8 till AST 9, 10 AST 10 till AST 11, 57 AD5 till AD 6, 19 AD7 till AD8, 25 AD12 till AD 13, 2 AD13 till AD 14.

(5)  1 AD 10 till AD 11, 1 AD8 till AD9, 2 AST 7 till AST 8, 1 AST 5 till AST 6, 1 AD8 till AD 10, 1 AD 6 till AD10.

P6_TA(2006)0242

Handel och fattigdom

Europaparlamentets resolution om handel och fattigdom: Utformning av en handelspolitik som maximerar handelns bidrag till fattigdomslindringen (2006/2031(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolutioner av den 25 oktober 2001om öppenhet och demokrati i internationell handel (1), av den 13 december 2001 om WTO:s möte i Qatar (2), av den 3 september 2002 om handel och utveckling för fattigdomsbekämpning (3), av den 30 januari 2003 om svälten i världen och avlägsnandet av handelshinder för de fattigaste länderna (4), av den 12 februari 2003 om WTO:s jordbruksförhandlingar (5), av den 15 maj 2003 om förstärkning av kapaciteten i utvecklingsländerna (6), av den 3 juli 2003 om förberedelserna inför Världshandelsorganisationens femte ministerkonferens (Cancún i Mexico den 10-14 september 2003) (7), av den 4 september 2003 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om handel och utveckling: Att hjälpa utvecklingsländerna att dra nytta av handeln (8), av den 25 september 2003 om WTO:s femte ministerkonferens i Cancún (9), av den 24 februari 2005 om åtgärder mot hungersnöd och fattigdom (10), av den 12 maj 2005 om utvärderingen av Doha-rundan efter beslutet av WTO:s allmänna råd av den 1 augusti 2004 (11), av den 6 juli 2005 om allmän uppmaning till kamp mot fattigdom: Förpassa fattigdomen till historien (12), av den 1 december 2005 om förberedelserna inför WTO:s sjätte ministerkonferens i Hongkong (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner av den 25 oktober 2001om öppenhet och demokrati i internationell handel (1), av den 13 december 2001 om WTO:s möte i Qatar (2), av den 3 september 2002 om handel och utveckling för fattigdomsbekämpning (3), av den 30 januari 2003 om svälten i världen och avlägsnandet av handelshinder för de fattigaste länderna (4), av den 12 februari 2003 om WTO:s jordbruksförhandlingar (5), av den 15 maj 2003 om förstärkning av kapaciteten i utvecklingsländerna (6), av den 3 juli 2003 om förberedelserna inför Världshandelsorganisationens femte ministerkonferens (Cancún i Mexico den 10-14 september 2003) (7), av den 4 september 2003 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om handel och utveckling: Att hjälpa utvecklingsländerna att dra nytta av handeln (8), av den 25 september 2003 om WTO:s femte ministerkonferens i Cancún (9), av den 24 februari 2005 om åtgärder mot hungersnöd och fattigdom (10), av den 12 maj 2005 om utvärderingen av Doha-rundan efter beslutet av WTO:s allmänna råd av den 1 augusti 2004 (11), av den 6 juli 2005 om allmän uppmaning till kamp mot fattigdom: Förpassa fattigdomen till historien (12), av den 1 december 2005 om förberedelserna inför WTO:s sjätte ministerkonferens i Hongkong (13),

| — | med beaktande av Europaparlamentets ståndpunkt av den 9 mars 2005 om förslaget till rådets förordning om tillämpning av Allmänna preferenssystemet (14) och av den 1 december 2005 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tvångslicensiering av patent för tillverkning av läkemedelsprodukter för export till länder med folkhälsoproblem (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets ståndpunkt av den 9 mars 2005 om förslaget till rådets förordning om tillämpning av Allmänna preferenssystemet (14) och av den 1 december 2005 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tvångslicensiering av patent för tillverkning av läkemedelsprodukter för export till länder med folkhälsoproblem (15),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 980/2005 av den 27 juni 2005 om tillämpning av Allmänna preferenssystemet (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 980/2005 av den 27 juni 2005 om tillämpning av Allmänna preferenssystemet (16),

| — | med beaktande av kommissionens meddelanden om ”snabbare framsteg i strävan att nå millennieutvecklingsmålen - Europeiska unionens bidrag” (KOM(2005)0132), om ”snabbare framsteg i strävan att nå millennieutvecklingsmålen - Utvecklingsfinansiering och effektivitet i biståndet” (KOM(2005)0133) och ”konsekvens i utvecklingspolitiken - Om snabbare framsteg i strävan att uppnå millennieutvecklingsmålen” (KOM(2005)0134), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelanden om ”snabbare framsteg i strävan att nå millennieutvecklingsmålen - Europeiska unionens bidrag” (KOM(2005)0132), om ”snabbare framsteg i strävan att nå millennieutvecklingsmålen - Utvecklingsfinansiering och effektivitet i biståndet” (KOM(2005)0133) och ”konsekvens i utvecklingspolitiken - Om snabbare framsteg i strävan att uppnå millennieutvecklingsmålen” (KOM(2005)0134),

| — | med beaktande av slutdeklarationerna av den 12 och 15 december 2005 och av den 24-26 november 2004 från den parlamentariska konferensen om WTO, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutdeklarationerna av den 12 och 15 december 2005 och av den 24-26 november 2004 från den parlamentariska konferensen om WTO,

| — | med beaktande av ministerdeklarationen från WTO:s sjätte ministerkonferens som antogs den 18 december 2005 i Hongkong, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ministerdeklarationen från WTO:s sjätte ministerkonferens som antogs den 18 december 2005 i Hongkong,

| — | med beaktande av det beslut som antogs av WTO:s allmänna råd den 1 augusti 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det beslut som antogs av WTO:s allmänna råd den 1 augusti 2004,

| — | med beaktande av ministerdeklarationen från WTO:s fjärde ministerkonferens som antogs den 14 november 2001 i Doha, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ministerdeklarationen från WTO:s fjärde ministerkonferens som antogs den 14 november 2001 i Doha,

| — | med beaktande av Sutherlandrapporten om WTO:s framtid, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Sutherlandrapporten om WTO:s framtid,

| — | med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000 i vilken millennieutvecklingsmålen formuleras som kriterier vilka kollektivt upprättats av det internationella samfundet för att utrota fattigdomen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000 i vilken millennieutvecklingsmålen formuleras som kriterier vilka kollektivt upprättats av det internationella samfundet för att utrota fattigdomen,

| — | med beaktande av FN-rapporten ”The Millennium Development Goals - Report 2005”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-rapporten ”The Millennium Development Goals - Report 2005”,

| — | med beaktande av resultaten från FN:s världstoppmöte 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten från FN:s världstoppmöte 2005,

| — | med beaktande av rapporten ”Investing in Development: A Practical Plan to Achieve the Millennium Development Goals” från FN:s arbetsgrupp för millennieprojektet som letts av professor Jeffrey Sachs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten ”Investing in Development: A Practical Plan to Achieve the Millennium Development Goals” från FN:s arbetsgrupp för millennieprojektet som letts av professor Jeffrey Sachs,

| — | med beaktande av resolutionerna från FN:s generalförsamling A/RES/46/121, A/RES/47/134, A/RES/49/179, A/RES/47/196 och A/RES/50/107, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionerna från FN:s generalförsamling A/RES/46/121, A/RES/47/134, A/RES/49/179, A/RES/47/196 och A/RES/50/107,

| — | med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW), vilken antogs av FN:s generalförsamling 1979, samt av det fakultativa protokollet till denna konvention, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW), vilken antogs av FN:s generalförsamling 1979, samt av det fakultativa protokollet till denna konvention,

| — | med beaktande av kommunikén av den 8 juli 2005 från G8-mötet i Gleneagles, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommunikén av den 8 juli 2005 från G8-mötet i Gleneagles,

| — | med beaktande av FN-rapporten från UNCTAD - ”Least Developed Countries 2002: Escaping the Poverty Trap”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-rapporten från UNCTAD - ”Least Developed Countries 2002: Escaping the Poverty Trap”,

| — | med beaktande av den ekonomiska rapporten om Afrika 2004 ”Unlocking Africa's Trade Potential” från FN:s ekonomiska kommission för Afrika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ekonomiska rapporten om Afrika 2004 ”Unlocking Africa's Trade Potential” från FN:s ekonomiska kommission för Afrika,

| — | med beaktande av ”kvintetten mot hunger” som bildades vid världstoppmötet för åtgärder mot hunger och som ledde till det globala upprop för åtgärder mot fattigdomen som Brasiliens president Luliz Inácio Lula da Silva gick ut med vid det sociala världsforumet i januari 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ”kvintetten mot hunger” som bildades vid världstoppmötet för åtgärder mot hunger och som ledde till det globala upprop för åtgärder mot fattigdomen som Brasiliens president Luliz Inácio Lula da Silva gick ut med vid det sociala världsforumet i januari 2005,

| — | med beaktande av New York-förklaringen om åtgärder mot hunger och fattigdom av den 20 september 2004 som undertecknats av 111 regeringar, inklusive samtliga EU-medlemsstater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av New York-förklaringen om åtgärder mot hunger och fattigdom av den 20 september 2004 som undertecknats av 111 regeringar, inklusive samtliga EU-medlemsstater,

| — | med beaktande av utfästelsen från världstoppmötet om livsmedelsförsörjning 1996 där man fastslog att antalet svältande människor i världen skall halveras fram till 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utfästelsen från världstoppmötet om livsmedelsförsörjning 1996 där man fastslog att antalet svältande människor i världen skall halveras fram till 2015,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel, yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0179/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel, yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0179/2006), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentet erinrar om att kampen mot fattigdom är en absolut prioritering. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentet erinrar om att kampen mot fattigdom är en absolut prioritering.

| B. | Kopplingen mellan å ena sidan handel och å andra sidan utveckling och fattigdomsutrotning är extremt komplex och beror på specifika omständigheter som mycket ofta hänger samman med flera faktorer, t.ex. den inhemska marknadens storlek, naturrikedomarna, avstånd och fysiska förutsättningar, och särskilt på huruvida den nationella politiken samspelar väl med utrikeshandeln. |
| --- | --- |

B.

Kopplingen mellan å ena sidan handel och å andra sidan utveckling och fattigdomsutrotning är extremt komplex och beror på specifika omständigheter som mycket ofta hänger samman med flera faktorer, t.ex. den inhemska marknadens storlek, naturrikedomarna, avstånd och fysiska förutsättningar, och särskilt på huruvida den nationella politiken samspelar väl med utrikeshandeln.

| C. | Handeln är ett verktyg för utveckling och fattigdomsutrotning, men mer än en miljard människor över hela världen, i huvudsak koncentrerade till de minst utvecklade länderna, befinner sig fortfarande i extrem fattigdom med mindre än 1 US-dollar per dag att leva på och mellan 1,5 och 3 miljarder människor lever under fattigdomsgränsen på 2 US-dollar per dag. Detta trots att den ekonomiska tillväxten i Kina och Indien har medfört en dramatisk minskning av antalet fattiga människor, så att andelen människor som lever i extrem fattigdom på mindre än en US-dollar om dagen nästan har halverats sedan 1981; från 40 procent till 21 procent av världens befolkning. |
| --- | --- |

C.

Handeln är ett verktyg för utveckling och fattigdomsutrotning, men mer än en miljard människor över hela världen, i huvudsak koncentrerade till de minst utvecklade länderna, befinner sig fortfarande i extrem fattigdom med mindre än 1 US-dollar per dag att leva på och mellan 1,5 och 3 miljarder människor lever under fattigdomsgränsen på 2 US-dollar per dag. Detta trots att den ekonomiska tillväxten i Kina och Indien har medfört en dramatisk minskning av antalet fattiga människor, så att andelen människor som lever i extrem fattigdom på mindre än en US-dollar om dagen nästan har halverats sedan 1981; från 40 procent till 21 procent av världens befolkning.

| D. | Fattigdomsutrotningen kräver demokratisk medverkan och omläggningar av de ekonomiska strukturerna för att garantera en mera jämlik välståndsfördelning. |
| --- | --- |

D.

Fattigdomsutrotningen kräver demokratisk medverkan och omläggningar av de ekonomiska strukturerna för att garantera en mera jämlik välståndsfördelning.

| E. | Fattigdom har definierats som ett tillstånd kännetecknat av långvarig eller ständig avsaknad av de resurser, kapaciteter och valmöjligheter samt den trygghet och handlingsförmåga som behövs för att människan skall kunna åtnjuta en skälig levnadsstandard samt övriga medborgerliga, kulturella, ekonomiska, politiska och sociala rättigheter. |
| --- | --- |

E.

Fattigdom har definierats som ett tillstånd kännetecknat av långvarig eller ständig avsaknad av de resurser, kapaciteter och valmöjligheter samt den trygghet och handlingsförmåga som behövs för att människan skall kunna åtnjuta en skälig levnadsstandard samt övriga medborgerliga, kulturella, ekonomiska, politiska och sociala rättigheter.

| F. | Bruttonationalprodukten (BNP) per capita i samtliga utvecklingsländer ökade med 30 procent under de senaste 25 åren men skillnaden i inkomst per capita mellan världens fattigaste och rikaste länder har mer än fördubblats under samma period. |
| --- | --- |

F.

Bruttonationalprodukten (BNP) per capita i samtliga utvecklingsländer ökade med 30 procent under de senaste 25 åren men skillnaden i inkomst per capita mellan världens fattigaste och rikaste länder har mer än fördubblats under samma period.

| G. | Den höga befolkningstillväxten i utvecklingsländerna innebär att den ekonomiska tillväxttakt som man lyckas uppnå i många fall inte är tillräcklig för att tillväxten i BNP per capita skall innebära en påtaglig fattigdomsförändring i många av de minst utvecklade länderna. |
| --- | --- |

G.

Den höga befolkningstillväxten i utvecklingsländerna innebär att den ekonomiska tillväxttakt som man lyckas uppnå i många fall inte är tillräcklig för att tillväxten i BNP per capita skall innebära en påtaglig fattigdomsförändring i många av de minst utvecklade länderna.

| H. | Fred är ett nödvändigt villkor för ett rättmätigt förhållande mellan handel och fattigdom. Gott styre inklusive god förvaltning av inkomsterna från naturresurser, är grundläggande för freden. Export som är inriktad på vissa produkter, särskilt diamanter, olja, trä och narkotiska grödor är förbunden med avsevärd konfliktrisk. I 60 procent av de minst utvecklade länderna har det under de senaste 15 åren förekommit interna konflikter av varierande intensitet och varaktighet som i de flesta fall har brutit ut efter en period av ekonomisk stagnation och tillbakagång och som har inneburit långsiktigt negativa ekonomiska konsekvenser för den nationella och regionala ekonomiska tillväxten. |
| --- | --- |

H.

Fred är ett nödvändigt villkor för ett rättmätigt förhållande mellan handel och fattigdom. Gott styre inklusive god förvaltning av inkomsterna från naturresurser, är grundläggande för freden. Export som är inriktad på vissa produkter, särskilt diamanter, olja, trä och narkotiska grödor är förbunden med avsevärd konfliktrisk. I 60 procent av de minst utvecklade länderna har det under de senaste 15 åren förekommit interna konflikter av varierande intensitet och varaktighet som i de flesta fall har brutit ut efter en period av ekonomisk stagnation och tillbakagång och som har inneburit långsiktigt negativa ekonomiska konsekvenser för den nationella och regionala ekonomiska tillväxten.

| I. | De fattigaste ländernas andel av världshandeln har minskat under det senaste decenniet och deras beroende av produkter med lågt förädlingsvärde och stora prissvängningar har ökat. |
| --- | --- |

I.

De fattigaste ländernas andel av världshandeln har minskat under det senaste decenniet och deras beroende av produkter med lågt förädlingsvärde och stora prissvängningar har ökat.

| J. | Det behövs ett rättvist multilateralt handelssystem som syftar till utradering av fattigdomen, full sysselsättning, förstärkning av demokratin och främjande av hållbar utveckling. Detta system bör grundas på välavvägda och väldefinierade bestämmelser, vilket är nödvändigt för att de fattigaste länderna skall kunna delta mer effektivt i världshandeln, diversifiera sina ekonomier och anta globaliseringens utmaningar, samtidigt som en rättvis fördelning av globaliseringens vinster garanteras. |
| --- | --- |

J.

Det behövs ett rättvist multilateralt handelssystem som syftar till utradering av fattigdomen, full sysselsättning, förstärkning av demokratin och främjande av hållbar utveckling. Detta system bör grundas på välavvägda och väldefinierade bestämmelser, vilket är nödvändigt för att de fattigaste länderna skall kunna delta mer effektivt i världshandeln, diversifiera sina ekonomier och anta globaliseringens utmaningar, samtidigt som en rättvis fördelning av globaliseringens vinster garanteras.

| K. | De länder som sägs vara ”under utveckling” utgör en brokig samling stater vars socio-ekonomiska situation, produktionsstruktur och exportkapacitet skiljer sig mycket åt. Som en följd av detta är dessa länders kapacitet att erövra nya globala marknader i en avreglerad värld förskjuten till förmån för tillväxtekonomierna och till nackdel för de svagaste länderna, särskilt länderna i Afrika söder om Sahara. |
| --- | --- |

K.

De länder som sägs vara ”under utveckling” utgör en brokig samling stater vars socio-ekonomiska situation, produktionsstruktur och exportkapacitet skiljer sig mycket åt. Som en följd av detta är dessa länders kapacitet att erövra nya globala marknader i en avreglerad värld förskjuten till förmån för tillväxtekonomierna och till nackdel för de svagaste länderna, särskilt länderna i Afrika söder om Sahara.

| L. | EU:s handelspolitik gentemot tredje land går ut på ett differentierat synsätt på handeln enligt preferenssystemet för handeln som låter de fattigaste länderna utnyttja särskilda, gynnsamma exportvillkor (lägre tulltariffer än normalt, inga exportkvoter eller mindre begränsande sådana, etc.). |
| --- | --- |

L.

EU:s handelspolitik gentemot tredje land går ut på ett differentierat synsätt på handeln enligt preferenssystemet för handeln som låter de fattigaste länderna utnyttja särskilda, gynnsamma exportvillkor (lägre tulltariffer än normalt, inga exportkvoter eller mindre begränsande sådana, etc.).

| M. | Enligt rapporter från Världsbanken, FN:s miljöprogram och FN:s utvecklingsprogram ”World Resources 2005: the wealth of the poor: managing ecosystems to fight poverty” lever tre fjärdedelar av världens fattiga människor på landsbygden och är helt beroende av sin närmiljö. |
| --- | --- |

M.

Enligt rapporter från Världsbanken, FN:s miljöprogram och FN:s utvecklingsprogram ”World Resources 2005: the wealth of the poor: managing ecosystems to fight poverty” lever tre fjärdedelar av världens fattiga människor på landsbygden och är helt beroende av sin närmiljö.

| N. | Jordbruk är källan till sysselsättning och utkomst för mer än 60 procent av den arbetande befolkningen i de minst utvecklade länderna, men är samtidigt den mest snedvridna sektorn. Tillgång till marknaderna för jordbruksprodukter är en av nyckelfrågorna för fattigdomsminskning. |
| --- | --- |

N.

Jordbruk är källan till sysselsättning och utkomst för mer än 60 procent av den arbetande befolkningen i de minst utvecklade länderna, men är samtidigt den mest snedvridna sektorn. Tillgång till marknaderna för jordbruksprodukter är en av nyckelfrågorna för fattigdomsminskning.

| O. | Det är svårt för de fattiga att få tillgång till naturresurser såsom vatten, land och energi, till grundläggande tjänster såsom mediciner, hälso- och sjukvård och utbildning samt till nödvändiga varor såsom mediciner. |
| --- | --- |

O.

Det är svårt för de fattiga att få tillgång till naturresurser såsom vatten, land och energi, till grundläggande tjänster såsom mediciner, hälso- och sjukvård och utbildning samt till nödvändiga varor såsom mediciner.

| P. | De senaste 30 åren har kronisk hunger och barnarbete halverats i utvecklingsländerna, den förväntade livslängden har ökat från 46 till 64 år och spädbarnsdödligheten har minskats från 18 till 8 procent. Idag har 70 procent av befolkningen i utvecklingsländerna tillgång till rent dricksvatten jämfört med 45 procent år 1980. |
| --- | --- |

P.

De senaste 30 åren har kronisk hunger och barnarbete halverats i utvecklingsländerna, den förväntade livslängden har ökat från 46 till 64 år och spädbarnsdödligheten har minskats från 18 till 8 procent. Idag har 70 procent av befolkningen i utvecklingsländerna tillgång till rent dricksvatten jämfört med 45 procent år 1980.

| Q. | De flesta människors liv och uppehälle i de minst utvecklade länderna är inte direkt kopplade till den internationella ekonomin och det finns stor risk för att exportdriven tillväxt kan leda till ”enklavdriven tillväxt” i länder som exporterar fabriksvaror, mineraler och olja, vilket är särskilt tydligt i de jordbruksexporterande minst utvecklade länderna där handeln med råvaror och jordbruksprodukter ger sjunkande vinster för producenterna men ökande vinster för handlarna. Ekonomisk tillväxt kräver inte bara ökad export utan också en allomfattande expansion i hela ekonomin av möjligheterna att tjäna sitt uppehälle, i synnerhet en förstärkning av de utvecklingspåverkande kopplingarna mellan jordbruket och verksamhet utanför jordbruket. |
| --- | --- |

Q.

De flesta människors liv och uppehälle i de minst utvecklade länderna är inte direkt kopplade till den internationella ekonomin och det finns stor risk för att exportdriven tillväxt kan leda till ”enklavdriven tillväxt” i länder som exporterar fabriksvaror, mineraler och olja, vilket är särskilt tydligt i de jordbruksexporterande minst utvecklade länderna där handeln med råvaror och jordbruksprodukter ger sjunkande vinster för producenterna men ökande vinster för handlarna. Ekonomisk tillväxt kräver inte bara ökad export utan också en allomfattande expansion i hela ekonomin av möjligheterna att tjäna sitt uppehälle, i synnerhet en förstärkning av de utvecklingspåverkande kopplingarna mellan jordbruket och verksamhet utanför jordbruket.

| R. | För att kunna konkurrera med priset på världsmarknaden för jordbruksprodukter uppmuntras de fattigaste länderna att koncentrera sin produktion till ett begränsat antal produkter som helt är avsedda för export. Den utveckling av monokulturer som följer av detta medför att man överger den traditionella odlingen av grödor för konsumtion som är nödvändig för att föda lokalbefolkningen och skapar ett ökat beroende av import av basförnödenheter och av okontrollerbara svängningar på världsmarknaden. |
| --- | --- |

R.

För att kunna konkurrera med priset på världsmarknaden för jordbruksprodukter uppmuntras de fattigaste länderna att koncentrera sin produktion till ett begränsat antal produkter som helt är avsedda för export. Den utveckling av monokulturer som följer av detta medför att man överger den traditionella odlingen av grödor för konsumtion som är nödvändig för att föda lokalbefolkningen och skapar ett ökat beroende av import av basförnödenheter och av okontrollerbara svängningar på världsmarknaden.

| S. | Enligt en studie som baseras på uppgifter från Världsbanken, Internationella valutafonden (IMF) och FN har avregleringen av handeln kostat Afrika söder om Sahara 272 miljarder US-dollar under de senaste 20 åren. Massfattigdom förstärker tendensen till ekonomisk stagnation och många länder i regionen genomför mycket ambitiösa reformer för att lyfta sig själva ur sådan fattigdom. Experthjälp och bistånd från det internationella samfundet är avgörande i detta sammanhang. |
| --- | --- |

S.

Enligt en studie som baseras på uppgifter från Världsbanken, Internationella valutafonden (IMF) och FN har avregleringen av handeln kostat Afrika söder om Sahara 272 miljarder US-dollar under de senaste 20 åren. Massfattigdom förstärker tendensen till ekonomisk stagnation och många länder i regionen genomför mycket ambitiösa reformer för att lyfta sig själva ur sådan fattigdom. Experthjälp och bistånd från det internationella samfundet är avgörande i detta sammanhang.

| T. | För att uppnå millennieutvecklingsmålen och bekämpa fattigdomen krävs en handel där utvecklingsländer får ett reellt marknadstillträde till utvecklade länders marknader, mer rättvisa handelsformer, långtgående bestämmelser som också genomdrivs för skydd av miljön och sociala rättigheter samt större ökning, inte så mycket av själva bidragen utan av effektiviteten avseende bidragen från alla donatorer, där dessa bidrag bör kopplas samman med program för reformering av ekonomiska och sociala strukturer och bättre demokratisk förvaltning. |
| --- | --- |

T.

För att uppnå millennieutvecklingsmålen och bekämpa fattigdomen krävs en handel där utvecklingsländer får ett reellt marknadstillträde till utvecklade länders marknader, mer rättvisa handelsformer, långtgående bestämmelser som också genomdrivs för skydd av miljön och sociala rättigheter samt större ökning, inte så mycket av själva bidragen utan av effektiviteten avseende bidragen från alla donatorer, där dessa bidrag bör kopplas samman med program för reformering av ekonomiska och sociala strukturer och bättre demokratisk förvaltning.

| U. | En ökning av exportvolymen från de fattiga länderna är ett nödvändigt men inte tillräckligt villkor för deras utveckling. En ökning bidrar till att öka de överskott som skapas, men utgör inte en garanti för att de sociala villkoren för de lokala befolkningarna som arbetar i den producerande sektorn förbättras. |
| --- | --- |

U.

En ökning av exportvolymen från de fattiga länderna är ett nödvändigt men inte tillräckligt villkor för deras utveckling. En ökning bidrar till att öka de överskott som skapas, men utgör inte en garanti för att de sociala villkoren för de lokala befolkningarna som arbetar i den producerande sektorn förbättras.

| V. | Utrikeshandeln kan vara ett viktigt redskap för social och ekonomisk utveckling när länder i ett första skede kan skydda sina marknader och gradvis öppna dem under nästa skede när de har stabila institutioner och tydliga sociala och miljörelaterade bestämmelser. De minst utvecklade länderna i Afrika har genomgått en mer långtgående och snabbare liberalisering än de minst utvecklade länderna i Asien, och det är de senare som generellt sett har haft en bättre utveckling av fattigdomsminskningen och också har varit mer framgångsrika när det gäller att utveckla tillverkningen av mer marknadsdynamiska produkter för export, delvis via regional handel och regionala investeringskopplingar, och tack vare en stark institutionell ram. |
| --- | --- |

V.

Utrikeshandeln kan vara ett viktigt redskap för social och ekonomisk utveckling när länder i ett första skede kan skydda sina marknader och gradvis öppna dem under nästa skede när de har stabila institutioner och tydliga sociala och miljörelaterade bestämmelser. De minst utvecklade länderna i Afrika har genomgått en mer långtgående och snabbare liberalisering än de minst utvecklade länderna i Asien, och det är de senare som generellt sett har haft en bättre utveckling av fattigdomsminskningen och också har varit mer framgångsrika när det gäller att utveckla tillverkningen av mer marknadsdynamiska produkter för export, delvis via regional handel och regionala investeringskopplingar, och tack vare en stark institutionell ram.

| W. | Utrikeshandeln är ett viktigt redskap för social och ekonomisk utveckling. Studier baserade på uppgifter från bland annat IMF, Världsbanken och FN visar på ett direkt samband mellan länders ekonomiska frihet och deras välstånd. |
| --- | --- |

W.

Utrikeshandeln är ett viktigt redskap för social och ekonomisk utveckling. Studier baserade på uppgifter från bland annat IMF, Världsbanken och FN visar på ett direkt samband mellan länders ekonomiska frihet och deras välstånd.

| X. | Avreglering minskar eller avskaffar rådande snedvridningar och utgör ett incitament för ökande investeringar, tekniköverföring och, genom ökad konkurrens, ekonomisk effektivitet. Avskaffandet av handelshinder kan utgöra ett viktigt incitament för utvecklingsländer att ändra sin produktion för att utnyttja sina relativa fördelar, nämligen låga arbetskraftskostnader och naturrikedomar. |
| --- | --- |

X.

Avreglering minskar eller avskaffar rådande snedvridningar och utgör ett incitament för ökande investeringar, tekniköverföring och, genom ökad konkurrens, ekonomisk effektivitet. Avskaffandet av handelshinder kan utgöra ett viktigt incitament för utvecklingsländer att ändra sin produktion för att utnyttja sina relativa fördelar, nämligen låga arbetskraftskostnader och naturrikedomar.

| Y. | Utrikeshandel kan vara en möjlighet till fattigdomsminskning under förutsättning att handelspolitiken genomförs med omsorg parallellt med kompletterade nationell och internationell politik. |
| --- | --- |

Y.

Utrikeshandel kan vara en möjlighet till fattigdomsminskning under förutsättning att handelspolitiken genomförs med omsorg parallellt med kompletterade nationell och internationell politik.

| Z. | Under 1999-2001 utgjorde export och import av varor och tjänster i genomsnitt 51 procent av BNP i de minst utvecklade länderna, vilket var en högre procentsats än i OECD:s höginkomstländer där denna siffra var 43 procent under samma period. För en hållbar utveckling måste dock vinsterna av den internationella handeln åtföljas av investeringar i fysiskt, mänskligt, socialt och institutionellt kapital och kompletteras med entreprenörskap, innovationer och tekniska framsteg, vilket är beroende av långsiktigt och effektivt internationellt bistånd och en minskning av kraven på betalning av skulder. |
| --- | --- |

Z.

Under 1999-2001 utgjorde export och import av varor och tjänster i genomsnitt 51 procent av BNP i de minst utvecklade länderna, vilket var en högre procentsats än i OECD:s höginkomstländer där denna siffra var 43 procent under samma period. För en hållbar utveckling måste dock vinsterna av den internationella handeln åtföljas av investeringar i fysiskt, mänskligt, socialt och institutionellt kapital och kompletteras med entreprenörskap, innovationer och tekniska framsteg, vilket är beroende av långsiktigt och effektivt internationellt bistånd och en minskning av kraven på betalning av skulder.

| AA. | Inlemmandet av utvecklingsländerna, i synnerhet de minst utvecklade länderna, i världshandeln är ett av de viktigaste målen i utvecklingsagendan från Doha. |
| --- | --- |

AA.

Inlemmandet av utvecklingsländerna, i synnerhet de minst utvecklade länderna, i världshandeln är ett av de viktigaste målen i utvecklingsagendan från Doha.

| BB. | Eftersom EU är det största handelsblocket i världen och utvecklingsländernas viktigaste handelpartner måste några av de viktiga målen och ansvarsområdena för EU:s handelspolitik vara främjandet av en fri och rättvis handel som omfattas av miljörelaterade och sociala bestämmelser inom det multilaterala handelssystemet, rättvis integrering av utvecklingsländerna i det världsomspännande handelssystemet samt ett bättre fungerande WTO. |
| --- | --- |

BB.

Eftersom EU är det största handelsblocket i världen och utvecklingsländernas viktigaste handelpartner måste några av de viktiga målen och ansvarsområdena för EU:s handelspolitik vara främjandet av en fri och rättvis handel som omfattas av miljörelaterade och sociala bestämmelser inom det multilaterala handelssystemet, rättvis integrering av utvecklingsländerna i det världsomspännande handelssystemet samt ett bättre fungerande WTO.

| CC. | Enligt rapporter som kommissionen nyligen har presenterat rör nästan 70 procent av tullbarriärerna och de icke tullrelaterade barriärerna i volymhänseende handel mellan utvecklingsländer. |
| --- | --- |

CC.

