# Uradni list C 330/2006

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 330 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 4930. december 2006 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 330

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 4930. december 2006

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacije |
| | Skupna parlamentarna skupščina sporazuma o Partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi |
| | 12. zasedanje je bilo v Bridgetownu (Barbados), od 20. do 23. novembra 2006. |
| 2006/C 330/01 | Zapisnik s seje v ponedeljek, 20. novembra 2006 | 1 |
| Uradna ustanovna seja


  Seja Skupne parlamentarne skupščine


  Sestava Skupne parlamentarne skupščine


  Akreditacija predstavnikov, ki niso poslanci


  Namestniki


  Sprejetje osnutka dnevnega reda (AKP-EU 3932/06)


  Sprejetje zapisnika z 11. zasedanja Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU (UL C 307, 15.12.2006)


  Izjava komisarja Louisa Michela, pristojnega za razvoj in človekoljubno pomoč


  Ukrepi Komisije glede resolucij, sprejetih na 11. zasedanju Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU na Dunaju (Avstrija)


  Čas za vprašanja Komisiji


  Razprava s Komisijo


  Nujna tema 1: Razmere v vzhodnoafriški regiji skupine AKP |
| 2006/C 330/02 | Zapisnik s seje v torek, 21. novembra 2006 | 3 |
| Namestniki


  Razprava o razmerah v Demokratični republiki Kongo (brez resolucije)


  Izjava Noela A. Lyncha, ministra za turizem in mednarodni promet Barbadosa


  Poročilo ekonomskih in socialnih partnerjev


  Nagovor Marka Mallocha Browna, namestnika generalnega sekretarja Združenih narodov na temo Delo in vloga Združenih narodov v 21. stoletju |
| 2006/C 330/03 | Zapisnik s seje v sredo, 22. novembra 2006 | 4 |
| Namestniki


  Sprejetje zapisnika s seje v ponedeljek, 20. novembra, in v torek, 21. novembra 2006, zjutraj


  Izjava Paule Lehtomäki, finske ministrice za zunanjo trgovino in razvoj, predsedujoče Svetu


  Izjava dr. Onofreja Rojasa, državnega ministra in nacionalnega odredbodajalca za Evropski razvojni sklad (Dominikanska republika), namesto Casimirja Oye Mbaja, ministra za načrtovanje in programiranje razvoja (Gabon) in predsedujočega svetu AKP


  Čas za vprašanja – Svet


  Razprava s Svetom


  Poročilo Ane Gomes in Williama Duguida (Barbados) – Orožje malega kalibra in lahko strelno orožje ter trajnostni razvoj


  Nujna tema 2: Ocena pogajanj o sporazumih o gospodarskem partnerstvu (EPA)


  Poročilo Achille Tapsobe (Burkina Faso) in Eija-Riitte Korhole v imneu Odbor za socialne zadeve in okolje o vodah v državah v razvoju (AKP-EU/3916/06/konn.) |
| 2006/C 330/04 | Zapisnik s seje v četrtek, 23. novembra 2006 | 6 |
| Namestniki


  Sprejetje zapisnika s seje v sredo, 22. novembra


  Zbirna poročila delavnic


  Izjava Pascala Lamyja, generalnega direktorja Svetovne trgovinske organizacije


  Glasovanje o spremembah Poslovnika


  Glasovanje o predlogih resolucij, vključenih v poročila, ki so jih predložili trije stalni odbori


  Glasovanje o nujnih predlogih resolucij


  Razno


  Kraj in datum 13. zasedanja Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU |
| Priloga I   Abecedni seznam članov skupne parlamentarne skupščine | 8 |
| Priloga II   Seznam navzočih na zasedanju od 20. do 23. novembra v Bridgetownu | 11 |
| Priloga III   Priloga zapisnika s seje v ponedeljek, 20. novembra 2006 | 14 |
| Priloga IV   Sprejete resolucije | 15 |
| —   Resolucija o vplivu turizma na razvoj držav AKP | 15 |
| —   Resolucija o orožju malega kalibra in lahkem strelnem orožju ter trajnostnem razvoju | 22 |
| —   Resolucija o vodi v državah v razvoju | 31 |
| —   Resolucija o oceni pogajanj o sporazumih o gospodarskem partnerstvu (EPA) | 36 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Informacije

Skupna parlamentarna skupščina sporazuma o Partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi

12. zasedanje je bilo v Bridgetownu (Barbados), od 20. do 23. novembra 2006.

2006/C 330/01

Zapisnik s seje v ponedeljek, 20. novembra 2006

1

Uradna ustanovna seja

Seja Skupne parlamentarne skupščine

Sestava Skupne parlamentarne skupščine

Akreditacija predstavnikov, ki niso poslanci

Namestniki

Sprejetje osnutka dnevnega reda (AKP-EU 3932/06)

Sprejetje zapisnika z 11. zasedanja Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU (UL C 307, 15.12.2006)

Izjava komisarja Louisa Michela, pristojnega za razvoj in človekoljubno pomoč

Ukrepi Komisije glede resolucij, sprejetih na 11. zasedanju Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU na Dunaju (Avstrija)

Čas za vprašanja Komisiji

Razprava s Komisijo

Nujna tema 1: Razmere v vzhodnoafriški regiji skupine AKP

2006/C 330/02

Zapisnik s seje v torek, 21. novembra 2006

3

Namestniki

Razprava o razmerah v Demokratični republiki Kongo (brez resolucije)

Izjava Noela A. Lyncha, ministra za turizem in mednarodni promet Barbadosa

Poročilo ekonomskih in socialnih partnerjev

Nagovor Marka Mallocha Browna, namestnika generalnega sekretarja Združenih narodov na temo Delo in vloga Združenih narodov v 21. stoletju

2006/C 330/03

Zapisnik s seje v sredo, 22. novembra 2006

4

Namestniki

Sprejetje zapisnika s seje v ponedeljek, 20. novembra, in v torek, 21. novembra 2006, zjutraj

Izjava Paule Lehtomäki, finske ministrice za zunanjo trgovino in razvoj, predsedujoče Svetu

Izjava dr. Onofreja Rojasa, državnega ministra in nacionalnega odredbodajalca za Evropski razvojni sklad (Dominikanska republika), namesto Casimirja Oye Mbaja, ministra za načrtovanje in programiranje razvoja (Gabon) in predsedujočega svetu AKP

Čas za vprašanja – Svet

Razprava s Svetom

Poročilo Ane Gomes in Williama Duguida (Barbados) – Orožje malega kalibra in lahko strelno orožje ter trajnostni razvoj

Nujna tema 2: Ocena pogajanj o sporazumih o gospodarskem partnerstvu (EPA)

Poročilo Achille Tapsobe (Burkina Faso) in Eija-Riitte Korhole v imneu Odbor za socialne zadeve in okolje o vodah v državah v razvoju (AKP-EU/3916/06/konn.)

2006/C 330/04

Zapisnik s seje v četrtek, 23. novembra 2006

6

Namestniki

Sprejetje zapisnika s seje v sredo, 22. novembra

Zbirna poročila delavnic

Izjava Pascala Lamyja, generalnega direktorja Svetovne trgovinske organizacije

Glasovanje o spremembah Poslovnika

Glasovanje o predlogih resolucij, vključenih v poročila, ki so jih predložili trije stalni odbori

Glasovanje o nujnih predlogih resolucij

Razno

Kraj in datum 13. zasedanja Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU

Priloga I   Abecedni seznam članov skupne parlamentarne skupščine

8

Priloga II   Seznam navzočih na zasedanju od 20. do 23. novembra v Bridgetownu

11

Priloga III   Priloga zapisnika s seje v ponedeljek, 20. novembra 2006

14

Priloga IV   Sprejete resolucije

15

—   Resolucija o vplivu turizma na razvoj držav AKP

15

—   Resolucija o orožju malega kalibra in lahkem strelnem orožju ter trajnostnem razvoju

22

—   Resolucija o vodi v državah v razvoju

31

—   Resolucija o oceni pogajanj o sporazumih o gospodarskem partnerstvu (EPA)

36

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Informacije

Skupna parlamentarna skupščina sporazuma o Partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi

12. zasedanje je bilo v Bridgetownu (Barbados), od 20. do 23. novembra 2006.

| 30.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 330/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 330/1

---

ZAPISNIK S SEJE V PONEDELJEK, 20. NOVEMBRA 2006

(2006/C 330/01)

(Seja se je začela ob 11.05.)

Uradna ustanovna seja

Skupščino so nagovorili:

Billie A. Miller, glavna ministrica ter ministrica za zunanje zadeve in zunanjo trgovino Barbadosa, René Radembino-Coniquet, sopredsednik Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, Glenys Kinnock, sopredsednica Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU in Owen S. Arthur, premier in finančni minister Barbadosa, ki je odprl 12. zasedanje.

(Seja je bila prekinjena ob 12.20 in se je nadaljevala ob 15.10.)

PREDSEDUJOČI: René RADEMBINO-CONIQUET

Sopredsednik

Seja Skupne parlamentarne skupščine

Sopredsednik je pozdravil vse sodelujoče.

1.   Sestava Skupne parlamentarne skupščine

Sopredsednik je sporočil, da bo seznam članov Skupne parlamentarne skupščine, ki so ga posredovale oblasti držav AKP in predsednik Evropskega parlamenta, priložen zapisniku.

2.   Akreditacija predstavnikov, ki niso poslanci

Sopredsednik je sporočil, da so oblasti držav AKP posredovale seznam predstavnikov, ki niso poslanci. Predlagal je, da se njihova imena v skladu s prvim odstavkom člena 17 Sporazuma o partnerstvu in v skladu s členom 1 poslovnika Skupne parlamentarne skupščine zabeležijo in vključijo v prilogo k zapisniku.

Skupna parlamentarna skupščina se je s predlogom strinjala.

3.   Namestniki

Sopredsednik je sporočil imena naslednjih namestnikov: Badia i Cuchet (namesto Ferreire), Budreikaitė (namesto Kułakowskega), Bushill-Matthews (namesto Coelha), Evans (namesto Dobolyi), Klass (namesto Langendriesa), Lavarra (namesto Arifa), Myller (namesto Rosatija), Seeber (namesto Schröderja) in Zaleski (namesto Wijkmana).

4.   Sprejetje osnutka dnevnega reda (AKP-EU 3932/06)

Sopredsednik je sporočil, da so roki naslednji:

| — | za predloge sprememb k predlogom resolucij, vključenih v poročila stalnih odborov: ponedeljek, 20. novembra, ob 18.00; |
| --- | --- |

—

za predloge sprememb k predlogom resolucij, vključenih v poročila stalnih odborov: ponedeljek, 20. novembra, ob 18.00;

| — | za predloge sprememb k predlogom sporazumnih resolucij: torek, 21. novembra, ob 15.00; |
| --- | --- |

—

za predloge sprememb k predlogom sporazumnih resolucij: torek, 21. novembra, ob 15.00;

| — | za vprašanja glede načinov glasovanja: četrtek, 23. novembra, ob 9.00, v pisni obliki. |
| --- | --- |

—

za vprašanja glede načinov glasovanja: četrtek, 23. novembra, ob 9.00, v pisni obliki.

Osnutek dnevnega reda je bil sprejet v obliki, kot je navedena v zapisniku.

5.   Sprejetje zapisnika z 11. zasedanja Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU (UL C 307, 15.12.2006)

Zapisnik je bil sprejet.

6.   Izjava komisarja Louisa Michela, pristojnega za razvoj in človekoljubno pomoč

Louis Michel je govoril v imenu Evropske komisije, s posebnim poudarkom na programskem načrtovanju 10. Evropskega razvojnega sklada.

7.   Ukrepi Komisije glede resolucij, sprejetih na 11. zasedanju Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU na Dunaju (Avstrija)

Komisar se je skliceval na dokument, ki je bil razdeljen in ki podrobno opisuje nadaljnje ukrepe Komisije v zvezi z resolucijami, sprejetimi na Dunaju.

8.   Čas za vprašanja Komisiji

Na Komisijo je bilo naslovljenih 22 vprašanj.

Louis Michel je pisno odgovoril na vprašanja in ustno odgovoril na dodatna vprašanja naslednjih avtorjev:

vprašanje št. 1, ki ga je zastavil g. Kaczmarek, o programskem načrtovanju 10. Evropskega razvojnega sklada;

vprašanje št. 11, ki ga je zastavil g. Agnoletto (namesto ga. Morgantini), o vključitvi civilne družbe;

vprašanje št. 22, ki ga je zastavil g. Duguid (Barbados), o povečani proračunski podpori;

vprašanje št. 6, ki ga je zastavila ga. Scheele, o zdravstvenem in socialnem razvoju;

vprašanje št. 5, ki ga je zastavil g. Cornillet, o ponarejanju zdravil;

vprašanje št. 7, ki ga je zastavila ga. Aubert, o pomanjkanju zdravstvenih delavcev;

vprašanje št. 8, ki ga je zastavil g. Bowis, o cepivih za malarijo in tuberkulozo;

vprašanje št. 2, ki ga je zastavila ga. Hall, o nezakoniti sečnji;

vprašanje št. 13, ki ga je zastavil g. Bushill-Matthews, o boju proti nezakonitemu priseljevanju iz Afike;

vprašanje št. 12, ki ga je zastavil g. Agnoletto, o mednarodni trgovinski politiki EU in afriških priseljencih v Evropo;

vprašanje št. 21, ki ga je zastavil g. Schnellhardt (namesto g. Gahlerja), o Togu;

vprašanje št. 15, ki ga je zastavila ga. Gomes, o sojenju zapornikom v Etiopiji;

vprašanje št. 20, ki ga je zastavil g. Schlyter, o odlaganju strupenih odpadkov v Slonokoščeni obali;

vprašanje št. 19, ki ga je zastavila ga. Gomes (namesto g. Jardim Fernandesa), o epidemiji kolere v Angoli;

vprašanje št. 16, ki ga je zastavil g. Van Hecke, o severni Ugandi;

avtorici vprašanj št. 3 – ga. Goudin – in št. 17 – ga. Carlotti – nista imeli dodatnih vprašanj.

Avtorji vprašanj št. 4, 9, 10, 14 in 18 na seji niso bili prisotni.

9.   Razprava s Komisijo

Govorili so: Deerpalsing (Mauritius), McAvan, Carlotti, Nyassa (Kamerun), Cornillet, Schmidt, Budreikaitė, Barry (Senegal), Van Hecke, Akpovi (Benin), Cavuilati (Fidži), Conteh (Sierra Leone), Sylla (Mali), Kinnock, Sebetela (Bocvana), Aubert in Geingob (Namibija).

Louis Michel je sodeloval v razpravi in jo zaključil.

10.   Nujna tema 1: Razmere v vzhodnoafriški regiji skupine AKP

Govorili so: Gahler, Gomes, Darbo (Čad), Van Hecke, Deng (Sudan), Aubert, Berend, Omar (Džibuti), Teshoma Toga (Etiopija), Evans, Mugambe (Uganda), Kaczmarek in Mantovani.

Louis Michel je sodeloval v razpravi in jo zaključil.

(Seja se je zaključila ob 19.05.)

René RADEMBINO-CONIQUET in

Glenys KINNOCK

sopredsednika

Sir John KAPUTIN in

Dietmar NICKEL

generalna sosekretarja

---

| 30.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 330/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 330/3

---

ZAPISNIK S SEJE V TOREK, 21. NOVEMBRA 2006

(2006/C 330/02)

(Seja se je začela ob 9.15.)

PREDSEDUJOČA: Glenys KINNOCK

Sopredsednica

1.   Namestniki

Sopredsednica je sporočila imena naslednjih namestnikov: Badia i Cuchet (namesto Ferreire), Budreikaitė (namesto Kułakowskega), Bushill-Matthews (namesto Coelha), Evans (namesto Dobolyi), Klass (namesto Langendriesa), Lavarra (namesto Arifa), Myller (namesto Rosatija), Seeber (namesto Schröderja) in Zaleski (namesto Wijkmana).

2.   Razprava o razmerah v Demokratični republiki Kongo (brez resolucije)

Govorili so: Berend, Sylla (Mali), Evans, Akpovi (Benin) in Van Hecke.