Enligt rapporter som kommissionen nyligen har presenterat rör nästan 70 procent av tullbarriärerna och de icke tullrelaterade barriärerna i volymhänseende handel mellan utvecklingsländer.

| DD. | I Marrakech enades utvecklingsländerna om att inleda förhandlingar om tjänster på villkor att full flexibilitet skulle garanteras såvitt avser frågan huruvida en viss given servicesektor skall eller inte skall tas med i förhandlingarna. |
| --- | --- |

DD.

I Marrakech enades utvecklingsländerna om att inleda förhandlingar om tjänster på villkor att full flexibilitet skulle garanteras såvitt avser frågan huruvida en viss given servicesektor skall eller inte skall tas med i förhandlingarna.

| EE. | De industrialiserade länderna äger 90 procent av alla patent, och i fallet med läkemedel är detta ofta förknippat med svårigheten att tackla folkhälsoproblem. |
| --- | --- |

EE.

De industrialiserade länderna äger 90 procent av alla patent, och i fallet med läkemedel är detta ofta förknippat med svårigheten att tackla folkhälsoproblem.

| FF. | En ökad tjänstehandel mellan utvecklade länder och utvecklingsländer erbjuder viktig kunskapsöverföring. Denna kan även förbättra tillgången till grundläggande tjänster, kommunikationer samt en fungerande bank- och försäkringssektor. |
| --- | --- |

FF.

En ökad tjänstehandel mellan utvecklade länder och utvecklingsländer erbjuder viktig kunskapsöverföring. Denna kan även förbättra tillgången till grundläggande tjänster, kommunikationer samt en fungerande bank- och försäkringssektor.

| GG. | Av de 1,3 miljarder människor som lever i fattigdom är 70 procent kvinnor. Runtom i världen förvägras kvinnor de möjligheter de skulle behöva för att kunna förbättra sin ekonomiska och sociala situation, såsom den som rör rätt till ägande eller arv och tillgång till utbildning och anställning, samtidigt som de har ansvaret för att sköta barn och hushåll. |
| --- | --- |

GG.

Av de 1,3 miljarder människor som lever i fattigdom är 70 procent kvinnor. Runtom i världen förvägras kvinnor de möjligheter de skulle behöva för att kunna förbättra sin ekonomiska och sociala situation, såsom den som rör rätt till ägande eller arv och tillgång till utbildning och anställning, samtidigt som de har ansvaret för att sköta barn och hushåll.

| HH. | I de flesta länder har kvinnor inte på samma villkor som män tillgång till utbildning, yrkesutbildning, krediter, teknik och information, vilket de behöver för att kunna dra nytta av de nya ekonomiska möjligheter som den utvidgade internationella handeln för med sig. |
| --- | --- |

HH.

I de flesta länder har kvinnor inte på samma villkor som män tillgång till utbildning, yrkesutbildning, krediter, teknik och information, vilket de behöver för att kunna dra nytta av de nya ekonomiska möjligheter som den utvidgade internationella handeln för med sig.

| II. | Hur kvinnor påverkas av den politik som förs till förmån för en utvidgad handel beror på vilken ställning de har inom ekonomin på det lokala, regionala och nationella planet samt på deras roll för den sociala reproduktionen när det gäller familjernas välfärd och sociala tjänster. Kvinnors förvärvsarbete är fortfarande nyckeln till ekonomiskt oberoende och påverkar starkt kvinnornas ställning i samhället överlag. |
| --- | --- |

II.

Hur kvinnor påverkas av den politik som förs till förmån för en utvidgad handel beror på vilken ställning de har inom ekonomin på det lokala, regionala och nationella planet samt på deras roll för den sociala reproduktionen när det gäller familjernas välfärd och sociala tjänster. Kvinnors förvärvsarbete är fortfarande nyckeln till ekonomiskt oberoende och påverkar starkt kvinnornas ställning i samhället överlag.

| JJ. | I många utvecklingsländer får kvinnorna i de lägsta samhällsklasserna sina inkomster framför allt som småbrukare eller arbetare inom den exportinriktade textil- och konfektionsindustrin. |
| --- | --- |

JJ.

I många utvecklingsländer får kvinnorna i de lägsta samhällsklasserna sina inkomster framför allt som småbrukare eller arbetare inom den exportinriktade textil- och konfektionsindustrin.

| KK. | När kvinnor får mer att säga till om i fråga om hur familjernas inkomster används investerar de förhållandevis mera i barnens utbildning samt i hälsovård och näring, vilket främjar fattigdomsbekämpningen. |
| --- | --- |

KK.

När kvinnor får mer att säga till om i fråga om hur familjernas inkomster används investerar de förhållandevis mera i barnens utbildning samt i hälsovård och näring, vilket främjar fattigdomsbekämpningen.

| LL. | Skapandet av välstånd är nödvändigt för det sociala framåtskridandet. EU är världens största exportör och näst största importör och unionens inflytande inom WTO genom bilaterala och regionala överenskommelser skapar ramarna för den internationella handelns politik och regelverk. |
| --- | --- |

LL.

Skapandet av välstånd är nödvändigt för det sociala framåtskridandet. EU är världens största exportör och näst största importör och unionens inflytande inom WTO genom bilaterala och regionala överenskommelser skapar ramarna för den internationella handelns politik och regelverk.

| 1. | Europaparlamentet varnar för att de globala kostnaderna vid ett misslyckande med fattigdomsutrotningen är enorma i termer av mänskligt lidande, instabilitet, konflikter, återkommande kriser, internationell brottslighet, narkotikahandel, ekonomisk stagnation, olaglig migration och död i förtid. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet varnar för att de globala kostnaderna vid ett misslyckande med fattigdomsutrotningen är enorma i termer av mänskligt lidande, instabilitet, konflikter, återkommande kriser, internationell brottslighet, narkotikahandel, ekonomisk stagnation, olaglig migration och död i förtid.

| 2. | Europaparlamentet anser att handel kan hjälpa till att skapa konkreta möjligheter för utvecklingsländer, i synnerhet de minst utvecklade länderna, men den kan leda till utrotning av fattigdomen och vara en motor för utvecklingen endast om den åtföljs av nationell politik av hög kvalitet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att handel kan hjälpa till att skapa konkreta möjligheter för utvecklingsländer, i synnerhet de minst utvecklade länderna, men den kan leda till utrotning av fattigdomen och vara en motor för utvecklingen endast om den åtföljs av nationell politik av hög kvalitet.

| 3. | Europaparlamentet erkänner att principen om fri rörlighet för varor och tjänster kan vara ett effektivt sätt att hjälpa fattiga länder att utvecklas, förutsatt att deras problem och intressen särskilt beaktas. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet erkänner att principen om fri rörlighet för varor och tjänster kan vara ett effektivt sätt att hjälpa fattiga länder att utvecklas, förutsatt att deras problem och intressen särskilt beaktas.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att behandla följande frågor med prioritet i sin internationella agenda: genomdrivande av handelsbestämmelserna och rätten till utveckling - särskilt sociala och miljöanknutna bestämmelser
  -
  för att på detta sätt bidra till utrotningen av fattigdomens rötter. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att behandla följande frågor med prioritet i sin internationella agenda: genomdrivande av handelsbestämmelserna och rätten till utveckling - särskilt sociala och miljöanknutna bestämmelser
  -
  för att på detta sätt bidra till utrotningen av fattigdomens rötter.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar till en heltäckande utvärdering av den nuvarande handelspolitikens inverkan på miljön, på känsliga sektorer såsom skogsbruk och fiske och på fattigdomen i utvecklingsländerna och i EU och till en utvärdering av vilka ökade kostnader som den nuvarande europeiska handelspolitikens tullskydd och handelshinder medför för Europas konsumenter samt vilka hinder för utveckling det innebär för fattiga människor i världens utvecklingsländer. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar till en heltäckande utvärdering av den nuvarande handelspolitikens inverkan på miljön, på känsliga sektorer såsom skogsbruk och fiske och på fattigdomen i utvecklingsländerna och i EU och till en utvärdering av vilka ökade kostnader som den nuvarande europeiska handelspolitikens tullskydd och handelshinder medför för Europas konsumenter samt vilka hinder för utveckling det innebär för fattiga människor i världens utvecklingsländer.

| 6. | Europaparlamentet upprepar att rättvis handel kan vara ett effektivt verktyg för att minska fattigdomen. Parlamentet anser emellertid att åtgärder mot fattigdom framför allt kräver att uppnåendet av FN:s samtliga åtta millennieutvecklingsmål bör ses som den främsta uppgiften vid de pågående förhandlingarna om världshandelssystemet och de ekonomiska partnerskapsavtalen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet upprepar att rättvis handel kan vara ett effektivt verktyg för att minska fattigdomen. Parlamentet anser emellertid att åtgärder mot fattigdom framför allt kräver att uppnåendet av FN:s samtliga åtta millennieutvecklingsmål bör ses som den främsta uppgiften vid de pågående förhandlingarna om världshandelssystemet och de ekonomiska partnerskapsavtalen.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar utvecklingsländerna att inkludera handeln i sin nationella politik för utveckling och fattigdomsminskning. Parlamentet anser dock att handelsåtgärderna måste utformas på ett sätt som inte undergräver de strategier för nationell utveckling och fattigdomsminskning som utvecklingsländerna har antagit. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar utvecklingsländerna att inkludera handeln i sin nationella politik för utveckling och fattigdomsminskning. Parlamentet anser dock att handelsåtgärderna måste utformas på ett sätt som inte undergräver de strategier för nationell utveckling och fattigdomsminskning som utvecklingsländerna har antagit.

| 8. | Europaparlamentet framhåller Internationella arbetstagarorganisationens (ILO) meddelande från december 2005 som påvisar den potentiell roll som mikrofinansiering kan spela i kampen mot fattigdomen och skuldernas tyranni, och som även kan vara ett redskap som bidrar till att minska barnarbete via en ökning av familjeinkomsterna. Parlamentet begär att undersökningar genomförs för att mäta mikrofinansieringens effektivitet och verkliga potential. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet framhåller Internationella arbetstagarorganisationens (ILO) meddelande från december 2005 som påvisar den potentiell roll som mikrofinansiering kan spela i kampen mot fattigdomen och skuldernas tyranni, och som även kan vara ett redskap som bidrar till att minska barnarbete via en ökning av familjeinkomsterna. Parlamentet begär att undersökningar genomförs för att mäta mikrofinansieringens effektivitet och verkliga potential.

| 9. | Europaparlamentet är fast övertygat om att handel, kombinerad med bistånd och skuldlättnader, är grundläggande för att uppnå millennieutvecklingsmålen senast 2015. Parlamentet påminner dock om att det offentliga utvecklingsstödet kräver en finansiering med avsevärda belopp fram till 2015 om denna gemensamma ambition skall kunna förverkligas. Parlamentet begär därför att man genomför studier och inför nya hållbara finansieringsmekanismer för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet är fast övertygat om att handel, kombinerad med bistånd och skuldlättnader, är grundläggande för att uppnå millennieutvecklingsmålen senast 2015. Parlamentet påminner dock om att det offentliga utvecklingsstödet kräver en finansiering med avsevärda belopp fram till 2015 om denna gemensamma ambition skall kunna förverkligas. Parlamentet begär därför att man genomför studier och inför nya hållbara finansieringsmekanismer för att uppnå dessa mål.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar meddelandet från kommissionens ordförande i oktober 2005 att han skulle ingripa till förmån för globaliseringens offer inom EU med särskilda program. Parlamentet anser att dessa program bör åtföljas av en förstärkning av de sociala och miljöanknutna bestämmelserna i EU samt en skärpning av kontrollen av tillverkade varor som importerats till eller tjänster som tillhandahålls inom EU. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar meddelandet från kommissionens ordförande i oktober 2005 att han skulle ingripa till förmån för globaliseringens offer inom EU med särskilda program. Parlamentet anser att dessa program bör åtföljas av en förstärkning av de sociala och miljöanknutna bestämmelserna i EU samt en skärpning av kontrollen av tillverkade varor som importerats till eller tjänster som tillhandahålls inom EU.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar den överenskommelse som slöts vid det ovannämnda G8-mötet om en övergripande finansiell och ekonomisk plan för stöd till utvecklingen i Afrika där största delen av den extrema fattigdomen finns, särskilt beslutet om 100-procentig skuldavskrivning för fattiga länder med stora kvarstående skulder till IMF, Världsbanken och Afrikanska utvecklingsfonden, som ett sätt att uppfylla millennieutvecklingsmålen. Parlamentet betonar att detta initiativ bör utvidgas till att omfatta alla utvecklingsländer som i handling har visat att de arbetar för minskad korruption, ökad öppenhet och användning av de resurser som frigörs genom skuldavskrivningen till strategier för att minska fattigdomen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar den överenskommelse som slöts vid det ovannämnda G8-mötet om en övergripande finansiell och ekonomisk plan för stöd till utvecklingen i Afrika där största delen av den extrema fattigdomen finns, särskilt beslutet om 100-procentig skuldavskrivning för fattiga länder med stora kvarstående skulder till IMF, Världsbanken och Afrikanska utvecklingsfonden, som ett sätt att uppfylla millennieutvecklingsmålen. Parlamentet betonar att detta initiativ bör utvidgas till att omfatta alla utvecklingsländer som i handling har visat att de arbetar för minskad korruption, ökad öppenhet och användning av de resurser som frigörs genom skuldavskrivningen till strategier för att minska fattigdomen.

| 12. | Europaparlamentet är mycket nöjt med kommissionsledamot Mandelsons önskan, vilken uttrycktes i deklarationen av den 9 februari 2006 i Mauritius, att differentiera de fattiga länderna enligt deras utvecklingsnivå och behålla ett system med olika tariffpreferenser med hänsyn till dessa skillnader. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet är mycket nöjt med kommissionsledamot Mandelsons önskan, vilken uttrycktes i deklarationen av den 9 februari 2006 i Mauritius, att differentiera de fattiga länderna enligt deras utvecklingsnivå och behålla ett system med olika tariffpreferenser med hänsyn till dessa skillnader.

| 13. | Europaparlamentet är nöjt med de asymmetriska handelsförbindelserna mellan Europeiska unionen och de fattiga länderna, till fördel för de senare. Parlamentet anser att denna typ av relationer bör utgöra basen för en reglering av handeln på global nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att i WTO argumentera för införandet av ett flertal specifika koefficienter för att beräkna sänkningen av tullsatserna med hänsyn till situationen i den grupp av länder som berörs. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet är nöjt med de asymmetriska handelsförbindelserna mellan Europeiska unionen och de fattiga länderna, till fördel för de senare. Parlamentet anser att denna typ av relationer bör utgöra basen för en reglering av handeln på global nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att i WTO argumentera för införandet av ett flertal specifika koefficienter för att beräkna sänkningen av tullsatserna med hänsyn till situationen i den grupp av länder som berörs.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att försvara en konsekvent tariffpolitik som ger utrymme för att differentiera handelspolitiken för att möta de svagaste ländernas förväntningar. Med tanke på detta uppmanas kommissionen med kraft att behålla en adekvat nivå på det allmänna tullskyddet för att bevara de relativa förmånerna enligt det allmänna preferenssystemet som gynnar dessa länder och som gör det möjligt för dem att frigöra de resurser som behövs för att modernisera sina produktionsstrukturer. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att försvara en konsekvent tariffpolitik som ger utrymme för att differentiera handelspolitiken för att möta de svagaste ländernas förväntningar. Med tanke på detta uppmanas kommissionen med kraft att behålla en adekvat nivå på det allmänna tullskyddet för att bevara de relativa förmånerna enligt det allmänna preferenssystemet som gynnar dessa länder och som gör det möjligt för dem att frigöra de resurser som behövs för att modernisera sina produktionsstrukturer.

| 15. | Europaparlamentet påminner om EU:s åtagande enligt partnerskapsavtalet i Cotonou om att främja hållbar utveckling och fattigdomsutrotning i länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS). Parlamentet anser också att EU i egenskap av viktig handelsaktör i de multilaterala institutionerna kan bidra till att förstärka utvecklingsländernas position genom att utforma en mer enhetlig och heltäckande politik, i enlighet med artikel 178 i EG-fördraget. Parlamentet betonar emellertid andra internationella givares viktiga insatser. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påminner om EU:s åtagande enligt partnerskapsavtalet i Cotonou om att främja hållbar utveckling och fattigdomsutrotning i länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS). Parlamentet anser också att EU i egenskap av viktig handelsaktör i de multilaterala institutionerna kan bidra till att förstärka utvecklingsländernas position genom att utforma en mer enhetlig och heltäckande politik, i enlighet med artikel 178 i EG-fördraget. Parlamentet betonar emellertid andra internationella givares viktiga insatser.

| 16. | Europaparlamentet betonar behovet av skuldlättnader genom att man successivt skriver ner skulderna för de minst utvecklade länder vars regeringar respekterar mänskliga rättigheter och principen om goda styrelseformer och prioriterar fattigdomsutrotning och ekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar behovet av skuldlättnader genom att man successivt skriver ner skulderna för de minst utvecklade länder vars regeringar respekterar mänskliga rättigheter och principen om goda styrelseformer och prioriterar fattigdomsutrotning och ekonomisk utveckling.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar EU att ta ledningen för att utveckla och hjälpa till att genomföra planer för att få slut på skuldbördorna så att millennieutvecklingsmålen kan uppnås. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar EU att ta ledningen för att utveckla och hjälpa till att genomföra planer för att få slut på skuldbördorna så att millennieutvecklingsmålen kan uppnås.

| 18. | Europaparlamentet noterar att de 50 minst utvecklade länderna - där mer än en tredjedel av AVS-länderna ingår - enligt UNCTAD stod för mer än 11 procent (742 miljoner) av världens befolkning 2004 men endast 0,6 procent av världens BNP. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar att de 50 minst utvecklade länderna - där mer än en tredjedel av AVS-länderna ingår - enligt UNCTAD stod för mer än 11 procent (742 miljoner) av världens befolkning 2004 men endast 0,6 procent av världens BNP.

| 19. | Europaparlamentet anser att det är av största vikt att beakta medborgarnas rätt till utveckling i fattiga länder, och att inte enbart beakta intresset hos regimer i fattiga länder samt att fattiga länder måste bestämma och genomföra sina egna utvecklingsstrategier och sin egen ekonomiska politik. Parlamentet anser att rätten till industrialisering är en rätt till utveckling och menar därför att varje land, i synnerhet utvecklingsländer där industrialiseringen befinner sig i ett begynnelseskede, har rätt att reglera sin industri i syfte att vidta åtgärder mot social eller miljörelaterad dumpning. Parlamentet anser emellertid att detta inte får leda till att dessa länder ensidigt bryter mot de skyldigheter som de ålagts i enlighet med internationella fördrag och avtal. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att det är av största vikt att beakta medborgarnas rätt till utveckling i fattiga länder, och att inte enbart beakta intresset hos regimer i fattiga länder samt att fattiga länder måste bestämma och genomföra sina egna utvecklingsstrategier och sin egen ekonomiska politik. Parlamentet anser att rätten till industrialisering är en rätt till utveckling och menar därför att varje land, i synnerhet utvecklingsländer där industrialiseringen befinner sig i ett begynnelseskede, har rätt att reglera sin industri i syfte att vidta åtgärder mot social eller miljörelaterad dumpning. Parlamentet anser emellertid att detta inte får leda till att dessa länder ensidigt bryter mot de skyldigheter som de ålagts i enlighet med internationella fördrag och avtal.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att undersökningar som nyligen har genomförts av UNCTAD och andra institutioner visar att den omfattande avregleringen av handeln i de minst utvecklade länderna inte i tillräcklig omfattning har omsatts i en varaktig och väsentlig fattigdomsminskning och att den har bidragit till en försämring av utvecklingsländernas handelsvillkor, i synnerhet i afrikanska länder. Parlamentet varnar för följderna av att fullständigt eliminera tullintäkterna för de minst utvecklade länderna och betonar dessa länders rätt att själva avgöra i vilken takt de öppnar sina marknader inom alla sektorer. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet konstaterar att undersökningar som nyligen har genomförts av UNCTAD och andra institutioner visar att den omfattande avregleringen av handeln i de minst utvecklade länderna inte i tillräcklig omfattning har omsatts i en varaktig och väsentlig fattigdomsminskning och att den har bidragit till en försämring av utvecklingsländernas handelsvillkor, i synnerhet i afrikanska länder. Parlamentet varnar för följderna av att fullständigt eliminera tullintäkterna för de minst utvecklade länderna och betonar dessa länders rätt att själva avgöra i vilken takt de öppnar sina marknader inom alla sektorer.

| 21. | Europaparlamentet anser att det under WTO:s sjätte ministerkonferens gjordes vissa framsteg i fråga om särskilda produkter, den särskilda skyddsmekanismen och särskild och differentierad behandling, varvid utvecklingsländernas oro för effekterna av handelns liberalisering och ömsesidighet beaktades, men betonar att mycket fortfarande återstår att göra. Parlamentet betonar att särskild och differentierad behandling måste återspeglas till fullo i förhandlingarna om bestämmelser om tullsänkningar vid handel med jordbruks- och industriprodukter, så att fattigare utvecklingsländer ges tillräcklig tid för att konsolidera sina industrialiseringsansträngningar. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att det under WTO:s sjätte ministerkonferens gjordes vissa framsteg i fråga om särskilda produkter, den särskilda skyddsmekanismen och särskild och differentierad behandling, varvid utvecklingsländernas oro för effekterna av handelns liberalisering och ömsesidighet beaktades, men betonar att mycket fortfarande återstår att göra. Parlamentet betonar att särskild och differentierad behandling måste återspeglas till fullo i förhandlingarna om bestämmelser om tullsänkningar vid handel med jordbruks- och industriprodukter, så att fattigare utvecklingsländer ges tillräcklig tid för att konsolidera sina industrialiseringsansträngningar.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar regeringarna i utvecklingsländerna att formulera och införa nationella utvecklingsstrategier som integrerar handeln och som effektivt stöder fattigdomsminskningen. Parlamentet noterar att dessa ansträngningar måste stödjas av internationella utvecklingspartner genom ekonomiskt och tekniskt stöd för att bygga upp både offentlig och privat handelskapacitet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar regeringarna i utvecklingsländerna att formulera och införa nationella utvecklingsstrategier som integrerar handeln och som effektivt stöder fattigdomsminskningen. Parlamentet noterar att dessa ansträngningar måste stödjas av internationella utvecklingspartner genom ekonomiskt och tekniskt stöd för att bygga upp både offentlig och privat handelskapacitet.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar de minst utvecklade länderna att främja en gradvis ekonomisk omvandling i vilken den ekonomiska tillväxten i allt högre grad grundar sig på utnyttjande av inhemska resurser, attraktion av utländska direktinvesteringar och utnyttjande av de internationella finansmarknaderna, och att se till att importen i allt högre grad betalas genom exporten i stället för att täckas av biståndsmedel. Parlamentet noterar att sannolikheten är som störst för att uppnå detta om internationellt stöd, skuldlättnader, handelspreferenser och åtgärder för att underlätta utländska direktinvesteringar och tekniköverföring alla samverkar för att främja utvecklingen och minska fattigdomen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar de minst utvecklade länderna att främja en gradvis ekonomisk omvandling i vilken den ekonomiska tillväxten i allt högre grad grundar sig på utnyttjande av inhemska resurser, attraktion av utländska direktinvesteringar och utnyttjande av de internationella finansmarknaderna, och att se till att importen i allt högre grad betalas genom exporten i stället för att täckas av biståndsmedel. Parlamentet noterar att sannolikheten är som störst för att uppnå detta om internationellt stöd, skuldlättnader, handelspreferenser och åtgärder för att underlätta utländska direktinvesteringar och tekniköverföring alla samverkar för att främja utvecklingen och minska fattigdomen.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar utvecklingsländernas regeringar, i synnerhet i de jordbruksexporterande minst utvecklade länderna, att motverka den ökande pressen på marken från befolkningen och utarmningen av naturen, då gårdarna är för små och avkastningen för låg för att försörja hushållen, genom utveckling av arbetsintensiva handelsvaror som inte kommer från jordbruket samt tekniska förändringar i försörjningsrelaterade aktiviteter. Parlamentet noterar att detta kan kombineras med att man motarbetar fenomenet ”enklavtillväxt” genom utveckling av handelsrelaterad infrastruktur, t.ex. nationella transporter och kommunikationer, ökad nationell marknadsintegration och utveckling av ny export, inklusive fabriksvaror och turism. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar utvecklingsländernas regeringar, i synnerhet i de jordbruksexporterande minst utvecklade länderna, att motverka den ökande pressen på marken från befolkningen och utarmningen av naturen, då gårdarna är för små och avkastningen för låg för att försörja hushållen, genom utveckling av arbetsintensiva handelsvaror som inte kommer från jordbruket samt tekniska förändringar i försörjningsrelaterade aktiviteter. Parlamentet noterar att detta kan kombineras med att man motarbetar fenomenet ”enklavtillväxt” genom utveckling av handelsrelaterad infrastruktur, t.ex. nationella transporter och kommunikationer, ökad nationell marknadsintegration och utveckling av ny export, inklusive fabriksvaror och turism.

| 25. | Europaparlamentet betonar att EU måste engagera sig ytterligare i initiativ för företagens sociala ansvar för att komma fram till ett koncept med bindande ansvarsbestämmelser för EU-företag som bedriver handel och tillverkning i tredje land i överensstämmelse med mänskliga rättigheter och ILO-standarder. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att EU måste engagera sig ytterligare i initiativ för företagens sociala ansvar för att komma fram till ett koncept med bindande ansvarsbestämmelser för EU-företag som bedriver handel och tillverkning i tredje land i överensstämmelse med mänskliga rättigheter och ILO-standarder.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar EU att särskilt ta med konsekvenserna av handeln med avfall i sin hållbarhetsbedömning (Sustainability Impact Assessment) avseende handelsöverenskommelser, för att komma fram till bestämmelser mot skadligt avfall. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar EU att särskilt ta med konsekvenserna av handeln med avfall i sin hållbarhetsbedömning (Sustainability Impact Assessment) avseende handelsöverenskommelser, för att komma fram till bestämmelser mot skadligt avfall.

| 27. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att utveckla handelsförbindelserna mellan utvecklingsländerna, utveckla den interregionala syd-syd-dimensionen, upprätta lokala marknader och öka befolkningens tillgång till varor och tjänster, men framför allt att säkra tillgången till grundläggande tjänster som dricksvatten, hälso- och sjukvård, energi, transporter och utbildning med hjälp av offentliga investeringsprogram i överensstämmelse med millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att utveckla handelsförbindelserna mellan utvecklingsländerna, utveckla den interregionala syd-syd-dimensionen, upprätta lokala marknader och öka befolkningens tillgång till varor och tjänster, men framför allt att säkra tillgången till grundläggande tjänster som dricksvatten, hälso- och sjukvård, energi, transporter och utbildning med hjälp av offentliga investeringsprogram i överensstämmelse med millennieutvecklingsmålen.

| 28. | Europaparlamentet anser att bristen på ekonomisk integration och de höga tariffära och icke-tariffära hindren för handel mellan utvecklingsländer fungerar som en broms för alla potentiella utvecklingsfaktorer i dessa länder. Parlamentet menar att en mer omfattande öppning av handeln mellan länderna i söder kommer att innebära vinster för utvecklingsländerna. Parlamentet noterar dock att de minst utvecklade länderna kan bli marginaliserade i syd-sydhandeln och uppmuntrar därför utländska regionala direktinvesteringar, tekniköverföring och billigare finansiering från mer avancerade utvecklingsländer inriktade på de minst utvecklade länderna samt trepartsförbindelser med utvecklade länder och särskilda bestämmelser i regionala överenskommelser. Parlamentet framhåller vikten av att skapa regionala marknader. Parlamentet anser att de mer avancerade länderna har ett särskilt ansvar att föregå med gott exempel i avvecklingen av handelshinder för att främja handeln mellan fattiga länder. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att bristen på ekonomisk integration och de höga tariffära och icke-tariffära hindren för handel mellan utvecklingsländer fungerar som en broms för alla potentiella utvecklingsfaktorer i dessa länder. Parlamentet menar att en mer omfattande öppning av handeln mellan länderna i söder kommer att innebära vinster för utvecklingsländerna. Parlamentet noterar dock att de minst utvecklade länderna kan bli marginaliserade i syd-sydhandeln och uppmuntrar därför utländska regionala direktinvesteringar, tekniköverföring och billigare finansiering från mer avancerade utvecklingsländer inriktade på de minst utvecklade länderna samt trepartsförbindelser med utvecklade länder och särskilda bestämmelser i regionala överenskommelser. Parlamentet framhåller vikten av att skapa regionala marknader. Parlamentet anser att de mer avancerade länderna har ett särskilt ansvar att föregå med gott exempel i avvecklingen av handelshinder för att främja handeln mellan fattiga länder.

| 29. | Europaparlamentet är mycket nöjt med Europeiska unionens lansering av initiativet ”allt utom vapen” som låter de minst utvecklade länderna exportera hela sin produktion till den europeiska marknaden utan vare sig tullar eller kvoter. Parlamentet uppmuntrar eftertryckligt alla utvecklade länder och avancerade utvecklingsländer att praktisera denna modell. Parlamentet välkomnar den överenskommelse i denna riktning som nåddes vid de senaste WTO-förhandlingarna i Hongkong. Emellertid beklagar parlamentet att man lämnat möjligheten öppen att behålla restriktioner för de produkter som har störst betydelse för de minst utvecklade länderna. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet är mycket nöjt med Europeiska unionens lansering av initiativet ”allt utom vapen” som låter de minst utvecklade länderna exportera hela sin produktion till den europeiska marknaden utan vare sig tullar eller kvoter. Parlamentet uppmuntrar eftertryckligt alla utvecklade länder och avancerade utvecklingsländer att praktisera denna modell. Parlamentet välkomnar den överenskommelse i denna riktning som nåddes vid de senaste WTO-förhandlingarna i Hongkong. Emellertid beklagar parlamentet att man lämnat möjligheten öppen att behålla restriktioner för de produkter som har störst betydelse för de minst utvecklade länderna.

| 30. | Europaparlamentet varnar för de påvisbara risker för förskingring som finns i samband med initiativet ”allt utom vapen” via illegala former av triangelhandel som bidrar till att farligt störa marknadernas jämvikt och prisernas gynnsamma nivå, utan verklig vinst för lokalbefolkningarna i de fattiga länderna som arbetar inom produktionen. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet varnar för de påvisbara risker för förskingring som finns i samband med initiativet ”allt utom vapen” via illegala former av triangelhandel som bidrar till att farligt störa marknadernas jämvikt och prisernas gynnsamma nivå, utan verklig vinst för lokalbefolkningarna i de fattiga länderna som arbetar inom produktionen.

| 31. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att jämsides med öppnandet av marknaderna införa adekvata regleringsmekanismer för handeln för att motverka dessa risker. Parlamentet föreslår således att man kompletterar initiativet ”allt utom vapen” med en skyddsklausul som fastställer maximinivån för export från de berörda länderna till deras verkliga produktionskapacitet. Dessutom uppmanar parlamentet kommissionen att snarast påbörja en avsevärd kvalitativ förbättring av kontrollredskapen för geografiska uppgifter och ursprungsbeteckningar. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att jämsides med öppnandet av marknaderna införa adekvata regleringsmekanismer för handeln för att motverka dessa risker. Parlamentet föreslår således att man kompletterar initiativet ”allt utom vapen” med en skyddsklausul som fastställer maximinivån för export från de berörda länderna till deras verkliga produktionskapacitet. Dessutom uppmanar parlamentet kommissionen att snarast påbörja en avsevärd kvalitativ förbättring av kontrollredskapen för geografiska uppgifter och ursprungsbeteckningar.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för mer transparens i de internationella förhandlingarna om handeln och att notera oron i de länder som inte har kapacitet att hantera många förhandlingar samtidigt, och uppmanar kommissionen att fortsätta med och utöka det tekniska stödet till dem så att de kan höja sin kompetens och effektivitet i handelsförhandlingarna. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för mer transparens i de internationella förhandlingarna om handeln och att notera oron i de länder som inte har kapacitet att hantera många förhandlingar samtidigt, och uppmanar kommissionen att fortsätta med och utöka det tekniska stödet till dem så att de kan höja sin kompetens och effektivitet i handelsförhandlingarna.