PREDSEDUJOČI: René RADEMBINO-CONIQUET

Sopredsednik

Govorili so: Aubert, Nguema Owono (Ekvatorialna Gvineja), Deva, Deng (Sudan), Gomes, Hall, de Sousa (Angola) in Zaleski.

Komisar Louis Michel se je odzval na točke, ki so se pojavile med razpravo.

Sklep: predsedniku Kabili in g. Bembi se v imenu Skupne parlamentarne skupščine napiše pismo z zahtevo, naj se upoštevajo izidi volitev.

PREDSEDUJOČA: Glenys KINNOCK

Sopredsednica

3.   Poročilo L. Boycea Sebetele (Bocvana) in Hans-Petra Mayerja o vplivu turizma na razvoj držav AKP

L. Boyce Sebetela (Bocvana) in Hans-Peter Mayer sta predstavila poročilo.

Noel A. Lyncha, minister za turizem in mednarodni promet Barbadosa, je nagovoril skupščino.

Govorili so: Berend, Jiménez (Dominikanska republika), Cornillet, Deerpalsing (Mauritius), Schlyter, Conteh (Sierra Leone), Martens, Novak, Schnellhardt, McAvan, Seeber in Zaleski.

G. Baum in g. Martens (Komisija) sta se odzvala na točke, ki so se pojavile med razpravo.

L. Boyce Sebetela (Bocvana) in Hans-Peter Mayer sta zaključila razpravo.

Sopredsednica je pozvala predstavnika Eritreje, naj nagovori skupščino o razmerah v vzhodnoafriški regiji skupine AKP, saj je bil včeraj, ko je potekala razprava, nenamerno izpuščen s seznama govornikov. Na žalost ga ni bilo v dvorani.

4.   Poročilo ekonomskih in socialnih partnerjev

G. Dantin, predsednik spremljevalnega odbora AKP-EU, je opravil predstavitev.

(Seja je bila prekinjena ob 11.45 in se je nadaljevala ob 14.35.)

5.   Nagovor Marka Mallocha Browna, namestnika generalnega sekretarja Združenih narodov na temo „Delo in vloga Združenih narodov v 21. stoletju“

Mark Malloch Brown je podal izjavo.

Govorili so: Kinnock, Martínez Martínez, Straker (Saint Vincent in Grenadine), Deva, Agnoletto, Bowis, Gomes, Conteh (Sierra Leone), Evans, Sebetela (Bocvana), Seeber in Deng (Sudan).

Mark Malloch Brown se je odzval na točke, ki so se pojavile med razpravo.

(Seja se je zaključila ob 15.37.)

René RADEMBINO-CONIQUET in

Glenys KINNOCK

sopredsednika

Sir John KAPUTIN in

Dietmar NICKEL

generalna sosekretarja

---

| 30.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 330/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 330/4

---

ZAPISNIK S SEJE V SREDO, 22. NOVEMBRA 2006

(2006/C 330/03)

(Seja se je začela ob 9.11.)

PREDSEDUJOČI: René RADEMBINO-CONIQUET

Sopredsednik

1.   Namestniki

Sopredsednik je sporočil imena naslednjih namestnikov: Badia i Cuchet (namesto Ferreire), Budreikaitė (namesto Kułakowskega), Bushill-Matthews (namesto Coelha), Evans (namesto Dobolyi), García-Margallo y Marfil (namesto Herranz Garcíe), Hegyi (namesto Van Lancker), Klass (namesto Langendriesa), Lavarra (namesto Arifa), Mauro (namesto López-Istúriz Whita), Morgantini (namesto Wurtza), Myller (namesto Rosatija), Pomés Ruiz (namesto Gauberta), Posdorf (namesto Ribeiro e Castra), Seeber (namesto Schröderja) in Zaleski (namesto Wijkmana).

2.   Sprejetje zapisnika s seje v ponedeljek, 20. novembra, in v torek, 21. novembra 2006, zjutraj

Govoril je: Philip Bushill-Matthews.

Zapisnik je bil sprejet z majhno spremembo oblike.

3.   Izjava Paule Lehtomäki, finske ministrice za zunanjo trgovino in razvoj, predsedujoče Svetu

Paula Lehtomäki je podala izjavo v imenu Sveta EU.

4.   Izjava dr. Onofreja Rojasa, državnega ministra in nacionalnega odredbodajalca za Evropski razvojni sklad (Dominikanska republika), namesto Casimirja Oye Mbaja, ministra za načrtovanje in programiranje razvoja (Gabon) in predsedujočega svetu AKP

Dr. Onofre Rojas je podal izjavo v imenu Sveta AKP.

5.   Čas za vprašanja – Svet

Na Svet AKP so bila naslovljena tri vprašanja.

Dr. Onofre Rojas je odgovoril na naslednje vprašanje:

vprašanje št. 1, ki ga je zastavila ga. Carlotti, o regionalnih konferencah AKP-EU.

Avtorji vprašanj št. 2 in 3 na seji niso bili prisotni.

Na Svet EU je bilo naslovljenih 16 vprašanj.

Paula Lehtomäki je odgovorila na naslednja vprašanja kot tudi na dodatna vprašanja:

vprašanje št. 4, ki ga je zastavil g. Lehideux, o višini dodeljene pomoči državam AKP, ki jih prizadeva reforma skupne tržne ureditve za sladkor;

vprašanje št. 5, ki ga je zastavila ga. Gomes, o nekaznovanju v Afriki;

vprašanje št. 7, ki ga je zastavil g. Van Hecke, o Somaliji;

vprašanje št. 8, ki ga je zastavil g. Gahler, o politiki do Zimbabveja in prizadetih ljudeh;

vprašanje št. 9, ki ga je zastavil g. Jardim Fernandes, o posebni neodvisni preiskovalni komisiji za Vzhodni Timor;

vprašanje št. 11, ki ga je zastavil g. Martínez Martínez (namesto ge. Valenciano Martínez-Orozco), o političnem dialogu o nezakonitem priseljevanju in sprejetih ukrepih;

vprašanje št. 13, ki ga je zastavil g. Bushill-Matthews, o boju proti nezakonitemu priseljevanju iz Afike;

vprašanje št. 19, ki ga je zastavil g. Schmidt, o nezakonitem priseljevanju;

vprašanje št. 15, ki ga je zastavil g Cornillet, o ponarejanju zdravil;

vprašanje št. 16, ki ga je zastavil g. Bowis, o zdravstvenih vprašanjih in vprašanjih invalidnosti ter o strateških dokumentih držav;

vprašanje št. 17, ki ga je zastavil g. Agnoletto, o deklaraciji iz Abudže o javni porabi za zdravstvo in o Evropskem razvojnem skladu;

vprašanje št. 18, ki ga je zastavil g. Agnoletto (namesto g. Holma), o diplomaciji Evropske unije o boju proti terorizmu;

Dr. Onofre Rojas je v imenu Sveta AKP odgovoril na dodatna vprašanja g. Browna k vprašanju št. 16 in g. Agnoletta k vprašanju št. 17.

Na naslednja vprašanja ni bilo dodatnih vprašanj:

vprašanje št. 10, ki ga je zastavila ga. Goudin, o ribiški politiki Evropske unije v tretjih državah;

vprašanje št. 6, ki ga je zastavila ga. Carlotti, o političnih zapornikih v Eritreji;

vprašanje št. 14, ki ga je zastavil g. Lehideux (namesto ge. Polfer), o Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (FRONTEX) in o razvoju;

avtorja vprašanja št. 12 ni bilo na seji.

6.   Razprava s Svetom

Govorili so: Willmott, Naib (Eritreja), Akpovi (Benin), Jardim Fernandez, Milebou-Aubusson (Gabon), Tiheli (Lesoto), Mzembi (Zimbabve), Gahler, Nguema Owono (Ekvatorialna Gvineja), Geingob (Namibija), Gomes, Sylla (Mali), sopredsednica Kinnock, Mayer, Sebetela (Bocvana), Lehtomäki (Svet EU) in Rojas (Svet AKP).

7.   Poročilo Ane Gomes in Williama Duguida (Barbados) – Orožje malega kalibra in lahko strelno orožje ter trajnostni razvoj

Ana Gomes in William Duguid (Barbados) sta predstavila svoje poročilo.

Govorili so: Gahler, Sylla (Mali), Jöns, Nguema Owono (Ekvatorijalna Gvineja), Van Hecke, Deng (Sudan), Schmidt, Nduwimana (Burundi), Morgantini, Ali (Etiopija), Korhola, Mayer in Baum (Komisija).

William Duguid in Ana Gomes sta zaključila razpravo.

(Seja je bila prekinjena ob 13.10 in se je nadaljevala ob 15.10.)

PREDSEDUJOČA: Glenys KINNOCK

Sopredsednica

8.   Nujna tema 2: Ocena pogajanj o sporazumih o gospodarskem partnerstvu (EPA)

Sopredsednica je sporočila, da načrtovana videokonferenca s komisarjem Petrom Mandelsonom v Bruslju ne bo možna zaradi tehničnih težav. Njegov govor bo predstavil predstavnik Komisije ter bo razdeljen vsem članom.

Govoril je: g. Schlyter.

Billie A. Miller, glavna ministrica ter ministrica za zunanje zadeve in zunanjo trgovino Barbadosa je podala izjavo.

Izjavo komisarja Petra Mandelsona je prebral Claude Martens (Komisija).

Govorili so: Sturdy, Deerpalsing (Mauritius), Carlotti, Mesfin Namatra (Etiopija), Hall, Cavuilati (Fidži), François (Saint Lucia), Schlyter, Agnoletto, Mporogomyi (Tanzanija), Martens, Conteh (Sierra Leone), Schmidt, Deva, Dombrovskis, Osei-Ameyaw (Gana), Schnellhardt in Larue (Sejšeli).

Claude Martens in Billie A. Miller sta sodelovala v razpravi.

9.   Poročilo Achille Tapsobe (Burkina Faso) in Eija-Riitte Korhole v imneu Odbor za socialne zadeve in okolje o vodah v državah v razvoju (AKP-EU/3916/06/konn.)

Eija-Riitta Korhola in Achille Tapsoba (Burkina Faso) sta predstavila svoje poročilo.

PREDSEDUJOČI: g. AKPOVI

Podpredsednik

Govorili so: Bowis, Lavarra (namesto Arif), Jiménez (Dominikanska republika), Hall in Conteh (Sierra Leone).

PREDSEDUJOČA: Glenys KINNOCK

Sopredsednica

Govorili so: Aubert, Morgantini (namesto Wurtza), Aylward, Bushill-Matthews (namesto Coelha), McAvan, Klass (namesto Langendriesa), Scheele, Abdourhamane (Niger), Novak, Roithová, Seeber (namesto Schröderja), Awdu (Kamerun), Veneto in Baum (Komisija).

Eija-Riitta Korhola in Achille Tapsoba (Burkina Faso) sta zaključila razpravo.

(Seja se je zaključila ob 18.20.)

René RADEMBINO-CONIQUET in

Glenys KINNOCK

sopredsednika

Sir John KAPUTIN in

Dietmar NICKEL

generalna sosekretarja

---

| 30.12.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | C 330/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

SL

Uradni list Evropske unije

C 330/6

---

ZAPISNIK S SEJE V ČETRTEK, 23. NOVEMBRA 2006

(2006/C 330/04)

(Seja se je pričela ob 9.10.)

PREDSEDUJOČA: Glenys KINNOCK

Sopredsednica

1.   Namestniki

Sopredsednica je sporočila imena naslednjih namestnikov: Budreikaitė (namesto Kułakowskega), Bushill-Matthews (namesto Coelha), García-Margallo y Marfil (namesto Herranz Garcíe), Hegyi (namesto Van Lancker), Klass (namesto Langendriesa), Lavarra (namesto Arifa), Mauro (namestoga López-Istúriz Whita), Morgantini (namesto Wurtza), Myller (namesto Rosatija), Pomés Ruiz (namesto Gauberta), Posdorf (namesto Ribeiro e Castra), Seeber (namesto Schröderja) in Zaleski (namesto Wijkmana).

2.   Sprejetje zapisnika s seje v sredo, 22. novembra

Zapisnik je bil sprejet.

3.   Zbirna poročila delavnic

| — | G. Bereaux (Trinidad in Tobago) o sodelovanju EU pri konkurenčnosti blaga držav AKP: primer ruma in drugih proizvodov držav AKP |
| --- | --- |

—

G. Bereaux (Trinidad in Tobago) o sodelovanju EU pri konkurenčnosti blaga držav AKP: primer ruma in drugih proizvodov držav AKP

| — | G. Barry (Senegal) o sestavnih delih sistema ravnanja z okoljem za zaščito porečij in obalnih ekosistemov |
| --- | --- |

—

G. Barry (Senegal) o sestavnih delih sistema ravnanja z okoljem za zaščito porečij in obalnih ekosistemov

| — | Ga. Gomes o zdravljenju HIV-a in AIDS-a: ugotavljanje, ocenjevanje in kritje stroškov |
| --- | --- |

—

Ga. Gomes o zdravljenju HIV-a in AIDS-a: ugotavljanje, ocenjevanje in kritje stroškov

4.   Izjava Pascala Lamyja, generalnega direktorja Svetovne trgovinske organizacije

Pascal Lamy, generalni direktor Svetovne trgovinske organizacije, ni mogel opraviti svoje predstavitve zaradi tehničnih težav. Njegov govor je bil razdeljen.

(Seja je bila prekinjena ob 10.15 in se je nadaljevala ob 10.30.)

PREDSEDUJOČA: Glenys KINNOCK

Sopredsednica

5.   Glasovanje o spremembah Poslovnika

Glasovanje je bilo ločeno (po členu 34(2) Poslovnika).

Predstavniki AKP so glasovali o predlogih sprememb v svežnju.

Predstavniki Evropskega parlamenta so glasovali o predlogu spremembe 1 ločeno, o predlogih sprememb 2-5 pa v svežnju.

Predstavniki obeh strani so sprejeli vse predloge sprememb.

6.   Glasovanje o predlogih resolucij, vključenih v poročila, ki so jih predložili trije stalni odbori

| — | Poročilo o vplivu turizma na razvoj v državah AKP (AKP-EU 3871/06/konč.) – Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino. Soporočevalca: L. Boyce Sebetela (Bocvana) in Hans-Peter Mayer.
  Predloga sprememb 1 in 3 sta bila sprejeta.
  Poročilo je bilo sprejeto brez glasu proti z enim vzdržanim glasom. |
| --- | --- |

—

Poročilo o vplivu turizma na razvoj v državah AKP (AKP-EU 3871/06/konč.) – Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino. Soporočevalca: L. Boyce Sebetela (Bocvana) in Hans-Peter Mayer.

Predloga sprememb 1 in 3 sta bila sprejeta.

Poročilo je bilo sprejeto brez glasu proti z enim vzdržanim glasom.

| — | Poročilo o orožju malega kalibra in lahkem strelnem orožju (AKP-EU 3892/06/konč.) – Odbor za politične zadeve. Soporočevalca: Ana Gomes in William Duguid (Barbados).
  Soporočevalca sta predstavila ustni predlog spremembe. Ustni predlog spremembe je bil sprejet.
  Spremenjena resolucija je bila sprejeta brez glasu proti z dvema vzdržanima glasovoma. |
| --- | --- |

—

Poročilo o orožju malega kalibra in lahkem strelnem orožju (AKP-EU 3892/06/konč.) – Odbor za politične zadeve. Soporočevalca: Ana Gomes in William Duguid (Barbados).

Soporočevalca sta predstavila ustni predlog spremembe. Ustni predlog spremembe je bil sprejet.

Spremenjena resolucija je bila sprejeta brez glasu proti z dvema vzdržanima glasovoma.

| — | Poročilo o vodi v državah AKP (AKP-EU 3916/06/konč.) – Odbor za socialne zadeve in okolje. Soporočevalca: Achille Tapsoba (Burkina Faso) in Eija-Riitta Korhola.
  Predlogi sprememb 3, 7 in 12-14 (z ustnim predlogom spremembe) so bili sprejeti.
  Spremenjena resolucija je bila sprejeta brez glasu proti s štirimi vzdržanimi glasovi. |
| --- | --- |

—

Poročilo o vodi v državah AKP (AKP-EU 3916/06/konč.) – Odbor za socialne zadeve in okolje. Soporočevalca: Achille Tapsoba (Burkina Faso) in Eija-Riitta Korhola.