| 33. | Europaparlamentet anser att lämplig multilateralt överenskommen handelspolitik är grundläggande för fattigdomsminskningen och att de viktigaste valen av politiska åtgärder för fattigdomsminskning kan hänföra sig till tre huvudsakliga punkter:






  — | marknadstillträde och bestämmelser för bättre balans mellan nationellt stöd och exportstöd, |
| --- | --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att lämplig multilateralt överenskommen handelspolitik är grundläggande för fattigdomsminskningen och att de viktigaste valen av politiska åtgärder för fattigdomsminskning kan hänföra sig till tre huvudsakliga punkter:

—

marknadstillträde och bestämmelser för bättre balans mellan nationellt stöd och exportstöd,

| — | erkännande, ”operationalisering” och genomförande av särskild och differentierad behandling samt flexibilitet för utvecklingen, |
| --- | --- |

—

erkännande, ”operationalisering” och genomförande av särskild och differentierad behandling samt flexibilitet för utvecklingen,

| — | utvecklingsdimensionens inlemmande i ett bredare politiskt spektrum som inte betecknas som klassiska handelsinstrument. |
| --- | --- |

—

utvecklingsdimensionens inlemmande i ett bredare politiskt spektrum som inte betecknas som klassiska handelsinstrument.

| 34. | Europaparlamentet understryker hur viktiga programmen för tekniskt stöd och förstärkning av kapaciteten är, åtföljt av en hållbar finansiering, särskilt för att hjälpa utvecklingsländerna att formulera sina handelsintressen och att engagera sig i handelsöverläggningar. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang den förbättrade organisationen och det ökande förtroendet från utvecklingsländernas sida, särskilt de minst utvecklade länderna. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet understryker hur viktiga programmen för tekniskt stöd och förstärkning av kapaciteten är, åtföljt av en hållbar finansiering, särskilt för att hjälpa utvecklingsländerna att formulera sina handelsintressen och att engagera sig i handelsöverläggningar. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang den förbättrade organisationen och det ökande förtroendet från utvecklingsländernas sida, särskilt de minst utvecklade länderna.

| 35. | Europaparlamentet betonar vikten av kapacitetsbyggande så att handeln ökar AVS-ländernas förmåga att identifiera behov och strategier, av att förhandla och stödja regional integration och av att ge stöd i denna process, särskilt i avsikt att få till stånd en diversifiering och främja regional integration och öka produktionen och försörjnings- och handelskapaciteten och genom att kompensera anpassningskostnader och öka ländernas förmåga att dra till sig investeringar, samtidigt som nya lokala industrier skyddas. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar vikten av kapacitetsbyggande så att handeln ökar AVS-ländernas förmåga att identifiera behov och strategier, av att förhandla och stödja regional integration och av att ge stöd i denna process, särskilt i avsikt att få till stånd en diversifiering och främja regional integration och öka produktionen och försörjnings- och handelskapaciteten och genom att kompensera anpassningskostnader och öka ländernas förmåga att dra till sig investeringar, samtidigt som nya lokala industrier skyddas.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar att räckvidden för programmet ”bistånd för handel” har utvidgats, så att programmet inte begränsas till de minst utvecklade länderna, utan även omfattar andra utvecklingsländer. Parlamentet beklagar dock att detta stöd, som utgår enligt en tidigare överenskommelse, nu har villkorats mot ytterligare handelseftergifter från stödmottagarna. Parlamentet betonar att detta stöd måste finansieras med nya pengar och inte får innebära en överflyttning av medel som redan avsatts för andra utvecklingsinitiativ, t.ex. millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet välkomnar att räckvidden för programmet ”bistånd för handel” har utvidgats, så att programmet inte begränsas till de minst utvecklade länderna, utan även omfattar andra utvecklingsländer. Parlamentet beklagar dock att detta stöd, som utgår enligt en tidigare överenskommelse, nu har villkorats mot ytterligare handelseftergifter från stödmottagarna. Parlamentet betonar att detta stöd måste finansieras med nya pengar och inte får innebära en överflyttning av medel som redan avsatts för andra utvecklingsinitiativ, t.ex. millennieutvecklingsmålen.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att inrätta ett särskilt program för att hjälpa länderna söder om Sahara när det gäller sådant som tillgång till vatten, tillgång till mediciner, offentliga tjänster och jordbruk samt kunskapsöverföring via olika kanaler, bl.a. en utökad tjänstehandel. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att inrätta ett särskilt program för att hjälpa länderna söder om Sahara när det gäller sådant som tillgång till vatten, tillgång till mediciner, offentliga tjänster och jordbruk samt kunskapsöverföring via olika kanaler, bl.a. en utökad tjänstehandel.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens nya utvecklingsstrategi för Afrika som sträcker sig utöver det traditionella humanitära biståndet och syftar till att restaurera ekonomiska och sociala strukturer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ha ett nära samarbete för att genomföra denna strategi. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens nya utvecklingsstrategi för Afrika som sträcker sig utöver det traditionella humanitära biståndet och syftar till att restaurera ekonomiska och sociala strukturer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ha ett nära samarbete för att genomföra denna strategi.

| 39. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är med adekvat tekniskt stöd för att hjälpa utvecklingsländerna. Parlamentet betonar också att man måste uppmuntra svaga och utsatta ekonomier att integrera handeln i den nationella utvecklingspolitiken och strategierna för fattigdomsminskning. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är med adekvat tekniskt stöd för att hjälpa utvecklingsländerna. Parlamentet betonar också att man måste uppmuntra svaga och utsatta ekonomier att integrera handeln i den nationella utvecklingspolitiken och strategierna för fattigdomsminskning.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar till större flexibilitet avseende de övergångsperioder inom vilka utvecklingsländer får binda sig för åtaganden via regionala överenskommelser inom GATT. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar till större flexibilitet avseende de övergångsperioder inom vilka utvecklingsländer får binda sig för åtaganden via regionala överenskommelser inom GATT.

| 41. | Europaparlamentet noterar att jordbruket fortsätter att vara den huvudsakliga källan till inkomst och sysselsättning i de flesta utvecklingsländer, särskilt de fattiga, och betonar därför vikten av EU:s erbjudande att avveckla sitt exportstöd senast 2013. Parlamentet insisterar på att andra WTO-medlemmar måste genomföra parallella åtgärder. Parlamentet uppmanar EU att fortsätta plädera för avveckling av andra former av stöd till exporten, vilka ibland är dolda (exportkrediter, livsmedelsstöd, statliga företag, etc.), för att korrigera obalanserna i handeln mellan nord och syd och göra de fattiga ländernas jordbruk lönsammare. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet noterar att jordbruket fortsätter att vara den huvudsakliga källan till inkomst och sysselsättning i de flesta utvecklingsländer, särskilt de fattiga, och betonar därför vikten av EU:s erbjudande att avveckla sitt exportstöd senast 2013. Parlamentet insisterar på att andra WTO-medlemmar måste genomföra parallella åtgärder. Parlamentet uppmanar EU att fortsätta plädera för avveckling av andra former av stöd till exporten, vilka ibland är dolda (exportkrediter, livsmedelsstöd, statliga företag, etc.), för att korrigera obalanserna i handeln mellan nord och syd och göra de fattiga ländernas jordbruk lönsammare.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar beslutet om att slopa exportsubventionerna inom jordbruket senast 2013 och kräver återigen ett betydligt snabbare genomförande av redan fattade beslut. Parlamentet uppmanar emellertid enträget kommissionen att fortsätta diskussionerna om den slutgiltiga utformningen av villkoren för att minska det inhemska jordbruksstödet och jordbrukstarifferna i alla industriländer, eftersom exportsubventionerna endast utgör 3,5 procent av EU:s totala jordbruksstöd. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet välkomnar beslutet om att slopa exportsubventionerna inom jordbruket senast 2013 och kräver återigen ett betydligt snabbare genomförande av redan fattade beslut. Parlamentet uppmanar emellertid enträget kommissionen att fortsätta diskussionerna om den slutgiltiga utformningen av villkoren för att minska det inhemska jordbruksstödet och jordbrukstarifferna i alla industriländer, eftersom exportsubventionerna endast utgör 3,5 procent av EU:s totala jordbruksstöd.

| 43. | Europaparlamentet betonar betydelsen för utvecklingsländerna av råvaror som socker, bananer och bomull. Parlamentet uppmanar EU att erbjuda utvecklingsländerna det stöd de behöver för att reformera sina sockersektorer. Parlamentet beklagar att man inte kunde finna någon lösning på bomullsfrågan i Hongkong. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar betydelsen för utvecklingsländerna av råvaror som socker, bananer och bomull. Parlamentet uppmanar EU att erbjuda utvecklingsländerna det stöd de behöver för att reformera sina sockersektorer. Parlamentet beklagar att man inte kunde finna någon lösning på bomullsfrågan i Hongkong.

| 44. | Europaparlamentet påminner om att bevarandet av den biologiska mångfalden är en nyckelfaktor för bevarandet av naturen och för kampen mot växt- och djursjukdomar och att tillämpning av försiktighetsprincipen i samband med genetiskt modifierade organismer (GMO), samt fri användning av traditionellt utsäde och traditionell kunskap inom jordbruket inom länder eller regioner därför är ett legitimt val. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet påminner om att bevarandet av den biologiska mångfalden är en nyckelfaktor för bevarandet av naturen och för kampen mot växt- och djursjukdomar och att tillämpning av försiktighetsprincipen i samband med genetiskt modifierade organismer (GMO), samt fri användning av traditionellt utsäde och traditionell kunskap inom jordbruket inom länder eller regioner därför är ett legitimt val.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att förbättra överensstämmelsen mellan handelspolitiken och samarbetspolitiken, att tillhandahålla riktat stöd till uppbyggnad av handelskapaciteten för att garantera att export- och importökningen förblir balanserad så att en ny skuldkris i framtiden kan undvikas samt hjälpa regeringarna i utvecklingsländerna att






  — | behålla och utveckla offentliga tjänster för att lindra de tunga bördor som hänger samman med fattigdom, såsom epidemier, analfabetism, brist på dricksvatten och avsaknaden av avloppssystem, |
| --- | --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att förbättra överensstämmelsen mellan handelspolitiken och samarbetspolitiken, att tillhandahålla riktat stöd till uppbyggnad av handelskapaciteten för att garantera att export- och importökningen förblir balanserad så att en ny skuldkris i framtiden kan undvikas samt hjälpa regeringarna i utvecklingsländerna att

—

behålla och utveckla offentliga tjänster för att lindra de tunga bördor som hänger samman med fattigdom, såsom epidemier, analfabetism, brist på dricksvatten och avsaknaden av avloppssystem,

| — | gynna de nödvändiga förutsättningarna för välståndsuppbyggnad, t.ex. tillgång till energi och utveckling av infrastrukturer, särskilt informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- |

—

gynna de nödvändiga förutsättningarna för välståndsuppbyggnad, t.ex. tillgång till energi och utveckling av infrastrukturer, särskilt informations- och kommunikationsteknik.

| 46. | Europaparlamentet anser att man bör göra åtskillnad mellan kommersiella tjänster och offentliga tjänster. Parlamentet insisterar på att det är nödvändigt att behålla offentliga tjänster utanför ramen för GATS, särskilt sådana som bidrar till att ge befolkningarna tillgång till grundläggande offentliga nyttigheter, t.ex. hälso- och sjukvård, utbildning, dricksvatten och energi samt sådana som spelar en framträdande roll för den kulturella identiteten, såsom audiovisuella tjänster. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet anser att man bör göra åtskillnad mellan kommersiella tjänster och offentliga tjänster. Parlamentet insisterar på att det är nödvändigt att behålla offentliga tjänster utanför ramen för GATS, särskilt sådana som bidrar till att ge befolkningarna tillgång till grundläggande offentliga nyttigheter, t.ex. hälso- och sjukvård, utbildning, dricksvatten och energi samt sådana som spelar en framträdande roll för den kulturella identiteten, såsom audiovisuella tjänster.

| 47. | Europaparlamentet betonar vikten, även för utvecklingsländerna, av ett förbättrat marknadstillträde för tjänsteleverantörer, samtidigt som alla WTO-medlemmars rätt att reglera sin egen tjänstesektor i enlighet med GATS säkras, inklusive möjligheten att undanta bassektorer som sjuk- och hälsovård, utbildning och audiovisuella tjänster. Parlamentet beklagar att inga särskilda ramar för tjänster hittills har fastställts i samband med WTO-förhandlingarna, i synnerhet i sektorer som är av betydelse för utvecklingsländernas exportmöjligheter. Parlamentet efterlyser påtagliga framsteg på detta område. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar vikten, även för utvecklingsländerna, av ett förbättrat marknadstillträde för tjänsteleverantörer, samtidigt som alla WTO-medlemmars rätt att reglera sin egen tjänstesektor i enlighet med GATS säkras, inklusive möjligheten att undanta bassektorer som sjuk- och hälsovård, utbildning och audiovisuella tjänster. Parlamentet beklagar att inga särskilda ramar för tjänster hittills har fastställts i samband med WTO-förhandlingarna, i synnerhet i sektorer som är av betydelse för utvecklingsländernas exportmöjligheter. Parlamentet efterlyser påtagliga framsteg på detta område.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att garantera full flexibilitet inom tjänsteområdet och att låta varje land fritt inkludera eller exkludera vilka tjänster som helst från listan över de tjänster som skall liberaliseras. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att garantera full flexibilitet inom tjänsteområdet och att låta varje land fritt inkludera eller exkludera vilka tjänster som helst från listan över de tjänster som skall liberaliseras.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa en servicerelaterad handelspolitik som stöder fysiska personers rörlighet i utvecklingsländerna och bidrar till att göra sådana tjänster tillgängliga som kan få fart på utvecklingen och bidra till fattigdomsminskningen. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa en servicerelaterad handelspolitik som stöder fysiska personers rörlighet i utvecklingsländerna och bidrar till att göra sådana tjänster tillgängliga som kan få fart på utvecklingen och bidra till fattigdomsminskningen.

| 50. | Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt att ge de fattigaste utvecklingsländerna viss handlingsfrihet när det gäller graden av ömsesidighet i öppnandet av marknaderna, för att skydda de mest utsatta länderna genom att ge dem möjlighet att själva besluta om tempot i avregleringen. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt att ge de fattigaste utvecklingsländerna viss handlingsfrihet när det gäller graden av ömsesidighet i öppnandet av marknaderna, för att skydda de mest utsatta länderna genom att ge dem möjlighet att själva besluta om tempot i avregleringen.

| 51. | Europaparlamentet betonar utvecklingsländernas behov av tillgängliga och billiga mediciner samtidigt som man beaktar tillverkarnas intressen. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet betonar utvecklingsländernas behov av tillgängliga och billiga mediciner samtidigt som man beaktar tillverkarnas intressen.

| 52. | Europaparlamentet betonar att fattigdom till stor del är ett kvinnligt fenomen (”fattigdomens feminisering”) och betonar att de könsspecifika effekterna av handelspolitiken måste ses över, så att en politik kan utformas som sätter stopp för och minskar marginaliserande effekter, t.ex. landägande koncentrerat i manliga händer, manlig migration till stadsområden och ökande fattigdom på landsbygden, lokala marknaders sönderfall, koncentration av lågbetalda och rutinmässiga kvinnliga arbeten förlagda till industriella frizoner för bearbetning på export, etc., genom att införa incitament och positiv särbehandling, riktat till regeringarna och företag med europeiska ägare. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet betonar att fattigdom till stor del är ett kvinnligt fenomen (”fattigdomens feminisering”) och betonar att de könsspecifika effekterna av handelspolitiken måste ses över, så att en politik kan utformas som sätter stopp för och minskar marginaliserande effekter, t.ex. landägande koncentrerat i manliga händer, manlig migration till stadsområden och ökande fattigdom på landsbygden, lokala marknaders sönderfall, koncentration av lågbetalda och rutinmässiga kvinnliga arbeten förlagda till industriella frizoner för bearbetning på export, etc., genom att införa incitament och positiv särbehandling, riktat till regeringarna och företag med europeiska ägare.

| 53. | Europaparlamentet efterlyser en systematisk analys av vad den utvidgade handeln innebär ur genussynvinkel, där man undersöker de olika trenderna med hänsyn till hur komplexa frågor och faktorer det handlar om, såsom kvinnors tillgång till ekonomiska och tekniska resurser, deras förvärvsarbetande, frekvensen av och mönstren för diskriminering och segregation på arbetsmarknaden, kvinnors möjligheter att få utbildning, deras utbildningsnivå samt deras tillgång till hälsovård och sociokulturella resurser. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet efterlyser en systematisk analys av vad den utvidgade handeln innebär ur genussynvinkel, där man undersöker de olika trenderna med hänsyn till hur komplexa frågor och faktorer det handlar om, såsom kvinnors tillgång till ekonomiska och tekniska resurser, deras förvärvsarbetande, frekvensen av och mönstren för diskriminering och segregation på arbetsmarknaden, kvinnors möjligheter att få utbildning, deras utbildningsnivå samt deras tillgång till hälsovård och sociokulturella resurser.

| 54. | Europaparlamentet konstaterar att kvinnor relativt sett har mindre nytta av de möjligheter som globaliseringen och liberaliseringen av handeln erbjuder samtidigt som de drabbas av de negativa följderna av denna utveckling. Parlamentet förespråkar därför att EU i sina program för handelsrelaterat bistånd skall fästa särskild uppmärksamhet vid att främja en ökning av kvinnors möjligheter att ta del i handeln, särskilt den internationella handeln. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet konstaterar att kvinnor relativt sett har mindre nytta av de möjligheter som globaliseringen och liberaliseringen av handeln erbjuder samtidigt som de drabbas av de negativa följderna av denna utveckling. Parlamentet förespråkar därför att EU i sina program för handelsrelaterat bistånd skall fästa särskild uppmärksamhet vid att främja en ökning av kvinnors möjligheter att ta del i handeln, särskilt den internationella handeln.

| 55. | Europaparlamentet konstaterar att det inom ramen för kommissionens bilaterala och multilaterala handelsförhandlingar på medlemsstaternas vägnar endast i ringa grad eller inte alls gjorts några genuskonsekvensbedömningar av de kommande handelsavtalen och uppmanar kommissionen att som standard införa genuskonsekvensbedömningar på både makro- och mikroekonomisk nivå av EU:s förslag vid handelsförhandlingarna. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet konstaterar att det inom ramen för kommissionens bilaterala och multilaterala handelsförhandlingar på medlemsstaternas vägnar endast i ringa grad eller inte alls gjorts några genuskonsekvensbedömningar av de kommande handelsavtalen och uppmanar kommissionen att som standard införa genuskonsekvensbedömningar på både makro- och mikroekonomisk nivå av EU:s förslag vid handelsförhandlingarna.

| 56. | Europaparlamentet kräver att de internationella ekonomiska institutionerna och kommissionen skall utveckla åtgärder och program för att främja kvinnornas roll inom utvecklingsländernas ekonomiska liv, framför allt genom att med hjälp av utbildning och ekonomiskt stöd, bland annat mikrokrediter, uppmuntra företagarandan. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet kräver att de internationella ekonomiska institutionerna och kommissionen skall utveckla åtgärder och program för att främja kvinnornas roll inom utvecklingsländernas ekonomiska liv, framför allt genom att med hjälp av utbildning och ekonomiskt stöd, bland annat mikrokrediter, uppmuntra företagarandan.

| 57. | Europaparlamentet anser att den sociala utvecklingen är en hörnsten inom handelspolitiken och uppmanar de berörda internationella organisationerna samt regeringarna att avskaffa all slags diskriminering, också i form av bristande jämställdhet och hinder mellan könen och lönediskriminering, att erkänna rätten till betald moderskapsledighet samt införa en minimilön. Parlamentet vill att samrådsförfarandet skall utsträckas till att omfatta organisationer som företräder kvinnliga arbetare. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet anser att den sociala utvecklingen är en hörnsten inom handelspolitiken och uppmanar de berörda internationella organisationerna samt regeringarna att avskaffa all slags diskriminering, också i form av bristande jämställdhet och hinder mellan könen och lönediskriminering, att erkänna rätten till betald moderskapsledighet samt införa en minimilön. Parlamentet vill att samrådsförfarandet skall utsträckas till att omfatta organisationer som företräder kvinnliga arbetare.

| 58. | Europaparlamentet begär att de internationella handelsaktörerna skall ta sitt samhällsansvar och kräver att berörda institutioner skall vidta särskilda åtgärder för att garantera att personer som lever i en ogynnsam miljö skall få lika tillträde till hälsosystem, anständigt boende, vatten, rättsväsende, skola och utbildning, livslångt lärande samt idrott och kultur, för att undvika att de lämnar skolan i förtid och för att möjliggöra en smidig övergång från skola till arbetsmarknad. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet begär att de internationella handelsaktörerna skall ta sitt samhällsansvar och kräver att berörda institutioner skall vidta särskilda åtgärder för att garantera att personer som lever i en ogynnsam miljö skall få lika tillträde till hälsosystem, anständigt boende, vatten, rättsväsende, skola och utbildning, livslångt lärande samt idrott och kultur, för att undvika att de lämnar skolan i förtid och för att möjliggöra en smidig övergång från skola till arbetsmarknad.

| 59. | Europaparlamentet anser att handelsavtalen måste följa gällande internationella avtal om mänskliga rättigheter och kvinnors rättigheter, ekologisk hållbarhet, rätten till utbildning och utrotning av fattigdomen. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet anser att handelsavtalen måste följa gällande internationella avtal om mänskliga rättigheter och kvinnors rättigheter, ekologisk hållbarhet, rätten till utbildning och utrotning av fattigdomen.

| 60. | Europaparlamentet påminner om att en internationell handel i utvecklingens och fattigdomsminskningens tjänst också är en handel som bidrar till sociala framsteg och rimliga arbetsvillkor. Parlamentet betonar att bestämmelserna för handeln inte får inkräkta på ILO:s sociala normer. Parlamentet anser att kampen mot alla former av exploatering i samband med arbete (särskilt förbud mot tvångsarbete och barnarbete) och respekten för fackföreningarnas frihet är grundläggande för organisationen av en rättvis handel i allas intresse. Parlamentet bekräftar behovet av att undersöka interaktionen mellan handeln och de sociala frågorna. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet påminner om att en internationell handel i utvecklingens och fattigdomsminskningens tjänst också är en handel som bidrar till sociala framsteg och rimliga arbetsvillkor. Parlamentet betonar att bestämmelserna för handeln inte får inkräkta på ILO:s sociala normer. Parlamentet anser att kampen mot alla former av exploatering i samband med arbete (särskilt förbud mot tvångsarbete och barnarbete) och respekten för fackföreningarnas frihet är grundläggande för organisationen av en rättvis handel i allas intresse. Parlamentet bekräftar behovet av att undersöka interaktionen mellan handeln och de sociala frågorna.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att börja ta hänsyn till icke-kommersiella aspekter vid kommande förhandlingar om varje ytterligare öppning av marknaderna, så att ökningen av handeln inte sker på bekostnad av lokalbefolkningarnas arbetsvillkor. Parlamentet uppmanar samtidigt ILO:s medlemmar att komma överens om gemensamma bestämmelser för utvecklingsländerna, och att rådfråga dessa om bestämmelsernas natur och tidsplanen för deras införande. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att börja ta hänsyn till icke-kommersiella aspekter vid kommande förhandlingar om varje ytterligare öppning av marknaderna, så att ökningen av handeln inte sker på bekostnad av lokalbefolkningarnas arbetsvillkor. Parlamentet uppmanar samtidigt ILO:s medlemmar att komma överens om gemensamma bestämmelser för utvecklingsländerna, och att rådfråga dessa om bestämmelsernas natur och tidsplanen för deras införande.

| 62. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att WTO respekterar ILO:s beslut inom detta område. Parlamentet föreslår i detta sammanhang att när ILO beslutar om sanktioner bör länderna ha möjlighet att utnyttja handelsinstrument, t.ex. införande av skyddsklausuler, tillfällig höjning av tullsatserna eller vidtagande av antidumpningsåtgärder. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att WTO respekterar ILO:s beslut inom detta område. Parlamentet föreslår i detta sammanhang att när ILO beslutar om sanktioner bör länderna ha möjlighet att utnyttja handelsinstrument, t.ex. införande av skyddsklausuler, tillfällig höjning av tullsatserna eller vidtagande av antidumpningsåtgärder.

| 63. | Europaparlamentet betonar att fattigdomsminskning och främjande av hållbar utveckling måste vara en av de prioriterade frågorna för EPA-förhandlingarna. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet betonar att fattigdomsminskning och främjande av hållbar utveckling måste vara en av de prioriterade frågorna för EPA-förhandlingarna.

| 64. | Europaparlamentet betonar behovet av att bevara och förstärka den multilaterala handelsramen. Parlamentet påminner om att WTO är ett forum för att skapa rättvisa, regelbaserade system för den internationella handeln, där särskild tonvikt bör läggas vid att öka utvecklingsländernas förhandlingskapacitet för att ge dem möjlighet att bättre företräda sina handelsintressen och integrera dem i den globala ekonomin. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet betonar behovet av att bevara och förstärka den multilaterala handelsramen. Parlamentet påminner om att WTO är ett forum för att skapa rättvisa, regelbaserade system för den internationella handeln, där särskild tonvikt bör läggas vid att öka utvecklingsländernas förhandlingskapacitet för att ge dem möjlighet att bättre företräda sina handelsintressen och integrera dem i den globala ekonomin.

| 65. | Europaparlamentet bekräftar sin begäran om en snar och djupgående reform av WTO i riktning mot ökad demokratisk ansvarsskyldighet, öppenhet och trovärdighet för att mer effektivt integrera organisationen i det övergripande globala styret. Parlamentet efterlyser bättre samordning och sammanhang mellan de olika internationella organ som är verksamma inom handel, utveckling och dess finansiering, inklusive de FN-organ som ansvarar för mäsklig utveckling, hälsa, arbete och miljö, för att nå millennieutvecklingsmålen och för att konsolidera ansträngningarna att utrota fattigdomen och erbjuda möjligheter åt alla. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet bekräftar sin begäran om en snar och djupgående reform av WTO i riktning mot ökad demokratisk ansvarsskyldighet, öppenhet och trovärdighet för att mer effektivt integrera organisationen i det övergripande globala styret. Parlamentet efterlyser bättre samordning och sammanhang mellan de olika internationella organ som är verksamma inom handel, utveckling och dess finansiering, inklusive de FN-organ som ansvarar för mäsklig utveckling, hälsa, arbete och miljö, för att nå millennieutvecklingsmålen och för att konsolidera ansträngningarna att utrota fattigdomen och erbjuda möjligheter åt alla.

| 66. | Europaparlamentet begär att parlamentet, som är medborgarnas legitima representant i Europeiska unionen, involveras i de överenskommelser som rör den internationella handeln. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet begär att parlamentet, som är medborgarnas legitima representant i Europeiska unionen, involveras i de överenskommelser som rör den internationella handeln.

| 67. | Europaparlamentet påpekar att kampen för att bekämpa fattigdom är nära förbunden med skyddet av mänskliga rättigheter, upprättandet av demokratiska institutioner och införandet av demokratiskt styre. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet påpekar att kampen för att bekämpa fattigdom är nära förbunden med skyddet av mänskliga rättigheter, upprättandet av demokratiska institutioner och införandet av demokratiskt styre.

| 68. | Europaparlamentet välkomnar deklarationen av den 14 september 2005 från FN:s toppmöte i New York om förverkligandet av millennieutvecklingsmålen, som föreslår att man överväger införandet av internationella solidaritetsbidrag som skall gå till kampen mot aids, tuberkulos och malaria, vilket skulle ge det internationella samfundet möjlighet att uppfylla sina åtaganden gentemot de fattigaste länderna men också bidra till en rättvis fördelning av nytt välstånd som uppkommer genom globaliseringen. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet välkomnar deklarationen av den 14 september 2005 från FN:s toppmöte i New York om förverkligandet av millennieutvecklingsmålen, som föreslår att man överväger införandet av internationella solidaritetsbidrag som skall gå till kampen mot aids, tuberkulos och malaria, vilket skulle ge det internationella samfundet möjlighet att uppfylla sina åtaganden gentemot de fattigaste länderna men också bidra till en rättvis fördelning av nytt välstånd som uppkommer genom globaliseringen.

| 69. | Europaparlamentet anser att det inte bara är handeln som kan påverka den framtida välståndsutvecklingen, utan i synnerhet ekonomisk utveckling och investeringar i små och medelstora företag som tillhandahåller varor och tjänster. Parlamentet uppmanar framför allt Europeiska investeringsbanken att utarbeta fler program för dessa målgrupper. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet anser att det inte bara är handeln som kan påverka den framtida välståndsutvecklingen, utan i synnerhet ekonomisk utveckling och investeringar i små och medelstora företag som tillhandahåller varor och tjänster. Parlamentet uppmanar framför allt Europeiska investeringsbanken att utarbeta fler program för dessa målgrupper.

| 70. | Europaparlamentet betonar vikten av att stödja de minst utvecklade ländernas insatser för att avskaffa byråkrati för att stimulera inhemskt företagande och finna marknader utomlands, särskilt genom att lokalsamhällen, parlament och det civila samhället i utvecklingsländerna deltar i demokratiska processer. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet betonar vikten av att stödja de minst utvecklade ländernas insatser för att avskaffa byråkrati för att stimulera inhemskt företagande och finna marknader utomlands, särskilt genom att lokalsamhällen, parlament och det civila samhället i utvecklingsländerna deltar i demokratiska processer.

| 71. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT C 112 E, 9.5.2002, s. 326.

(2)  EGT C 177 E, 25.7.2002, s. 290.

(3)  EUT C 272 E, 13.11.2003, s. 277.

(4)  EUT C 39 E, 13.2.2004, s. 79.

(5)  EUT C 43 E, 19.2.2004, s. 248.

(6)  EUT C 67 E, 17.3.2004, s. 255.

(7)  EUT C 74 E, 24.3.2004, s. 861.

(8)  EUT C 76 E, 25.3.2004, s. 435.

(9)  EUT C 77 E, 26.3.2004, s. 393.

(10)  EUT C 304 E, 1.12.2005, s. 277.

(11)  EUT C 92 E, 20.4.2006, s. 397.

(12)  Antagna texter, P6_TA(2005)0289.

(13)  Antagna texter, P6_TA(2005)0461.

(14)  EUT C 320 E, 15.12.2005, s. 145.

(15)  Antagna texter, P6_TA(2005)0454.

(16)  EUT L 169, 30.6.2005, s. 1.