Predlogi sprememb 3, 7 in 12-14 (z ustnim predlogom spremembe) so bili sprejeti.

Spremenjena resolucija je bila sprejeta brez glasu proti s štirimi vzdržanimi glasovi.

7.   Glasovanje o nujnih predlogih resolucij

| — | Nujni predlog za resolucijo o oceni pogajanj v sporazumih o gospodarskem partnerstvu (AKP-EU 3958/06/konč.)
  Predloga sprememb 1 in 12, ustni predlog spremembe k odstavku 17 ter predlog spremembe 17 so bili sprejeti.
  Spremenjena resolucija je bila sprejeta brez glasu proti z enim vzdržanim glasom. |
| --- | --- |

—

Nujni predlog za resolucijo o oceni pogajanj v sporazumih o gospodarskem partnerstvu (AKP-EU 3958/06/konč.)

Predloga sprememb 1 in 12, ustni predlog spremembe k odstavku 17 ter predlog spremembe 17 so bili sprejeti.

Spremenjena resolucija je bila sprejeta brez glasu proti z enim vzdržanim glasom.

| — | Nujni predlog za resolucijo o razmerah v vzhodnoafriški regiji držav AKP (AKP-EU 3960/06/konč.)
  Predlogi sprememb 1, 3, 7-8 k uvodnim izjavam S in T, 9-10, 16, 23-28, 30, 33-34 k odstavkoma 35-36, in predlog spremembe 38 so bili sprejeti. |
| --- | --- |

—

Nujni predlog za resolucijo o razmerah v vzhodnoafriški regiji držav AKP (AKP-EU 3960/06/konč.)

Predlogi sprememb 1, 3, 7-8 k uvodnim izjavam S in T, 9-10, 16, 23-28, 30, 33-34 k odstavkoma 35-36, in predlog spremembe 38 so bili sprejeti.

Zahtevano je bilo ločeno in tajno glasovanje spremenjene resolucije v celoti.

Govorila sta: Sithole (Južna Afrika) in Cornillet.

Kaczmarek, Mauro, Sithole (Južna Afrika) in Mporogomyi (Tanzanija) so bili imenovani za števce glasov.

Spremenjena resolucija je bil zavrnjena (glasovanje AKP: 11 glasov za, 27 proti in 2 vzdržana glasova; glasovanje EU: 53 glasov za, 1 proti in 3 vzdržani glasovi).

8.   Razno

G. Gahler je predstavil Wiesbaden, kjer bo naslednja Skupna parlamentarna skupščina.

Sopredsednica je komentirala odhod Johna Bryana Rosea iz sekretariata EU, ki je v Skupni parlamentarni skupščini služboval 29 let.

Sopredsednica se je zahvalila oblastem Barbadosa za ves trud, ki so ga vložili v organizacijo Skupne parlamentarne skupščine in družabnih dogodkov.

9.   Kraj in datum 13. zasedanja Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU

13. zasedanje Skupne parlamentarne skupščine bo od 23. do 28. junija 2007 v Wiesbadnu (Nemčija).

(Seja se je končala ob 11.52.)

René RADEMBINO-CONIQUET in

Glenys KINNOCK

sopredsednika

Sir John KAPUTIN in

Dietmar NICKEL

generalna sosekretarja

---

PRILOGA I

ABECEDNI SEZNAM ČLANOV SKUPNE PARLAMENTARNE SKUPŠČINE

| Predstavniki AKP: | Predstavniki EP: |
| --- | --- |
| RADEMBINO-CONIQUET (GABON), sopredsednik | KINNOCK, sopredsednica |
| BENIN (podpredsednik/-ca) | GAHLER (podpredsednik) |
| KAMERUN (podpredsednik/-ca) | MANTOVANI (podpredsednik) |
| EKVATORIALNA GVINEJA (podpredsednik/-ca) | VERGES (podpredsednik) |
| GANA (podpredsednik/-ca) | CARLOTTI (podpredsednica) |
| JAMAJKA (podpredsednik/-ca) | MITCHELL (podpredsednik) |
| KENIJA (podpredsednik/-ca) | JOAN I MARÍ (podpredsednik) |
| NIUE (podpredsednik/-ca) | LULLING (podpredsednica) |
| SAINT VINCENT IN GRENADINE (podpredsednik/-ca) | KAMIŃSKI (podpredsednik) |
| SEJŠELI (podpredsednik/-ca) | CORNILLET (podpredsednik) |
| SALOMONOVI OTOKI (podpredsednik/-ca) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (podpredsednik) |
| SVAZI (podpredsednik/-ca) | BOWIS (podpredsednik) |
| ZAMBIJA (podpredsednik/-ca) | GOUDIN (podpredsednica) |
| ANGOLA | AGNOLETTO |
| ANTIGVA IN BARBUDA | ALLISTER |
| BAHAMI | ARIF |
| BARBADOS | AUBERT |
| BELIZE | AYLWARD |
| BOCVANA | BEREND |
| BURKINA FASO | BULLMAN |
| BURUNDI | BUSK |
| ZELENORTSKI OTOKI | CALLANAN |
| SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA | COELHO |
| ČAD | DEVA |
| KOMORI | DILLEN |
| KONGO (Republika) | DOBOLYI |
| KONGO (Demokratična republika) | DOMBROVSKIS |
| COOKOVI OTOKI | EK |
| SLONOKOŠČENA OBALA | FERNANDES |
| DŽIBUTI | FERREIRA |
| DOMINIKA | GAUBERT |
| DOMINIKANSKA REPUBLIKA | GOMES |
| ERITREJA | GRABOWSKA |
| ETIOPIJA | GRÖNER |
| FIDŽI | HERRANZ GARCÍA |
| GAMBIJA | HAUG |
| GRENADA | HALL |
| GVINEJA | HOLM |
| GVINEJA BISSAU | JÖNS |
| GVAJANA | KACZMAREK |
| HAITI | KORHOLA |
| KIRIBATI | KUŁAKOWSKI |
| LESOTO | KOZLÍK |
| LIBERIJA | LANGENDRIES |
| MADAGASKAR | LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE |
| MALAVI | LEHIDEUX |
| MALI | LOUIS |
| MARSHALLOVI OTOKI (Demokratična republika) | MARTENS |
| MAVRETANIJA | MAYER |
| MAURITIUS | McAVAN |
| MIKRONEZIJA (Federativne države) | MORILLON |
| MOZAMBIK | NOVAK |
| NAMIBIJA | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| NAURU (Republika) | POLFER |
| NIGER | RIBEIRO E CASTRO |
| NIGERIJA | ROITHOVÁ |
| PALAU | ROSATI |
| PAPUA NOVA GVINEJA | SARTORI |
| RUANDA | SCHNELLHARDT |
| SAINT KITTS IN NEVIS | SCHRÖDER |
| SAINT LUCIA | STURDY |
| SAMOA | SCHEELE |
| SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE | SORNOSA MARTÍNEZ |
| SENEGAL | SCHLYTER |
| SIERRA LEONE | SCHMIDT |
| SOMALIJA | SPERONI |
| JUŽNA AFRIKA | VENETO |
| SUDAN | VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO |
| SURINAM | VAN LANCKER |
| TANZANIJA | VAN HECKE |
| VZHODNI TIMOR | de VILLIERS |
| TOGO | WIELAND |
| TONGA | WIJKMAN |
| TRINIDAD IN TOBAGO | WILLMOTT |
| TUVALU | WURTZ |
| UGANDA | ZÁBORSKÁ |
| VANUATU | ZANI |
| ZIMBABVE | ZĪLE |

Predstavniki AKP:

Predstavniki EP:

RADEMBINO-CONIQUET (GABON), sopredsednik

KINNOCK, sopredsednica

BENIN (podpredsednik/-ca)

GAHLER (podpredsednik)

KAMERUN (podpredsednik/-ca)

MANTOVANI (podpredsednik)

EKVATORIALNA GVINEJA (podpredsednik/-ca)

VERGES (podpredsednik)

GANA (podpredsednik/-ca)

CARLOTTI (podpredsednica)

JAMAJKA (podpredsednik/-ca)

MITCHELL (podpredsednik)

KENIJA (podpredsednik/-ca)

JOAN I MARÍ (podpredsednik)

NIUE (podpredsednik/-ca)

LULLING (podpredsednica)

SAINT VINCENT IN GRENADINE (podpredsednik/-ca)

KAMIŃSKI (podpredsednik)

SEJŠELI (podpredsednik/-ca)

CORNILLET (podpredsednik)

SALOMONOVI OTOKI (podpredsednik/-ca)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (podpredsednik)

SVAZI (podpredsednik/-ca)

BOWIS (podpredsednik)

ZAMBIJA (podpredsednik/-ca)

GOUDIN (podpredsednica)

ANGOLA

AGNOLETTO

ANTIGVA IN BARBUDA

ALLISTER

BAHAMI

ARIF

BARBADOS

AUBERT

BELIZE

AYLWARD

BOCVANA

BEREND

BURKINA FASO

BULLMAN

BURUNDI

BUSK

ZELENORTSKI OTOKI

CALLANAN

SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA

COELHO

ČAD

DEVA

KOMORI

DILLEN

KONGO (Republika)

DOBOLYI

KONGO (Demokratična republika)

DOMBROVSKIS

COOKOVI OTOKI

EK

SLONOKOŠČENA OBALA

FERNANDES

DŽIBUTI

FERREIRA

DOMINIKA

GAUBERT

DOMINIKANSKA REPUBLIKA

GOMES

ERITREJA

GRABOWSKA

ETIOPIJA

GRÖNER

FIDŽI

HERRANZ GARCÍA

GAMBIJA

HAUG

GRENADA

HALL

GVINEJA

HOLM

GVINEJA BISSAU

JÖNS

GVAJANA

KACZMAREK

HAITI

KORHOLA

KIRIBATI

KUŁAKOWSKI

LESOTO

KOZLÍK

LIBERIJA

LANGENDRIES

MADAGASKAR

LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE

MALAVI

LEHIDEUX

MALI

LOUIS

MARSHALLOVI OTOKI (Demokratična republika)

MARTENS

MAVRETANIJA

MAYER

MAURITIUS

McAVAN

MIKRONEZIJA (Federativne države)

MORILLON

MOZAMBIK

NOVAK

NAMIBIJA

PLEGUEZUELOS AGUILAR

NAURU (Republika)

POLFER

NIGER

RIBEIRO E CASTRO

NIGERIJA

ROITHOVÁ

PALAU

ROSATI

PAPUA NOVA GVINEJA

SARTORI

RUANDA

SCHNELLHARDT

SAINT KITTS IN NEVIS

SCHRÖDER

SAINT LUCIA

STURDY

SAMOA

SCHEELE

SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE

SORNOSA MARTÍNEZ

SENEGAL

SCHLYTER

SIERRA LEONE

SCHMIDT

SOMALIJA

SPERONI

JUŽNA AFRIKA

VENETO

SUDAN

VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO

SURINAM

VAN LANCKER

TANZANIJA

VAN HECKE

VZHODNI TIMOR

de VILLIERS

TOGO

WIELAND

TONGA

WIJKMAN

TRINIDAD IN TOBAGO

WILLMOTT

TUVALU

WURTZ

UGANDA

ZÁBORSKÁ

VANUATU

ZANI

ZIMBABVE

ZĪLE

ODBOR ZA POLITIČNE ZADEVE

| Člani AKP: | Poslanci EP: |
| --- | --- |
| NDUWIMANA (BURUNDI), sopredsednik | CALLANAN, sopredsednik |
| LUTUNDULA (Demokratična republika KONGO), podpredsednik | JÖNS, podpredsednica |
| DUGUID (BARBADOS), podpredsednik | POLFER, podpredsednica |
| ANGOLA | CARLOTTI |
| BELIZE | COELHO |
| BENIN | DILLEN |
| COOKOVI OTOKI | DOBOLYI |
| DŽIBUTI | GAHLER |
| EKVATORIALNA GVINEJA | GAUBERT |
| FIDŽI | GOMES |
| GRENADA | GRABOWSKA |
| GVINEJA | GRÖNER |
| HAITI | HERRANZ GARCÍA |
| LIBERIJA | KACZMAREK |
| MAVRETANIJA | KAMINSKI |
| NAMIBIJA | LÓPEZ ISTÚRIZ |
| NIGERIJA | LOUIS |
| NIUE | MANTOVANI |
| PAPUA NOVA GVINEJA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SAINT VINCENT IN GRENADINE | MORILLON |
| SUDAN | SARTORI |
| TOGO | SCHMIDT |
| TUVALU | VAN HECKE |
| UGANDA | WIELAND |
| ZIMBABVE | WURTZ |
| | ZANI |

Člani AKP:

Poslanci EP:

NDUWIMANA (BURUNDI), sopredsednik

CALLANAN, sopredsednik

LUTUNDULA (Demokratična republika KONGO), podpredsednik

JÖNS, podpredsednica

DUGUID (BARBADOS), podpredsednik

POLFER, podpredsednica

ANGOLA

CARLOTTI

BELIZE

COELHO

BENIN

DILLEN

COOKOVI OTOKI

DOBOLYI

DŽIBUTI

GAHLER

EKVATORIALNA GVINEJA

GAUBERT

FIDŽI

GOMES

GRENADA

GRABOWSKA

GVINEJA

GRÖNER

HAITI

HERRANZ GARCÍA

LIBERIJA

KACZMAREK

MAVRETANIJA

KAMINSKI

NAMIBIJA

LÓPEZ ISTÚRIZ

NIGERIJA

LOUIS

NIUE

MANTOVANI

PAPUA NOVA GVINEJA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SAINT VINCENT IN GRENADINE

MORILLON

SUDAN

SARTORI

TOGO

SCHMIDT

TUVALU

VAN HECKE

UGANDA

WIELAND

ZIMBABVE

WURTZ

ZANI

ODBOR ZA GOSPODARSKI RAZVOJ, FINANCE IN TRGOVINO

| Člani AKP: | Poslanci EP: |
| --- | --- |
| FRANCOIS (SAINT LUCIA), sopredsednik | SCHLYTER, sopredsednik |
| SEBETELA (BOCVNA), podpredsednik | DOMBROVSKIS, podpredsednik |
| DARBO (ČAD), podpredsednik | RIBEIRO E CASTRO, podpredsednik |
| ANTIGVA IN BARBUDA | AGNOLETTO |
| KAMERUN | BEREND |
| KONGO (Republika) | BULLMANN |
| SLONOKOŠČENA OBALA | BUSK |
| ERITREJA | CORNILLET |
| ETIOPIJA | DEVA |
| GABON | FERREIRA |
| GANA | JOAN I MARI |
| GVAJANA | KINNOCK |
| KENIJA | KOZLÍK |
| MALI | LANGENDRIES |
| MAURITIUS | LEHIDEUX |
| MIKRONEZIJA (Federativne države) | LULLING |
| PALAU | MAYER |
| SAMOA | McAVAN |
| SENEGAL | MITCHELL |
| SIERRA LEONE | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| JUŽNA AFRIKA | ROSATI |
| SVAZI | SPERONI |
| TANZANIJA | STURDY |
| TONGA | VAN LANCKER |
| TRINIDAD IN TOBAGO | de VILLIERS |
| ZAMBIJA | ZĪLE |

Člani AKP:

Poslanci EP:

FRANCOIS (SAINT LUCIA), sopredsednik

SCHLYTER, sopredsednik

SEBETELA (BOCVNA), podpredsednik

DOMBROVSKIS, podpredsednik

DARBO (ČAD), podpredsednik

RIBEIRO E CASTRO, podpredsednik

ANTIGVA IN BARBUDA

AGNOLETTO

KAMERUN

BEREND

KONGO (Republika)

BULLMANN

SLONOKOŠČENA OBALA

BUSK

ERITREJA

CORNILLET

ETIOPIJA

DEVA

GABON

FERREIRA

GANA

JOAN I MARI

GVAJANA

KINNOCK

KENIJA

KOZLÍK

MALI

LANGENDRIES

MAURITIUS

LEHIDEUX

MIKRONEZIJA (Federativne države)

LULLING

PALAU

MAYER

SAMOA

McAVAN

SENEGAL

MITCHELL

SIERRA LEONE

PLEGUEZUELOS AGUILAR

JUŽNA AFRIKA

ROSATI

SVAZI

SPERONI

TANZANIJA

STURDY

TONGA

VAN LANCKER

TRINIDAD IN TOBAGO

de VILLIERS

ZAMBIJA

ZĪLE

ODBOR ZA SOCIALNE ZADEVE IN OKOLJE

| Člani AKP: | Poslanci EP: |
| --- | --- |
| OUMAROU (NIGER), sopredsednik | SCHEELE, sopredsednica |
| SANGA (SALOMONOVI OTOKI), podpredsednik | NOVAK, podpredsednica |
| SITHOLE (MOZAMBIK), podpredsednica | ARIF, podpredsednik |
| BAHAMI | ALLISTER |
| BURKINA FASO | AUBERT |
| ZELENORTSKI OTOKI | AYLWARD |
| KOMORI | BOWIS |
| DOMINIKA | EK |
| DOMINIKANSKA REPUBLIKA | FERNANDES |
| GAMBIJA | GOUDIN |
| GVINEJA BISSAU | HALL |
| JAMAJKA | HAUG |
| KIRIBATI | HOLM |
| LESOTO | KORHOLA |
| MADAGASKAR | KUŁAKOWSKI |
| MALAVI | MARTENS |
| MARSHALLOVI OTOKI (Republika) | ROITHOVÁ |
| NAURU | SCHNELLHARDT |
| RUANDA | SCHRÖDER |
| SAINT KITTS IN NEVIS | SORNOSA MARTÍNEZ |
| SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE | VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO |
| SEJŠELI | VENETO |
| SOMALIJA | VERGES |
| SURINAM | WIJKMAN |
| VZHODNI TIMOR | WILLMOTT |
| VANUATU | ZÁBORSKÁ |

Člani AKP:

Poslanci EP:

OUMAROU (NIGER), sopredsednik

SCHEELE, sopredsednica

SANGA (SALOMONOVI OTOKI), podpredsednik

NOVAK, podpredsednica

SITHOLE (MOZAMBIK), podpredsednica

ARIF, podpredsednik

BAHAMI

ALLISTER

BURKINA FASO

AUBERT

ZELENORTSKI OTOKI

AYLWARD

KOMORI

BOWIS

DOMINIKA

EK

DOMINIKANSKA REPUBLIKA

FERNANDES

GAMBIJA

GOUDIN

GVINEJA BISSAU

HALL

JAMAJKA

HAUG

KIRIBATI

HOLM

LESOTO

KORHOLA

MADAGASKAR

KUŁAKOWSKI

MALAVI

MARTENS

MARSHALLOVI OTOKI (Republika)

ROITHOVÁ

NAURU

SCHNELLHARDT

RUANDA

SCHRÖDER

SAINT KITTS IN NEVIS

SORNOSA MARTÍNEZ

SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE

VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO

SEJŠELI

VENETO

SOMALIJA

VERGES

SURINAM

WIJKMAN

VZHODNI TIMOR

WILLMOTT

VANUATU

ZÁBORSKÁ

---

PRILOGA II

SEZNAM NAVZOČIH NA ZASEDANJU OD 20. DO 23. NOVEMBRA V BRIDGETOWNU

| RADEMBINO-CONIQUET (Gabon), sopredsednik | KINNOCK, sopredsednica |
| --- | --- |
| DE SOUSA (Angola) | AGNOLETTO |
| DUGUID (Barbados) | ALLISTER |
| AKPOVI (Benin), podpredsednik | AUBERT |
| SEBETELA (Bocvana) | AYLWARD |
| TAPSOBA (Burkina Faso) | BADIA I CUCHET (namesto FERREIRE) (2)
   (3)
   (4) |
| NYASSA (Kamerun), podpredsednik | BEREND (2)
   (3) |
| KAGUER DARBO (Čad) | BOWIS (podpredsednik) |
| BOUNKOULOU (Republika Kongo) | BUDREIKAITE (namesto KULAKOWSKEGA) |
| KAPUNG YAV (Demokratična republika Kongo) (1) | |
| AMON-AGO (Slonokoščena obala) | BUSHILL-MATTHEWS (namesto COELHA) |
| ABDI SAID (Džibuti) | BUSK |
| ANTEM (Ekvatorialna Gvineja) | CARLOTTI (podpredsednica) |
| TOGA (Etiopija) | CALLANAN |
| CAVUILATI (Fidži) (1) | CORNILLET (podpredsednik) |
| MILEBOU-AUBUSSON (Gabon) | DEVA |
| TOURAY (Gambija) | DOMBROVSKIS |
| OSEI-AMEYAN (Gana) | EVANS (namesto DOBOLYI) (2)
   (3)
   (4) |
| BERNARD CHERON (Haiti) | |
| BLACK (Jamajka) (1) | FERNANDES (4)
   (5) |
| KAMOTHO (Kenija), podpredsednik | GAHLER (podpredsednik) |
| TIHELI (Lesoto) (1) | GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL (namesto HERRANZ GARCÍE) (4)
   (5) |
| MATOLA (Malavi) | |
| IMBARCAOUANE (Mali) | GOMES |
| DEERPALSING (Mauritius) | GOUDIN (podpredsednica) |
| SITHOLE (Mozambik) | GRABOWSKA |
| GEINGOB (Namibija) | HALL |
| ABDOU (Niger) | HAUG |
| POLISI (Ruanda) | HEGYI (namesto VAN LANCKER) (3)
   (4)
   (5) |
| HARRIS (Saint Kitts in Nevis) | JOAN I MARÍ (podpredsednik) (2)
   (3)
   (4) |
| FRANÇOIS (Saint Lucia) | |
| STRAKER (Saint Vincent in Grenadine) (podpredsednik) | JÖNS |
| BARRY (Senegal) | KACZMAREK |
| LARUE (Sejšeli) | KAMINSKI |
| CONTEH (Sierra Leone) | KLASS (namesto LANGENDRIESA) |
| MAGGA (Salomonovi otoki) | KORHOLA (4)
   (5) |
| SITHOLE (Južna Afrika) | KOZLÍK |
| GARANG DENG (Sudan) | LAVARRA (namesto ARIFA) |
| RODGERS (Surinam) | LEHIDEUX |
| MPOROGOMYI (Tanzanija) | LOUIS (2)
   (3) |
| MUGAMBE (Uganda) | LULLING (podpredsednica) |
| KAMANGA (Zambija) (1) | MANTOVANI (podpredsednik) (2)
   (3)
   (4) |
| MZEMBI (Zimbabve) | MARTENS |
| | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (podpredsednik) |
| | MAURO (namesto LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITA) (4)
   (5) |
| | MAYER |
| | McAVAN |
| | MORGANTINI (namesto WURTZA) (3)
   (4)
   (5) |
| | MYLLER (namesto ROSATIJA) |
| | NOVAK |
| | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| | POLFER (2)
   (3) |
| | POMES RUIZ (namesto GAUBERTA) (4)
   (5) |
| | POSDORF (namesto RIBEIRO E CASTRA) (3)
   (4)
   (5) |
| | ROITHOVÁ |
| | SARTORI |
| | SCHEELE |
| | SCHLYTER |
| | SCHMIDT |
| | SCHNELLHARDT |
| | SEEBER (namesto SCHRÖDERJA) |
| | SORNOSA MARTÍNEZ |
| | SPERONI (2)
   (3) |
| | STURDY |
| | VAN HECKE |
| | VENETO (2)
   (4)
   (5) |
| | WILLMOT |
| | WIELAND |
| | ZALESKI (namesto WIJKMANA) |
| | ZÁBORSKÁ |
| | ZILE (2)
   (4)
   (5) |

RADEMBINO-CONIQUET (Gabon), sopredsednik

KINNOCK, sopredsednica

DE SOUSA (Angola)

AGNOLETTO

DUGUID (Barbados)

ALLISTER

AKPOVI (Benin), podpredsednik

AUBERT

SEBETELA (Bocvana)

AYLWARD

TAPSOBA (Burkina Faso)

BADIA I CUCHET (namesto FERREIRE) (2)
   (3)
   (4)

NYASSA (Kamerun), podpredsednik

BEREND (2)
   (3)

KAGUER DARBO (Čad)

BOWIS (podpredsednik)

BOUNKOULOU (Republika Kongo)

BUDREIKAITE (namesto KULAKOWSKEGA)

KAPUNG YAV (Demokratična republika Kongo) (1)

AMON-AGO (Slonokoščena obala)

BUSHILL-MATTHEWS (namesto COELHA)

ABDI SAID (Džibuti)

BUSK

ANTEM (Ekvatorialna Gvineja)

CARLOTTI (podpredsednica)

TOGA (Etiopija)

CALLANAN

CAVUILATI (Fidži) (1)

CORNILLET (podpredsednik)

MILEBOU-AUBUSSON (Gabon)

DEVA

TOURAY (Gambija)

DOMBROVSKIS

OSEI-AMEYAN (Gana)

EVANS (namesto DOBOLYI) (2)
   (3)
   (4)

BERNARD CHERON (Haiti)

BLACK (Jamajka) (1)

FERNANDES (4)
   (5)

KAMOTHO (Kenija), podpredsednik

GAHLER (podpredsednik)

TIHELI (Lesoto) (1)

GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL (namesto HERRANZ GARCÍE) (4)
   (5)

MATOLA (Malavi)

IMBARCAOUANE (Mali)

GOMES

DEERPALSING (Mauritius)

GOUDIN (podpredsednica)

SITHOLE (Mozambik)

GRABOWSKA

GEINGOB (Namibija)

HALL

ABDOU (Niger)

HAUG

POLISI (Ruanda)

HEGYI (namesto VAN LANCKER) (3)
   (4)
   (5)

HARRIS (Saint Kitts in Nevis)

JOAN I MARÍ (podpredsednik) (2)
   (3)
   (4)

FRANÇOIS (Saint Lucia)

STRAKER (Saint Vincent in Grenadine) (podpredsednik)

JÖNS

BARRY (Senegal)

KACZMAREK

LARUE (Sejšeli)

KAMINSKI

CONTEH (Sierra Leone)

KLASS (namesto LANGENDRIESA)

MAGGA (Salomonovi otoki)

KORHOLA (4)
   (5)

SITHOLE (Južna Afrika)

KOZLÍK

GARANG DENG (Sudan)

LAVARRA (namesto ARIFA)

RODGERS (Surinam)

LEHIDEUX

MPOROGOMYI (Tanzanija)

LOUIS (2)
   (3)

MUGAMBE (Uganda)

LULLING (podpredsednica)

KAMANGA (Zambija) (1)

MANTOVANI (podpredsednik) (2)
   (3)
   (4)

MZEMBI (Zimbabve)

MARTENS

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (podpredsednik)

MAURO (namesto LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITA) (4)
   (5)

MAYER

McAVAN

MORGANTINI (namesto WURTZA) (3)
   (4)
   (5)

MYLLER (namesto ROSATIJA)

NOVAK

PLEGUEZUELOS AGUILAR

POLFER (2)
   (3)

POMES RUIZ (namesto GAUBERTA) (4)
   (5)

POSDORF (namesto RIBEIRO E CASTRA) (3)
   (4)
   (5)

ROITHOVÁ

SARTORI

SCHEELE

SCHLYTER

SCHMIDT

SCHNELLHARDT

SEEBER (namesto SCHRÖDERJA)

SORNOSA MARTÍNEZ

SPERONI (2)
   (3)

STURDY

VAN HECKE

VENETO (2)
   (4)
   (5)

WILLMOT

WIELAND

ZALESKI (namesto WIJKMANA)

ZÁBORSKÁ

ZILE (2)
   (4)
   (5)

Opazovalec:

Kuba: MARICHAL

Drugi navzoči:

| ANGOLA
  VALENTE
  GALA
  JOSÉ
  ALBERTO | BARBADOS
  HUMPHREY
  GODDARD | BENIN
  BONIFACE |
| --- | --- | --- |
| BOCVANA
  BATLHOKI
  MODISE | BURKINA FASO
  LANKOANDE
  TAHO | KAMERUN
  AWUDU MBAYA
  DANATA
  BAH |
| KONGO (Republika)
  PANDET | SLONOKOŠČENA OBALA
  MOLLE MOLLE | EKVATORIALNA GVINEJA
  EVUNA |
| ETIOPIJA
  BEDRI
  MOHAMED ALI
  KEBEDE ABERA
  NAMARRA | GABON
  KOMBILA
  SANNI | GANA
  BAAH |
| HAITI
  RAYMOND | KENIJA
  WAMBUA
  KIOKO
  POGHISIO | MALI
  DIALLO Djimé
  SYLLA
  MAGASSOUBA |
| MOZAMBIK
  ERNESTO
  MIGUEL | NAMIBIJA
  DE WAAL
  KEEJA | NIGER
  YERIMA BAKO |
| | SAINT VINCENT IN GRENADINE
  THOMAS | SALOMONOVI OTOKI
  MA'AHANUA |
| JUŽNA AFRIKA
  SOOKLAL
  GIBSON
  MAGAU | SUDAN
  ALLOBA
  BEDRI
  JERVESE | SURINAM
  ESAJAS
  HIWAT
  SITAL
  RETHIPAL |
| UGANDA
  ACEMAH
  AMONGI
  DOMBO | ZAMBIJA
  MBEWE | ZIMBABVE
  CHAMISA
  MUCHENGETI |

ANGOLA

VALENTE

GALA

JOSÉ

ALBERTO

BARBADOS

HUMPHREY

GODDARD

BENIN

BONIFACE

BOCVANA

BATLHOKI

MODISE

BURKINA FASO

LANKOANDE

TAHO

KAMERUN

AWUDU MBAYA

DANATA

BAH

KONGO (Republika)

PANDET

SLONOKOŠČENA OBALA

MOLLE MOLLE

EKVATORIALNA GVINEJA

EVUNA

ETIOPIJA

BEDRI

MOHAMED ALI

KEBEDE ABERA

NAMARRA

GABON

KOMBILA

SANNI

GANA

BAAH

HAITI

RAYMOND

KENIJA

WAMBUA

KIOKO

POGHISIO

MALI

DIALLO Djimé

SYLLA

MAGASSOUBA

MOZAMBIK

ERNESTO

MIGUEL

NAMIBIJA

DE WAAL

KEEJA

NIGER

YERIMA BAKO

SAINT VINCENT IN GRENADINE

THOMAS

SALOMONOVI OTOKI

MA'AHANUA

JUŽNA AFRIKA

SOOKLAL

GIBSON

MAGAU

SUDAN

ALLOBA

BEDRI

JERVESE

SURINAM

ESAJAS

HIWAT

SITAL

RETHIPAL

UGANDA

ACEMAH

AMONGI

DOMBO

ZAMBIJA

MBEWE

ZIMBABVE

CHAMISA

MUCHENGETI

SVET AKP-EU

| ROJAS | državno ministrstvo in nacionalni odredbodajalec za Evropski razvojni sklad (Dominikanska republika) |
| --- | --- |
| LEHTOMÄKI | državna sekretarka na finskem zveznem ministrstvu za zunanje zadeve, predsedujoča Svetu EU |

ROJAS

državno ministrstvo in nacionalni odredbodajalec za Evropski razvojni sklad (Dominikanska republika)

LEHTOMÄKI

državna sekretarka na finskem zveznem ministrstvu za zunanje zadeve, predsedujoča Svetu EU

EVROPSKA KOMISIJA

| MICHEL | komisar, pristojen za razvoj in človekoljubno pomoč |
| --- | --- |

MICHEL

komisar, pristojen za razvoj in človekoljubno pomoč

EVROPSKO EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR

| DANTIN | poslanec |
| --- | --- |
| KING | poslanec |
| KIRIRO | poslanec |

DANTIN

poslanec

KING

poslanec

KIRIRO

poslanec

TEHNIČNI CENTER ZA SODELOVANJE NA PODROČJU KMETIJSTVA IN PODEŽELJA

BOTO

ZVEZA ČEZMORSKIH DRŽAV IN OZEMELJ (OCTA)

STANBROOK

SEKRETARIAT AKP

| KAPUTIN | generalni sosekretar |
| --- | --- |

KAPUTIN

generalni sosekretar

SEKRETARIAT EU

| NICKEL | generalni sosekretar |
| --- | --- |

NICKEL

generalni sosekretar

---

(1)  Država, ki je ne zastopa poslanec.