P6_TA(2006)0243

Effektivare energiutnyttjande (Grönbok)

Europaparlamentets resolution om effektivare energiutnyttjande eller hur man kan göra mer med mindre - grönbok (2005/2210(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens grönbok om effektivare energiutnyttjande eller hur man kan göra mer med mindre (KOM(2005)0265), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok om effektivare energiutnyttjande eller hur man kan göra mer med mindre (KOM(2005)0265),

| — | med beaktande av Europaparlamentet och rådets direktiv 2002/91/EG av den 16 december 2002 om byggnaders energiprestanda (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentet och rådets direktiv 2002/91/EG av den 16 december 2002 om byggnaders energiprestanda (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/8/EG av den 11 februari 2004 om främjande av kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme på den inre marknaden för energi (2) (kraftvärmedirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/8/EG av den 11 februari 2004 om främjande av kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme på den inre marknaden för energi (2) (kraftvärmedirektivet),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/32/EG av den 6 juli 2005 om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energianvändande produkter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/32/EG av den 6 juli 2005 om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energianvändande produkter (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/32/EG av den 5 april 2006 om effektiv slutanvändning av energi och energitjänster (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/32/EG av den 5 april 2006 om effektiv slutanvändning av energi och energitjänster (4),

| — | med beaktande av rådets direktiv 92/75/EEG av den 22 september 1992 om märkning och standardiserad konsumentinformation som anger hushållsapparaters förbrukning av energi och andra resurser (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 92/75/EEG av den 22 september 1992 om märkning och standardiserad konsumentinformation som anger hushållsapparaters förbrukning av energi och andra resurser (5),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (KOM(2005)0119) (det sjunde ramprogrammet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (KOM(2005)0119) (det sjunde ramprogrammet),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2001 om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om handlingsplan för ökad energieffektivitet i Europeiska gemenskapen (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2001 om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om handlingsplan för ökad energieffektivitet i Europeiska gemenskapen (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2000 om kommissionens andra betänkande till rådet och Europaparlamentet om den pågående liberaliseringen av energimarknaderna (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2000 om kommissionens andra betänkande till rådet och Europaparlamentet om den pågående liberaliseringen av energimarknaderna (7),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industri, forskning och energi och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för transport och turism (A6-0160/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industri, forskning och energi och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för transport och turism (A6-0160/2006), och av följande skäl:

| A. | Energieffektivitet är detsamma som förhållandet mellan tillförd och förbrukad energi. |
| --- | --- |

A.

Energieffektivitet är detsamma som förhållandet mellan tillförd och förbrukad energi.

| B. | Energiförbrukningen har historiskt sett hängt samman med ekonomisk tillväxt. Om energieffektiviteten höjs medför ökad produktion inte längre ökad energiförbrukning och ekonomin får således bättre energiintensitet. |
| --- | --- |

B.

Energiförbrukningen har historiskt sett hängt samman med ekonomisk tillväxt. Om energieffektiviteten höjs medför ökad produktion inte längre ökad energiförbrukning och ekonomin får således bättre energiintensitet.

| C. | Energibesparingar kan ske genom förbättringar av energieffektiviteten. |
| --- | --- |

C.

Energibesparingar kan ske genom förbättringar av energieffektiviteten.

| D. | Energieffektivitet är det viktigaste, snabbaste och billigaste svaret på de utmaningar som energisäkerhet, stigande och instabila energipriser och miljöproblemen innebär. |
| --- | --- |

D.

Energieffektivitet är det viktigaste, snabbaste och billigaste svaret på de utmaningar som energisäkerhet, stigande och instabila energipriser och miljöproblemen innebär.

| E. | Energiförbrukningen inom EU har ökat varje år med i genomsnitt 1 procent och energiintensiteten har minskat med en tredjedel de senaste 35 åren, men under de senaste åren har minskningstakten blivit betydligt lägre. |
| --- | --- |

E.

Energiförbrukningen inom EU har ökat varje år med i genomsnitt 1 procent och energiintensiteten har minskat med en tredjedel de senaste 35 åren, men under de senaste åren har minskningstakten blivit betydligt lägre.

| F. | Kommissionen har beräknat att EU skulle kunna spara in 20 procent av sin nuvarande energiförbrukning på ett kostnadseffektivt sätt. Till grund för denna beräkning ligger undersökningar där dagens höga energipriser, som kommer att kvarstå, inte har beaktats. |
| --- | --- |

F.

Kommissionen har beräknat att EU skulle kunna spara in 20 procent av sin nuvarande energiförbrukning på ett kostnadseffektivt sätt. Till grund för denna beräkning ligger undersökningar där dagens höga energipriser, som kommer att kvarstå, inte har beaktats.

| G. | Minskad energiintensitet medför inte en minskning av BNP-tillväxten. |
| --- | --- |

G.

Minskad energiintensitet medför inte en minskning av BNP-tillväxten.

| H. | Energieffektivitet ger ett viktigt bidrag till att öka EU:s konkurrenskraft och sysselsättning och till att nå Lissabonmålen. |
| --- | --- |

H.

Energieffektivitet ger ett viktigt bidrag till att öka EU:s konkurrenskraft och sysselsättning och till att nå Lissabonmålen.

| I. | Den uppskattade bruttoenergiförbrukningen för byggnader är 27 procent, för transporter 20 procent och för industrin 18 procent av den totala förbrukningen. |
| --- | --- |

I.

Den uppskattade bruttoenergiförbrukningen för byggnader är 27 procent, för transporter 20 procent och för industrin 18 procent av den totala förbrukningen.

| J. | Den slutliga energiförbrukningen i EU:s 25 medlemsstater uppgick 2004 till 28 procent för industrin, 31 procent för transporter och 41 procent för byggnader. |
| --- | --- |

J.

Den slutliga energiförbrukningen i EU:s 25 medlemsstater uppgick 2004 till 28 procent för industrin, 31 procent för transporter och 41 procent för byggnader.

| K. | Förluster vid överföring och distribution av el uppgår i genomsnitt till mellan 10 procent och 12 procent, beroende på avståndet mellan leverantören och konsumenten. Förlusterna vid överföring och distribution av värme skiftar mera och beror inte bara på avståndet, utan även på använd isoleringsmetod. |
| --- | --- |

K.

Förluster vid överföring och distribution av el uppgår i genomsnitt till mellan 10 procent och 12 procent, beroende på avståndet mellan leverantören och konsumenten. Förlusterna vid överföring och distribution av värme skiftar mera och beror inte bara på avståndet, utan även på använd isoleringsmetod.

| L. | Ett harmoniserat och obyråkratiskt referenssystem för hela EU kan vara ett användbart verktyg för att mäta ökningar av energieffektiviteten. |
| --- | --- |

L.

Ett harmoniserat och obyråkratiskt referenssystem för hela EU kan vara ett användbart verktyg för att mäta ökningar av energieffektiviteten.

| M. | Energieffektiviteten omfattas av flera lagtexter som trätt i kraft och som redan börjat verka, samt ytterligare en som skall vara genomförd före årets slut, och medlemsstaternas första nationella handlingsplaner för energieffektivitet måste införas senast den 1 juni 2007. |
| --- | --- |

M.

Energieffektiviteten omfattas av flera lagtexter som trätt i kraft och som redan börjat verka, samt ytterligare en som skall vara genomförd före årets slut, och medlemsstaternas första nationella handlingsplaner för energieffektivitet måste införas senast den 1 juni 2007.

| N. | Om befintliga direktiv genomfördes korrekt skulle detta i hög grad bidra till bättre energieffektivitet och därmed till att kostnadseffektivt göra vår ekonomi mindre energiintensiv. |
| --- | --- |

N.

Om befintliga direktiv genomfördes korrekt skulle detta i hög grad bidra till bättre energieffektivitet och därmed till att kostnadseffektivt göra vår ekonomi mindre energiintensiv.

| O. | Beräkningen av kostnadseffektivitet måste även innefatta kostnaderna för att inte vidta några åtgärder alls och den förväntade ekonomiska vinsten från tidiga åtgärder och innovation samt tekniskt kunnande, som kommer att pressa ned minskningskostnaderna. |
| --- | --- |

O.

Beräkningen av kostnadseffektivitet måste även innefatta kostnaderna för att inte vidta några åtgärder alls och den förväntade ekonomiska vinsten från tidiga åtgärder och innovation samt tekniskt kunnande, som kommer att pressa ned minskningskostnaderna.

| P. | Det finns inget ramdirektiv om energieffektivitet inom transportsektorn. |
| --- | --- |

P.

Det finns inget ramdirektiv om energieffektivitet inom transportsektorn.

| Q. | I det nya avtalet om budgetramen har budgeten för FoU minskats kraftigt. |
| --- | --- |

Q.

I det nya avtalet om budgetramen har budgeten för FoU minskats kraftigt.

| R. | Energieffektiva apparater och tekniker som lampor, belysning med rörelsesensorer, värmepumpar, intelligenta fjärrstyrda mätare och digitalboxar för gas samt energitjänster finns tillgängliga för konsumenterna, men sådana varor och tjänster har inte slagit igenom på marknaden i någon betydande omfattning, trots att stöd till nyetablering av företag på området för ren teknik, som betraktas som en potentiell ny källa till sysselsättning, betonas starkt i Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

R.

Energieffektiva apparater och tekniker som lampor, belysning med rörelsesensorer, värmepumpar, intelligenta fjärrstyrda mätare och digitalboxar för gas samt energitjänster finns tillgängliga för konsumenterna, men sådana varor och tjänster har inte slagit igenom på marknaden i någon betydande omfattning, trots att stöd till nyetablering av företag på området för ren teknik, som betraktas som en potentiell ny källa till sysselsättning, betonas starkt i Lissabonstrategin.

| S. | Det är nödvändigt att införa en ambitiös politik för energieffektivitet för att minska klyftan mellan de tekniska möjligheterna och den praktiska tillämpningen av dem. |
| --- | --- |

S.

Det är nödvändigt att införa en ambitiös politik för energieffektivitet för att minska klyftan mellan de tekniska möjligheterna och den praktiska tillämpningen av dem.

| T. | Industrins ansvar för att bidra till ökad energieffektivitet och minska koldioxidutsläppen måste ses mot bakgrund av stöd till tillverkning enligt höga effektivitets- och utsläppsnormer och utveckling av innovativ teknik. |
| --- | --- |

T.

Industrins ansvar för att bidra till ökad energieffektivitet och minska koldioxidutsläppen måste ses mot bakgrund av stöd till tillverkning enligt höga effektivitets- och utsläppsnormer och utveckling av innovativ teknik.

| U. | Många konsumenter upplever att de inte har den information de skulle behöva om effektiv energiförbrukning och faktiska energikostnader men skulle kunna tänka sig att ändra sina vanor i enlighet med sådan information om det fanns andra taxealternativ att välja på och om de informerades på lämpligt sätt genom ett omfattande märkningssystem där apparaters och fordons energieffektivitet anges. |
| --- | --- |

U.

Många konsumenter upplever att de inte har den information de skulle behöva om effektiv energiförbrukning och faktiska energikostnader men skulle kunna tänka sig att ändra sina vanor i enlighet med sådan information om det fanns andra taxealternativ att välja på och om de informerades på lämpligt sätt genom ett omfattande märkningssystem där apparaters och fordons energieffektivitet anges.

| V. | Det är meningen att Europeiska unionen skall bli världens mest hållbara och energieffektiva ekonomi till 2020. |
| --- | --- |

V.

Det är meningen att Europeiska unionen skall bli världens mest hållbara och energieffektiva ekonomi till 2020.

| W. | Ett nära samarbete om energieffektivitet krävs på EU-, nationell, lokal och regional nivå och mellan alla berörda parter och oberoende experter. |
| --- | --- |

W.

Ett nära samarbete om energieffektivitet krävs på EU-, nationell, lokal och regional nivå och mellan alla berörda parter och oberoende experter.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut tillämpa EU-direktiv om energieffektivitet, speciellt direktiven om byggnaders energiprestanda, främjandet av kraftvärme, avregleringen av energimarknaderna samt effektiv slutanvändning av energi och energitjänster. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut tillämpa EU-direktiv om energieffektivitet, speciellt direktiven om byggnaders energiprestanda, främjandet av kraftvärme, avregleringen av energimarknaderna samt effektiv slutanvändning av energi och energitjänster.

| 2. | Europaparlamentet ber kommissionen att se till att medlemsstaterna genomför all befintlig gemenskapslagstiftning om energi fullt ut. Parlamentet föreslår att överträdelseförfarandena påskyndas så att institutionerna vinner trovärdighet när det gäller att upprätthålla EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet ber kommissionen att se till att medlemsstaterna genomför all befintlig gemenskapslagstiftning om energi fullt ut. Parlamentet föreslår att överträdelseförfarandena påskyndas så att institutionerna vinner trovärdighet när det gäller att upprätthålla EU:s lagstiftning.

| 3. | Europaparlamentet erinrar om att 50 procent av EU:s mål om en 20 procent mindre energiförbrukning till år 2020 redan skulle ha uppnåtts ifall medlemsstaterna hade genomfört befintlig EU-lagstiftning fullt ut. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet erinrar om att 50 procent av EU:s mål om en 20 procent mindre energiförbrukning till år 2020 redan skulle ha uppnåtts ifall medlemsstaterna hade genomfört befintlig EU-lagstiftning fullt ut.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla tydlig och lättillgänglig information om hur genomförandet av EU:s energidirektiv fortskrider, och uppmanar kommissionen att utarbeta månatliga uppdateringar som offentliggörs på webbplatsen för generaldirektoratet för energi och transport. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla tydlig och lättillgänglig information om hur genomförandet av EU:s energidirektiv fortskrider, och uppmanar kommissionen att utarbeta månatliga uppdateringar som offentliggörs på webbplatsen för generaldirektoratet för energi och transport.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera hur olika rättsakter (t.ex. direktiven om handel med utsläppsrätter, stora förbränningsanläggningar, samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar, kraftvärme etc.) samverkar till att främja energieffektivitet, samt deras inverkan på berörda sektorer. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera hur olika rättsakter (t.ex. direktiven om handel med utsläppsrätter, stora förbränningsanläggningar, samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar, kraftvärme etc.) samverkar till att främja energieffektivitet, samt deras inverkan på berörda sektorer.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av befintliga direktiv omedelbart vidta åtgärder inom ramen för kommittéförfarandet, när så är möjligt. Parlamentet påpekar i samband med detta att kommissionen enligt direktiv 2005/32/EG är skyldig att anta s.k. genomförandeåtgärder före maj 2007 för produktgrupper med en hög potential för kostnadseffektiv minskning av växthusgasutsläpp. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av befintliga direktiv omedelbart vidta åtgärder inom ramen för kommittéförfarandet, när så är möjligt. Parlamentet påpekar i samband med detta att kommissionen enligt direktiv 2005/32/EG är skyldig att anta s.k. genomförandeåtgärder före maj 2007 för produktgrupper med en hög potential för kostnadseffektiv minskning av växthusgasutsläpp.

| 7. | Europaparlamentet inväntar med intresse kommissionens handlingsplan för energieffektivitet och kommer att vara särskilt vaksamt när det gäller att se till att den överensstämmer med tidigare lagstiftning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet inväntar med intresse kommissionens handlingsplan för energieffektivitet och kommer att vara särskilt vaksamt när det gäller att se till att den överensstämmer med tidigare lagstiftning.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa olika scenarier för energieffektivitet i den europeiska handlingsplanen för energieffektivitet, särskilt i syfte att fastställa följderna för energiförbrukningen, energimixen och minskningen av koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa olika scenarier för energieffektivitet i den europeiska handlingsplanen för energieffektivitet, särskilt i syfte att fastställa följderna för energiförbrukningen, energimixen och minskningen av koldioxidutsläpp.

| 9. | Europaparlamentet uppmärksammar att de oljepriser som ligger till grund för grönbokens energisparmål på 20 procent har ökat markant, vilket gör att energieffektivitetsåtgärderna får en betydligt högre kostnadseffektivitet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att höja energisparmålet i enlighet med detta. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmärksammar att de oljepriser som ligger till grund för grönbokens energisparmål på 20 procent har ökat markant, vilket gör att energieffektivitetsåtgärderna får en betydligt högre kostnadseffektivitet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att höja energisparmålet i enlighet med detta.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för handlingsplanen för energieffektivitet föreslå praktiska åtgärder som skall vidtas såväl på EU-nivå som på nationell nivå. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för handlingsplanen för energieffektivitet föreslå praktiska åtgärder som skall vidtas såväl på EU-nivå som på nationell nivå.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en konsekvent strategi för att trygga energiförsörjningen, öka energieffektiviteten och främja förnybara energikällor. Parlamentet anser att de olika politikområdena bör komplettera varandra i denna fråga och att det - med tanke på de många initiativ, regler och projekt som finns på EU-nivå - många gånger är omöjligt för konsumenterna att upptäcka de olika målen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en konsekvent strategi för att trygga energiförsörjningen, öka energieffektiviteten och främja förnybara energikällor. Parlamentet anser att de olika politikområdena bör komplettera varandra i denna fråga och att det - med tanke på de många initiativ, regler och projekt som finns på EU-nivå - många gånger är omöjligt för konsumenterna att upptäcka de olika målen.

| 12. | Europaparlamentet anser att det är oerhört viktigt att investera mer i förnybara energikällor och teknik som sparar energi, eftersom dessa är viktiga redskap för att minska efterfrågan på energi, bekämpa klimatförändringar och trygga energiförsörjningen, och att EU även skulle kunna tjäna åtskilligt på detta genom att exportera denna teknik till länder vars förväntade exponentiella energikonsumtionsökning kommer att tvinga dem att investera avsevärda belopp i miljöteknik. Parlamentet begär därför att väsentliga medel anslås till sådan teknik i det sjunde ramprogrammet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att det är oerhört viktigt att investera mer i förnybara energikällor och teknik som sparar energi, eftersom dessa är viktiga redskap för att minska efterfrågan på energi, bekämpa klimatförändringar och trygga energiförsörjningen, och att EU även skulle kunna tjäna åtskilligt på detta genom att exportera denna teknik till länder vars förväntade exponentiella energikonsumtionsökning kommer att tvinga dem att investera avsevärda belopp i miljöteknik. Parlamentet begär därför att väsentliga medel anslås till sådan teknik i det sjunde ramprogrammet.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i nära samarbete med medlemsstaterna och Europaparlamentet och med full hänsyn till vetenskapliga och ekonomiska fakta, fastställa ett ambitiöst men realistiskt mål på 20 procents förbättrad energieffektivitet senast 2020 och att överväga att fastställa enskilda mål för olika sektorer, med beaktande av nationella omständigheter och medlemsstaternas tidigare insatser samt deras förmåga att anpassa sig till lagstiftning som skall införas eller som redan är i kraft men inte har genomförts ännu. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i nära samarbete med medlemsstaterna och Europaparlamentet och med full hänsyn till vetenskapliga och ekonomiska fakta, fastställa ett ambitiöst men realistiskt mål på 20 procents förbättrad energieffektivitet senast 2020 och att överväga att fastställa enskilda mål för olika sektorer, med beaktande av nationella omständigheter och medlemsstaternas tidigare insatser samt deras förmåga att anpassa sig till lagstiftning som skall införas eller som redan är i kraft men inte har genomförts ännu.

| 14. | Europaparlamentet betonar att det mål på 9 procent på nio år som fastställs i direktiv 2006/32/EG kan vara endast ett minimimål, och betonar även att besparingsmålen för varje medlemsstat, trots skilda trender, ligger långt över en procentenhet per år. Parlamentet anser att det måste krävas större energibesparingar om energiförbrukningen fortsätter att öka, vilket man beräknar. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att det mål på 9 procent på nio år som fastställs i direktiv 2006/32/EG kan vara endast ett minimimål, och betonar även att besparingsmålen för varje medlemsstat, trots skilda trender, ligger långt över en procentenhet per år. Parlamentet anser att det måste krävas större energibesparingar om energiförbrukningen fortsätter att öka, vilket man beräknar.

| 15. | Europaparlamentet ber kommissionen att utvärdera de förslag som den har lagt fram för diskussion med avseende på deras följder för missgynnade personer i samhället. I synnerhet vissa skatteförslag kommer sannolikt att medföra en oproportionerlig börda för dessa personer. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet ber kommissionen att utvärdera de förslag som den har lagt fram för diskussion med avseende på deras följder för missgynnade personer i samhället. I synnerhet vissa skatteförslag kommer sannolikt att medföra en oproportionerlig börda för dessa personer.

| 16. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna måste anta nationella handlingsplaner för energieffektivitet baserade på ambitiösa och realistiska obligatoriska årliga målsättningar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anslå tillräckliga medel för genomförandeorgan och genomförandeprogram på nationell och lokal nivå. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna måste anta nationella handlingsplaner för energieffektivitet baserade på ambitiösa och realistiska obligatoriska årliga målsättningar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anslå tillräckliga medel för genomförandeorgan och genomförandeprogram på nationell och lokal nivå.

| 17. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen gör en konsekvensbedömning av de administrativa kostnaderna för att införa ett system för kontroll av energieffektivitetsvinster. Parlamentet anser att lönsamhetsprincipen skall tillämpas på varje lagförslag som gäller energieffektivitet med beaktande av de ekonomiska kostnader som följer av den globala uppvärmningen och osäkerheten kring energi, eftersom energieffektivitet betyder mycket för minskade koldioxidutsläpp och ökad försörjningstrygghet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen gör en konsekvensbedömning av de administrativa kostnaderna för att införa ett system för kontroll av energieffektivitetsvinster. Parlamentet anser att lönsamhetsprincipen skall tillämpas på varje lagförslag som gäller energieffektivitet med beaktande av de ekonomiska kostnader som följer av den globala uppvärmningen och osäkerheten kring energi, eftersom energieffektivitet betyder mycket för minskade koldioxidutsläpp och ökad försörjningstrygghet.

| 18. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen systematiskt utvärderar de förväntade fördelarna och klassificerar de föreslagna åtgärderna i prioriteringsordning, och då prioriterar de områden och initiativ där större resultat kan nås omedelbart för att föregå med gott exempel för medlemsstaterna och deras medborgare. Parlamentet anser därför att detta även bör återspeglas i nationella handlingsplaner. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen systematiskt utvärderar de förväntade fördelarna och klassificerar de föreslagna åtgärderna i prioriteringsordning, och då prioriterar de områden och initiativ där större resultat kan nås omedelbart för att föregå med gott exempel för medlemsstaterna och deras medborgare. Parlamentet anser därför att detta även bör återspeglas i nationella handlingsplaner.

| 19. | Europaparlamentet anser att det även är nödvändigt att stödja lokala energi- och miljöorgan finansiellt genom att inrätta en fond för energieffektivitet, som först och främst bör inriktas på projekt och program som är spridda över hela landet. Parlamentet anser att det dessutom är nödvändigt att främja och föra fram den funktion som professionella kontaktpersoner fyller. Dessa experter har omfattande kunskap om energifrågor och relevant teknik, har ett stort kontaktnät inom de olika berörda sektorerna och kan agera som mellanhänder mellan de offentliga administrativa myndigheterna och investerarna inom sektorn. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att det även är nödvändigt att stödja lokala energi- och miljöorgan finansiellt genom att inrätta en fond för energieffektivitet, som först och främst bör inriktas på projekt och program som är spridda över hela landet. Parlamentet anser att det dessutom är nödvändigt att främja och föra fram den funktion som professionella kontaktpersoner fyller. Dessa experter har omfattande kunskap om energifrågor och relevant teknik, har ett stort kontaktnät inom de olika berörda sektorerna och kan agera som mellanhänder mellan de offentliga administrativa myndigheterna och investerarna inom sektorn.

| 20. | Europaparlamentet anser att deltagande på lokal och regional nivå bör beaktas när Sammanhållningsfonden och strukturfonderna utformas och att särskild hänsyn också bör tas till deltagandet på lokal och regional nivå i EU:s stödprogram, särskilt när programmet ”Intelligent energi - Europa” införs inom ramen för programmet för konkurrenskraft och innovation. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att deltagande på lokal och regional nivå bör beaktas när Sammanhållningsfonden och strukturfonderna utformas och att särskild hänsyn också bör tas till deltagandet på lokal och regional nivå i EU:s stödprogram, särskilt när programmet ”Intelligent energi - Europa” införs inom ramen för programmet för konkurrenskraft och innovation.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över energieffektivitetsåtgärderna för att kontrollera om konsumenterna accepterar dem och så snabbt som möjligt koncentrera sina insatser på endast de åtgärder där det finns uppenbara skäl att tro att åtgärderna så snabbt som möjligt kommer att lyckas. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över energieffektivitetsåtgärderna för att kontrollera om konsumenterna accepterar dem och så snabbt som möjligt koncentrera sina insatser på endast de åtgärder där det finns uppenbara skäl att tro att åtgärderna så snabbt som möjligt kommer att lyckas.

| 22. | Europaparlamentet kräver att alla föreslagna åtgärder beaktas med tanke på deras effekter på små och medelstora företag och på dessa företags konkurrenskraft. Parlamentet understryker de små och medelstora företagens viktiga roll i att tillvarata industrins möjligheter till energieffektivitet. Parlamentet inser att små och medelstora företag kan få problem med genomförandet av de åtgärder för energieffektivisering som krävs enligt europeisk lagstiftning. Parlamentet uppmanar kommissionen att speciellt beakta detta problem och att erbjuda hjälp i den mån det är tekniskt och ekonomiskt genomförbart, inte bara i form av gemenskapsstöd, utan även genom att, med hjälp av riktad rådgivning och nätverk, hjälpa små och medelstora företag att få tillgång till information och utbyta information om de bästa tillgängliga teknikerna och metoderna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet kräver att alla föreslagna åtgärder beaktas med tanke på deras effekter på små och medelstora företag och på dessa företags konkurrenskraft. Parlamentet understryker de små och medelstora företagens viktiga roll i att tillvarata industrins möjligheter till energieffektivitet. Parlamentet inser att små och medelstora företag kan få problem med genomförandet av de åtgärder för energieffektivisering som krävs enligt europeisk lagstiftning. Parlamentet uppmanar kommissionen att speciellt beakta detta problem och att erbjuda hjälp i den mån det är tekniskt och ekonomiskt genomförbart, inte bara i form av gemenskapsstöd, utan även genom att, med hjälp av riktad rådgivning och nätverk, hjälpa små och medelstora företag att få tillgång till information och utbyta information om de bästa tillgängliga teknikerna och metoderna.

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att det finns ett behov av stödinsatser för att förbättra energieffektiviteten med hjälp av statliga medel. Parlamentet anser att statlig finansiering enbart bör vara tillåten där detta är nödvändigt, särskilt i det inledande skedet av åtgärderna, och att sådan finansiering därefter bör upphöra och ersättas av marknadsmekanismer. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet konstaterar att det finns ett behov av stödinsatser för att förbättra energieffektiviteten med hjälp av statliga medel. Parlamentet anser att statlig finansiering enbart bör vara tillåten där detta är nödvändigt, särskilt i det inledande skedet av åtgärderna, och att sådan finansiering därefter bör upphöra och ersättas av marknadsmekanismer.

| 24. | Europaparlamentet inser att medlemsstaterna kan ha svårt att finansiera genomförandet av flera kostnadseffektiva åtgärder för energieffektivisering på grund av initialkostnaderna för sådana åtgärder, särskilt inom bostadssektorn. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att se till att tillräckligt strukturstöd tillhandahålls för bostäder inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) och åtminstone se till att nya medlemsstater kan använda upp till 10 procent av det totala ERUF-stödet till att förbättra energieffektiviteten i bostäder. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet inser att medlemsstaterna kan ha svårt att finansiera genomförandet av flera kostnadseffektiva åtgärder för energieffektivisering på grund av initialkostnaderna för sådana åtgärder, särskilt inom bostadssektorn. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att se till att tillräckligt strukturstöd tillhandahålls för bostäder inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) och åtminstone se till att nya medlemsstater kan använda upp till 10 procent av det totala ERUF-stödet till att förbättra energieffektiviteten i bostäder.

| 25. | Europaparlamentet vidhåller uppfattningen att det är nödvändigt att genomföra en avreglering av energimarknaden för att öka konkurrensen, hantera energipriserna och säkra energitillgång och energieffektivitet och uppmanar därför kommissionen att mer intensivt följa upp och främja genomförandet av avregleringsprocessen i medlemsstaterna, men uttalar sitt stöd för att det införs en mer balanserad ram för främjandet av investeringar i innovation och konkurrenskraft. Parlamentet konstaterar att medlemsstaternas och EU:s lagstiftningsmöjligheter inom en sådan ram måste förbättras. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet vidhåller uppfattningen att det är nödvändigt att genomföra en avreglering av energimarknaden för att öka konkurrensen, hantera energipriserna och säkra energitillgång och energieffektivitet och uppmanar därför kommissionen att mer intensivt följa upp och främja genomförandet av avregleringsprocessen i medlemsstaterna, men uttalar sitt stöd för att det införs en mer balanserad ram för främjandet av investeringar i innovation och konkurrenskraft. Parlamentet konstaterar att medlemsstaternas och EU:s lagstiftningsmöjligheter inom en sådan ram måste förbättras.

| 26. | Europaparlamentet anser att ekonomiska incitament och finansieringsinstrument är av avgörande betydelse för att stimulera nya investeringar i nya energiprodukter och energitjänster, och att syftet med dessa ekonomiska incitament följaktligen bör fastställas exakt och tydligt, bland annat med tanke på de europeiska produkternas och tjänsternas konkurrenskraft. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att ekonomiska incitament och finansieringsinstrument är av avgörande betydelse för att stimulera nya investeringar i nya energiprodukter och energitjänster, och att syftet med dessa ekonomiska incitament följaktligen bör fastställas exakt och tydligt, bland annat med tanke på de europeiska produkternas och tjänsternas konkurrenskraft.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja en lagstiftningsmiljö som fullt ut stöder och främjar högeffektiva kraftvärmeinstallationers fulla potential, i synnerhet för industriell användning och mikrokraftvärme för små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra kraftvärmedirektivet med en realistiskt och ekonomiskt hållbar strategi och utan att hinder inrättas för denna typ av investering. Parlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna att dra full nytta av och utöka tillämpningsområdet för aktuell teknik, såsom i form av trigenerering, där den energi som nu går till spillo inom industrin och energiproduktionen kommer till användning. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja en lagstiftningsmiljö som fullt ut stöder och främjar högeffektiva kraftvärmeinstallationers fulla potential, i synnerhet för industriell användning och mikrokraftvärme för små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra kraftvärmedirektivet med en realistiskt och ekonomiskt hållbar strategi och utan att hinder inrättas för denna typ av investering. Parlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna att dra full nytta av och utöka tillämpningsområdet för aktuell teknik, såsom i form av trigenerering, där den energi som nu går till spillo inom industrin och energiproduktionen kommer till användning.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra kraftvärmedirektivet fullt ut för att dra fördel av kraftvärmens stora potential till energibesparingar, och kräver ett EU-initiativ för kraftvärme som komplement till direktivet för att säkra tydliga och synbara resultat under de kommande åren. Europaparlamentet är av den åsikten att främjandet av kraftvärme bör integreras i EU:s samtliga berörda politikområden, t.ex. miljö, forskning, utbildning, konkurrens, industri, handel och regionalpolitik. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra kraftvärmedirektivet fullt ut för att dra fördel av kraftvärmens stora potential till energibesparingar, och kräver ett EU-initiativ för kraftvärme som komplement till direktivet för att säkra tydliga och synbara resultat under de kommande åren. Europaparlamentet är av den åsikten att främjandet av kraftvärme bör integreras i EU:s samtliga berörda politikområden, t.ex. miljö, forskning, utbildning, konkurrens, industri, handel och regionalpolitik.

| 29. | Europaparlamentet anser att skattemässiga åtgärder kan vara effektiva både som uppmuntrande och som avskräckande medel och bör användas som ett sätt att främja energieffektivitet och påskynda införandet av energieffektiva lösningar. Parlamentet understryker att skattesystemet även bör omfatta principen att förorenaren betalar. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att skattemässiga åtgärder kan vara effektiva både som uppmuntrande och som avskräckande medel och bör användas som ett sätt att främja energieffektivitet och påskynda införandet av energieffektiva lösningar. Parlamentet understryker att skattesystemet även bör omfatta principen att förorenaren betalar.