(2)  Prisotni 20. novembra 2006.

(3)  Prisotni 21. novembra 2006.

(4)  Prisotni 22. novembra 2006.

(5)  Prisotni 23. novembra 2006.

---

PRILOGA III

PRILOGA ZAPISNIKA S SEJE V PONEDELJEK, 20. NOVEMBRA 2006

Akreditacija predstavnikov, ki niso poslanci

DEMOKRATIČNA REPUBLIKA KONGO

KAPUNG YAV

začasna odpravnica poslov, veleposlaništvo Demokratične republike Kongo, Bruselj

ZAMBIJA

Irene M. KAMANGA

veleposlanica, veleposlaništvo Barbadosa, Bruselj

FIDŽI

Ratu Seremaia Tuinausori CAVUILATI

veleposlanik Fidžija, Bruselj

JAMAJKA

Peter C. BLACK

visoki komisar za Jamajko pri Karibski skupnosti in skupnem trgu

LESOTO

Mamoruti TIHELI

veleposlanica Lesota, Bruselj

---

PRILOGA IV

SPREJETE RESOLUCIJE

| – | o vplivu turizma na razvoj držav AKP (AKP-EU 3871/06/kon.) |
| --- | --- |

–

| – | o orožju malega kalibra in lahkem strelnem orožju in trajnostnem razvoju (AKP-EU 3892/06/kon.) |
| --- | --- |

–

| – | o vodi v državah v razvoju (AKCP-EU 3916/06/kon.) |
| --- | --- |

–

| – | o oceni pogajanj o sporazumih o gospodarskem partnerstvu (EPA) (AKP-EU 3958/06/kon.) |
| --- | --- |

–

RESOLUCIJA
   (1)

o vplivu turizma na razvoj držav AKP

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU

| — | na zasedanju v Bridgetownu (Barbados), od 20. do 23. novembra 2006, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Bridgetownu (Barbados), od 20. do 23. novembra 2006,

| — | ob upoštevanju člena 17(1) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 17(1) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 24 sporazuma o partnerstvu AKP-EU, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 24 sporazuma o partnerstvu AKP-EU, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000,

| — | ob upoštevanju deklaracije s Fidžija, sprejete 20. oktobra 2004 na sedmem regionalnem seminarju gospodarskih in socialnih interesnih skupin AKP-EU pod okriljem Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije s Fidžija, sprejete 20. oktobra 2004 na sedmem regionalnem seminarju gospodarskih in socialnih interesnih skupin AKP-EU pod okriljem Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU,

| — | ob upoštevanju resolucije o turizmu in razvoju na podlagi upravljanja in nadzora nad Evropskim razvojnim skladom, ki jo je marca 2001 v Librevillu (Gabon) sprejela Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije o turizmu in razvoju na podlagi upravljanja in nadzora nad Evropskim razvojnim skladom, ki jo je marca 2001 v Librevillu (Gabon) sprejela Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU (2),

| — | ob upoštevanju resolucije o turizmu in razvoju, ki jo je 14. oktobra 1999 v Nassauu (Bahami) sprejela Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije o turizmu in razvoju, ki jo je 14. oktobra 1999 v Nassauu (Bahami) sprejela Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU (3),

| — | ob upoštevanju Svetovnega etičnega kodeksa v turizmu, ki ga je sprejela generalna skupščina Svetovne turistične organizacije 1. oktobra 1999 v Santiagu (Čile) in je bil potrjen z resolucijo generalne skupščine OZN z dne 21. decembra 2001 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Svetovnega etičnega kodeksa v turizmu, ki ga je sprejela generalna skupščina Svetovne turistične organizacije 1. oktobra 1999 v Santiagu (Čile) in je bil potrjen z resolucijo generalne skupščine OZN z dne 21. decembra 2001 (4),

| — | ob upoštevanju resolucije o kulturni razsežnosti razvojnega sodelovanja, vključno z vprašanji dediščine in turizma, ki jo je 1. aprila 1999 sprejela Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU v Strasbourgu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije o kulturni razsežnosti razvojnega sodelovanja, vključno z vprašanji dediščine in turizma, ki jo je 1. aprila 1999 sprejela Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU v Strasbourgu (5),

| — | ob upoštevanju resolucije Razvojnega sveta, ki je potekal 30. novembra v Bruslju, o trajnostnem turizmu v državah v razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Razvojnega sveta, ki je potekal 30. novembra v Bruslju, o trajnostnem turizmu v državah v razvoju,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta o turizmu in razvoju, sprejete 8. septembra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta o turizmu in razvoju, sprejete 8. septembra 2005,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za gospodarski razvoj, finance in trgovino (AKP-EU 3871/06/končno), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za gospodarski razvoj, finance in trgovino (AKP-EU 3871/06/končno),

Turizem kot dejavnik gospodarskega razvoja in mednarodne trgovine

| A. | ker je turizem nedvomno glavno gibalo napredka držav v razvoju na vseh področjih; ker se njegova vloga v mednarodni trgovini povečuje ne glede na nedavne naravne nesreče, ki so vplivale na turistične tokove v več svetovnih regijah, |
| --- | --- |

A.

ker je turizem nedvomno glavno gibalo napredka držav v razvoju na vseh področjih; ker se njegova vloga v mednarodni trgovini povečuje ne glede na nedavne naravne nesreče, ki so vplivale na turistične tokove v več svetovnih regijah,

| B. | ker skupinski ali individualni turizem v številnih turističnih destinacijah v več državah naraščata in s tem prispevata k povečanemu regionalnemu sodelovanju in krepitvi vezi med državami, |
| --- | --- |

B.

ker skupinski ali individualni turizem v številnih turističnih destinacijah v več državah naraščata in s tem prispevata k povečanemu regionalnemu sodelovanju in krepitvi vezi med državami,

| C. | ker je turizem eden od temeljnih vidikov vsake dosledne razvojne politike, ki jo je treba izvajati v državah v razvoju; ker je treba spodbujati njegove povezave z drugimi gospodarskimi sektorji, zlasti kmetijstvom in ribištvom, proizvodnjo ter predelavo hrane in pijače, drugimi proizvodnimi dejavnostmi, obrtno proizvodnjo ter prevoznimi in finančnimi storitvami, |
| --- | --- |

C.

ker je turizem eden od temeljnih vidikov vsake dosledne razvojne politike, ki jo je treba izvajati v državah v razvoju; ker je treba spodbujati njegove povezave z drugimi gospodarskimi sektorji, zlasti kmetijstvom in ribištvom, proizvodnjo ter predelavo hrane in pijače, drugimi proizvodnimi dejavnostmi, obrtno proizvodnjo ter prevoznimi in finančnimi storitvami,

| D. | ker lahko turistične dejavnosti zahtevajo infrastrukturne projekte na področju prevoza, energije, novih komunikacijskih tehnologij, nastanitve, sanitarnih storitev ali zdravja in higiene v državah v razvoju, |
| --- | --- |

D.

ker lahko turistične dejavnosti zahtevajo infrastrukturne projekte na področju prevoza, energije, novih komunikacijskih tehnologij, nastanitve, sanitarnih storitev ali zdravja in higiene v državah v razvoju,

| E. | ker je bistveno, da imajo od takšnih projektov korist tako lokalne skupnosti kot turistična industrija, |
| --- | --- |

E.

ker je bistveno, da imajo od takšnih projektov korist tako lokalne skupnosti kot turistična industrija,

| F. | ker turistični industriji večkrat ni uspelo vzpostaviti močnih povezav znotraj nacionalnih gospodarstev; ker je turistična infrastruktura večinoma v tuji lasti, države pa v medsebojni konkurenci privabljajo posamezne naložbe z zagotavljanjem znatnih finančnih in davčnih olajšav, |
| --- | --- |

F.

ker turistični industriji večkrat ni uspelo vzpostaviti močnih povezav znotraj nacionalnih gospodarstev; ker je turistična infrastruktura večinoma v tuji lasti, države pa v medsebojni konkurenci privabljajo posamezne naložbe z zagotavljanjem znatnih finančnih in davčnih olajšav,

| G. | ker je pretok denarja iz bogatih držav v revne zaradi turizma več kot dvakrat večji kot finančni transferji, ki ga vlade namenijo za pomoč; ker je v 46 od 50 najmanj razvitih držav turizem največji vir deviznih sredstev, |
| --- | --- |

G.

ker je pretok denarja iz bogatih držav v revne zaradi turizma več kot dvakrat večji kot finančni transferji, ki ga vlade namenijo za pomoč; ker je v 46 od 50 najmanj razvitih držav turizem največji vir deviznih sredstev,

| H. | ker v 41 od 50 najrevnejših državah na svetu turizem predstavlja več kot 5 % BDP ali 10 % izvoza, |
| --- | --- |

H.

ker v 41 od 50 najrevnejših državah na svetu turizem predstavlja več kot 5 % BDP ali 10 % izvoza,

| I. | ker je v temeljnem dokumentu Novega partnerstva za razvoj Afrike iz leta 2001 posebej obravnavan pomen turizma v Afriki in predstavljen akcijski načrt za turizem, ki ga je potrdila Afriška unija leta 2004, in vključuje priznavanje vloge ekoturizma in kulturnega turizma v Afriki, |
| --- | --- |

I.

ker je v temeljnem dokumentu Novega partnerstva za razvoj Afrike iz leta 2001 posebej obravnavan pomen turizma v Afriki in predstavljen akcijski načrt za turizem, ki ga je potrdila Afriška unija leta 2004, in vključuje priznavanje vloge ekoturizma in kulturnega turizma v Afriki,

| J. | ker je treba spodbujati lokalne naložbe v gostinsko-turistični sektor s politikami, ki omogočajo ustanavljanje lokalnih zasebnih in zadružnih oblik podjetij, ki bi lahko zagotavljala blago in storitve, ki se jih je bilo treba prej uvažati, ali s skupnimi naložbami lokalnih in mednarodnih podjetij, |
| --- | --- |

J.

ker je treba spodbujati lokalne naložbe v gostinsko-turistični sektor s politikami, ki omogočajo ustanavljanje lokalnih zasebnih in zadružnih oblik podjetij, ki bi lahko zagotavljala blago in storitve, ki se jih je bilo treba prej uvažati, ali s skupnimi naložbami lokalnih in mednarodnih podjetij,

| K. | ob upoštevanju zdajšnjih pogajanj o gospodarskih partnerskih sporazumih, ki bodo s 1. januarjem 2008 nadomestili enostranski preferencialni režim trgovinskih odnosov med državami AKP in EU, |
| --- | --- |

K.

ob upoštevanju zdajšnjih pogajanj o gospodarskih partnerskih sporazumih, ki bodo s 1. januarjem 2008 nadomestili enostranski preferencialni režim trgovinskih odnosov med državami AKP in EU,

Turizem kot dejavnik varstva okolja in ohranjanja dediščine in kulture

| L. | ker se lahko trajnostni turizem razvija le ob upoštevanju naravnih in kulturnih razmer ter tradicije lokalnih skupnosti, v katerih se razvija, |
| --- | --- |

L.

ker se lahko trajnostni turizem razvija le ob upoštevanju naravnih in kulturnih razmer ter tradicije lokalnih skupnosti, v katerih se razvija,

| M. | ker se na turizem ne sme gledati kot na sovražnika okolja, ampak prav nasprotno, kot na njegovega zaveznika, saj je zaščita okolja in dediščine prvi pogoj za donosnost turizma, |
| --- | --- |

M.

ker se na turizem ne sme gledati kot na sovražnika okolja, ampak prav nasprotno, kot na njegovega zaveznika, saj je zaščita okolja in dediščine prvi pogoj za donosnost turizma,

| N. | ker morajo oblasti nameniti posebno pozornost okolju prijaznim oblikam turizma, kot so ekoturizem ter podeželski in „solidarnostni “turizem, |
| --- | --- |

N.

ker morajo oblasti nameniti posebno pozornost okolju prijaznim oblikam turizma, kot so ekoturizem ter podeželski in „solidarnostni “turizem,

| O. | ker je turizem odvisen od ohranjanja in obnavljanja lokalne naravne in kulturne, materialne in nematerialne dediščine ter zgodovinskih stavb, |
| --- | --- |

O.

ker je turizem odvisen od ohranjanja in obnavljanja lokalne naravne in kulturne, materialne in nematerialne dediščine ter zgodovinskih stavb,

| P. | ker morajo oblasti posebno pozornost nameniti varnosti turistov ter turističnih objektov in območij, |
| --- | --- |

P.

ker morajo oblasti posebno pozornost nameniti varnosti turistov ter turističnih objektov in območij,

| Q. | ker je treba občutljiva območja odpreti za naložbe v turizem šele po oceni, ali so sposobne prenesti posledice dejavnosti, povezanih s turizmom, |
| --- | --- |

Q.

ker je treba občutljiva območja odpreti za naložbe v turizem šele po oceni, ali so sposobne prenesti posledice dejavnosti, povezanih s turizmom,

| R. | ker je upravičeno, da vlade po posvetovanju z reprezentativnimi organizacijami turističnega sektorja določijo stroga pravila za obiskovalce zelo priljubljenih območij, |
| --- | --- |

R.

ker je upravičeno, da vlade po posvetovanju z reprezentativnimi organizacijami turističnega sektorja določijo stroga pravila za obiskovalce zelo priljubljenih območij,

| S. | ker morajo zadevni nacionalni organi upoštevati in sprejeti zamisel o omejitvi števila turistov v majhnih otoških državah ter na gorskih in obalnih območjih, kjer je razmah turizma prevelik, |
| --- | --- |

S.

ker morajo zadevni nacionalni organi upoštevati in sprejeti zamisel o omejitvi števila turistov v majhnih otoških državah ter na gorskih in obalnih območjih, kjer je razmah turizma prevelik,

| T. | ker lahko nenačrtovan in neusklajen razvoj turizma obremeni že tako omejene vodne in energetske vire, poveča obremenitev prostoživečih živali in rastlin ter morskih virov na zaščitenih območjih in ogrozi ekološko občutljiva območja, |
| --- | --- |

T.

ker lahko nenačrtovan in neusklajen razvoj turizma obremeni že tako omejene vodne in energetske vire, poveča obremenitev prostoživečih živali in rastlin ter morskih virov na zaščitenih območjih in ogrozi ekološko občutljiva območja,

| U. | ker bo EU morda morala pomagati vladam pri pripravi, spremljanju ter izvajanju zakonodaje za nadzor nad dostopom do ekološko občutljivih območij in nad njihovim izkoriščanjem, |
| --- | --- |

U.

ker bo EU morda morala pomagati vladam pri pripravi, spremljanju ter izvajanju zakonodaje za nadzor nad dostopom do ekološko občutljivih območij in nad njihovim izkoriščanjem,

| V. | ker je treba energetsko prakso uskladiti s prometno politiko, da se zaščiti okolje in upoštevajo cilji kjotskega protokola za trajnostni razvoj, |
| --- | --- |

V.

ker je treba energetsko prakso uskladiti s prometno politiko, da se zaščiti okolje in upoštevajo cilji kjotskega protokola za trajnostni razvoj,

Turizem kot dejavnik javnega zdravja in izobraževanja, vključno s socialnim vplivom spolnega turizma

| W. | ker javnozdravstveni standardi države prispevajo k njeni privlačnosti, |
| --- | --- |

W.

ker javnozdravstveni standardi države prispevajo k njeni privlačnosti,

| X. | ker morajo nosilci turistične dejavnosti in potovalne agencije opozoriti turiste na tveganje za bolezni in poškodbe, ki je povezano z določeno turistično destinacijo ali dejavnostjo, ter jih obvestiti o pravilih in vrednotah družbe gostiteljice, |
| --- | --- |

X.

ker morajo nosilci turistične dejavnosti in potovalne agencije opozoriti turiste na tveganje za bolezni in poškodbe, ki je povezano z določeno turistično destinacijo ali dejavnostjo, ter jih obvestiti o pravilih in vrednotah družbe gostiteljice,

| Y. | ker turizem nujno vpliva na standarde javnega zdravja zaradi higienskih zahtev, sanitarni ukrepi, kampanje cepljenja in širjenje informacij o preprečevanju bolezni, |
| --- | --- |

Y.

ker turizem nujno vpliva na standarde javnega zdravja zaradi higienskih zahtev, sanitarni ukrepi, kampanje cepljenja in širjenje informacij o preprečevanju bolezni,

| Z. | ker lahko ustrezna davčna politika, usmerjena v turistični sektor, zagotovi vladi prihodke za posodobitev zdravstvenih ustanov, ki bi služile tako lokalnim prebivalcem kot turistom, |
| --- | --- |

Z.

ker lahko ustrezna davčna politika, usmerjena v turistični sektor, zagotovi vladi prihodke za posodobitev zdravstvenih ustanov, ki bi služile tako lokalnim prebivalcem kot turistom,

| AA. | ker lahko vedenje popotnikov zaostri težave v zvezi z zdravjem turistov in nepotrebno obremeni lokalne zdravstvene službe, |
| --- | --- |

AA.

ker lahko vedenje popotnikov zaostri težave v zvezi z zdravjem turistov in nepotrebno obremeni lokalne zdravstvene službe,

| AB. | ker so HIV/Aids, tuberkuloza in malarija svetovne pojavi, |
| --- | --- |

AB.

ker so HIV/Aids, tuberkuloza in malarija svetovne pojavi,

| AC. | ker tveganje za turiste in lokalno prebivalstvo zaradi širjenja zelo nalezljivih bolezni, kot so diareja, okužbe dihal, vročice neznanega vzroka in hepatitis, v zdravstvenih politikah držav v razvoju ne sme biti spregledano ali podcenjeno, |
| --- | --- |

AC.

ker tveganje za turiste in lokalno prebivalstvo zaradi širjenja zelo nalezljivih bolezni, kot so diareja, okužbe dihal, vročice neznanega vzroka in hepatitis, v zdravstvenih politikah držav v razvoju ne sme biti spregledano ali podcenjeno,

| AD. | ker je treba državljanom zagotoviti primerno izobraževanje in usposabljanje za sodelovanje pri turističnih dejavnostih na vseh ravneh, |
| --- | --- |

AD.

ker je treba državljanom zagotoviti primerno izobraževanje in usposabljanje za sodelovanje pri turističnih dejavnostih na vseh ravneh,

| AE. | ker turizem vpliva na izobraževanje, saj lokalnim skupnostim omogoča dostop do učenja jezikov ter novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij, in jim tako omogoča, da predstavljajo lastno kulturno dediščino ob spoštovanju običajev in tradicij, pri čemer zahteva novo ozaveščenost in prilagajanje postopnemu družbenemu razvoju ter sodobnim navadam, |
| --- | --- |

AE.

ker turizem vpliva na izobraževanje, saj lokalnim skupnostim omogoča dostop do učenja jezikov ter novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij, in jim tako omogoča, da predstavljajo lastno kulturno dediščino ob spoštovanju običajev in tradicij, pri čemer zahteva novo ozaveščenost in prilagajanje postopnemu družbenemu razvoju ter sodobnim navadam,

| AF. | ker morajo javni organi kljub temu zagotoviti, da se ohrani lokalna tradicija, ki spoštuje človekove pravice, zlasti pravice žensk in otrok, |
| --- | --- |

AF.

ker morajo javni organi kljub temu zagotoviti, da se ohrani lokalna tradicija, ki spoštuje človekove pravice, zlasti pravice žensk in otrok,

| AG. | ker je turizem v nekaterih državah povezan s kršitvami človekovih pravic, kot so delo otrok, prostitucija in spolno izkoriščanje otrok, |
| --- | --- |

AG.

ker je turizem v nekaterih državah povezan s kršitvami človekovih pravic, kot so delo otrok, prostitucija in spolno izkoriščanje otrok,

| AH. | ker se morajo evropski in lokalni organi v sodelovanju z nevladnimi organizacijami nenehno in usklajeno boriti proti spolnemu turizmu, |
| --- | --- |

AH.

ker se morajo evropski in lokalni organi v sodelovanju z nevladnimi organizacijami nenehno in usklajeno boriti proti spolnemu turizmu,

| AI. | ker so lahko resnično učinkoviti le usklajeni ukrepi, širjenje informacij in uvajanje kazni, ki temeljijo na spoštovanju mednarodnega prava, |
| --- | --- |

AI.

ker so lahko resnično učinkoviti le usklajeni ukrepi, širjenje informacij in uvajanje kazni, ki temeljijo na spoštovanju mednarodnega prava,

| AJ. | ker mora obsežno seznanjanje javnosti o kaznih za spolni turizem prispevati k odvračanju od njega in je treba preganjati kazniva dejanja, povezana s spolnim turizmom, ter omogočiti sodni pregon v državi izvora in državi, kjer so storjena, |
| --- | --- |

AJ.

ker mora obsežno seznanjanje javnosti o kaznih za spolni turizem prispevati k odvračanju od njega in je treba preganjati kazniva dejanja, povezana s spolnim turizmom, ter omogočiti sodni pregon v državi izvora in državi, kjer so storjena,

| AK. | ker je vpliv politike in ukrepov, ki jih izvajajo nosilci turistične dejavnosti, potovalne agencije in letalski prevozniki, kot so delitev brošur ali prikaz videoposnetkov med potovanjem na občutljive turistične cilje, pozitiven, |
| --- | --- |

AK.

ker je vpliv politike in ukrepov, ki jih izvajajo nosilci turistične dejavnosti, potovalne agencije in letalski prevozniki, kot so delitev brošur ali prikaz videoposnetkov med potovanjem na občutljive turistične cilje, pozitiven,

| AL. | ker so bile države članice Svetovne zdravstvene organizacije pozvane k sprejetju ukrepov za zaščito najrevnejših in najbolj ranljivih skupin pred „transplantacijskim turizmom “ter prodajo tkiv in organov, |
| --- | --- |

AL.

ker so bile države članice Svetovne zdravstvene organizacije pozvane k sprejetju ukrepov za zaščito najrevnejših in najbolj ranljivih skupin pred „transplantacijskim turizmom “ter prodajo tkiv in organov,

Turizem kot dejavnik zmanjšanja revščine

| AM. | ker program Svetovne turistične organizacije „Trajnostni turizem, sredstvo za odpravljanje revščine “prispeva k razvojnemu cilju tisočletja za zmanjšanje revščine, ker si prizadeva za razvoj in podporo turističnim projektom v najmanj razvitih državah ter drugih državah v razvoju, podporo mikropodjetniškim pobudam v turizmu, ustvarjanje zaposlitvenih možnosti, lažji dostop do trga ter razvoj lokalnih zmogljivosti, katerih ugodnosti so deležni ljudje, ki živijo z manj kot dolarjem na dan, |
| --- | --- |

AM.

ker program Svetovne turistične organizacije „Trajnostni turizem, sredstvo za odpravljanje revščine “prispeva k razvojnemu cilju tisočletja za zmanjšanje revščine, ker si prizadeva za razvoj in podporo turističnim projektom v najmanj razvitih državah ter drugih državah v razvoju, podporo mikropodjetniškim pobudam v turizmu, ustvarjanje zaposlitvenih možnosti, lažji dostop do trga ter razvoj lokalnih zmogljivosti, katerih ugodnosti so deležni ljudje, ki živijo z manj kot dolarjem na dan,

| AN. | ker turizem ni rešitev za vse težave, ampak mora biti del širše nacionalne politike, ki si prizadeva za rast v revnih državah, |
| --- | --- |

AN.

ker turizem ni rešitev za vse težave, ampak mora biti del širše nacionalne politike, ki si prizadeva za rast v revnih državah,

| AO. | ker se je turizem v nekaterih državah pojavil naključno, včasih kot edina možnost gospodarskega razvoja, ko tradicionalni živilski izvozni sektor ni ohranil svojega položaja na svetovnem trgu, |
| --- | --- |

AO.

ker se je turizem v nekaterih državah pojavil naključno, včasih kot edina možnost gospodarskega razvoja, ko tradicionalni živilski izvozni sektor ni ohranil svojega položaja na svetovnem trgu,

| AP. | ker je turizem velik vir zaposlovanja; ker morajo biti vsi ukrepi za ustvarjanje delovnih mest v skladu s standardi Mednarodne organizacije dela, |
| --- | --- |

AP.

ker je turizem velik vir zaposlovanja; ker morajo biti vsi ukrepi za ustvarjanje delovnih mest v skladu s standardi Mednarodne organizacije dela,

| AQ. | ker si oblike turizma, ki si prizadevajo zagotoviti pošteno plačilo lokalnim delavcem in podjetnikom, zaslužijo posebno pozornost organov, zlasti v primeru „poštenega turizma“, |
| --- | --- |

AQ.

ker si oblike turizma, ki si prizadevajo zagotoviti pošteno plačilo lokalnim delavcem in podjetnikom, zaslužijo posebno pozornost organov, zlasti v primeru „poštenega turizma“,

| AR. | ker turizem delovno intenzivna dejavnost, ima visoko stopnjo zaposlovanja žensk in ni nujno uvozno intenziven; ker je lahko dostopen, zajema vse vrste in velikosti podjetij, ter omogoča gospodarske povezave na nižji stopnji v lokalnem gospodarstvu tako, da revnim zagotavlja možnosti za nekvalificirano in polkvalificirano zaposlitev, |
| --- | --- |

AR.

ker turizem delovno intenzivna dejavnost, ima visoko stopnjo zaposlovanja žensk in ni nujno uvozno intenziven; ker je lahko dostopen, zajema vse vrste in velikosti podjetij, ter omogoča gospodarske povezave na nižji stopnji v lokalnem gospodarstvu tako, da revnim zagotavlja možnosti za nekvalificirano in polkvalificirano zaposlitev,

| AS. | ker bi lahko vlade oblikovale pobude za gospodarske družbe za naložbe in delovanje v korist revnim tako, da prilagodijo politiko izdaje dovoljenj, dodeljevanja koncesij, dobavne verige in trženja, |
| --- | --- |

AS.

ker bi lahko vlade oblikovale pobude za gospodarske družbe za naložbe in delovanje v korist revnim tako, da prilagodijo politiko izdaje dovoljenj, dodeljevanja koncesij, dobavne verige in trženja,

Turizem kot dejavnik gospodarskega razvoja in mednarodne trgovine

| 1. | poziva, da se vpliv turizma ter načelo trajnostnega turizma in odgovornega vodenja vseskozi in usklajeno upoštevata pri oblikovanju razvojne politike EU in AKP; |
| --- | --- |

1.

poziva, da se vpliv turizma ter načelo trajnostnega turizma in odgovornega vodenja vseskozi in usklajeno upoštevata pri oblikovanju razvojne politike EU in AKP;

| 2. | meni, da mora turizem, če naj bo trajnosten, izboljšati življenje lokalnega prebivalstva, zaščititi njegovo okolje in zdravje ter podpreti lokalno gospodarstvo z lokalnim nakupom hrane, predelanega blaga, obrtnih izdelkov ter uporabo storitev in drugih sredstev; razen tega poziva vlade držav v razvoju, da lokalne skupnosti v celoti vključijo v turistične dejavnosti ter zagotovijo pošteno razdelitev gospodarskih, socialnih in kulturnih koristi iz turizma; |
| --- | --- |

2.

meni, da mora turizem, če naj bo trajnosten, izboljšati življenje lokalnega prebivalstva, zaščititi njegovo okolje in zdravje ter podpreti lokalno gospodarstvo z lokalnim nakupom hrane, predelanega blaga, obrtnih izdelkov ter uporabo storitev in drugih sredstev; razen tega poziva vlade držav v razvoju, da lokalne skupnosti v celoti vključijo v turistične dejavnosti ter zagotovijo pošteno razdelitev gospodarskih, socialnih in kulturnih koristi iz turizma;

| 3. | priporoča, naj se Komisija osredotoči na trajnostni turizem v okviru politike sodelovanja in razvojne politike ter razvojnih smernic in prizadevanj za utrjevanje podjetniške strukture, zlasti v povezavi z državami AKP; obžaluje, da zdajšnja strategija za Afriko ne vsebuje nobenega sklicevanja na turizem; zato prosi, da bi se pobuda uspešno razvila, naj uslužbenci turistične enote Evropske komisije GD Podjetništvo in industrija in v službah, ki delajo na prodročju turizma v sekretariatih EU in AKP, okrepijo sodelovanje in da se njihovo znanje uporabi pri področjih, ki neposredno ali posredno zadevajo turizem; |
| --- | --- |

3.

priporoča, naj se Komisija osredotoči na trajnostni turizem v okviru politike sodelovanja in razvojne politike ter razvojnih smernic in prizadevanj za utrjevanje podjetniške strukture, zlasti v povezavi z državami AKP; obžaluje, da zdajšnja strategija za Afriko ne vsebuje nobenega sklicevanja na turizem; zato prosi, da bi se pobuda uspešno razvila, naj uslužbenci turistične enote Evropske komisije GD Podjetništvo in industrija in v službah, ki delajo na prodročju turizma v sekretariatih EU in AKP, okrepijo sodelovanje in da se njihovo znanje uporabi pri področjih, ki neposredno ali posredno zadevajo turizem;

| 4. | poziva vlade držav AKP, naj preučijo politike, namenjene zagotavljanju načrtovanih ugodnosti dobička za lokalne skupnosti, kjer se izvajajo turistični projekti; |
| --- | --- |

4.

poziva vlade držav AKP, naj preučijo politike, namenjene zagotavljanju načrtovanih ugodnosti dobička za lokalne skupnosti, kjer se izvajajo turistični projekti;

| 5. | vztraja pri tem, da je treba dobiček iz turizma ponovno vlagati v lokalni razvoj; poziva nosilce turistične dejavnosti, da ponovno pregledajo svoje pakete s celovito ponudbo, ki preprečujejo stranske ugodnosti za lokalne skupnosti, in jih spodbuja, naj lokalno iščejo material, osebje in vodstvo, kadarkoli bo to mogoče; |
| --- | --- |

5.

vztraja pri tem, da je treba dobiček iz turizma ponovno vlagati v lokalni razvoj; poziva nosilce turistične dejavnosti, da ponovno pregledajo svoje pakete s celovito ponudbo, ki preprečujejo stranske ugodnosti za lokalne skupnosti, in jih spodbuja, naj lokalno iščejo material, osebje in vodstvo, kadarkoli bo to mogoče;

| 6. | spodbuja vlade, da pospešujejo oblikovanje in razvoj partnerstev javnega in zasebnega sektorja ter olajšajo ustanovitev zasebnih in zadružnih podjetij v turističnem sektorju; |
| --- | --- |

6.

spodbuja vlade, da pospešujejo oblikovanje in razvoj partnerstev javnega in zasebnega sektorja ter olajšajo ustanovitev zasebnih in zadružnih podjetij v turističnem sektorju;

| 7. | poziva, naj se po potrebi poveča delež projektov trajnostnega turizma, ki jih financira Evropski razvojni sklad; |
| --- | --- |

7.

poziva, naj se po potrebi poveča delež projektov trajnostnega turizma, ki jih financira Evropski razvojni sklad;

| 8. | predlaga, naj se vprašanje trajnostnega turizma in njegovega gospodarskega vpliva vključi v sedanja pogajanja o gospodarskih partnerskih sporazumih ter da se interesi držav v razvoju v zvezi z evropskim trgom obravnavajo pozitivno, ko te sprožijo s turizmom povezana vprašanja Splošnem sporazumu o trgovini s storitvami (GATS); |
| --- | --- |