| 30. | Europaparlamentet anser att beskattningen spelar en viktig roll för att förbättra energieffektiviteten. Parlamentet anser att insatser bör göras för att tillse att medlemsstaternas nationella skattesystem gynnar energieffektiva metoder. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att beskattningen spelar en viktig roll för att förbättra energieffektiviteten. Parlamentet anser att insatser bör göras för att tillse att medlemsstaternas nationella skattesystem gynnar energieffektiva metoder.

| 31. | Europaparlamentet anser att multilaterala banker och offentliga finansinstitutioner bör inrätta en fond för energieffektivitet som beviljar medel till projekt för energieffektivitet. Parlamentet anser att energieffektivitetsmålen bör integreras också i andra politikområden, särskilt i skatte-, transport- och sammanhållningspolitiken. Parlamentet anser att innovativa finansieringsordningar och avtalsförfaranden, t.ex. mikrokrediter och samriskföretag mellan privata bolag och kommuner, måste föreslås för att aktivt involvera lokala partner och beslutsfattare. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att multilaterala banker och offentliga finansinstitutioner bör inrätta en fond för energieffektivitet som beviljar medel till projekt för energieffektivitet. Parlamentet anser att energieffektivitetsmålen bör integreras också i andra politikområden, särskilt i skatte-, transport- och sammanhållningspolitiken. Parlamentet anser att innovativa finansieringsordningar och avtalsförfaranden, t.ex. mikrokrediter och samriskföretag mellan privata bolag och kommuner, måste föreslås för att aktivt involvera lokala partner och beslutsfattare.

| 32. | Europaparlamentet anser - med tanke på de positiva erfarenheterna med hushållsapparater - att det är nödvändigt att undersöka möjligheterna att utöka energieffektivitetsmärkning och andra informationslösningar för konsumenter till att även omfatta andra produkter. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser - med tanke på de positiva erfarenheterna med hushållsapparater - att det är nödvändigt att undersöka möjligheterna att utöka energieffektivitetsmärkning och andra informationslösningar för konsumenter till att även omfatta andra produkter.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra lokala myndigheter till nyskapande åtgärder för att säkerställa effektiv användning av energiresurser, bland annat genom att öka produktionen av energi från alternativa energikällor med hjälp av skattelättnader och ökat finansiellt stöd från EU. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra lokala myndigheter till nyskapande åtgärder för att säkerställa effektiv användning av energiresurser, bland annat genom att öka produktionen av energi från alternativa energikällor med hjälp av skattelättnader och ökat finansiellt stöd från EU.

| 34. | Europaparlamentet anser att det bör införas incitament för att förbättra infrastruktur och sammankoppling för att reducera förlusterna vid överföring och distribution. Parlamentet anser att spridningen av produktionsställen inom de nationella territorierna bör vara rationell och att dessa ställen skall ligga så nära förbrukningsstället som möjligt. Parlamentet konstaterar att förnybara energikällor lämpar sig särskilt väl för decentraliserad produktion. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att det bör införas incitament för att förbättra infrastruktur och sammankoppling för att reducera förlusterna vid överföring och distribution. Parlamentet anser att spridningen av produktionsställen inom de nationella territorierna bör vara rationell och att dessa ställen skall ligga så nära förbrukningsstället som möjligt. Parlamentet konstaterar att förnybara energikällor lämpar sig särskilt väl för decentraliserad produktion.

| 35. | Europaparlamentet konstaterar att elöverföring och eldistribution orsakar en förlust på upp till 10 procent av den el som produceras. Parlamentet uppmärksammar att i vissa medlemsstater uppgår dessa förluster till mer än 20 procent av den el som produceras. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utan dröjsmål vidta åtgärder för att minimera förlusterna i elöverförings- och eldistributionsnäten. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet konstaterar att elöverföring och eldistribution orsakar en förlust på upp till 10 procent av den el som produceras. Parlamentet uppmärksammar att i vissa medlemsstater uppgår dessa förluster till mer än 20 procent av den el som produceras. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utan dröjsmål vidta åtgärder för att minimera förlusterna i elöverförings- och eldistributionsnäten.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skyndsamt genomföra direktiv 2002/91/EG. Parlamentet ber kommissionen utvärdera det direktivets konsekvenser för energiförbrukningen samt för ekonomin och att överväga möjligheten att, i händelse utvärderingen ger positivt resultat, gradvis utsträcka direktivets mål till att fullständigt omfatta alla byggnader, i synnerhet för att se till att samtliga befintliga bostadshus med en yta på högst 1 000 m2 också omfattas av en skyldighet att anpassa komponenternas (t.ex. takisolering och fönster) standarder för energieffektivitet till gällande standarder för nya byggnader när komponenterna renoveras, på grundval av liknande initiativ som redan införts i medlemsstater. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skyndsamt genomföra direktiv 2002/91/EG. Parlamentet ber kommissionen utvärdera det direktivets konsekvenser för energiförbrukningen samt för ekonomin och att överväga möjligheten att, i händelse utvärderingen ger positivt resultat, gradvis utsträcka direktivets mål till att fullständigt omfatta alla byggnader, i synnerhet för att se till att samtliga befintliga bostadshus med en yta på högst 1 000 m2 också omfattas av en skyldighet att anpassa komponenternas (t.ex. takisolering och fönster) standarder för energieffektivitet till gällande standarder för nya byggnader när komponenterna renoveras, på grundval av liknande initiativ som redan införts i medlemsstater.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid nästa översyn av direktiv 2002/91/EG göra mer för att uppmuntra användningen av passiva eller naturliga ljus-, kyl- och värmekällor, och att föreslå att direktivets mål utsträcks till att omfatta anläggningar och ytor i tätorter, utöver byggnader i strikt bemärkelse. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid nästa översyn av direktiv 2002/91/EG göra mer för att uppmuntra användningen av passiva eller naturliga ljus-, kyl- och värmekällor, och att föreslå att direktivets mål utsträcks till att omfatta anläggningar och ytor i tätorter, utöver byggnader i strikt bemärkelse.

| 38. | Europaparlamentet betonar att de nationella handlingsplanerna för energieffektivitet är synnerligen viktiga och att det är nädvändigt att se till att de får en bred spridning bland allmänheten så att samhället, icke-statliga organisationer, näringslivet och politiker också kan påverka utarbetandet och övervakningen av dessa handlingsplaner. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar att de nationella handlingsplanerna för energieffektivitet är synnerligen viktiga och att det är nädvändigt att se till att de får en bred spridning bland allmänheten så att samhället, icke-statliga organisationer, näringslivet och politiker också kan påverka utarbetandet och övervakningen av dessa handlingsplaner.

| 39. | Europaparlamentet kräver ett EU-initiativ för byggnader där uppgradering av standarder för nya byggnaders energiprestanda samordnas och där incitament skapas för att påskynda renoveringen av det befintliga fastighetsbeståndet. Parlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt passiv uppvärmning och kylning. Parlamentet anser också att initiativet måste omfatta samordning av arkitekternas, byggherrarnas, ägarnas och de lokala politikernas insatser liksom utbildning för de förvaltnings- och skötselansvariga, för att den ekonomiska effektiviteten skall kunna maximeras. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet kräver ett EU-initiativ för byggnader där uppgradering av standarder för nya byggnaders energiprestanda samordnas och där incitament skapas för att påskynda renoveringen av det befintliga fastighetsbeståndet. Parlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt passiv uppvärmning och kylning. Parlamentet anser också att initiativet måste omfatta samordning av arkitekternas, byggherrarnas, ägarnas och de lokala politikernas insatser liksom utbildning för de förvaltnings- och skötselansvariga, för att den ekonomiska effektiviteten skall kunna maximeras.

| 40. | Europaparlamentet betonar att tillämpningsområdet för direktiv 2002/91/EG behöver utvidgas till att inbegripa betydande renoveringsåtgärder i alla byggnader oberoende av storlek och att det är nödvändigt att tillhandahålla lämplig finansiering för att påskynda renoveringen av de fastigheter där sparpotentialen är störst. Parlamentet är av den åsikten att där det är tillämpligt bör dessa projekt kombineras med renovering av fjärrvärmesystemen för dessa byggnader. Samtidigt konstaterar parlamentet att det finns en kritisk undre gräns för invånarantalet för att fjärrvärmesystemen skall vara lönsamma. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar att tillämpningsområdet för direktiv 2002/91/EG behöver utvidgas till att inbegripa betydande renoveringsåtgärder i alla byggnader oberoende av storlek och att det är nödvändigt att tillhandahålla lämplig finansiering för att påskynda renoveringen av de fastigheter där sparpotentialen är störst. Parlamentet är av den åsikten att där det är tillämpligt bör dessa projekt kombineras med renovering av fjärrvärmesystemen för dessa byggnader. Samtidigt konstaterar parlamentet att det finns en kritisk undre gräns för invånarantalet för att fjärrvärmesystemen skall vara lönsamma.

| 41. | Europaparlamentet menar att renovering och modernisering av fjärrvärme- och kraftvärmesystem bör få starkt stöd i form av tydliga mål och incitament. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet menar att renovering och modernisering av fjärrvärme- och kraftvärmesystem bör få starkt stöd i form av tydliga mål och incitament.

| 42. | Europaparlamentet kräver att EU-institutionernas byggnader bör uppfylla de högsta standarderna för energieffektivitet så att dessa byggnader blir innovationscentrum. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet kräver att EU-institutionernas byggnader bör uppfylla de högsta standarderna för energieffektivitet så att dessa byggnader blir innovationscentrum.

| 43. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör föregå med gott exempel genom att tillämpa obligatoriska åtgärder för energieffektivitet inom den offentliga sektorn, bland annat genom att införskaffa effektiva fordon när man förnyar vagnparken inom kollektivtrafiken och tillämpa effektivitetsnormer när man genomför större byggnadsrenoveringar, som till exempel omfattar kriterier för energieffektivitet i avtal om offentliga bygg- och anläggningsarbeten. Parlamentet välkomnar i detta avseende nationella handlingsplaner för energieffektivitet. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör föregå med gott exempel genom att tillämpa obligatoriska åtgärder för energieffektivitet inom den offentliga sektorn, bland annat genom att införskaffa effektiva fordon när man förnyar vagnparken inom kollektivtrafiken och tillämpa effektivitetsnormer när man genomför större byggnadsrenoveringar, som till exempel omfattar kriterier för energieffektivitet i avtal om offentliga bygg- och anläggningsarbeten. Parlamentet välkomnar i detta avseende nationella handlingsplaner för energieffektivitet.

| 44. | Europaparlamentet anser att handlingsplanerna i största möjliga utsträckning bör generera kostnadseffektiva, följdriktiga och marknadsvänliga ramvillkor, som skall konsekvensbedömas. Parlamentet anser dessutom att handlingsplanerna bör vara förenliga med varje aktörs roll på energimarknaden. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att handlingsplanerna i största möjliga utsträckning bör generera kostnadseffektiva, följdriktiga och marknadsvänliga ramvillkor, som skall konsekvensbedömas. Parlamentet anser dessutom att handlingsplanerna bör vara förenliga med varje aktörs roll på energimarknaden.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar offentlig-privata partnerskap eftersom betydande resultat kan åstadkommas genom dessa. Parlamentet konstaterar att med det gemensamma målet att förbättra energieffektiviteten i EU blir den sammanlagda effekten av gemensamma insatser från den offentliga och den privata sektorn större än summan av de enskilda insatserna (t.ex. i informationskampanjer och spridning av bästa metoder). |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet välkomnar offentlig-privata partnerskap eftersom betydande resultat kan åstadkommas genom dessa. Parlamentet konstaterar att med det gemensamma målet att förbättra energieffektiviteten i EU blir den sammanlagda effekten av gemensamma insatser från den offentliga och den privata sektorn större än summan av de enskilda insatserna (t.ex. i informationskampanjer och spridning av bästa metoder).

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja inrättandet av en avreglerad marknad för energitjänster där alla operatörer omfattas av samma behandling och öppenhet, vilket kan få energiföretagen att utveckla den alternativa verksamhet som energieffektivitet utgör och få dem att väsentligt bidra till minskad förbrukning. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja inrättandet av en avreglerad marknad för energitjänster där alla operatörer omfattas av samma behandling och öppenhet, vilket kan få energiföretagen att utveckla den alternativa verksamhet som energieffektivitet utgör och få dem att väsentligt bidra till minskad förbrukning.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att föregå med gott exempel genom att begränsa växthusgasutsläppen i sin verksamhet. Detta kan ske genom ökad energieffektivitet i kontorsbyggnader och all utrustning som används, genom att använda transportmedel som avger lite koldioxid osv. Parlamentet anser att särskilda insatser behövs med tanke på de resor som görs av ledamöterna av Europaparlamentet, vartill hör att man bör överväga om det är lämpligt att Europaparlamentet är förlagt till olika orter och om bilar med låga koldioxidutsläpp för chaufförstjänsten bör införskaffas osv. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att föregå med gott exempel genom att begränsa växthusgasutsläppen i sin verksamhet. Detta kan ske genom ökad energieffektivitet i kontorsbyggnader och all utrustning som används, genom att använda transportmedel som avger lite koldioxid osv. Parlamentet anser att särskilda insatser behövs med tanke på de resor som görs av ledamöterna av Europaparlamentet, vartill hör att man bör överväga om det är lämpligt att Europaparlamentet är förlagt till olika orter och om bilar med låga koldioxidutsläpp för chaufförstjänsten bör införskaffas osv.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bland urvalskriterierna vid offentlig upphandling inkludera en hög energieffektivitetsnivå. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bland urvalskriterierna vid offentlig upphandling inkludera en hög energieffektivitetsnivå.

| 49. | Europaparlamentet påpekar att energitjänstföretag med stöd av avtal om energibesparande åtgärder kan erbjuda de tjänster som krävs för att förbättra energieffektiviteten i samband med byggnadsrenoveringar, utan att det krävs några inledande investeringar från entreprenören. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet påpekar att energitjänstföretag med stöd av avtal om energibesparande åtgärder kan erbjuda de tjänster som krävs för att förbättra energieffektiviteten i samband med byggnadsrenoveringar, utan att det krävs några inledande investeringar från entreprenören.

| 50. | Europaparlamentet anser att åtgärder bör vidtas inom ramen för översynen av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd för att ytterligare främja investeringar i energieffektivitetsåtgärder. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att åtgärder bör vidtas inom ramen för översynen av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd för att ytterligare främja investeringar i energieffektivitetsåtgärder.

| 51. | Europaparlamentet påpekar att EU:s regionalpolitiska fonder också kunde användas för att finansiera interregionala projekt som överför sakkunskap till de medlemsstater och regioner som saknar avancerad teknisk utveckling för energieffektivitet. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet påpekar att EU:s regionalpolitiska fonder också kunde användas för att finansiera interregionala projekt som överför sakkunskap till de medlemsstater och regioner som saknar avancerad teknisk utveckling för energieffektivitet.

| 52. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att det, tillsammans med kommissionen och dess initiativ för energiupplysning, i första hand är ett nationellt, regionalt och lokalt ansvar att tillhandahålla information till medborgarna och vill se ökade insatser för att underlätta information till medborgarna och den privata sektorn. Parlamentet anser att denna information bör innehålla uppgifter om tillgången på befintlig och kostnadseffektiv teknik och om den ökande bristen på resurser. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med berörda nationella, lokala och regionala institutioner stödja en EU-omfattande kampanj för information och ökad medvetenhet om bästa metoder för energieffektivitet och att stödja expertnätverk. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att det, tillsammans med kommissionen och dess initiativ för energiupplysning, i första hand är ett nationellt, regionalt och lokalt ansvar att tillhandahålla information till medborgarna och vill se ökade insatser för att underlätta information till medborgarna och den privata sektorn. Parlamentet anser att denna information bör innehålla uppgifter om tillgången på befintlig och kostnadseffektiv teknik och om den ökande bristen på resurser. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med berörda nationella, lokala och regionala institutioner stödja en EU-omfattande kampanj för information och ökad medvetenhet om bästa metoder för energieffektivitet och att stödja expertnätverk.

| 53. | Europaparlamentet upprepar den betydelse som Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen (8) (direktivet om utsläppshandel) har för att förbättra energieffektiviteten inom industrin, minska koldioxidutsläppen och uppfylla EU:s Kyotoåtaganden i dag och efter 2012. Parlamentet kräver att flygsektorn skall ingå i EU:s system för handel med utsläppsrätter. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet upprepar den betydelse som Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen (8) (direktivet om utsläppshandel) har för att förbättra energieffektiviteten inom industrin, minska koldioxidutsläppen och uppfylla EU:s Kyotoåtaganden i dag och efter 2012. Parlamentet kräver att flygsektorn skall ingå i EU:s system för handel med utsläppsrätter.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, regionerna och de lokala myndigheterna att avskaffa den byråkrati som hindrar medborgarna och den privata sektorn att dra fördel av offentliga incitament för effektivare energianvändning. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, regionerna och de lokala myndigheterna att avskaffa den byråkrati som hindrar medborgarna och den privata sektorn att dra fördel av offentliga incitament för effektivare energianvändning.

| 55. | Europaparlamentet konstaterar att kommunalt avfall innehåller stora mängder kemisk energi, som skulle kunna användas på ett ekonomiskt sätt om även miljöskyddsvillkoren förbättrades. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet konstaterar att kommunalt avfall innehåller stora mängder kemisk energi, som skulle kunna användas på ett ekonomiskt sätt om även miljöskyddsvillkoren förbättrades.

| 56. | Europaparlamentet betonar att det finns avsevärda energireserver i kol samt tekniska möjligheter för effektiv och ren förbränning av kol och för omvandling av det till gas- och dieselbränslen. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet betonar att det finns avsevärda energireserver i kol samt tekniska möjligheter för effektiv och ren förbränning av kol och för omvandling av det till gas- och dieselbränslen.

| 57. | Europaparlamentet fäster medlemsstaternas uppmärksamhet på behovet av att modernisera gamla värme- och kraftvärmeverk. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet fäster medlemsstaternas uppmärksamhet på behovet av att modernisera gamla värme- och kraftvärmeverk.

| 58. | Europaparlamentet anser, mot bakgrund av att Europeiska unionen omfattar olika tidszoner, att gränsöverskridande elnät kommer att underlätta energiförsörjningen under toppbelastningsperioder och avsevärt minska de förluster som blir följden av behovet att upprätthålla reservproduktionskapacitet. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet anser, mot bakgrund av att Europeiska unionen omfattar olika tidszoner, att gränsöverskridande elnät kommer att underlätta energiförsörjningen under toppbelastningsperioder och avsevärt minska de förluster som blir följden av behovet att upprätthålla reservproduktionskapacitet.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstater och regioner med stora industriområden att utvärdera potentialen för kraftvärme och de stora mängder energi som går till spillo inom dessa områden. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstater och regioner med stora industriområden att utvärdera potentialen för kraftvärme och de stora mängder energi som går till spillo inom dessa områden.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att till fullo använda sig av erfarenheterna från Save och projekt inom ramen för ett energiintelligent Europa i medlemsstaterna och öka sina insatser genom att sprida och dela med sig av bästa praxis. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att till fullo använda sig av erfarenheterna från Save och projekt inom ramen för ett energiintelligent Europa i medlemsstaterna och öka sina insatser genom att sprida och dela med sig av bästa praxis.

| 61. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens Cars 21-initiativ och tror att en integrerad strategi på transportområdet är nödvändig. Parlamentet anser emellertid att denna inställning inte bör innebära en minskning av de berörda parternas förpliktelser. Europaparlamentet betonar vikten och nödvändigheten av ett ramdirektiv för transportsektorns energieffektivitet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lägga fram nationella initiativ för hållbara transporter, där fokus ligger på rörlighet i städerna, järnvägsinfrastruktur, energieffektiva bilar och övergång till andra transportssätt. Parlamentet anser att EU bör utvärdera dagens effektivitetsstandarder för bilar och vid behov föreslå nya effektivitetsstandarder, efter utvärderingen av de frivilliga avtalen med bilindustrin. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens Cars 21-initiativ och tror att en integrerad strategi på transportområdet är nödvändig. Parlamentet anser emellertid att denna inställning inte bör innebära en minskning av de berörda parternas förpliktelser. Europaparlamentet betonar vikten och nödvändigheten av ett ramdirektiv för transportsektorns energieffektivitet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lägga fram nationella initiativ för hållbara transporter, där fokus ligger på rörlighet i städerna, järnvägsinfrastruktur, energieffektiva bilar och övergång till andra transportssätt. Parlamentet anser att EU bör utvärdera dagens effektivitetsstandarder för bilar och vid behov föreslå nya effektivitetsstandarder, efter utvärderingen av de frivilliga avtalen med bilindustrin.

| 62. | Europaparlamentet anser att energibedömningar av hur kollektivtrafiken i städerna fungerar, i synnerhet såvitt avser anslutningar, bör prioriteras och beaktas på lämpligt sätt i kriterierna för stöd från strukturfonderna. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet anser att energibedömningar av hur kollektivtrafiken i städerna fungerar, i synnerhet såvitt avser anslutningar, bör prioriteras och beaktas på lämpligt sätt i kriterierna för stöd från strukturfonderna.

| 63. | Europaparlamentet konstaterar att avancerade modern flygplan redan förbrukar betydligt mindre bränsle och begär trots detta att forskningen på detta område ytterligare skall intensifieras. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet konstaterar att avancerade modern flygplan redan förbrukar betydligt mindre bränsle och begär trots detta att forskningen på detta område ytterligare skall intensifieras.

| 64. | Europaparlamentet påminner om att omkring 59 procent av den olja som förbrukades i Europa 2004 användes av transportsektorn, och av återstoden användes 17 procent i fastigheter, 16 procent till annat än energi och 8 procent inom industrin. Parlamentet noterar att kommissionen förväntar sig att energibehovet i transportsektorn kommer att öka med minst 30 procent till 2030, med en årlig ökning på 5 procent för lufttransporter, vilket kommer att öka utsläppen och beroendet av importerad energi. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet påminner om att omkring 59 procent av den olja som förbrukades i Europa 2004 användes av transportsektorn, och av återstoden användes 17 procent i fastigheter, 16 procent till annat än energi och 8 procent inom industrin. Parlamentet noterar att kommissionen förväntar sig att energibehovet i transportsektorn kommer att öka med minst 30 procent till 2030, med en årlig ökning på 5 procent för lufttransporter, vilket kommer att öka utsläppen och beroendet av importerad energi.

| 65. | Europaparlamentet efterlyser en övergripande strategi för att frångå fossilt bränsle och minimera koldioxidutsläpp inom transportsektorn, inklusive kraftigt ökad produktion och användning av den senaste biobränsletekniken i enlighet med kommissionens biobränslestrategi samt mycket större skattelättnader för fordon med låga utsläppsnivåer, vilket kommissionen redan har föreslagit i sitt förslag till rådets direktiv om beskattning av personbilar (KOM(2005)0261). |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet efterlyser en övergripande strategi för att frångå fossilt bränsle och minimera koldioxidutsläpp inom transportsektorn, inklusive kraftigt ökad produktion och användning av den senaste biobränsletekniken i enlighet med kommissionens biobränslestrategi samt mycket större skattelättnader för fordon med låga utsläppsnivåer, vilket kommissionen redan har föreslagit i sitt förslag till rådets direktiv om beskattning av personbilar (KOM(2005)0261).

| 66. | Europaparlamentet anser också att det är viktigt att kommissionen lägger fram förslag om en hållbar, långsiktig förbättring av transportsektorns energieffektivitet och energihushållning, inklusive lagstiftningsförslag för att uppnå a) dubbelt så energisnåla bilar och skåpbilar, b) en överföring av trafik från vägarna och luften till järnvägarna och vattenvägarna samt c) mer kollektivtrafik. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet anser också att det är viktigt att kommissionen lägger fram förslag om en hållbar, långsiktig förbättring av transportsektorns energieffektivitet och energihushållning, inklusive lagstiftningsförslag för att uppnå a) dubbelt så energisnåla bilar och skåpbilar, b) en överföring av trafik från vägarna och luften till järnvägarna och vattenvägarna samt c) mer kollektivtrafik.

| 67. | Europaparlamentet anser att ökningen av transporterna - framför allt vägtransporter - är ett av de största hindren för att minska EU:s energiefterfrågan. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka vilka framsteg som har gjorts inom ramen för den frivilliga överenskommelsen mellan Europas biltillverkare och vid behov överväga ytterligare åtgärder för att nå de uppställda målen. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet anser att ökningen av transporterna - framför allt vägtransporter - är ett av de största hindren för att minska EU:s energiefterfrågan. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka vilka framsteg som har gjorts inom ramen för den frivilliga överenskommelsen mellan Europas biltillverkare och vid behov överväga ytterligare åtgärder för att nå de uppställda målen.

| 68. | Europaparlamentet anser att fordonsparker som används inom begränsade områden, särskilt i stora städer, innebär stora möjligheter att främja nya och effektivare lösningar för att röra sig i stadskärnor. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda offentlig upphandling och skattelättnader för att främja effektivare transportmedel och på så sätt bidra till att skapa marknader för renare och effektivare fordon och bränslen. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet anser att fordonsparker som används inom begränsade områden, särskilt i stora städer, innebär stora möjligheter att främja nya och effektivare lösningar för att röra sig i stadskärnor. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda offentlig upphandling och skattelättnader för att främja effektivare transportmedel och på så sätt bidra till att skapa marknader för renare och effektivare fordon och bränslen.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja åtgärder för att förändra marknaden i syfte att påskynda spridningen av de bästa former av teknik som finns att tillgå, exempelvis kraftvärme och spjutspetsteknik, såsom effektiva apparater av klasserna ”A+/A++” på marknaden och ber kommissionen att överväga att börja ta prestandan hos de effektivaste produkterna som utgångspunkt för normsättningen inom EU, alltså tillämpa det som kallas en ”top runner approach”. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja åtgärder för att förändra marknaden i syfte att påskynda spridningen av de bästa former av teknik som finns att tillgå, exempelvis kraftvärme och spjutspetsteknik, såsom effektiva apparater av klasserna ”A+/A++” på marknaden och ber kommissionen att överväga att börja ta prestandan hos de effektivaste produkterna som utgångspunkt för normsättningen inom EU, alltså tillämpa det som kallas en ”top runner approach”.

| 70. | Europaparlamentet välkomnar en harmonisering av normerna på den inre marknaden genom att märkningsprogram och riktmärken införs, men betonar att dessa normer måste överföras till internationell nivå i samband med internationella handelsförhandlingar. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet välkomnar en harmonisering av normerna på den inre marknaden genom att märkningsprogram och riktmärken införs, men betonar att dessa normer måste överföras till internationell nivå i samband med internationella handelsförhandlingar.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet se över och revidera grundläggande instrument som märkning och standarder för energieffektivitet så att dessa anpassas till den tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet se över och revidera grundläggande instrument som märkning och standarder för energieffektivitet så att dessa anpassas till den tekniska utvecklingen.

| 72. | Europaparlamentet understryker vikten av en europeisk marknadsomvandling för apparater, kontorsutrustning, konsumentelektronik och industrimotorer för att öka energieffektiviteten. Parlamentet anser att detta kan genomföras med hjälp av strängare minimistandardkrav, progressiva program för offentlig upphandling, riktade informationskampanjer och förbättrad energimärkning. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet understryker vikten av en europeisk marknadsomvandling för apparater, kontorsutrustning, konsumentelektronik och industrimotorer för att öka energieffektiviteten. Parlamentet anser att detta kan genomföras med hjälp av strängare minimistandardkrav, progressiva program för offentlig upphandling, riktade informationskampanjer och förbättrad energimärkning.

| 73. | Europaparlamentet anser att systemet med handel med vita certifikat inte bör följas upp för närvarande eftersom det är nödvändigt att invänta resultaten från handeln med utsläppsrätter, och systemet för handel med utsläppsrätter måste först optimeras för att ta hänsyn till erfarenheterna hittills. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet anser att systemet med handel med vita certifikat inte bör följas upp för närvarande eftersom det är nödvändigt att invänta resultaten från handeln med utsläppsrätter, och systemet för handel med utsläppsrätter måste först optimeras för att ta hänsyn till erfarenheterna hittills.

| 74. | 74 Europaparlamentet betonar att effekterna av det vita certifieringssystemet måste kontrolleras noga innan det eventuellt införs. Parlamentet konstaterar att det även finns andra sätt att nå samma sparmål. |
| --- | --- |

74.