8.

predlaga, naj se vprašanje trajnostnega turizma in njegovega gospodarskega vpliva vključi v sedanja pogajanja o gospodarskih partnerskih sporazumih ter da se interesi držav v razvoju v zvezi z evropskim trgom obravnavajo pozitivno, ko te sprožijo s turizmom povezana vprašanja Splošnem sporazumu o trgovini s storitvami (GATS);

| 9. | opozarja, da je v veliko državah v razvoju turistični sektor predvsem zaseben in zato mora Skupnost najti način, da zagotovi polno vključitev zainteresiranih strani in drugih socialnih partnerjev v vse razprave o razvojni politiki za turistični sektor; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da je v veliko državah v razvoju turistični sektor predvsem zaseben in zato mora Skupnost najti način, da zagotovi polno vključitev zainteresiranih strani in drugih socialnih partnerjev v vse razprave o razvojni politiki za turistični sektor;

| 10. | zahteva, da vlade zadevnih držav in nosilci turistične dejavnosti EU uveljavljajo standarde človekovih pravic, pravice delavcev v skladu s temeljnimi delovnimi standardi Mednarodne organizacije dela, varstvo evropskih turistov potrošnikov in priporočila o nosilcih turistične dejavnosti; |
| --- | --- |

10.

zahteva, da vlade zadevnih držav in nosilci turistične dejavnosti EU uveljavljajo standarde človekovih pravic, pravice delavcev v skladu s temeljnimi delovnimi standardi Mednarodne organizacije dela, varstvo evropskih turistov potrošnikov in priporočila o nosilcih turistične dejavnosti;

| 11. | poziva vlade držav v razvoju, naj uvedejo pregledne in pravilno urejene postopke za dostop do nacionalnih trgov v skladu s priporočili Svetovne turistične organizacije ZN kot nujen pogoj za vse tuje naložbe; |
| --- | --- |

11.

poziva vlade držav v razvoju, naj uvedejo pregledne in pravilno urejene postopke za dostop do nacionalnih trgov v skladu s priporočili Svetovne turistične organizacije ZN kot nujen pogoj za vse tuje naložbe;

Turizem kot dejavnik varstva okolja in ohranjanja dediščine in kulture

| 12. | poziva k vzpostavitvi trajnostne turistične politike in predpisov za varstvo ter ohranitev naravnih virov, kulturne dediščine in tradicionalnih sistemov lastništva zemlje; |
| --- | --- |

12.

poziva k vzpostavitvi trajnostne turistične politike in predpisov za varstvo ter ohranitev naravnih virov, kulturne dediščine in tradicionalnih sistemov lastništva zemlje;

| 13. | spodbuja izpopolnitev obstoječih tehničnih in znanstvenih virov, da bi preprečili poškodovanje ali uničenje arhitekturne dediščine ter poslabšanje ekoloških razmer; |
| --- | --- |

13.

spodbuja izpopolnitev obstoječih tehničnih in znanstvenih virov, da bi preprečili poškodovanje ali uničenje arhitekturne dediščine ter poslabšanje ekoloških razmer;

| 14. | poziva, naj podpora EU turističnemu sektorju vključuje tudi okoljsko razsežnost, zlasti kar zadeva ravnanje z odpadki in razvoj obalnega območja; |
| --- | --- |

14.

poziva, naj podpora EU turističnemu sektorju vključuje tudi okoljsko razsežnost, zlasti kar zadeva ravnanje z odpadki in razvoj obalnega območja;

| 15. | poziva, naj bodo vse evropske naložbe v skladu s pravili naložb EU znotraj EU, tako da se ne bi podprla nobena naložba, ki bi bila očitno škodljiva za okolje, ogrožala človekove pravice, temeljne delovne standarde Mednarodne organizacije dela, način življenja staroselskih skupnosti ali zgodovinsko in kulturno dediščino države prejemnice; |
| --- | --- |

15.

poziva, naj bodo vse evropske naložbe v skladu s pravili naložb EU znotraj EU, tako da se ne bi podprla nobena naložba, ki bi bila očitno škodljiva za okolje, ogrožala človekove pravice, temeljne delovne standarde Mednarodne organizacije dela, način življenja staroselskih skupnosti ali zgodovinsko in kulturno dediščino države prejemnice;

| 16. | poziva EU, naj zagotovi tehnično podporo državam, ki morajo zaradi vpliva množičnega turizma sprejeti ukrepe za varstvo turističnih območij; poziva tudi k izmenjavi zgledov najboljšega ravnanja na tem področju; |
| --- | --- |

16.

poziva EU, naj zagotovi tehnično podporo državam, ki morajo zaradi vpliva množičnega turizma sprejeti ukrepe za varstvo turističnih območij; poziva tudi k izmenjavi zgledov najboljšega ravnanja na tem področju;

| 17. | poudarja nujnost pomoči Skupnosti državam, v katerih so naravne nesreče prizadele turistično dejavnost; poziva, da se posebna pozornost nameni položaju majhnih otoških držav; |
| --- | --- |

17.

poudarja nujnost pomoči Skupnosti državam, v katerih so naravne nesreče prizadele turistično dejavnost; poziva, da se posebna pozornost nameni položaju majhnih otoških držav;

| 18. | spodbuja lokalne organe držav s prehitrim razcvetom turizma k omejitvenim ukrepom, kjer je to potrebno; |
| --- | --- |

18.

spodbuja lokalne organe držav s prehitrim razcvetom turizma k omejitvenim ukrepom, kjer je to potrebno;

| 19. | poziva, zaradi dostopnega, zaščitenega in varnega turizma, k pobudam za boj proti kriminalu, usmerjenemu proti turizmu, vključno s posebnim usposabljanjem policijskih služb; |
| --- | --- |

19.

poziva, zaradi dostopnega, zaščitenega in varnega turizma, k pobudam za boj proti kriminalu, usmerjenemu proti turizmu, vključno s posebnim usposabljanjem policijskih služb;

| 20. | poziva Komisijo, naj pri svojih dejavnostih za podporo trajnostnemu razvoju prizna pravico države ali regije do demokratične opredelitve prednostnih nalog pri financiranju projektov za regionalno sodelovanje; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj pri svojih dejavnostih za podporo trajnostnemu razvoju prizna pravico države ali regije do demokratične opredelitve prednostnih nalog pri financiranju projektov za regionalno sodelovanje;

| 21. | poziva vlade držav članic in Komisijo, naj si s podporo nosilcev turistične dejavnosti in izkušenih organizacij prizadevajo za spodbujanje etičnih standardov v turizmu z uvedbo potrjene evropske oznake za pošteno trgovino v turizmu; |
| --- | --- |

21.

poziva vlade držav članic in Komisijo, naj si s podporo nosilcev turistične dejavnosti in izkušenih organizacij prizadevajo za spodbujanje etičnih standardov v turizmu z uvedbo potrjene evropske oznake za pošteno trgovino v turizmu;

| 22. | poziva EU, naj pomaga vladam pri pripravi, spremljanju in izvajanju zakonodaje za nadzor dostopa do ekološko občutljivih območij na kopnem ali morju ter njihovega izkoriščanja; |
| --- | --- |

22.

poziva EU, naj pomaga vladam pri pripravi, spremljanju in izvajanju zakonodaje za nadzor dostopa do ekološko občutljivih območij na kopnem ali morju ter njihovega izkoriščanja;

Turizem kot dejavnik javnega zdravja in izobraževanja, vključno s socialnim vplivom spolnega turizma

| 23. | meni, da lahko dohodek iz trajnostnega turizma prispeva k izboljšanju življenjskega standarda prebivalstva v državah v razvoju, javnega zdravja in nastanitve ter komunikacijske, energetske in tehnološke infrastrukture; |
| --- | --- |

23.

meni, da lahko dohodek iz trajnostnega turizma prispeva k izboljšanju življenjskega standarda prebivalstva v državah v razvoju, javnega zdravja in nastanitve ter komunikacijske, energetske in tehnološke infrastrukture;

| 24. | meni, da lahko ustrezna davčna politika, usmerjena v turistični sektor, zagotovi vladi prihodke za pridobitev boljših zdravstvenih ustanov, ki bi bile na voljo tako lokalnim prebivalcem kot turistom; |
| --- | --- |

24.

meni, da lahko ustrezna davčna politika, usmerjena v turistični sektor, zagotovi vladi prihodke za pridobitev boljših zdravstvenih ustanov, ki bi bile na voljo tako lokalnim prebivalcem kot turistom;

| 25. | vztraja, da turizem vpliva na javnozdravstvene standarde in lokalne zdravstvene službe; zato priznava, da je treba začeti raziskave na evropski ravni za boj proti malariji, tuberkulozi, spolno prenosljivim boleznim, vključno s HIV/Aids, in zapostavljenim boleznim; |
| --- | --- |

25.

vztraja, da turizem vpliva na javnozdravstvene standarde in lokalne zdravstvene službe; zato priznava, da je treba začeti raziskave na evropski ravni za boj proti malariji, tuberkulozi, spolno prenosljivim boleznim, vključno s HIV/Aids, in zapostavljenim boleznim;

| 26. | ponovno poziva Komisijo, naj zagotovi finančno podporo za cepljenje otrok, namenjeno nujnim potrebam po cepivih, ki vsebujejo protitelesa za: davico, tetanus, oslovski kašelj, hepatitis B in hemofilusni meningitis tipa B; |
| --- | --- |

26.

ponovno poziva Komisijo, naj zagotovi finančno podporo za cepljenje otrok, namenjeno nujnim potrebam po cepivih, ki vsebujejo protitelesa za: davico, tetanus, oslovski kašelj, hepatitis B in hemofilusni meningitis tipa B;

| 27. | poziva nosilce turistične dejavnosti in potovalne agencije, da obvestijo stranke o tveganju za bolezni in poškodbe, ki so jim izpostavljeni pri izbiri turistične destinacije ali dejavnosti ter o pravilih in vrednotah družbe gostiteljice; |
| --- | --- |

27.

poziva nosilce turistične dejavnosti in potovalne agencije, da obvestijo stranke o tveganju za bolezni in poškodbe, ki so jim izpostavljeni pri izbiri turistične destinacije ali dejavnosti ter o pravilih in vrednotah družbe gostiteljice;

| 28. | poziva EU, naj v državah AKP podpre ustanovitev šol za turistične delavce, jezikovnih šol ter šol za nove informacijske in komunikacijske tehnologije, katerih cilj bo usposobiti osebje za regionalne in lokalne turistične dejavnosti v državah v razvoju ali skupini držav v razvoju z enakimi potrebami; |
| --- | --- |

28.

poziva EU, naj v državah AKP podpre ustanovitev šol za turistične delavce, jezikovnih šol ter šol za nove informacijske in komunikacijske tehnologije, katerih cilj bo usposobiti osebje za regionalne in lokalne turistične dejavnosti v državah v razvoju ali skupini držav v razvoju z enakimi potrebami;

| 29. | poziva Unijo in države članice, naj državam v razvoju s turističnim potencialom ponudijo izkušnje in znanje za usposabljanje osebja na kraju samem; poziva Komisijo, naj podpre projekte držav v razvoju, ki potrebujejo to znanje; |
| --- | --- |

29.

poziva Unijo in države članice, naj državam v razvoju s turističnim potencialom ponudijo izkušnje in znanje za usposabljanje osebja na kraju samem; poziva Komisijo, naj podpre projekte držav v razvoju, ki potrebujejo to znanje;

| 30. | poziva vlade zadevnih držav, naj vsako leto med sabo izmenjajo seznam vizumskih vlog, ki so bile zavrnjene zaradi kaznivih dejanj spolnega turizma moških in žensk, kaznivih dejanj zoper človeštvo ali terorizma; |
| --- | --- |

30.

poziva vlade zadevnih držav, naj vsako leto med sabo izmenjajo seznam vizumskih vlog, ki so bile zavrnjene zaradi kaznivih dejanj spolnega turizma moških in žensk, kaznivih dejanj zoper človeštvo ali terorizma;

| 31. | za boj proti otroškemu spolnemu turizmu poziva:






  — | Komisijo in Svet, naj zagotovita prednostno obravnavo boja proti otroškemu spolnemu turizmu, vključno z obnovitvijo proračunske postavke za boj proti otroškemu spolnemu turizmu v tretjih državah kar bi zagotovilo, da bodo sredstva dodeljena v ta namen; |
| --- | --- | --- |

31.

za boj proti otroškemu spolnemu turizmu poziva:

—

Komisijo in Svet, naj zagotovita prednostno obravnavo boja proti otroškemu spolnemu turizmu, vključno z obnovitvijo proračunske postavke za boj proti otroškemu spolnemu turizmu v tretjih državah kar bi zagotovilo, da bodo sredstva dodeljena v ta namen;

| — | Komisijo, naj upošteva povezavo med otroško pornografijo in spolnim turizmom ter zagotovi njuno obravnavo v političnem dialogu s tretjimi državami; |
| --- | --- |

—

Komisijo, naj upošteva povezavo med otroško pornografijo in spolnim turizmom ter zagotovi njuno obravnavo v političnem dialogu s tretjimi državami;

| — | Komisijo in države članice, naj zagotovijo prednostno obravnavo potreb otrok in njihovih pravic pri razvojni pomoči, zlasti potreb po rehabilitaciji in ponovnem vključevanju otrok, ki so bili žrtve spolnega turizma; |
| --- | --- |

—

Komisijo in države članice, naj zagotovijo prednostno obravnavo potreb otrok in njihovih pravic pri razvojni pomoči, zlasti potreb po rehabilitaciji in ponovnem vključevanju otrok, ki so bili žrtve spolnega turizma;

| 32. | spodbuja nosilce turistične dejavnosti, turistične organizacije in letalske prevoznike, ki si že prizadevajo za odpravo spolnega turizma z izboljšanjem ozaveščenosti in obveščanjem svojih strank o možnostih kazni, naj to nadaljujejo, in ostale, da to začnejo; poziva vse nosilce dejavnosti, naj sodelujejo z oblastmi pri prepoznavanju možne kriminalne dejavnosti; |
| --- | --- |

32.

spodbuja nosilce turistične dejavnosti, turistične organizacije in letalske prevoznike, ki si že prizadevajo za odpravo spolnega turizma z izboljšanjem ozaveščenosti in obveščanjem svojih strank o možnostih kazni, naj to nadaljujejo, in ostale, da to začnejo; poziva vse nosilce dejavnosti, naj sodelujejo z oblastmi pri prepoznavanju možne kriminalne dejavnosti;

| 33. | poziva vse države, naj s sprejetjem ukrepov za odpravo transplantacijskega turizma zagotovijo etiko pri transplantacijah; |
| --- | --- |

33.

poziva vse države, naj s sprejetjem ukrepov za odpravo transplantacijskega turizma zagotovijo etiko pri transplantacijah;

Turizem kot dejavnik zmanjšanja revščine

| 34. | poziva k vključitvi prej navedenega etičnega kodeksa v turizmu v nacionalno pravo vseh držav; |
| --- | --- |

34.

poziva k vključitvi prej navedenega etičnega kodeksa v turizmu v nacionalno pravo vseh držav;

| 35. | poziva k spodbujanju lokalno nadzorovanih trajnostnih turističnih pobud, usmerjenih v odpravljanje revščine, ohranjanje biotske raznovrstnosti in spodbujanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

35.

poziva k spodbujanju lokalno nadzorovanih trajnostnih turističnih pobud, usmerjenih v odpravljanje revščine, ohranjanje biotske raznovrstnosti in spodbujanje človekovih pravic;

| 36. | poziva EU in države članice, da zagotovijo finančno podporo pobudi Svetovne turistične organizacije ZN „Trajnostni turizem, sredstvo za odpravljanje revščine “in drugim pobudam, ki kažejo prizadevanje za odpravo revščine v državah v razvoju; |
| --- | --- |

36.