74 Europaparlamentet betonar att effekterna av det vita certifieringssystemet måste kontrolleras noga innan det eventuellt införs. Parlamentet konstaterar att det även finns andra sätt att nå samma sparmål.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheterna till energibesparingar inom jordbrukssektorn och att innefatta detta i sina initiativ på detta område. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheterna till energibesparingar inom jordbrukssektorn och att innefatta detta i sina initiativ på detta område.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja spridning av produkter och teknik som innebär att energiförbrukande varor och apparater förbrukar energi endast när detta verkligen behövs (t.ex. belysning med rörelsesensorer och apparater utan viloläge). |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja spridning av produkter och teknik som innebär att energiförbrukande varor och apparater förbrukar energi endast när detta verkligen behövs (t.ex. belysning med rörelsesensorer och apparater utan viloläge).

| 77. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att deras system för marknadsövervakning är stränga och effektiva så att apparater som inte uppfyller EU:s nuvarande märkningskrav inte släpps ut på EU-marknaden. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att deras system för marknadsövervakning är stränga och effektiva så att apparater som inte uppfyller EU:s nuvarande märkningskrav inte släpps ut på EU-marknaden.

| 78. | Europaparlamentet begär att en märkning om ”energiförbrukning per kilometer” snabbt skall införas inom transportsektorn så att konsumenterna kan välja mellan att resa med exempelvis järnväg, flyg eller bil efter att ha informerats om energieffekterna. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet begär att en märkning om ”energiförbrukning per kilometer” snabbt skall införas inom transportsektorn så att konsumenterna kan välja mellan att resa med exempelvis järnväg, flyg eller bil efter att ha informerats om energieffekterna.

| 79. | Europaparlamentet anser dessutom att det europeiska bilmärkningssystemet måste stärkas genom åtgärder för att främja spridningen på marknaden av fordon med låga koldioxidutsläpp och/eller biogasdrivna fordon, samt mer omfattande åtgärder som effektivare kontroll av att fartgränserna efterlevs, förbättrade system för vägförvaltning och trafikhantering och infrastruktur samt stöd till bättre körkunskaper. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet anser dessutom att det europeiska bilmärkningssystemet måste stärkas genom åtgärder för att främja spridningen på marknaden av fordon med låga koldioxidutsläpp och/eller biogasdrivna fordon, samt mer omfattande åtgärder som effektivare kontroll av att fartgränserna efterlevs, förbättrade system för vägförvaltning och trafikhantering och infrastruktur samt stöd till bättre körkunskaper.

| 80. | Europaparlamentet anser att utgifterna för forskning och utveckling måste vara höga på nationell nivå och på EU-nivå för att det skall gå att utnyttja möjligheterna till energieffektivitet och kritiserar i detta avseende stats- och regeringschefernas beslut om budgetramen för 2007-2013 och den inskränkning av det sjunde ramprogrammet som denna budgetplan medför. Parlamentet anser det vara av yttersta vikt att EU föregår med gott exempel genom att behandla forskningsutgifterna inom det sjunde ramprogrammet på området för energieffektivitet som en prioritering, genom att beakta de betydande möjligheterna till vinster inom energieffektivitet, utsläppsreducering och en global marknad för nya och effektiva utrustningar och system och att avstå från minska de medel som avsatts för energieffektivitetssektorn i budgeten för det sjunde ramprogrammet. Parlamentet vill att medlemsstaterna, industrin och sjunde ramprogrammet blir framgångsrika inom alla dessa områden, och anser att ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation måste fylla en viktig funktion vid främjande och marknadsföring av ny teknik. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet anser att utgifterna för forskning och utveckling måste vara höga på nationell nivå och på EU-nivå för att det skall gå att utnyttja möjligheterna till energieffektivitet och kritiserar i detta avseende stats- och regeringschefernas beslut om budgetramen för 2007-2013 och den inskränkning av det sjunde ramprogrammet som denna budgetplan medför. Parlamentet anser det vara av yttersta vikt att EU föregår med gott exempel genom att behandla forskningsutgifterna inom det sjunde ramprogrammet på området för energieffektivitet som en prioritering, genom att beakta de betydande möjligheterna till vinster inom energieffektivitet, utsläppsreducering och en global marknad för nya och effektiva utrustningar och system och att avstå från minska de medel som avsatts för energieffektivitetssektorn i budgeten för det sjunde ramprogrammet. Parlamentet vill att medlemsstaterna, industrin och sjunde ramprogrammet blir framgångsrika inom alla dessa områden, och anser att ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation måste fylla en viktig funktion vid främjande och marknadsföring av ny teknik.

| 81. | Europaparlamentet understryker att investeringar i energihushållning och energieffektivitet i väsentligt högre grad bör prioriteras i berörda finansiella EU-instrument som strukturfonderna, Sammanhållningsfonden, programmen för forskning och utveckling samt ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation. Parlamentet uppmanar de internationella finansieringsinstitutionerna, t.ex. Europeiska investeringsbanken, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, Världsbanken och offentliga nationella banker att inlemma förfaranden för energirevision i all sin verksamhet, att ha engagerade och specialiserade avdelningar för energihushållning, att inrätta särskilda lånearrangemang för sina investeringar, t.ex. för påskyndad renovering av byggnader eller offentlig transportinfrastruktur, att rationalisera tillgången till riskkapital för investeringar i energieffektivitet och att införa standardiserade riskbedömningar för sådana investeringar för att minska den administrativa bördan. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet understryker att investeringar i energihushållning och energieffektivitet i väsentligt högre grad bör prioriteras i berörda finansiella EU-instrument som strukturfonderna, Sammanhållningsfonden, programmen för forskning och utveckling samt ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation. Parlamentet uppmanar de internationella finansieringsinstitutionerna, t.ex. Europeiska investeringsbanken, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, Världsbanken och offentliga nationella banker att inlemma förfaranden för energirevision i all sin verksamhet, att ha engagerade och specialiserade avdelningar för energihushållning, att inrätta särskilda lånearrangemang för sina investeringar, t.ex. för påskyndad renovering av byggnader eller offentlig transportinfrastruktur, att rationalisera tillgången till riskkapital för investeringar i energieffektivitet och att införa standardiserade riskbedömningar för sådana investeringar för att minska den administrativa bördan.

| 82. | Europaparlamentet vill se att Sammanhållningsfonden utsträcks till att omfatta områden som energieffektivitet och främjande av rena allmänna kommunikationer och kollektivtrafiksystem i tätorter, vilket kommer att vara särskilt värdefullt för de nya medlemsstaterna, där de största marginalerna för energibesparingar finns. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet vill se att Sammanhållningsfonden utsträcks till att omfatta områden som energieffektivitet och främjande av rena allmänna kommunikationer och kollektivtrafiksystem i tätorter, vilket kommer att vara särskilt värdefullt för de nya medlemsstaterna, där de största marginalerna för energibesparingar finns.

| 83. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa ett övergripande synsätt när den utarbetar framtida politik och lagstiftningsförslag för att garantera att kriterierna för energieffektivitet beaktas undantagslöst. Parlamentet anser även att energieffektivitet bör behandlas som en fördelaktig aspekt inom ramen för gemenskapens förfaranden för beviljande av stöd. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa ett övergripande synsätt när den utarbetar framtida politik och lagstiftningsförslag för att garantera att kriterierna för energieffektivitet beaktas undantagslöst. Parlamentet anser även att energieffektivitet bör behandlas som en fördelaktig aspekt inom ramen för gemenskapens förfaranden för beviljande av stöd.

| 84. | Europaparlamentet erkänner att kommissionens egna resurser på energieffektivitetsområdet varken räcker till för deras ambitioner inom detta område eller behovet av omedelbara åtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionens ordförande att frigöra ytterligare resurser för att se till att kommissionens ambitioner inom detta område motsvarar de egna resurserna. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet erkänner att kommissionens egna resurser på energieffektivitetsområdet varken räcker till för deras ambitioner inom detta område eller behovet av omedelbara åtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionens ordförande att frigöra ytterligare resurser för att se till att kommissionens ambitioner inom detta område motsvarar de egna resurserna.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att öka det internationella samarbetet inom området för energieffektivitet, så att nya regler och standarder inte splittrar den globala marknaden. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att öka det internationella samarbetet inom området för energieffektivitet, så att nya regler och standarder inte splittrar den globala marknaden.

| 86. | Europaparlamentet anser att främjandet av energieffektivitet på global nivå kommer att bli minst lika viktigt som dialogen med de energiproducerande länderna. Parlamentet anser att energieffektivitet måste integreras i EU:s utrikespolitik, inte minst i utvecklingssamarbetet och i dialogen med energiproducerande länder och med motparter i tillväxtekonomierna (däribland Kina, Indien och Brasilien), i länderna i Östeuropa, på Balkan och kring Medelhavet samt länderna i Afrika, Västindien och Stilla havet. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet anser att främjandet av energieffektivitet på global nivå kommer att bli minst lika viktigt som dialogen med de energiproducerande länderna. Parlamentet anser att energieffektivitet måste integreras i EU:s utrikespolitik, inte minst i utvecklingssamarbetet och i dialogen med energiproducerande länder och med motparter i tillväxtekonomierna (däribland Kina, Indien och Brasilien), i länderna i Östeuropa, på Balkan och kring Medelhavet samt länderna i Afrika, Västindien och Stilla havet.

| 87. | Europaparlamentet påpekar att det för närvarande finns cirka 188 miljoner hushållsapparater i EU som är över tio år gamla, och att cirka 50 procent av den energi som dessa apparater behöver skulle kunna sparas genom att ersätta dem. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att påskynda ersättandet av apparater genom lämpliga ekonomiska åtgärder, såsom skatteincitament för tillverkare och rabattkampanjer för köpare. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet påpekar att det för närvarande finns cirka 188 miljoner hushållsapparater i EU som är över tio år gamla, och att cirka 50 procent av den energi som dessa apparater behöver skulle kunna sparas genom att ersätta dem. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att påskynda ersättandet av apparater genom lämpliga ekonomiska åtgärder, såsom skatteincitament för tillverkare och rabattkampanjer för köpare.

| 88. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheterna till intelligent användning av informations- och kommunikationsteknik för att stärka energi- och materialeffektiviteten genom dematerialisering, intelligenta byggnader, transportsätt osv. och tillhandahålla de politiska ramar som krävs för att främja en sådan utveckling. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheterna till intelligent användning av informations- och kommunikationsteknik för att stärka energi- och materialeffektiviteten genom dematerialisering, intelligenta byggnader, transportsätt osv. och tillhandahålla de politiska ramar som krävs för att främja en sådan utveckling.

| 89. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka den inre elmarknadens möjligheter att använda energi på ett effektivt sätt, att utnyttja den komparativa fördelen i valda länder för en elproduktion kännetecknad såväl av effektivitet som av låga utsläpp av koldioxid och samtidigt överväga om systemet med nationella utsläppskvoter är meningsfullt i ett läge med ökad gränsöverskridande handel. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka den inre elmarknadens möjligheter att använda energi på ett effektivt sätt, att utnyttja den komparativa fördelen i valda länder för en elproduktion kännetecknad såväl av effektivitet som av låga utsläpp av koldioxid och samtidigt överväga om systemet med nationella utsläppskvoter är meningsfullt i ett läge med ökad gränsöverskridande handel.

| 90. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 1, 4.1.2003, s. 65.

(2)  EUT L 52, 21.2.2004, s. 50.

(3)  EUT L 191, 22.7.2005, s. 29.

(4)  EUT L 114, 27.4.2006, s. 64.

(5)  EGT L 297, 13.10.1992, s. 16.

(6)  EGT C 343, 5.12.2001, s. 190.

(7)  EGT C 121, 24.4.2001, s. 451.

(8)  EUT L 275, 25.10.2003, s. 32.

P6_TA(2006)0244

Situationen för de romska kvinnorna i EU

Europaparlamentets resolution om situationen för de romska kvinnorna i Europeiska unionen (2005/2164(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av att Europeiska unionen och dess institutioner vid ett flertal tillfällen har uttryckt sin oro, till och med bestörtning, över romernas situation i allmänhet och de romska kvinnornas situation i synnerhet, i dokument och genom åtgärder som till exempel följande:






  — | Europaparlamentets resolution av den 28 april 2005 om romernas situation i Europeiska unionen (1), |
| --- | --- | --- |

—

med beaktande av att Europeiska unionen och dess institutioner vid ett flertal tillfällen har uttryckt sin oro, till och med bestörtning, över romernas situation i allmänhet och de romska kvinnornas situation i synnerhet, i dokument och genom åtgärder som till exempel följande:

—

Europaparlamentets resolution av den 28 april 2005 om romernas situation i Europeiska unionen (1),

| — | rapporten ”Romska kvinnor och tillträde till allmän hälso- och sjukvård: Att bryta gränserna” från Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet (EUMC), |
| --- | --- |

—

rapporten ”Romska kvinnor och tillträde till allmän hälso- och sjukvård: Att bryta gränserna” från Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet (EUMC),

| — | kommissionens viktiga och oroande rapport om romernas situation i den utvidgade Europeiska unionen, däribland rapportens särskilda inriktning på jämställdhetsaspekterna när det gäller romernas situation i Europa (2), |
| --- | --- |

—

kommissionens viktiga och oroande rapport om romernas situation i den utvidgade Europeiska unionen, däribland rapportens särskilda inriktning på jämställdhetsaspekterna när det gäller romernas situation i Europa (2),

| — | åtgärder som stöds av kommissionen, såsom Daphneprogrammets undersökning av situationen för romska kvinnor i spanska fängelser, |
| --- | --- |

—

åtgärder som stöds av kommissionen, såsom Daphneprogrammets undersökning av situationen för romska kvinnor i spanska fängelser,

| — | med beaktande av att ett antal organ inom Europarådet också har uttryckt otillfredsställelse över romernas och de romska kvinnornas situation i Europa och uppmanat politiskt ansvariga och lagstiftare att råda bot på den oacceptabla situationen för romer, inklusive romska kvinnor, i dokument som






  — | Europarådets parlamentariska församlings rekommendation 1203 (1993) om zigenare i Europa, där bland annat vikten av utbildning av romska kvinnor lyfts fram, |
| --- | --- | --- |

—

med beaktande av att ett antal organ inom Europarådet också har uttryckt otillfredsställelse över romernas och de romska kvinnornas situation i Europa och uppmanat politiskt ansvariga och lagstiftare att råda bot på den oacceptabla situationen för romer, inklusive romska kvinnor, i dokument som

—

Europarådets parlamentariska församlings rekommendation 1203 (1993) om zigenare i Europa, där bland annat vikten av utbildning av romska kvinnor lyfts fram,

| — | allmän policyrekommendation nr 3 (1998) från Europarådets europeiska kommission mot rasism och intolerans om bekämpande av rasism och intolerans mot romer/zigenare, i vilken man betonar den dubbla diskriminering som romska kvinnor utsätts för, |
| --- | --- |

—

allmän policyrekommendation nr 3 (1998) från Europarådets europeiska kommission mot rasism och intolerans om bekämpande av rasism och intolerans mot romer/zigenare, i vilken man betonar den dubbla diskriminering som romska kvinnor utsätts för,

| — | den nyligen offentliggjorda rapporten av Alvaro Gil-Robles, Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter, om ”den människorättsliga situationen för romer, sinter och resandefolk i Europa”, (2006), |
| --- | --- |

—

den nyligen offentliggjorda rapporten av Alvaro Gil-Robles, Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter, om ”den människorättsliga situationen för romer, sinter och resandefolk i Europa”, (2006),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt jämställdhetsinstitut (KOM(2005)0081), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt jämställdhetsinstitut (KOM(2005)0081),

| — | med beaktande av OSSE:s (Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa) handlingsplan för att förbättra romernas och sinternas situation inom OSSE-området (3), i vilken man betonar principen om att ta full hänsyn till de romska kvinnornas intressen i alla frågor och garantera de romska kvinnornas deltagande i alla aspekter av samhällslivet och principen om samarbete ”rom till rom”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OSSE:s (Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa) handlingsplan för att förbättra romernas och sinternas situation inom OSSE-området (3), i vilken man betonar principen om att ta full hänsyn till de romska kvinnornas intressen i alla frågor och garantera de romska kvinnornas deltagande i alla aspekter av samhällslivet och principen om samarbete ”rom till rom”,

| — | med beaktande av Pekingdeklarationen om kvinnors rättigheter och dess artikel 32, i vilken det fastställs att staterna skall ”intensifiera insatserna för att garantera att alla flickor och kvinnor som möter flerfaldiga hinder för sin delaktighet och sin utveckling skall åtnjuta likvärdiga mänskliga rättigheter och grundläggande friheter” (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Pekingdeklarationen om kvinnors rättigheter och dess artikel 32, i vilken det fastställs att staterna skall ”intensifiera insatserna för att garantera att alla flickor och kvinnor som möter flerfaldiga hinder för sin delaktighet och sin utveckling skall åtnjuta likvärdiga mänskliga rättigheter och grundläggande friheter” (4),

| — | med beaktande av den allmänna rekommendationen XXVII om diskriminering mot romer som antogs vid den 57:e sessionen i FN-kommittén för avskaffande av rasdiskriminering (2000), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna rekommendationen XXVII om diskriminering mot romer som antogs vid den 57:e sessionen i FN-kommittén för avskaffande av rasdiskriminering (2000),

| — | med beaktande av den dokumentation som sammanställts av organisationen European Roma Rights Centre (ERRC) samt dess partnerorganisationer och som överlämnats till FN:s kommitté för avskaffande av diskriminering av kvinnor (CEDAW) om medlemsstaterna samt anslutnings- och kandidatländerna, och med beaktande av CEDAW:s rekommendationer rörande situationen för de romska kvinnorna och behovet av att vidta brådskande åtgärder för att lösa de många problem som romska kvinnor i Europa ställs inför, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den dokumentation som sammanställts av organisationen European Roma Rights Centre (ERRC) samt dess partnerorganisationer och som överlämnats till FN:s kommitté för avskaffande av diskriminering av kvinnor (CEDAW) om medlemsstaterna samt anslutnings- och kandidatländerna, och med beaktande av CEDAW:s rekommendationer rörande situationen för de romska kvinnorna och behovet av att vidta brådskande åtgärder för att lösa de många problem som romska kvinnor i Europa ställs inför,

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (5),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en ram för allmän likabehandling i fråga om sysselsättning och arbete (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en ram för allmän likabehandling i fråga om sysselsättning och arbete (6),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0148/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0148/2006), och av följande skäl:

| A. | I Europeiska unionen är skyddet av mänskliga rättigheter av särskild betydelse. De romska kvinnorna är för närvarande bland de mest hotade grupperna och individerna i EU:s medlemsstater amt i anslutnings- och kandidatländerna. |
| --- | --- |

A.

I Europeiska unionen är skyddet av mänskliga rättigheter av särskild betydelse. De romska kvinnorna är för närvarande bland de mest hotade grupperna och individerna i EU:s medlemsstater amt i anslutnings- och kandidatländerna.

| B. | Det finns tecken på att många kvinnor, däribland romska kvinnor och flickor, till följd av patriarkala traditioner inte åtnjuter full respekt för sin valfrihet i frågor som rör deras mest livsavgörande beslut, och därigenom hindras från att utöva sina grundläggande mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

B.

Det finns tecken på att många kvinnor, däribland romska kvinnor och flickor, till följd av patriarkala traditioner inte åtnjuter full respekt för sin valfrihet i frågor som rör deras mest livsavgörande beslut, och därigenom hindras från att utöva sina grundläggande mänskliga rättigheter.

| C. | EU:s lagstiftare och politiskt ansvariga har antagit ett stort antal rättsakter och utformat många politiska åtgärder för att bemöta de dubbla nackdelarna ras- och könsdiskriminering och deras kombinerade effekter. |
| --- | --- |

C.

EU:s lagstiftare och politiskt ansvariga har antagit ett stort antal rättsakter och utformat många politiska åtgärder för att bemöta de dubbla nackdelarna ras- och könsdiskriminering och deras kombinerade effekter.

| D. | Inom den europeiska politiken och lagstiftningen har man ännu inte lyckats garantera fullständig och effektiv jämlikhet för romska kvinnor samt deras delaktighet, med full värdighet, i Europas samhällen. |
| --- | --- |

D.

Inom den europeiska politiken och lagstiftningen har man ännu inte lyckats garantera fullständig och effektiv jämlikhet för romska kvinnor samt deras delaktighet, med full värdighet, i Europas samhällen.

| E. | Romska kvinnor utsätts för ytterst stor diskriminering, däribland flerfaldig eller sammansatt diskriminering, som underblåses av mycket allmänt utbredda stereotyper, som benämns antiziganism. |
| --- | --- |

E.

Romska kvinnor utsätts för ytterst stor diskriminering, däribland flerfaldig eller sammansatt diskriminering, som underblåses av mycket allmänt utbredda stereotyper, som benämns antiziganism.

| F. | Undersökningar visar att medellivslängden för romska kvinnor i en del geografiska områden är kortare än för andra kvinnor. |
| --- | --- |

F.

Undersökningar visar att medellivslängden för romska kvinnor i en del geografiska områden är kortare än för andra kvinnor.

| G. | Det finns utförlig dokumentation som visar på att romska kvinnor särskilt utestängs från hälso- och sjukvården och ofta endast ges tillträde till hälsovård vid extrema nödsituationer och/eller förlossningar. |
| --- | --- |

G.

Det finns utförlig dokumentation som visar på att romska kvinnor särskilt utestängs från hälso- och sjukvården och ofta endast ges tillträde till hälsovård vid extrema nödsituationer och/eller förlossningar.

| H. | Under de senaste åren har romska kvinnor fallit offer för ytterst allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Europa, särskilt angrepp på deras fysiska integritet, däribland tvångssterilisering, och även om en del av medlemsstaterna har vidtagit åtgärder för att avhjälpa denna situation har andra inte gjort detta ännu. |
| --- | --- |

H.

Under de senaste åren har romska kvinnor fallit offer för ytterst allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Europa, särskilt angrepp på deras fysiska integritet, däribland tvångssterilisering, och även om en del av medlemsstaterna har vidtagit åtgärder för att avhjälpa denna situation har andra inte gjort detta ännu.

| I. | Skillnaderna i utbildningsnivån mellan icke-romska kvinnor och romska kvinnor är oacceptabelt stor (7), och ett mycket stort antal romska flickor slutför inte grundskoleutbildningen (8). |
| --- | --- |

I.

Skillnaderna i utbildningsnivån mellan icke-romska kvinnor och romska kvinnor är oacceptabelt stor (7), och ett mycket stort antal romska flickor slutför inte grundskoleutbildningen (8).

| J. | Rassegregering i skolor och fördomsfulla inställningar bland lärare och administrativ personal bidrar till att romska familjer ofta hyser låga förhoppningar för sina barn, i synnerhet för familjens flickor. |
| --- | --- |

J.

Rassegregering i skolor och fördomsfulla inställningar bland lärare och administrativ personal bidrar till att romska familjer ofta hyser låga förhoppningar för sina barn, i synnerhet för familjens flickor.

| K. | Arbetslöshetstalen bland vuxna romska kvinnor är på många håll många gånger högre än för resten av den vuxna kvinnliga befolkningen. |
| --- | --- |

K.

Arbetslöshetstalen bland vuxna romska kvinnor är på många håll många gånger högre än för resten av den vuxna kvinnliga befolkningen.

| L. | En betydande andel romska kvinnor i Europa bor för närvarande i hälsofarliga bostäder, och på många håll lever romska kvinnor under ständiga hot om tvångsavhysningar. |
| --- | --- |

L.

En betydande andel romska kvinnor i Europa bor för närvarande i hälsofarliga bostäder, och på många håll lever romska kvinnor under ständiga hot om tvångsavhysningar.

| M. | Romska kvinnor finns ofta bland offren för människohandeln i Europa. |
| --- | --- |

M.

Romska kvinnor finns ofta bland offren för människohandeln i Europa.

| N. | Ett mål väcktes nyligen inför Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna mot Förenta nationernas uppdrag i Kosovo (UNMIK) om påstådda ytterst allvarliga skador som tillfogats ett antal personer, däribland romska kvinnor och flickor (9). |
| --- | --- |

N.

Ett mål väcktes nyligen inför Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna mot Förenta nationernas uppdrag i Kosovo (UNMIK) om påstådda ytterst allvarliga skador som tillfogats ett antal personer, däribland romska kvinnor och flickor (9).

| 1. | Europaparlamentet välkomnar förslaget att inrätta ett europeiskt institut för jämställdhet mellan kvinnor och män, och uppmanar med kraft detta institut att intensivt fokusera sin verksamhet på situationen för kvinnor som lider av flerfaldig diskriminering inbegripet romska kvinnor. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar förslaget att inrätta ett europeiskt institut för jämställdhet mellan kvinnor och män, och uppmanar med kraft detta institut att intensivt fokusera sin verksamhet på situationen för kvinnor som lider av flerfaldig diskriminering inbegripet romska kvinnor.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar de offentliga myndigheterna inom unionen att snabbt utreda anklagelser om ytterst allvarliga kränkningar av romska kvinnors mänskliga rättigheter, att snabbt bestraffa förövarna och ersätta offren på lämpligt sätt, och uppmanar således medlemsstaterna att betrakta åtgärder som syftar till att tillhandahålla ett bättre skydd av kvinnors reproduktiva och sexuella hälsa, att förhindra och förbjuda tvångssteriliseringar och främja familjeplanering, alternativ till tidiga äktenskap samt sexualundervisning som en av de främsta prioriteringarna, att vidta aktiva åtgärder för att få bort rassegregerade förlossningsavdelningar, att se till att program utarbetas för att hjälpa romska offer för våld i hemmet, och att vara särskilt vaksamma när det gäller människohandel som omfattar romska kvinnor. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja statliga initiativ och initiativ från det civila samhället för att ta itu med dessa problem, och samtidigt garantera offrens grundläggande mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar de offentliga myndigheterna inom unionen att snabbt utreda anklagelser om ytterst allvarliga kränkningar av romska kvinnors mänskliga rättigheter, att snabbt bestraffa förövarna och ersätta offren på lämpligt sätt, och uppmanar således medlemsstaterna att betrakta åtgärder som syftar till att tillhandahålla ett bättre skydd av kvinnors reproduktiva och sexuella hälsa, att förhindra och förbjuda tvångssteriliseringar och främja familjeplanering, alternativ till tidiga äktenskap samt sexualundervisning som en av de främsta prioriteringarna, att vidta aktiva åtgärder för att få bort rassegregerade förlossningsavdelningar, att se till att program utarbetas för att hjälpa romska offer för våld i hemmet, och att vara särskilt vaksamma när det gäller människohandel som omfattar romska kvinnor. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja statliga initiativ och initiativ från det civila samhället för att ta itu med dessa problem, och samtidigt garantera offrens grundläggande mänskliga rättigheter.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över genomförandet av all politik för att se till att romska kvinnor medverkar vid förberedandet, planeringen och genomförandet av dessa processer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över genomförandet av all politik för att se till att romska kvinnor medverkar vid förberedandet, planeringen och genomförandet av dessa processer.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta minimistandarder inom ramen för den öppna samordningsmetoden i syfte att vidta en rad olika åtgärder för att garantera att kvinnor och flickor får tillträde på lika villkor till kvalitetsutbildning, däribland att anta positiva lagar för att få slut på segregeringen i skolor och att utarbeta särskilda planer för att få slut på den separata, undermåliga undervisningen av romska barn. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta minimistandarder inom ramen för den öppna samordningsmetoden i syfte att vidta en rad olika åtgärder för att garantera att kvinnor och flickor får tillträde på lika villkor till kvalitetsutbildning, däribland att anta positiva lagar för att få slut på segregeringen i skolor och att utarbeta särskilda planer för att få slut på den separata, undermåliga undervisningen av romska barn.

| 5. | Europaparlamentet betonar att romska barn måste få lära sig läsa och skriva och att detta måste vara ett prioriterat mål för de skolor där barnen undervisas. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att romska barn måste få lära sig läsa och skriva och att detta måste vara ett prioriterat mål för de skolor där barnen undervisas.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra romernas bostadsförhållanden genom att erkänna romernas rätt till lämpligt boende i den nationella lagstiftningen, samt råda bot på det befintliga bristfälliga skyddet för enskilda personer mot tvångsavhysningar enligt nationell lagstiftning, och i samråd med företrädare för de berörda grupperna utarbeta omfattande planer för att finansiera förbättring av levnads- och boendevillkoren i områden som har en betydande romsk befolkning, samt ålägga lokala myndigheter att snabbt tillhandahålla tillfredsställande drickbart vatten, el, avfallshämtning, kollektivtrafik och vägar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra romernas bostadsförhållanden genom att erkänna romernas rätt till lämpligt boende i den nationella lagstiftningen, samt råda bot på det befintliga bristfälliga skyddet för enskilda personer mot tvångsavhysningar enligt nationell lagstiftning, och i samråd med företrädare för de berörda grupperna utarbeta omfattande planer för att finansiera förbättring av levnads- och boendevillkoren i områden som har en betydande romsk befolkning, samt ålägga lokala myndigheter att snabbt tillhandahålla tillfredsställande drickbart vatten, el, avfallshämtning, kollektivtrafik och vägar.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar enträget medlemsstaterna att främja socialt blandat boende. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar enträget medlemsstaterna att främja socialt blandat boende.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla boplatser för icke bofasta romer där de har möjlighet att åtnjuta en tillfredsställande boendestandard och hygienisk standard. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla boplatser för icke bofasta romer där de har möjlighet att åtnjuta en tillfredsställande boendestandard och hygienisk standard.

| 9. | Europaparlamentet kräver lämplig förflyttning till säkrare boende, särskilt för romska flyktingkvinnor i det kraftigt blyförgiftade området i Mitrovica-regionen i Kosovo. Parlamentet uppmärksammar den provisoriska och nyligen renoverade franska KFOR-anläggningen Camp Osterode som har iordningställts som en tillfällig lösning. Parlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att bidra med tillräckliga ekonomiska resurser för att flytta anläggningen till den ursprungliga platsen. Parlamentet betonar behovet av att stärka de mänskliga rättigheterna och samtidigt fortsätta stabiliserings- och associeringsprocessen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet kräver lämplig förflyttning till säkrare boende, särskilt för romska flyktingkvinnor i det kraftigt blyförgiftade området i Mitrovica-regionen i Kosovo. Parlamentet uppmärksammar den provisoriska och nyligen renoverade franska KFOR-anläggningen Camp Osterode som har iordningställts som en tillfällig lösning. Parlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att bidra med tillräckliga ekonomiska resurser för att flytta anläggningen till den ursprungliga platsen. Parlamentet betonar behovet av att stärka de mänskliga rättigheterna och samtidigt fortsätta stabiliserings- och associeringsprocessen.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att alla romska kvinnor ges tillträde till primär, akut och förebyggande hälso- och sjukvård, att utarbeta och genomföra politik för att garantera att även de mest utestängda grupperna har fullt tillträde till hälsovårdssystemet, och införa utbildning för att motverka fördomar bland de anställda inom sjukvården. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att alla romska kvinnor ges tillträde till primär, akut och förebyggande hälso- och sjukvård, att utarbeta och genomföra politik för att garantera att även de mest utestängda grupperna har fullt tillträde till hälsovårdssystemet, och införa utbildning för att motverka fördomar bland de anställda inom sjukvården.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar regeringarna att säkerställa att lika behandling och lika möjligheter utgör en integrerad del av politiken för sysselsättning och social integration, för att gripa sig an de mycket höga arbetslöshetstalen bland romska kvinnor, med särskild inriktning på de allvarliga hinder som direkt diskriminering i anställningsförfaranden utgör. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar regeringarna att säkerställa att lika behandling och lika möjligheter utgör en integrerad del av politiken för sysselsättning och social integration, för att gripa sig an de mycket höga arbetslöshetstalen bland romska kvinnor, med särskild inriktning på de allvarliga hinder som direkt diskriminering i anställningsförfaranden utgör.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar till tillämpning av konceptet ”positiva skyldigheter”, varigenom statliga och icke-statliga organ enligt lag är skyldiga att se till att romska kvinnor företräds i förhållande till deras andel av den lokala befolkningen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar till tillämpning av konceptet ”positiva skyldigheter”, varigenom statliga och icke-statliga organ enligt lag är skyldiga att se till att romska kvinnor företräds i förhållande till deras andel av den lokala befolkningen.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar regeringarna att undersöka hinder för romska kvinnliga egenföretagare, och inrätta program för att möjliggöra lättåtkomlig, snabb och billig registrering för romska kvinnliga entreprenörer eller egenföretagare, att skapa möjligheter till lättillgängliga krediter - däribland mikrokrediter - för finansiering av romska kvinnors företag, och uppmanar kommissionen att stödja denna verksamhet genom lämpliga finansieringsmekanismer. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar regeringarna att undersöka hinder för romska kvinnliga egenföretagare, och inrätta program för att möjliggöra lättåtkomlig, snabb och billig registrering för romska kvinnliga entreprenörer eller egenföretagare, att skapa möjligheter till lättillgängliga krediter - däribland mikrokrediter - för finansiering av romska kvinnors företag, och uppmanar kommissionen att stödja denna verksamhet genom lämpliga finansieringsmekanismer.

| 14. | Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna och kommissionen främjar modeller för socialt entreprenörskap som särskilt riktar sig mot romska kvinnor. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna och kommissionen främjar modeller för socialt entreprenörskap som särskilt riktar sig mot romska kvinnor.

| 15. | Europaparlamentet begär att kommissionen och parlamentet med avseende på EU:s olika fonder skall behandla kapacitetsuppbyggnad och ökad delaktighet för romska kvinnor och romska organisationer när det gäller utbildning, sysselsättning, ledarskap och politiskt deltagande som ett horisontellt mål. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet begär att kommissionen och parlamentet med avseende på EU:s olika fonder skall behandla kapacitetsuppbyggnad och ökad delaktighet för romska kvinnor och romska organisationer när det gäller utbildning, sysselsättning, ledarskap och politiskt deltagande som ett horisontellt mål.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, genom dess många relevanta finansiella mekanismer, stödja verksamhet som särskilt inriktas på romska kvinnor och se över bestämmelserna om fördelning av all finansiering, samt garantera att särskilda åtgärder vidtas för att integrera romska kvinnor. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillämpa liknande förfaranden för nationella, regionala och lokala institutioner. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, genom dess många relevanta finansiella mekanismer, stödja verksamhet som särskilt inriktas på romska kvinnor och se över bestämmelserna om fördelning av all finansiering, samt garantera att särskilda åtgärder vidtas för att integrera romska kvinnor. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillämpa liknande förfaranden för nationella, regionala och lokala institutioner.

| 17. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen inleder rättsliga förfaranden och i sista hand utfärdar böter i avskräckande syfte mot medlemsstater som ännu inte har införlivat direktiven om antidiskriminering (10) i den nationella lagstiftningen och/eller inte har genomfört dem fullt ut i praktiken när det gäller romska kvinnor samt att kommissionen övervakar verkställigheten av alla domar som EG-domstolen avkunnar i mål rörande bristande efterlevnad. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen inleder rättsliga förfaranden och i sista hand utfärdar böter i avskräckande syfte mot medlemsstater som ännu inte har införlivat direktiven om antidiskriminering (10) i den nationella lagstiftningen och/eller inte har genomfört dem fullt ut i praktiken när det gäller romska kvinnor samt att kommissionen övervakar verkställigheten av alla domar som EG-domstolen avkunnar i mål rörande bristande efterlevnad.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar enträget EU-institutionerna att betrakta de romska kvinnornas situation i kandidatländerna som ett nyckelkriterium för att bedöma beredskapen inför en EU-anslutning, inbegripet de romska kvinnornas situation i de kandidatländer som inte traditionellt eller gärna förknippas med romska frågor. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar enträget EU-institutionerna att betrakta de romska kvinnornas situation i kandidatländerna som ett nyckelkriterium för att bedöma beredskapen inför en EU-anslutning, inbegripet de romska kvinnornas situation i de kandidatländer som inte traditionellt eller gärna förknippas med romska frågor.

| 19. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att fullt ut dra nytta av politiska processer, såsom den öppna samordningsmetoden, för att utarbeta och genomföra en politik som säkerställer fullständig jämlikhet i praktiken för romska kvinnor. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att fullt ut dra nytta av politiska processer, såsom den öppna samordningsmetoden, för att utarbeta och genomföra en politik som säkerställer fullständig jämlikhet i praktiken för romska kvinnor.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att visa vägen för att uppmuntra regeringarna att samla in och offentliggöra uppgifter uppdelade per kön och etnisk tillhörighet om situationen för romska män och kvinnor, i syfte att mäta framsteg inom utbildning, boende, sysselsättning, hälso- och sjukvård och andra sektorer, och anser att EU bör uppmana regeringarna att höja medvetandet inom offentliga förvaltningar och bland allmänheten om att etniska uppgifter kan samlas in utan risk för individuell identifiering, och att EU bör uppmuntra regeringarna att tillämpa alla befintliga, säkra och innovativa metoder. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att visa vägen för att uppmuntra regeringarna att samla in och offentliggöra uppgifter uppdelade per kön och etnisk tillhörighet om situationen för romska män och kvinnor, i syfte att mäta framsteg inom utbildning, boende, sysselsättning, hälso- och sjukvård och andra sektorer, och anser att EU bör uppmana regeringarna att höja medvetandet inom offentliga förvaltningar och bland allmänheten om att etniska uppgifter kan samlas in utan risk för individuell identifiering, och att EU bör uppmuntra regeringarna att tillämpa alla befintliga, säkra och innovativa metoder.

| 21. | Europaparlamentet påminner om att den horisontella strategin är framgångsrik för att göra det möjligt att varje år tillhandahålla stöd för att organisera det årliga forumet för romska kvinnor inom Europeiska unionen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påminner om att den horisontella strategin är framgångsrik för att göra det möjligt att varje år tillhandahålla stöd för att organisera det årliga forumet för romska kvinnor inom Europeiska unionen.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar enträget Europeiska unionens centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet att ta initiativ till en rad undersökningar av mediernas roll för uppkomsten av zigenarfientlighet, och i synnerhet för främjandet av negativa stereotyper om romska kvinnor. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar enträget Europeiska unionens centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet att ta initiativ till en rad undersökningar av mediernas roll för uppkomsten av zigenarfientlighet, och i synnerhet för främjandet av negativa stereotyper om romska kvinnor.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar enträget till nära samråd med romska kvinnor vid utarbetandet av alla program och projekt som genomförs av EU:s institutioner och/eller medlemsstaterna och som kan komma att påverka dem, samt till att positiva åtgärder skall vidtas för att gynna dem. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar enträget till nära samråd med romska kvinnor vid utarbetandet av alla program och projekt som genomförs av EU:s institutioner och/eller medlemsstaterna och som kan komma att påverka dem, samt till att positiva åtgärder skall vidtas för att gynna dem.

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas, anslutningsländernas och kandidatländernas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas, anslutningsländernas och kandidatländernas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 45 E, 23.2.2006, s. 129.

(2)  Kommissionens generaldirektorat för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter, avdelning D3, 2004.

(3)  PC DEC/566, 2003.

(4)  Fjärde världskonferensen om kvinnor, Pekingdeklarationen och handlingsplanen, 1995.

(5)  EGT L 180, 19.7.2000, s. 22.

(6)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(7)  I Rumänien har tre procent av de romska kvinnorna slutfört gymnasieutbildningen, jämfört med 63 procent av kvinnorna totalt sett (Open Society Institute, Research on Selected Roma Education Programs in Central and Eastern Europe, 2002).

(8)  Rapport Avoiding Dependency trap - the Roma in Central and Eastern Europe, FN:s utvecklingsprogram (UNDP), Bratislava 2002.

(9)  Se pressmeddelande från European Roma Rights Centre, ”Victims of Kosovo Poisoning Bring Lawsuit at European Court of Human Rights”, 20.2.2006: www.errc.org.

(10)  Detta rör bland annat de direktiv som har antagits i enlighet med den ändrade artikel 13 i EG-fördraget efter Amsterdamfördraget, samt de relaterade direktiven som anger räckvidden för och dimensionen av förbudet mot diskriminering av kvinnor enligt EU:s lagstiftning.

P6_TA(2006)0245

Kvinnor i väpnade konflikter och deras roll i återuppbyggnaden efter konflikter

Europaparlamentets resolution om kvinnornarnas situation i väpnade konflikter och deras roll i återuppbyggnaden och den demokratiska processen i länder som just genomgått en konflikt (2005/2215(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av resolution 1325 (2000) som antogs av FN:s säkerhetsråd den 31 oktober 2000 om kvinnor i fred och säkerhet (nedan kallad UNSCR 1325 (2000)), i vilken betonas vikten av att kvinnor jämställs med män i arbetet med att bevara och främja fred och säkerhet och att de är fullt delaktiga i detta arbete, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 1325 (2000) som antogs av FN:s säkerhetsråd den 31 oktober 2000 om kvinnor i fred och säkerhet (nedan kallad UNSCR 1325 (2000)), i vilken betonas vikten av att kvinnor jämställs med män i arbetet med att bevara och främja fred och säkerhet och att de är fullt delaktiga i detta arbete,

| — | med beaktande av sin resolution av den 30 november 2000 om kvinnors deltagande i fredlig lösning av konflikter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 30 november 2000 om kvinnors deltagande i fredlig lösning av konflikter (1),

| — | med beaktande av FN:s allmänna förklaring av den 10 december 1948 om de mänskliga rättigheterna och den förklaring och det handlingsprogram som följde efter världskonferensen om mänskliga rättigheter i Wien den 14-25 juni 1993, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s allmänna förklaring av den 10 december 1948 om de mänskliga rättigheterna och den förklaring och det handlingsprogram som följde efter världskonferensen om mänskliga rättigheter i Wien den 14-25 juni 1993,

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares bulletin om särskilda åtgärder för skydd mot sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp (ST/SGB/2003/13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares bulletin om särskilda åtgärder för skydd mot sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp (ST/SGB/2003/13),

| — | med beaktande av FN:s förklaring av den 20 december 1993 (2) och FN:s konvention av den 20 november 1989 om barnets rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring av den 20 december 1993 (2) och FN:s konvention av den 20 november 1989 om barnets rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW) av den 18 december 1979 samt tillhörande fakultativt protokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW) av den 18 december 1979 samt tillhörande fakultativt protokoll,

| — | med beaktande av FN:s konvention av den 10 december 1984 mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och FN:s förklaring av den 14 december 1974 om skydd av kvinnor och barn i nöd eller väpnade konflikter (3), särskilt artikel 4 som innehåller en uppmaning till effektiva åtgärder för att förbjuda förföljelse, tortyr, våld och förnedrande behandling av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention av den 10 december 1984 mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och FN:s förklaring av den 14 december 1974 om skydd av kvinnor och barn i nöd eller väpnade konflikter (3), särskilt artikel 4 som innehåller en uppmaning till effektiva åtgärder för att förbjuda förföljelse, tortyr, våld och förnedrande behandling av kvinnor,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1265 (1999) av den 17 september 1999 om skydd av civila vid väpnade konflikter, särskilt artikel 14 i vilken föreskrivs att FN-personal som deltar i fredsbevarande och fredsskapande verksamhet skall ha en lämplig utbildning i människorätt inbegripet könsrollsrelaterade bestämmelser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1265 (1999) av den 17 september 1999 om skydd av civila vid väpnade konflikter, särskilt artikel 14 i vilken föreskrivs att FN-personal som deltar i fredsbevarande och fredsskapande verksamhet skall ha en lämplig utbildning i människorätt inbegripet könsrollsrelaterade bestämmelser,

| — | med beaktande av FN:s resolution av den 15 december 1975 om kvinnors delaktighet i stärkandet av internationell fred och säkerhet (4), FN:s förklaring av den 3 december 1982 om kvinnors delaktighet i främjandet av internationell fred och internationellt samarbete (5), särskilt artikel 12 om praktiska åtgärder för att öka kvinnors representation i samband med fredsinsatser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s resolution av den 15 december 1975 om kvinnors delaktighet i stärkandet av internationell fred och säkerhet (4), FN:s förklaring av den 3 december 1982 om kvinnors delaktighet i främjandet av internationell fred och internationellt samarbete (5), särskilt artikel 12 om praktiska åtgärder för att öka kvinnors representation i samband med fredsinsatser,

| — | med beaktande av den förklaring och det handlingsprogram som följde efter FN:s fjärde världskvinnokonferens i Beijing den 4-15 september 1995, särskilt det kritiska problemområdet E om kvinnor och väpnade konflikter, och resultatdokumentet från FN:s specialsession Beijing + 5 och Beijing + 10 den 5-9 juni 2000 om ytterligare åtgärder och initiativ för att genomföra förklaringen och handlingsprogrammet från Beijing, särskilt artikel 13 om hinder för kvinnors lika deltagande i fredsskapande insatser och artikel 124 om en 50/50-fördelning mellan könen i fredsbevarande uppdrag och vid fredsförhandlingar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förklaring och det handlingsprogram som följde efter FN:s fjärde världskvinnokonferens i Beijing den 4-15 september 1995, särskilt det kritiska problemområdet E om kvinnor och väpnade konflikter, och resultatdokumentet från FN:s specialsession Beijing + 5 och Beijing + 10 den 5-9 juni 2000 om ytterligare åtgärder och initiativ för att genomföra förklaringen och handlingsprogrammet från Beijing, särskilt artikel 13 om hinder för kvinnors lika deltagande i fredsskapande insatser och artikel 124 om en 50/50-fördelning mellan könen i fredsbevarande uppdrag och vid fredsförhandlingar,

| — | med beaktande av Romstadgan som antagits den 17 juli 1998 genom vilken Internationella brottmålsdomstolen inrättades, särskilt artiklarna 7 och 8, i vilka slås fast att våldtäkt, sexuellt slaveri, påtvingat havandeskap eller påtvingad sterilisering och alla andra former av sexuellt våld utgör brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser och även skall anses som en särskild form av tortyr och allvarliga krigsförbrytelser, oavsett om de begås på ett systematiskt eller icke-metodiskt sätt, och oavsett om dessa handlingar begås i internationella eller inbördes konflikter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romstadgan som antagits den 17 juli 1998 genom vilken Internationella brottmålsdomstolen inrättades, särskilt artiklarna 7 och 8, i vilka slås fast att våldtäkt, sexuellt slaveri, påtvingat havandeskap eller påtvingad sterilisering och alla andra former av sexuellt våld utgör brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser och även skall anses som en särskild form av tortyr och allvarliga krigsförbrytelser, oavsett om de begås på ett systematiskt eller icke-metodiskt sätt, och oavsett om dessa handlingar begås i internationella eller inbördes konflikter,

| — | med beaktande av Genèvekonventionerna från 1949 och tilläggsprotokollen från 1977 i vilka anges att kvinnor skall skyddas mot våldtäkt och alla andra former av sexuella övergrepp, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Genèvekonventionerna från 1949 och tilläggsprotokollen från 1977 i vilka anges att kvinnor skall skyddas mot våldtäkt och alla andra former av sexuella övergrepp,

| — | med beaktande av resolution 1385 (2004) och rekommendation 1665 (2004) från Europarådets parlamentariska församling om förebyggande och lösning av konflikter: kvinnornas roll, vilken antogs den 23 juni 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 1385 (2004) och rekommendation 1665 (2004) från Europarådets parlamentariska församling om förebyggande och lösning av konflikter: kvinnornas roll, vilken antogs den 23 juni 2004,

| — | med beaktande av den resolution som antogs vid den femte europeiska ministerkonferensen om jämställdhet mellan kvinnor och män den 22-23 januari 2003 i Skopje om kvinnors och mäns roll i arbetet med att förebygga konflikter, säkra freden och demokratiseringsprocessen efter konflikter - ur ett jämställdhetsperspektiv, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den resolution som antogs vid den femte europeiska ministerkonferensen om jämställdhet mellan kvinnor och män den 22-23 januari 2003 i Skopje om kvinnors och mäns roll i arbetet med att förebygga konflikter, säkra freden och demokratiseringsprocessen efter konflikter - ur ett jämställdhetsperspektiv,

| — | med beaktande av förklaringen om jämställdhet mellan könen: en viktig fråga i samhällen under omvandling, och handlingsprogrammet i samma ämne, vilket antogs vid den ovannämnda femte europeiska ministerkonferensen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om jämställdhet mellan könen: en viktig fråga i samhällen under omvandling, och handlingsprogrammet i samma ämne, vilket antogs vid den ovannämnda femte europeiska ministerkonferensen,

| — | med beaktande av beslut nr 14/04 som antogs av OSSE:s ministerråd den 7 december 2004 i Sofia om OSSE:s handlingsplan 2004 för att främja jämställdhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslut nr 14/04 som antogs av OSSE:s ministerråd den 7 december 2004 i Sofia om OSSE:s handlingsplan 2004 för att främja jämställdhet,

| — | med beaktande av beslut nr 14/05 som antogs av OSSE:s ministerråd den 6 december 2005 i Ljubljana om kvinnor i konfliktförebyggande arbete, krishantering och återuppbyggnadsarbetet efter konflikter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslut nr 14/05 som antogs av OSSE:s ministerråd den 6 december 2005 i Ljubljana om kvinnor i konfliktförebyggande arbete, krishantering och återuppbyggnadsarbetet efter konflikter,

| — | med beaktande av Europarådets rekommendation nr 5/2002 från ministerkommittén till medlemsstaterna om skydd av kvinnor mot våld under och efter konflikter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets rekommendation nr 5/2002 från ministerkommittén till medlemsstaterna om skydd av kvinnor mot våld under och efter konflikter,

| — | med beaktande av rådets ”operativa dokument” om genomförandet av UNSCR 1325 (2000) inom ramen för den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP), såsom det antogs i november 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ”operativa dokument” om genomförandet av UNSCR 1325 (2000) inom ramen för den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP), såsom det antogs i november 2005,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för utveckling (A6-0159/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för utveckling (A6-0159/2006), och av följande skäl:

| A. | Under konflikter utsätts civila kvinnor, i likhet med barn och äldre, för många övergrepp, däribland sexuella. |
| --- | --- |

A.

Under konflikter utsätts civila kvinnor, i likhet med barn och äldre, för många övergrepp, däribland sexuella.

| B. | Våld mot kvinnor under väpnade konflikter innebär inte bara fysisk och/eller sexuell misshandel, utan kränker också kvinnors ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. |
| --- | --- |

B.

Våld mot kvinnor under väpnade konflikter innebär inte bara fysisk och/eller sexuell misshandel, utan kränker också kvinnors ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter.

| C. | De mer djupgående orsakerna till kvinnors utsatthet i konfliktsituationer står ofta att finna i en allmän social underskattning av kvinnan och hennes begränsade tillträde till bland annat utbildning och arbete. Kvinnans frigörelse är därför ett nödvändigt villkor i kampen mot det könsspecifika våldet i samband med väpnade konflikter. |
| --- | --- |

C.

De mer djupgående orsakerna till kvinnors utsatthet i konfliktsituationer står ofta att finna i en allmän social underskattning av kvinnan och hennes begränsade tillträde till bland annat utbildning och arbete. Kvinnans frigörelse är därför ett nödvändigt villkor i kampen mot det könsspecifika våldet i samband med väpnade konflikter.

| D. | Våldtäkter och sexuella övergrepp används som ett vapen i krig för att förödmjuka och försvaga motståndaren psykologiskt, men offren för dessa metoder blir ofta stämplade, utstötta, misshandlade eller till och med dödade av sina egna, för att det samhälle de lever i skall återvinna sin heder. |
| --- | --- |

D.

Våldtäkter och sexuella övergrepp används som ett vapen i krig för att förödmjuka och försvaga motståndaren psykologiskt, men offren för dessa metoder blir ofta stämplade, utstötta, misshandlade eller till och med dödade av sina egna, för att det samhälle de lever i skall återvinna sin heder.

| E. | Historien har visat att krigföring tycks vara starkt mansdominerad och att det därför finns anledning att tro att kvinnors särskilda förmåga till dialog och icke-våld på ett mycket positivt sätt kan bidra till förebyggande och hantering av konflikter på ett fredligt sätt. |
| --- | --- |

E.

Historien har visat att krigföring tycks vara starkt mansdominerad och att det därför finns anledning att tro att kvinnors särskilda förmåga till dialog och icke-våld på ett mycket positivt sätt kan bidra till förebyggande och hantering av konflikter på ett fredligt sätt.

| F. | I konflikttider är det svårt för kvinnor att få tillgång till den reproduktiva vård de behöver, till exempel preventivmedel, behandling av sexuellt överförbara sjukdomar, mödravård, abort om kvinnan så önskar, förlossning, eftervård och behandling för klimakteriebesvär. |
| --- | --- |

F.

I konflikttider är det svårt för kvinnor att få tillgång till den reproduktiva vård de behöver, till exempel preventivmedel, behandling av sexuellt överförbara sjukdomar, mödravård, abort om kvinnan så önskar, förlossning, eftervård och behandling för klimakteriebesvär.

| G. | Frivilligt eller påtvingat sex när kvinnan inte har tillgång till skydd kan främja spridningen av sexuellt överförbara sjukdomar, till exempel hiv, vilket särskilt är fallet vid konflikter och i flyktingläger. |
| --- | --- |

G.

Frivilligt eller påtvingat sex när kvinnan inte har tillgång till skydd kan främja spridningen av sexuellt överförbara sjukdomar, till exempel hiv, vilket särskilt är fallet vid konflikter och i flyktingläger.

| H. | Kvinnor som drabbats av sexuell misshandel i konflikttider får sällan skydd, psykologiskt stöd, läkarvård eller rättshjälp, för att de skall kunna övervinna sina lidanden och för att gärningsmännen skall kunna straffas. |
| --- | --- |

H.

Kvinnor som drabbats av sexuell misshandel i konflikttider får sällan skydd, psykologiskt stöd, läkarvård eller rättshjälp, för att de skall kunna övervinna sina lidanden och för att gärningsmännen skall kunna straffas.

| I. | Våld inom äktenskapet, som förekommer under alla konflikter, minskar inte efter en konflikt när de stridande återvänder hem. |
| --- | --- |

I.

Våld inom äktenskapet, som förekommer under alla konflikter, minskar inte efter en konflikt när de stridande återvänder hem.

| J. | Kvinnor som arbetar för fred har i hela världen använt sig av ett föreningsnätverk för att bygga en bro mellan de krigförande och för att kräva rättvisa för sina försvunna anhöriga. |
| --- | --- |

J.

Kvinnor som arbetar för fred har i hela världen använt sig av ett föreningsnätverk för att bygga en bro mellan de krigförande och för att kräva rättvisa för sina försvunna anhöriga.

| K. | Kvinnliga fredsrörelser arbetar inte alltid medvetet för att förändra de regler och sociala band som definierar maktförhållandena mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

K.

Kvinnliga fredsrörelser arbetar inte alltid medvetet för att förändra de regler och sociala band som definierar maktförhållandena mellan kvinnor och män.

| L. | Att kvinnor deltar vid förhandlingsbordet och har aktiva roller under en fredlig övergång är ett nödvändigt men otillräckligt steg på vägen mot demokrati, och dessa kvinnor behöver därför stöd och hjälp med sitt politiska arbete. |
| --- | --- |

L.

Att kvinnor deltar vid förhandlingsbordet och har aktiva roller under en fredlig övergång är ett nödvändigt men otillräckligt steg på vägen mot demokrati, och dessa kvinnor behöver därför stöd och hjälp med sitt politiska arbete.

| M. | I ett fåtal undantagsfall har kvinnor gått från ställningen som politiska motståndare till höga offentliga ämbeten, som Ellen Johnson-Sirleaf i Liberia och Micheline Bachelet i Chile, men dessa fall är fortfarande alltför sällsynta. |
| --- | --- |

M.

I ett fåtal undantagsfall har kvinnor gått från ställningen som politiska motståndare till höga offentliga ämbeten, som Ellen Johnson-Sirleaf i Liberia och Micheline Bachelet i Chile, men dessa fall är fortfarande alltför sällsynta.

| N. | Sannings- och försoningskommissioner understödjer försoningsprocessen i samhällen som varit med om en konflikt, men kvinnor deltar alltför sällan i dessa sammanhang. |
| --- | --- |

N.

Sannings- och försoningskommissioner understödjer försoningsprocessen i samhällen som varit med om en konflikt, men kvinnor deltar alltför sällan i dessa sammanhang.

| O. | Vissa länders eller internationella organisationers initiativ till att få med detta könsperspektiv bör välkomnas och fungera som exempel på god praxis. |
| --- | --- |

O.

Vissa länders eller internationella organisationers initiativ till att få med detta könsperspektiv bör välkomnas och fungera som exempel på god praxis.

| P. | Det har alltid funnits kvinnor som har varit soldater och tillhört motståndsrörelsen, men i dag ingår de officiellt i många länders väpnade styrkor av jämställdhetsskäl. |
| --- | --- |

P.

Det har alltid funnits kvinnor som har varit soldater och tillhört motståndsrörelsen, men i dag ingår de officiellt i många länders väpnade styrkor av jämställdhetsskäl.

| Q. | Företeelsen självmordsbombare är relativt ny, begränsad och lokaliserad till länder med islamisk tradition, och antalet kvinnliga självmordsbombare är mycket litet. |
| --- | --- |

Q.

Företeelsen självmordsbombare är relativt ny, begränsad och lokaliserad till länder med islamisk tradition, och antalet kvinnliga självmordsbombare är mycket litet.

| R. | Att dessa kvinnor ofta befinner sig i en hopplös situation på det politiska, personliga och sociala planet är en avgörande faktor för deras agerande. |
| --- | --- |

R.

Att dessa kvinnor ofta befinner sig i en hopplös situation på det politiska, personliga och sociala planet är en avgörande faktor för deras agerande.

| S. | Dagens fundamentalism försöker rättfärdiga martyrdöden, vilket motståndskvinnor och militanta kvinnor som strävar efter social rättvisa är mottagliga för. |
| --- | --- |

S.

Dagens fundamentalism försöker rättfärdiga martyrdöden, vilket motståndskvinnor och militanta kvinnor som strävar efter social rättvisa är mottagliga för.

| T. | Mediernas extrema uppmärksammande av företeelsen gör att självmordsattacker lockar mottagliga ungdomar alltmer, med tanke på den ära som familjen kommer att få efter deras död. |
| --- | --- |

T.

Mediernas extrema uppmärksammande av företeelsen gör att självmordsattacker lockar mottagliga ungdomar alltmer, med tanke på den ära som familjen kommer att få efter deras död.

| 1. | Europaparlamentet understryker att man måste föra in ett genusperspektiv i fredsforskning, i konfliktförebyggande, konfliktlösande och fredsbevarande arbete samt i återanpassning och återuppbyggnad efter konflikter och att man även bör se till att genusaspekten beaktas i fältprogram. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker att man måste föra in ett genusperspektiv i fredsforskning, i konfliktförebyggande, konfliktlösande och fredsbevarande arbete samt i återanpassning och återuppbyggnad efter konflikter och att man även bör se till att genusaspekten beaktas i fältprogram.

Kvinnor som krigsoffer

| 2. | Europaparlamentet erinrar om vikten av att ha tillgång till reproduktiv hälso- och sjukvård i konfliktsituationer och i flyktingläger såväl under som efter konflikter. Utan sådan vård ökar dödligheten bland mödrar och spädbarn samtidigt som sexuellt överförbara sjukdomar sprider sig. Parlamentet betonar att det våld inom äktenskapet, den prostitution och de våldtäkter som sker under dessa omständigheter är ytterligare skäl till att prioritera denna vård, liksom vikten av att kvinnor får möjlighet att föda barn i sjukhusmiljö utan föregående tillåtelse av en manlig anhörig eller avbryta en oönskad graviditet och få tillgång till psykologiskt stöd. Parlamentet stöder tanken på att garantera omedelbar tillgång till abortpiller för alla kvinnor och flickor som fallit offer för våldtäkter och anser att åtgärder för att garantera full respekt för sexuella och reproduktiva rättigheter kommer att bidra till att minska förekomsten av sexuella våldshandlingar som begås i konfliktsituationer. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erinrar om vikten av att ha tillgång till reproduktiv hälso- och sjukvård i konfliktsituationer och i flyktingläger såväl under som efter konflikter. Utan sådan vård ökar dödligheten bland mödrar och spädbarn samtidigt som sexuellt överförbara sjukdomar sprider sig. Parlamentet betonar att det våld inom äktenskapet, den prostitution och de våldtäkter som sker under dessa omständigheter är ytterligare skäl till att prioritera denna vård, liksom vikten av att kvinnor får möjlighet att föda barn i sjukhusmiljö utan föregående tillåtelse av en manlig anhörig eller avbryta en oönskad graviditet och få tillgång till psykologiskt stöd. Parlamentet stöder tanken på att garantera omedelbar tillgång till abortpiller för alla kvinnor och flickor som fallit offer för våldtäkter och anser att åtgärder för att garantera full respekt för sexuella och reproduktiva rättigheter kommer att bidra till att minska förekomsten av sexuella våldshandlingar som begås i konfliktsituationer.

| 3. | Europaparlamentet betonar alla staters ansvar för att sätta stopp för straffriheten och åtala dem som gjort sig skyldiga till folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser, också i form av sexuellt våld mot kvinnor och flickor, såsom våldtäkt, sexuellt slaveri, tvångsprostitution, påtvingad graviditet, tvångssterilisering och alla andra former av sexuellt våld av samma allvarliga art, samt juridiskt betrakta sådana gärningar både som brott mot mänskligheten och som krigsförbrytelser. Parlamentet betonar i sammanhanget att dessa brott om möjligt inte skall omfattas av bestämmelser om benådning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar alla staters ansvar för att sätta stopp för straffriheten och åtala dem som gjort sig skyldiga till folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser, också i form av sexuellt våld mot kvinnor och flickor, såsom våldtäkt, sexuellt slaveri, tvångsprostitution, påtvingad graviditet, tvångssterilisering och alla andra former av sexuellt våld av samma allvarliga art, samt juridiskt betrakta sådana gärningar både som brott mot mänskligheten och som krigsförbrytelser. Parlamentet betonar i sammanhanget att dessa brott om möjligt inte skall omfattas av bestämmelser om benådning.

| 4. | Europaparlamentet kräver att kvinnor som drabbas av övergrepp och våld i samband med konflikter skall kunna föra sin talan inför internationella domstolar under värdiga förhållanden och att dessa domstolar skyddar dem mot fysiskt våld och traumatiska upplevelser som de skulle kunna utsättas för under förhör, då ingen hänsyn tas till känslomässiga chocker. Parlamentet kräver att rättvisa skipas för dem både civilrättsligt och straffrättsligt och att stödprogram genomförs för att de skall kunna återanpassa sig ekonomiskt, socialt och mentalt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet kräver att kvinnor som drabbas av övergrepp och våld i samband med konflikter skall kunna föra sin talan inför internationella domstolar under värdiga förhållanden och att dessa domstolar skyddar dem mot fysiskt våld och traumatiska upplevelser som de skulle kunna utsättas för under förhör, då ingen hänsyn tas till känslomässiga chocker. Parlamentet kräver att rättvisa skipas för dem både civilrättsligt och straffrättsligt och att stödprogram genomförs för att de skall kunna återanpassa sig ekonomiskt, socialt och mentalt.

| 5. | Europaparlamentet prioriterar att barnsoldater inte skall användas i konflikter, bland dem flickor som i realiteten fungerar som veritabla sexslavar i dessa sammanhang. Parlamentet insisterar på att det för dessa barn skall inrättas långsiktiga program för deras psykologiska, sociala, utbildningsmässiga och ekonomiska återanpassning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet prioriterar att barnsoldater inte skall användas i konflikter, bland dem flickor som i realiteten fungerar som veritabla sexslavar i dessa sammanhang. Parlamentet insisterar på att det för dessa barn skall inrättas långsiktiga program för deras psykologiska, sociala, utbildningsmässiga och ekonomiska återanpassning.

| 6. | Europaparlamentet fördömer våld mot kvinnor under alla omständigheter, men begär en nolltolerans mot sexuellt utnyttjande av barn, flickor och kvinnor i väpnade konflikter och flyktingläger. Parlamentet kräver hårda administrativa och straffrättsliga sanktioner mot personal i humanitärt arbete, företrädare för internationella institutioner, fredsbevarande styrkor och diplomater som gör sig skyldiga till sådant utnyttjande. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet fördömer våld mot kvinnor under alla omständigheter, men begär en nolltolerans mot sexuellt utnyttjande av barn, flickor och kvinnor i väpnade konflikter och flyktingläger. Parlamentet kräver hårda administrativa och straffrättsliga sanktioner mot personal i humanitärt arbete, företrädare för internationella institutioner, fredsbevarande styrkor och diplomater som gör sig skyldiga till sådant utnyttjande.

| 7. | Europaparlamentet vill att medel tillhandahålls genom övergripande program för att man skall kunna angripa problemet med våld i hemmet, något som ökar betydligt under perioder efter en konflikt på grund av den förråade samhällsandan samt den fysiska och ekonomiska osäkerheten och de traumatiska upplevelser som även män bär på. Parlamentet konstaterar att våld i hemmet efter en konflikt är en försummad fråga som inte har uppmärksammats särskilt mycket. Men sådant våld vidmakthåller en könsordning som etablerats redan före konflikten och förstärker de trauman som drabbar kvinnor som utsatts för (sexuellt) våld. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet vill att medel tillhandahålls genom övergripande program för att man skall kunna angripa problemet med våld i hemmet, något som ökar betydligt under perioder efter en konflikt på grund av den förråade samhällsandan samt den fysiska och ekonomiska osäkerheten och de traumatiska upplevelser som även män bär på. Parlamentet konstaterar att våld i hemmet efter en konflikt är en försummad fråga som inte har uppmärksammats särskilt mycket. Men sådant våld vidmakthåller en könsordning som etablerats redan före konflikten och förstärker de trauman som drabbar kvinnor som utsatts för (sexuellt) våld.

| 8. | Europaparlamentet understryker att det stora antalet kvinnor och barn bland flyktingar och internt fördrivna som registrerats av internationella organ som resultat av väpnade konflikter och inbördeskrig är mycket oroväckande. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker att det stora antalet kvinnor och barn bland flyktingar och internt fördrivna som registrerats av internationella organ som resultat av väpnade konflikter och inbördeskrig är mycket oroväckande.

| 9. | Europaparlamentet understryker kvinnornas och flickornas speciella behov i samband med minröjning och understryker att även om ”antipersonella” landminor använts i militära situationer så har i första hand kvinnor, barn och vanliga män dödats eller skadats av dem eller förlorat förmågan att förtjäna sitt uppehälle. Parlamentet upprepar att EU måste sträva efter att främja efterlevnaden av Ottawakonventionen om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella landminor och om förstöring av sådana minor, framför allt i Afrika, men delvis också i Europa och på andra håll. Parlamentet uppmanar med kraft EU att intensifiera minröjningsarbetet i gamla konfliktområden, se till att offren garanteras behandling och rehabilitering och se till att minerad mark återställs, så att människor åter kan leva och arbeta där under säkra former |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker kvinnornas och flickornas speciella behov i samband med minröjning och understryker att även om ”antipersonella” landminor använts i militära situationer så har i första hand kvinnor, barn och vanliga män dödats eller skadats av dem eller förlorat förmågan att förtjäna sitt uppehälle. Parlamentet upprepar att EU måste sträva efter att främja efterlevnaden av Ottawakonventionen om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella landminor och om förstöring av sådana minor, framför allt i Afrika, men delvis också i Europa och på andra håll. Parlamentet uppmanar med kraft EU att intensifiera minröjningsarbetet i gamla konfliktområden, se till att offren garanteras behandling och rehabilitering och se till att minerad mark återställs, så att människor åter kan leva och arbeta där under säkra former

Kvinnor som fredsfaktorer

| 10. | Europaparlamentet understryker den positiva roll som kvinnor spelar i samband med konfliktlösning, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att garantera tillräckliga tekniska och ekonomiska bidrag till program som gör det möjligt för kvinnor att delta fullt ut i fredsförhandlingar och att ge kvinnor större ansvar i det civila samhället som helhet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker den positiva roll som kvinnor spelar i samband med konfliktlösning, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att garantera tillräckliga tekniska och ekonomiska bidrag till program som gör det möjligt för kvinnor att delta fullt ut i fredsförhandlingar och att ge kvinnor större ansvar i det civila samhället som helhet.

| 11. | Europaparlamentet understryker den positiva roll som kvinnor kan spela i samband med återuppbyggnaden efter konflikter och i synnerhet när det gäller avväpnings-, demobiliserings- och återintegreringsprogram, framför allt när sådana program avser barnsoldater. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera ett fullständigt deltagande av kvinnor i sådana program, och framför allt att man försöker utforma sådana program så att de leder till en återintegrering av barnsoldater. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker den positiva roll som kvinnor kan spela i samband med återuppbyggnaden efter konflikter och i synnerhet när det gäller avväpnings-, demobiliserings- och återintegreringsprogram, framför allt när sådana program avser barnsoldater. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera ett fullständigt deltagande av kvinnor i sådana program, och framför allt att man försöker utforma sådana program så att de leder till en återintegrering av barnsoldater.

| 12. | 12 Parlamentet uttrycker sitt starka stöd för den uppmaning som framfördes av en kraftfull koalition av kvinnoorganisationer från Kosovo den 8 mars 2006, i fråga om att inkludera kvinnor i den internationella grupp på sju personer från Kosovo som skall förhandla om regionens framtida status. Parlamentet beklagar att denna uppmaning hittills inte har hörsammats. |
| --- | --- |

12.

12 Parlamentet uttrycker sitt starka stöd för den uppmaning som framfördes av en kraftfull koalition av kvinnoorganisationer från Kosovo den 8 mars 2006, i fråga om att inkludera kvinnor i den internationella grupp på sju personer från Kosovo som skall förhandla om regionens framtida status. Parlamentet beklagar att denna uppmaning hittills inte har hörsammats.

| 13. | Europaparlamentet insisterar på att den kvinnliga fredsrörelsen och kvinnoorganisationer i tider efter konflikter får pedagogiskt, politisk och juridiskt stöd så att det kan skapas ett demokratiskt samhälle där man värnar om kvinnors rättigheter och jämställdhet i konstitutionella, rättsliga och politiska reformer. Parlamentet välkomnar olika internationella initiativ som verkar i denna riktning, till exempel de australiska organisationerna i Papua Nya Guinea och de norska organisationerna i Sri Lanka. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet insisterar på att den kvinnliga fredsrörelsen och kvinnoorganisationer i tider efter konflikter får pedagogiskt, politisk och juridiskt stöd så att det kan skapas ett demokratiskt samhälle där man värnar om kvinnors rättigheter och jämställdhet i konstitutionella, rättsliga och politiska reformer. Parlamentet välkomnar olika internationella initiativ som verkar i denna riktning, till exempel de australiska organisationerna i Papua Nya Guinea och de norska organisationerna i Sri Lanka.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar olika initiativ för att ta fram könsrelaterade indikatorer för snabba insatser vid och övervakning av konflikter, i likhet med FN:s utvecklingsfond för kvinnor (UNIFEM), Europarådet, Swisspeace, International Alert och Forum on Early Warning and Early Response. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar olika initiativ för att ta fram könsrelaterade indikatorer för snabba insatser vid och övervakning av konflikter, i likhet med FN:s utvecklingsfond för kvinnor (UNIFEM), Europarådet, Swisspeace, International Alert och Forum on Early Warning and Early Response.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar att rådet under 2005 arbetat med tillämpningen av UNSCR 1325 (2000) inom ramen för EU:s säkerhets- och försvarspolitik (ESFP) och att man arbetat för att integrera ett jämställdhetsperspektiv. Parlamentet ber också rådet att integrera rådgivare för mänskliga rättigheter och jämställdhet inom de civila fredsbevarande styrkor som leds av EU och att se till att de utbildas i jämställdhet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar att rådet under 2005 arbetat med tillämpningen av UNSCR 1325 (2000) inom ramen för EU:s säkerhets- och försvarspolitik (ESFP) och att man arbetat för att integrera ett jämställdhetsperspektiv. Parlamentet ber också rådet att integrera rådgivare för mänskliga rättigheter och jämställdhet inom de civila fredsbevarande styrkor som leds av EU och att se till att de utbildas i jämställdhet.

| 16. | Europaparlamentet upprepar sina tidigare uppmaningar om en effektiv parlamentarisk kontroll av ESFP. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet upprepar sina tidigare uppmaningar om en effektiv parlamentarisk kontroll av ESFP.

| 17. | Europaparlamentet betonar att en allmän uppförandekodex för insatser som genomförs inom ramen för ESFP måste tillämpas och utvecklas, varvid man bör se till att kodexen överensstämmer med de bestämmelser som reglerar andra typer av EU-insatser i tredjeländer, liksom med riktlinjerna om skydd för civilbefolkningen i samband med EU-ledda krishanteringsinsatser. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att en allmän uppförandekodex för insatser som genomförs inom ramen för ESFP måste tillämpas och utvecklas, varvid man bör se till att kodexen överensstämmer med de bestämmelser som reglerar andra typer av EU-insatser i tredjeländer, liksom med riktlinjerna om skydd för civilbefolkningen i samband med EU-ledda krishanteringsinsatser.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar varmt rådets ”operativa rapport” som antogs i november 2005 om genomförandet av UNSCR 1325 (2000) i samband med ESFP. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar varmt rådets ”operativa rapport” som antogs i november 2005 om genomförandet av UNSCR 1325 (2000) i samband med ESFP.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar EU att stödja åtgärder för att kraftigt öka antalet kvinnor på alla nivåer i ESFP-uppdragen, framför allt att uppmuntra kvinnor att söka sådana befattningar genom att skicka in sina namn för att kandidera till militära, polisiära och politiska tjänster i samband med ESFP-uppdrag, och att göra detta i ett så tidigt skede som möjligt av planeringen av sådana uppdrag. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar EU att stödja åtgärder för att kraftigt öka antalet kvinnor på alla nivåer i ESFP-uppdragen, framför allt att uppmuntra kvinnor att söka sådana befattningar genom att skicka in sina namn för att kandidera till militära, polisiära och politiska tjänster i samband med ESFP-uppdrag, och att göra detta i ett så tidigt skede som möjligt av planeringen av sådana uppdrag.

| 20. | Europaparlamentet är övertygat om att lokala kvinnoorganisationers delaktighet i en fredsprocess bör vägas in i uppdragsplaneringen inom ESFP i syfte att bygga vidare på det särskilda bidrag som dessa organisationer kan ge och erkänna att kvinnor drabbas på särskilda sätt av en konflikt. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet är övertygat om att lokala kvinnoorganisationers delaktighet i en fredsprocess bör vägas in i uppdragsplaneringen inom ESFP i syfte att bygga vidare på det särskilda bidrag som dessa organisationer kan ge och erkänna att kvinnor drabbas på särskilda sätt av en konflikt.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar EU att ägna större uppmärksamhet åt närvaro, förberedelse, utbildning och utrustning för polisstyrkor i militära uppdrag, eftersom polisenheter är det bästa sättet att garantera säkerheten för den civila befolkningen, framför allt kvinnor och barn. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar EU att ägna större uppmärksamhet åt närvaro, förberedelse, utbildning och utrustning för polisstyrkor i militära uppdrag, eftersom polisenheter är det bästa sättet att garantera säkerheten för den civila befolkningen, framför allt kvinnor och barn.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar att det i de nya fredsstyrkorna inom FN:s fredsuppdrag sedan år 2000 finns rådgivare i jämställdhetsfrågor och att en sådan tjänst inrättades 2003 inom avdelningen för fredsbevarande operationer. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar att det i de nya fredsstyrkorna inom FN:s fredsuppdrag sedan år 2000 finns rådgivare i jämställdhetsfrågor och att en sådan tjänst inrättades 2003 inom avdelningen för fredsbevarande operationer.

| 23. | Europaparlamentet begär att man inte glömmer bort de modiga kvinnor som valt fredliga former för motstånd och som har betalat, eller fortfarande betalar för detta, genom att fängslas, hållas inspärrade i sina bostäder eller kidnappas. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet begär att man inte glömmer bort de modiga kvinnor som valt fredliga former för motstånd och som har betalat, eller fortfarande betalar för detta, genom att fängslas, hållas inspärrade i sina bostäder eller kidnappas.

| 24. | Europaparlamentet betonar att det krävs en förstärkning av kvinnornas roll i det politiska beslutsfattandet och i ländernas återuppbyggnadsarbete, och även av deras politiska närvaro vid förhandlingsbordet. Parlamentet rekommendationerna i UNSCR 1325 (2000)och i sin ovannämnda resolution av den 30 november 2000 |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att det krävs en förstärkning av kvinnornas roll i det politiska beslutsfattandet och i ländernas återuppbyggnadsarbete, och även av deras politiska närvaro vid förhandlingsbordet. Parlamentet rekommendationerna i UNSCR 1325 (2000)och i sin ovannämnda resolution av den 30 november 2000

| 25. | Europaparlamentet anser det nödvändigt att främja ett ökat deltagande och en ökad närvaro av kvinnor i medierna och i opinionsplattformar genom vilka kvinnor kan föra fram sin åsikt. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser det nödvändigt att främja ett ökat deltagande och en ökad närvaro av kvinnor i medierna och i opinionsplattformar genom vilka kvinnor kan föra fram sin åsikt.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens stöd till förrättandet av fria val i länder som genomgått konflikter, gläds över kvinnornas medverkan i dessa val. Parlamentet välkomnar också att kvinnor utsetts att leda vissa valförrättningsuppdrag och uppmanar med kraft till en fortsatt ökning av antalet kvinnor som utses att leda valförrättningsuppdrag. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens stöd till förrättandet av fria val i länder som genomgått konflikter, gläds över kvinnornas medverkan i dessa val. Parlamentet välkomnar också att kvinnor utsetts att leda vissa valförrättningsuppdrag och uppmanar med kraft till en fortsatt ökning av antalet kvinnor som utses att leda valförrättningsuppdrag.

| 27. | Europaparlamentet pekar på att kvinnor fortfarande diskrimineras när det gäller tillgång till kapital och resurser såsom livsmedel och utbildning, till informationsteknik och till hälsovård och andra sociala tjänster och anser att kvinnors engagemang i ekonomisk verksamhet, på landsbygden såväl som i städerna, är av avgörande betydelse för att främja deras socio-ekonomiska situation i samhället efter en konflikt. Parlamentet betonar den viktiga roll som mikrokrediter redan spelar för att ge kvinnor egenmakt, och uppmanar det internationella samfundet att vidta åtgärder för att uppmuntra användningen av sådana krediter i länder som återhämtar sig efter en konflikt. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet pekar på att kvinnor fortfarande diskrimineras när det gäller tillgång till kapital och resurser såsom livsmedel och utbildning, till informationsteknik och till hälsovård och andra sociala tjänster och anser att kvinnors engagemang i ekonomisk verksamhet, på landsbygden såväl som i städerna, är av avgörande betydelse för att främja deras socio-ekonomiska situation i samhället efter en konflikt. Parlamentet betonar den viktiga roll som mikrokrediter redan spelar för att ge kvinnor egenmakt, och uppmanar det internationella samfundet att vidta åtgärder för att uppmuntra användningen av sådana krediter i länder som återhämtar sig efter en konflikt.

Kvinnor som krigsfaktorer

| 28. | 28 Europaparlamentet beklagar den martyrstatus som ungdomar i dag eftersträvar, däribland unga kvinnor. Parlamentet konstaterar att uppmaningar till självmordsattacker (kamikaze) bidrar till en sammanblandning av religiös övertro, förtvivlat motstånd mot ockupationer eller orättvisor och i sista hand målen för handlingarna som är oskyldiga civila offer. |
| --- | --- |

28.

28 Europaparlamentet beklagar den martyrstatus som ungdomar i dag eftersträvar, däribland unga kvinnor. Parlamentet konstaterar att uppmaningar till självmordsattacker (kamikaze) bidrar till en sammanblandning av religiös övertro, förtvivlat motstånd mot ockupationer eller orättvisor och i sista hand målen för handlingarna som är oskyldiga civila offer.

| 29. | Europaparlamentet uppmärksammar problemet med kvinnliga självmordsbombare och understryker att våldtäkter som krigsvapen drabbar alla kvinnor - oavsett etniska, religiösa och ideologiska skillnader. Kvinnor som våldtagits blir stämplade av samhället och uteslutna, ibland till och med dödade. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmärksammar problemet med kvinnliga självmordsbombare och understryker att våldtäkter som krigsvapen drabbar alla kvinnor - oavsett etniska, religiösa och ideologiska skillnader. Kvinnor som våldtagits blir stämplade av samhället och uteslutna, ibland till och med dödade.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar att fenomenet, dess spridning och mediebevakningen av det i dag kritiseras av vissa islamiska auktoriteter med åberopande av Koranen, där respekten för livet förespråkas. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar att fenomenet, dess spridning och mediebevakningen av det i dag kritiseras av vissa islamiska auktoriteter med åberopande av Koranen, där respekten för livet förespråkas.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar till en närmare granskning av självmordsattacker som begås av hämnd och av politiska skäl och uppmanar ihärdigt det internationella samfundet att följa internationell rätt och sträva efter fred i framför allt Palestina och Tjetjenien där kvinnor rekryterats eller löper risk att rekryteras för självmordsattacker. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar till en närmare granskning av självmordsattacker som begås av hämnd och av politiska skäl och uppmanar ihärdigt det internationella samfundet att följa internationell rätt och sträva efter fred i framför allt Palestina och Tjetjenien där kvinnor rekryterats eller löper risk att rekryteras för självmordsattacker.

Rekommendationer

| 32. | Europaparlamentet stöder alla rekommendationer som efter UNSCR 1325 (2000) har syftat till att förbättra kvinnornas öde i konflikter och uppmanar rådet och kommissionen att utan ytterligare dröjsmål infoga och genomföra dessa rekommendationer, framför allt rekommendationerna i dess ovannämnda resolution av den 30 november 2000, i samtliga politikområden. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet stöder alla rekommendationer som efter UNSCR 1325 (2000) har syftat till att förbättra kvinnornas öde i konflikter och uppmanar rådet och kommissionen att utan ytterligare dröjsmål infoga och genomföra dessa rekommendationer, framför allt rekommendationerna i dess ovannämnda resolution av den 30 november 2000, i samtliga politikområden.

| 33. | Europaparlamentet konstaterar att trots alla resolutioner, upprop och rekommendationer från olika internationella instanser och EU-instanser är kvinnorna ännu inte fullt delaktiga i det konfliktförebyggande och konfliktlösande arbetet, i fredsbevarande insatser och återskapandet av fred. Parlamentet konstaterar således att det inte är nya rekommendationer som behövs och kräver därför att ett konkret handlingsprogram upprättas med fastställandet av faktorer för genomförandet, mätning av hindren mot förverkligandet samt kontroll av utgången. Parlamentet efterlyser en årlig rapport som skall framläggas till Europaparlamentet om programmets genomförande. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet konstaterar att trots alla resolutioner, upprop och rekommendationer från olika internationella instanser och EU-instanser är kvinnorna ännu inte fullt delaktiga i det konfliktförebyggande och konfliktlösande arbetet, i fredsbevarande insatser och återskapandet av fred. Parlamentet konstaterar således att det inte är nya rekommendationer som behövs och kräver därför att ett konkret handlingsprogram upprättas med fastställandet av faktorer för genomförandet, mätning av hindren mot förverkligandet samt kontroll av utgången. Parlamentet efterlyser en årlig rapport som skall framläggas till Europaparlamentet om programmets genomförande.

| 34. | Europaparlamentet betonar vikten av att kvinnor deltar i diplomatiska insatser och uppmanar medlemsstaterna att rekrytera fler kvinnor som diplomater och utbilda kvinnor inom diplomatin i förhandlings- och medlingsteknik och på så sätt skapa förteckningar över kvinnor som är kvalificerade för fredsoch säkerhetsrelaterade befattningar. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar vikten av att kvinnor deltar i diplomatiska insatser och uppmanar medlemsstaterna att rekrytera fler kvinnor som diplomater och utbilda kvinnor inom diplomatin i förhandlings- och medlingsteknik och på så sätt skapa förteckningar över kvinnor som är kvalificerade för fredsoch säkerhetsrelaterade befattningar.

| 35. | Europaparlamentet kräver att begreppen för ”övergångsrättvisa” tillämpas på freds- och övergångsprocesser på väg mot en demokrati och en rättsstat, med respekt för offren och kvinnliga vittnens värdighet, och att de innebär att kvinnor deltar i de undersökningskommissioner för försoning som nu håller på att bildas, och att målet om jämställdhet mellan kvinnor och män ingår i de åtgärder som vidtas av dessa kommissioner. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet kräver att begreppen för ”övergångsrättvisa” tillämpas på freds- och övergångsprocesser på väg mot en demokrati och en rättsstat, med respekt för offren och kvinnliga vittnens värdighet, och att de innebär att kvinnor deltar i de undersökningskommissioner för försoning som nu håller på att bildas, och att målet om jämställdhet mellan kvinnor och män ingår i de åtgärder som vidtas av dessa kommissioner.

| 36. | Europaparlamentet föreslår att rekommendationerna begränsas till det absolut viktigaste, nämligen att uppmana institutionerna att söka samverkansvinster genom att vidta konkreta åtgärder tillsammans med andra internationella institutioner som strävar mot samma mål samt att i största möjliga utsträckning utnyttja de nya finansiella instrumenten i budgetramen 2007-2013 som incitament och hävstänger. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet föreslår att rekommendationerna begränsas till det absolut viktigaste, nämligen att uppmana institutionerna att söka samverkansvinster genom att vidta konkreta åtgärder tillsammans med andra internationella institutioner som strävar mot samma mål samt att i största möjliga utsträckning utnyttja de nya finansiella instrumenten i budgetramen 2007-2013 som incitament och hävstänger.

| 37. | Europaparlamentet rekommenderar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att införa fredsfostran samt respekt för människovärdet och jämställdheten i samtliga utbildnings- och fortbildningsprogram i de konfliktdrabbade länder och regioner som EU stöder, för att utveckla en fredlig anda där kvinnors rättigheter i samhället värnas, samt för fredsbevarande och fredsframtvingande trupper, EU:s utsända tjänstemän och andra internationella biståndsorganisationer. Parlamentet föreslår att man i detta projekt anlitar lokala kvinnoorganisationer, sammanslutningar av mödrar, ledare vid ungdomsläger och lärare. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet rekommenderar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att införa fredsfostran samt respekt för människovärdet och jämställdheten i samtliga utbildnings- och fortbildningsprogram i de konfliktdrabbade länder och regioner som EU stöder, för att utveckla en fredlig anda där kvinnors rättigheter i samhället värnas, samt för fredsbevarande och fredsframtvingande trupper, EU:s utsända tjänstemän och andra internationella biståndsorganisationer. Parlamentet föreslår att man i detta projekt anlitar lokala kvinnoorganisationer, sammanslutningar av mödrar, ledare vid ungdomsläger och lärare.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rapportera till parlamentet om genomförandet av 2003 års riktlinjer om barn och väpnade konflikter. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rapportera till parlamentet om genomförandet av 2003 års riktlinjer om barn och väpnade konflikter.

| 39. | Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att förstärka mottagningsprogrammen för barn och ungdomar från konflikthärdar som kommer till medlemsstaterna så att de kan lämna en värld av våld och förtvivlan som föder nytt våld, bland annat mot kvinnor. Parlamentet begär att rådet uppmanar medlemsstaterna att underlätta detta mottagande utan att lägga onödiga hinder i vägen. Parlamentet insisterar på att avtal ingås med transitländer, så att de inte stoppar dessa humanitära program. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet rekommenderar medlemsstaterna att förstärka mottagningsprogrammen för barn och ungdomar från konflikthärdar som kommer till medlemsstaterna så att de kan lämna en värld av våld och förtvivlan som föder nytt våld, bland annat mot kvinnor. Parlamentet begär att rådet uppmanar medlemsstaterna att underlätta detta mottagande utan att lägga onödiga hinder i vägen. Parlamentet insisterar på att avtal ingås med transitländer, så att de inte stoppar dessa humanitära program.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja fredsinitiativ som lanseras av kvinnoorganisationer, framför allt mångkulturella, gränsöverskridande och regionala initiativ, genom politiskt, tekniskt och ekonomiskt stöd till organisationer inriktade på konfliktlösning och fredsskapande. Parlamentet insisterar på att rådet garanterar de politiska kontakterna inom berörda beslutsfattande organ. Europaparlamentet och framför allt dess utskott för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män bör tillsätta blandade utskott för dessa konfliktområden med kvinnor från dessa nätverk och ledamöter från Europaparlamentet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja fredsinitiativ som lanseras av kvinnoorganisationer, framför allt mångkulturella, gränsöverskridande och regionala initiativ, genom politiskt, tekniskt och ekonomiskt stöd till organisationer inriktade på konfliktlösning och fredsskapande. Parlamentet insisterar på att rådet garanterar de politiska kontakterna inom berörda beslutsfattande organ. Europaparlamentet och framför allt dess utskott för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män bör tillsätta blandade utskott för dessa konfliktområden med kvinnor från dessa nätverk och ledamöter från Europaparlamentet.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och andra bidragsgivare att kanalisera resurserna så att de stöder organisationer i det civila samhället att bygga upp kapacitet, och i synnerhet när det gäller lokala kvinnogrupper som arbetar för att lösa konflikter utan våld, samt att erbjuda tekniskt bistånd och yrkesutbildning. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och andra bidragsgivare att kanalisera resurserna så att de stöder organisationer i det civila samhället att bygga upp kapacitet, och i synnerhet när det gäller lokala kvinnogrupper som arbetar för att lösa konflikter utan våld, samt att erbjuda tekniskt bistånd och yrkesutbildning.

| 42. | Europaparlamentet anser att kommissionen måste behålla Europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter som ett särskilt instrument i budgetramen för 2007-2013. Parlamentet påminner om att instrumentet tidigare lyckats få igenom anbudsinfordringar och särskilda budgetposter för kvinnors rättigheter utan att dessa behövt godkännas av de sittande regeringarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att stabilitetsinstrumentet i sin konflikthantering också har ett jämställdhetsperspektiv som gör att kvinnornas problem i de pågående konflikterna kan motverkas. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att kommissionen måste behålla Europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter som ett särskilt instrument i budgetramen för 2007-2013. Parlamentet påminner om att instrumentet tidigare lyckats få igenom anbudsinfordringar och särskilda budgetposter för kvinnors rättigheter utan att dessa behövt godkännas av de sittande regeringarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att stabilitetsinstrumentet i sin konflikthantering också har ett jämställdhetsperspektiv som gör att kvinnornas problem i de pågående konflikterna kan motverkas.

| 43. | Europaparlamentet begär att integreringen av ett jämställdhetsperspektiv sprids på ett synligt och verifierbart sätt inom samtliga finansiella instrument, särskilt i föranslutningsinstrumentet, den europeiska grannskapspolitiken, instrumentet för utvecklingssamarbete och ekonomiskt samarbete (DCECI) och stabilitetsinstrumentet och att den integreras i villkoren för associeringsavtal. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet begär att integreringen av ett jämställdhetsperspektiv sprids på ett synligt och verifierbart sätt inom samtliga finansiella instrument, särskilt i föranslutningsinstrumentet, den europeiska grannskapspolitiken, instrumentet för utvecklingssamarbete och ekonomiskt samarbete (DCECI) och stabilitetsinstrumentet och att den integreras i villkoren för associeringsavtal.

| 44. | Europaparlamentet betonar att de olika ländernas strategiska planer och handlingsplaner utgör en utmärkt faktor för integrering av ett jämställdhetsperspektiv, i all synnerhet om det finns en politisk vilja på båda sidor. Parlamentet begär att UNSCR 1325 (2000) och dess ovannämnda resolution av den 30 november 2000 genomförs i alla åtgärder inom ESFP och att en rapport om detta läggs fram för Europaparlamentet årligen. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet betonar att de olika ländernas strategiska planer och handlingsplaner utgör en utmärkt faktor för integrering av ett jämställdhetsperspektiv, i all synnerhet om det finns en politisk vilja på båda sidor. Parlamentet begär att UNSCR 1325 (2000) och dess ovannämnda resolution av den 30 november 2000 genomförs i alla åtgärder inom ESFP och att en rapport om detta läggs fram för Europaparlamentet årligen.

| 45. | Europaparlamentet begär att rätten till reproduktiv hälsa skyddas och prioriteras av kommissionen i dess samarbetsinsatser och i stabilitetsinstrumentet, i konfliktdrabbade områden, vilket bör avspeglas i kommissionens budgetposter. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet begär att rätten till reproduktiv hälsa skyddas och prioriteras av kommissionen i dess samarbetsinsatser och i stabilitetsinstrumentet, i konfliktdrabbade områden, vilket bör avspeglas i kommissionens budgetposter.

| 46. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att bättre kontrollera fördelningen av livsmedel, kläder och hälsovårdsartiklar såsom sanitetsbindor under krisinsatser, och ber de internationella hjälporganisationerna att verka för säkerhetsinsatser i flyktingläger och att bidra till att förbättra sådana åtgärder i syfte att minska riskerna för våld och sexuella övergrepp mot kvinnor och flickor och att inrätta program för reproduktiv hälsa i flyktingläger och se till att alla kvinnor och flickor som har blivit våldtagna får omedelbar tillgång till bromsmediciner mot HIV (post-exposure prophylaxis). |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att bättre kontrollera fördelningen av livsmedel, kläder och hälsovårdsartiklar såsom sanitetsbindor under krisinsatser, och ber de internationella hjälporganisationerna att verka för säkerhetsinsatser i flyktingläger och att bidra till att förbättra sådana åtgärder i syfte att minska riskerna för våld och sexuella övergrepp mot kvinnor och flickor och att inrätta program för reproduktiv hälsa i flyktingläger och se till att alla kvinnor och flickor som har blivit våldtagna får omedelbar tillgång till bromsmediciner mot HIV (post-exposure prophylaxis).

| 47. | Europaparlamentet rekommenderar att ett samarbete inleds mellan Europaparlamentet, Europarådet, Nato, alla behöriga FN-organ inklusive UNIFEM, OSSE och eventuellt andra organisationer för införandet av könsspecifika indikatorer som kan övervakas vid konflikter och kunde inlemmas i utrikes- och utvecklingspolitikens nya instrument eller fungera som tidig varning. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet rekommenderar att ett samarbete inleds mellan Europaparlamentet, Europarådet, Nato, alla behöriga FN-organ inklusive UNIFEM, OSSE och eventuellt andra organisationer för införandet av könsspecifika indikatorer som kan övervakas vid konflikter och kunde inlemmas i utrikes- och utvecklingspolitikens nya instrument eller fungera som tidig varning.

| 48. | Europaparlamentet anser att kvinnornas medverkan på samtliga nivåer i samhällslivet, i näringslivet och inom politiken i ett land som genomgått en konflikt bör ligga på samma nivå som männens. Parlamentet är medvetet om att dessa kvoter inte leder till omedelbar jämställdhet mot bakgrund av det aktuella landets kultur och samhällsutveckling. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att främja en ökning av andelen kvinnor som deltar vid genomförandet av UNSCR 1325 (2000) i sina handlingsplaner och att övervaka utvecklingen mot jämställdhet och lägga fram resultaten för Europaparlamentet. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet anser att kvinnornas medverkan på samtliga nivåer i samhällslivet, i näringslivet och inom politiken i ett land som genomgått en konflikt bör ligga på samma nivå som männens. Parlamentet är medvetet om att dessa kvoter inte leder till omedelbar jämställdhet mot bakgrund av det aktuella landets kultur och samhällsutveckling. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att främja en ökning av andelen kvinnor som deltar vid genomförandet av UNSCR 1325 (2000) i sina handlingsplaner och att övervaka utvecklingen mot jämställdhet och lägga fram resultaten för Europaparlamentet.

| 49. | Europaparlamentet stöder att man i avtal med tredjeländer i tillbörlig utsträckning tillämpar människorättsklausuler och principerna i den internationella människorättslagstiftningen samt tillhörande internationella avtal, och att man därvid ägnar särskild uppmärksamhet åt kvinnornas rättigheter och behov. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet stöder att man i avtal med tredjeländer i tillbörlig utsträckning tillämpar människorättsklausuler och principerna i den internationella människorättslagstiftningen samt tillhörande internationella avtal, och att man därvid ägnar särskild uppmärksamhet åt kvinnornas rättigheter och behov.

| 50. | Europaparlamentet anser att Europeiska unionens uppförandekod för vapenexport bör göras rättsligt bindande eftersom detta kommer att minska antalet väpnade konflikter runtom i världen och på så sätt avsevärt bidra till att minska kvinnornas lidande. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att Europeiska unionens uppförandekod för vapenexport bör göras rättsligt bindande eftersom detta kommer att minska antalet väpnade konflikter runtom i världen och på så sätt avsevärt bidra till att minska kvinnornas lidande.

| 51. | Europaparlamentet rekommenderar att Europaparlamentet tar upp problemet med självmordsattacker bland kvinnor, inleder en undersökning i ämnet som skall avslutas med en konferens med forskare och andra personer med genuskompetens från berörda länder och från islamska religiösa myndigheter. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet rekommenderar att Europaparlamentet tar upp problemet med självmordsattacker bland kvinnor, inleder en undersökning i ämnet som skall avslutas med en konferens med forskare och andra personer med genuskompetens från berörda länder och från islamska religiösa myndigheter.

*

- *

| 52. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och till regeringarna i medlemsstaterna, de anslutande länderna och kandidatländerna. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och till regeringarna i medlemsstaterna, de anslutande länderna och kandidatländerna.

---

(1)  EGT C 228, 13.8.2001, s. 186.

(2)  FN:s generalförsamlings resolution 48/104.

(3)  FN:s generalförsamlings resolution 3318 (XXIX).

(4)  FN:s generalförsamlings resolution 3519 (XXX).

(5)  FN:s generalförsamlings resolution 37/63.

---