poziva EU in države članice, da zagotovijo finančno podporo pobudi Svetovne turistične organizacije ZN „Trajnostni turizem, sredstvo za odpravljanje revščine “in drugim pobudam, ki kažejo prizadevanje za odpravo revščine v državah v razvoju;

| 37. | priporoča novo vizijo v korist revnim državam v nacionalni in turistični politiki, ki bi si prizadevala za izboljšanje položaja lokalnega prebivalstva ter njegovih organiziranih gospodarskih dejavnosti; |
| --- | --- |

37.

priporoča novo vizijo v korist revnim državam v nacionalni in turistični politiki, ki bi si prizadevala za izboljšanje položaja lokalnega prebivalstva ter njegovih organiziranih gospodarskih dejavnosti;

| 38. | poziva vlade držav članic, naj zagotovijo polno izvajanje pravil, ki se uporabljajo za gospodarske družbe EU, pri selitvi v države v razvoju ali izvajanju pogodb v državah v razvoju, s posebnim poudarkom na pravicah delavcev in trajnostni dobavni verigi, ki uporablja zlasti nacionalne vložene vire; |
| --- | --- |

38.

poziva vlade držav članic, naj zagotovijo polno izvajanje pravil, ki se uporabljajo za gospodarske družbe EU, pri selitvi v države v razvoju ali izvajanju pogodb v državah v razvoju, s posebnim poudarkom na pravicah delavcev in trajnostni dobavni verigi, ki uporablja zlasti nacionalne vložene vire;

| 39. | priznava vlogo, ki jo ima turizem kot nadomestni vir ustvarjanja dohodka za tradicionalne kmete v majhnih državah, ki na svetovnem trgu niso več konkurenčni zaradi novih trgovinskih sporazumov; |
| --- | --- |

39.

priznava vlogo, ki jo ima turizem kot nadomestni vir ustvarjanja dohodka za tradicionalne kmete v majhnih državah, ki na svetovnem trgu niso več konkurenčni zaradi novih trgovinskih sporazumov;

| 40. | poudarja, da je turizem velik vir zaposlovanja; zato poudarja, da morajo biti vsi ukrepi za ustvarjanje delovnih mest v skladu s standardi Mednarodne organizacije dela; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je turizem velik vir zaposlovanja; zato poudarja, da morajo biti vsi ukrepi za ustvarjanje delovnih mest v skladu s standardi Mednarodne organizacije dela;

| 41. | ker je turizem delovno intenzivna dejavnost, ima visoko stopnjo zaposlovanja žensk, ni nujno uvozno intenziven in je lahko dostopen, zajema vse vrste in velikosti podjetij, ter omogoča gospodarske povezave na nižji stopnji v lokalnem gospodarstvu tako, da revnim zagotavlja možnosti za nekvalificirano in polkvalificirano zaposlitev; |
| --- | --- |

41.

ker je turizem delovno intenzivna dejavnost, ima visoko stopnjo zaposlovanja žensk, ni nujno uvozno intenziven in je lahko dostopen, zajema vse vrste in velikosti podjetij, ter omogoča gospodarske povezave na nižji stopnji v lokalnem gospodarstvu tako, da revnim zagotavlja možnosti za nekvalificirano in polkvalificirano zaposlitev;

| 42. | meni, da bi lahko vlade oblikovale pobude za gospodarske družbe za naložbe in delovanje v korist revnim tako, da bi prilagodile politiko izdajanja dovoljenj, dodeljevanja koncesij, dobavne verige in trženja; |
| --- | --- |

42.

meni, da bi lahko vlade oblikovale pobude za gospodarske družbe za naložbe in delovanje v korist revnim tako, da bi prilagodile politiko izdajanja dovoljenj, dodeljevanja koncesij, dobavne verige in trženja;

| 43. | naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu AKP-EU, Evropski komisiji, generalnemu sekretarju Združenih narodov in Afriški uniji. |
| --- | --- |

43.

naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu AKP-EU, Evropski komisiji, generalnemu sekretarju Združenih narodov in Afriški uniji.

---

(1)  Sprejeto na Skupni parlamentarni skupščini AKP-EU 23. novembra 2006 v Bridgetownu (Barbados).

(2)  UL C 265, 20.9.2001, str. 39.

(3)  UL C 59, 1.3.2000, str. 41.

(4)  A/RES/56/212.

(5)  UL C 271, 24.9.1999, str. 73.

RESOLUCIJA
   (1)

o orožju malega kalibra in lahkem strelnem orožju ter trajnostnem razvoju

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Bridgetownu (Barbados) od 20. do 23. novembra 2006, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Bridgetownu (Barbados) od 20. do 23. novembra 2006,

| — | ob upoštevanju člena 17(1) svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 17(1) svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju cotonoujskega sporazuma, zlasti člena 12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju cotonoujskega sporazuma, zlasti člena 12,

| — | ob upoštevanju deklaracije in razvojnih ciljev tisočletja ter resolucije, sprejete na svetovnem vrhu ZN leta 2000, ki poziva k usklajenemu delovanju za ustavitev nedovoljenega trgovanja z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije in razvojnih ciljev tisočletja ter resolucije, sprejete na svetovnem vrhu ZN leta 2000, ki poziva k usklajenemu delovanju za ustavitev nedovoljenega trgovanja z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta Združenih narodov za preprečevanje in boj proti nedovoljeni trgovini z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem ter njeno izkoreninjenje v vseh pogledih (v nadaljevanju: UNPoA), kot je bil sprejet julija 2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta Združenih narodov za preprečevanje in boj proti nedovoljeni trgovini z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem ter njeno izkoreninjenje v vseh pogledih (v nadaljevanju: UNPoA), kot je bil sprejet julija 2001,

| — | ob upoštevanju prvih srečanj držav v organizaciji ZN za preučitev izvajanja UNPoA, ki so potekala julija 2003, julija 2005 in julija 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvih srečanj držav v organizaciji ZN za preučitev izvajanja UNPoA, ki so potekala julija 2003, julija 2005 in julija 2006,

| — | ob upoštevanju mednarodnega instrumenta, ki državam omogoča pravočasno in zanesljivo prepoznavanje in izsleditev nedovoljenega orožja malega kalibra ter lahkega strelnega orožja, ki ga je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela decembra 2005 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega instrumenta, ki državam omogoča pravočasno in zanesljivo prepoznavanje in izsleditev nedovoljenega orožja malega kalibra ter lahkega strelnega orožja, ki ga je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela decembra 2005 (2),

| — | ob upoštevanju protokola Združenih narodov iz leta 2001 proti nedovoljenemu izdelovanju in trgovanju s strelnim orožjem, deli in sestavnimi deli orožja ter strelivom iz leta 2001, ki je začel veljati 6. julija 2005 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju protokola Združenih narodov iz leta 2001 proti nedovoljenemu izdelovanju in trgovanju s strelnim orožjem, deli in sestavnimi deli orožja ter strelivom iz leta 2001, ki je začel veljati 6. julija 2005 (3),

| — | ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta ZN št. 1325 (2000) o posledicah, ki jih ima vojna za ženske, ter o njihovem prispevku k reševanju sporov in trajnostnemu miru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta ZN št. 1325 (2000) o posledicah, ki jih ima vojna za ženske, ter o njihovem prispevku k reševanju sporov in trajnostnemu miru,

| — | ob upoštevanju sklepov vrha skupine G8 v Gleneaglesu (Združeno kraljestvo) junija 2005, zlasti o tem, da do leta 2010 podvoji pomoč, kar pomeni dodatnih 50 milijard USD na svetovni ravni in 25 milijard USD za Afriko, in sklepov vrha skupine G8 v Sankt Peterburgu (Rusija) 16. in 17. julija 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov vrha skupine G8 v Gleneaglesu (Združeno kraljestvo) junija 2005, zlasti o tem, da do leta 2010 podvoji pomoč, kar pomeni dodatnih 50 milijard USD na svetovni ravni in 25 milijard USD za Afriko, in sklepov vrha skupine G8 v Sankt Peterburgu (Rusija) 16. in 17. julija 2006,

| — | ob upoštevanju rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča,

| — | ob upoštevanju strategije EU za Afriko, sprejete 12. oktobra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU za Afriko, sprejete 12. oktobra 2005,

| — | ob upoštevanju evropskega soglasja o razvoju, ki je bilo podpisano 20. decembra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega soglasja o razvoju, ki je bilo podpisano 20. decembra 2005,

| — | ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2001 (4), 15. novembra 2001 (5), 19. junija 2003 (6) in 26. maja 2005 (7) o boju proti širjenju orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja, resolucije z dne 17. novembra 2005 (8) o šestem letnem poročilu Sveta v skladu z operativno določbo 8 pravil Evropske unije o ravnanju pri izvozu orožja ter resolucije z dne 6. aprila 2006 (9) o učinkovitosti pomoči in korupciji v državah v razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta z dne 15. marca 2001 (4), 15. novembra 2001 (5), 19. junija 2003 (6) in 26. maja 2005 (7) o boju proti širjenju orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja, resolucije z dne 17. novembra 2005 (8) o šestem letnem poročilu Sveta v skladu z operativno določbo 8 pravil Evropske unije o ravnanju pri izvozu orožja ter resolucije z dne 6. aprila 2006 (9) o učinkovitosti pomoči in korupciji v državah v razvoju,

| — | ob upoštevanju programa EU za preprečevanje in boj proti nedovoljenemu prometu s konvencionalnim orožjem z dne 26. junija 1997 (10), skupnih ukrepov Sveta 2002/589/SZVP z dne 12. julija 2002 o prispevku Evropske unije k boju proti destabilizirajočemu kopičenju in razširjanju orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja (11), skupnega stališča Sveta 2003/468/SZVP z dne 23. junija 2003 o nadzoru nad trgovanjem z orožjem (12) in strategije EU za boj proti nedovoljenemu kopičenju in trgovanju z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem ter s pripadajočim strelivom, ki jo je Evropski svet sprejel 15. in 16. decembra 2005 (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju programa EU za preprečevanje in boj proti nedovoljenemu prometu s konvencionalnim orožjem z dne 26. junija 1997 (10), skupnih ukrepov Sveta 2002/589/SZVP z dne 12. julija 2002 o prispevku Evropske unije k boju proti destabilizirajočemu kopičenju in razširjanju orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja (11), skupnega stališča Sveta 2003/468/SZVP z dne 23. junija 2003 o nadzoru nad trgovanjem z orožjem (12) in strategije EU za boj proti nedovoljenemu kopičenju in trgovanju z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem ter s pripadajočim strelivom, ki jo je Evropski svet sprejel 15. in 16. decembra 2005 (13),

| — | ob upoštevanju sklepov, ki jih je Svet sprejel na zasedanju 3. oktobra 2005 in izražajo podporo EU sprejetju mednarodnega sporazuma o trgovini z orožjem v okviru Združenih narodov, ki bo vzpostavil zavezujoče skupne standarde za svetovno trgovino s konvencionalnim orožjem (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov, ki jih je Svet sprejel na zasedanju 3. oktobra 2005 in izražajo podporo EU sprejetju mednarodnega sporazuma o trgovini z orožjem v okviru Združenih narodov, ki bo vzpostavil zavezujoče skupne standarde za svetovno trgovino s konvencionalnim orožjem (14),

| — | ob upoštevanju evropske varnostne strategije, ki jo je v Evropski svet odobril 12. decembra 2003 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske varnostne strategije, ki jo je v Evropski svet odobril 12. decembra 2003 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju deklaracije iz Bamaka o afriškem skupnem stališču o nedovoljenem širjenju, prometu in trgovanju z orožjem malega kalibra in lahkega strelnega orožja, ki je bilo sprejeto na ministrskem srečanju Organizacije afriške enotnosti 30. novembra in 1. decembra 2000 v Bamaku v Maliju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz Bamaka o afriškem skupnem stališču o nedovoljenem širjenju, prometu in trgovanju z orožjem malega kalibra in lahkega strelnega orožja, ki je bilo sprejeto na ministrskem srečanju Organizacije afriške enotnosti 30. novembra in 1. decembra 2000 v Bamaku v Maliju,

| — | ob upoštevanju afriškega skupnega stališča za pregledno konferenco o napredku pri izvajanju UNPoA, ki je bilo sprejeto na drugi celinski konferenci Afriške unije vladnih izvedencev in regionalnih gospodarskih skupnosti o nedovoljeni trgovini z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem v Windhoeku (Namibija) od 14. do 16. decembra 2005, in sklepa Ex.CL/DE.255 (viii) Afriške unije, sprejetega januarja 2006 v Kartumu (Sudan), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju afriškega skupnega stališča za pregledno konferenco o napredku pri izvajanju UNPoA, ki je bilo sprejeto na drugi celinski konferenci Afriške unije vladnih izvedencev in regionalnih gospodarskih skupnosti o nedovoljeni trgovini z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem v Windhoeku (Namibija) od 14. do 16. decembra 2005, in sklepa Ex.CL/DE.255 (viii) Afriške unije, sprejetega januarja 2006 v Kartumu (Sudan),

| — | ob upoštevanju protokola Južnoafriške razvojne skupnosti o strelnem orožju, strelivu in s tem povezanih snoveh iz leta 2001, ki je začel veljati julija 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju protokola Južnoafriške razvojne skupnosti o strelnem orožju, strelivu in s tem povezanih snoveh iz leta 2001, ki je začel veljati julija 2005,

| — | ob upoštevanju Afriške vladne konference o izvajanju UNPoA: potrebe in partnerstvo, ki je potekala v Pretorii marca 2002, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške vladne konference o izvajanju UNPoA: potrebe in partnerstvo, ki je potekala v Pretorii marca 2002,

| — | ob upoštevanju nairobijske deklaracije in usklajenega akcijskega načrta 2000 (vključno s tremi preglednimi ministrskimi konferencami leta 2002, 2004 in 2005) in nairobijskega protokola iz leta 2004 za preprečevanje, nadzor in zmanjševanje orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja na območju Velikih jezer in na Afriškem rogu, ki je začel veljati 5. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nairobijske deklaracije in usklajenega akcijskega načrta 2000 (vključno s tremi preglednimi ministrskimi konferencami leta 2002, 2004 in 2005) in nairobijskega protokola iz leta 2004 za preprečevanje, nadzor in zmanjševanje orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja na območju Velikih jezer in na Afriškem rogu, ki je začel veljati 5. maja 2006,

| — | ob upoštevanju moratorija Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS) na uvoz, izvoz in proizvodnjo orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja iz leta 1998 in njegova podaljšanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju moratorija Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS) na uvoz, izvoz in proizvodnjo orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja iz leta 1998 in njegova podaljšanja,

| — | ob upoštevanju medameriške konvencije proti nedovoljenemu izdelovanju in trgovanju s strelnim orožjem, strelivom, razstrelivi in s tem povezanimi snovmi (CIFTA), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju medameriške konvencije proti nedovoljenemu izdelovanju in trgovanju s strelnim orožjem, strelivom, razstrelivi in s tem povezanimi snovmi (CIFTA),

| — | ob upoštevanju resolucije o vlogi regionalne integracije pri spodbujanju miru in varnosti, sprejete na Dunaju 22. junija 2006 (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije o vlogi regionalne integracije pri spodbujanju miru in varnosti, sprejete na Dunaju 22. junija 2006 (15),

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine A/RES/60/68 o negativnih posledicah nedovoljenega izdelovanja, prenosa in prometa z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem ter njegovega čezmernega kopičenja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine A/RES/60/68 o negativnih posledicah nedovoljenega izdelovanja, prenosa in prometa z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem ter njegovega čezmernega kopičenja,

| — | ob upoštevanju peticije „milijon obrazov“, ki jo je podprlo več kot milijon ljudi in 250 nevladnih organizacij po vsem svetu in ki zahteva sprejem zavezujočega mednarodnega sporazuma o trgovini z orožjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju peticije „milijon obrazov“, ki jo je podprlo več kot milijon ljudi in 250 nevladnih organizacij po vsem svetu in ki zahteva sprejem zavezujočega mednarodnega sporazuma o trgovini z orožjem,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za politične zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za politične zadeve,

| A. | pozdravlja naraščajočo mednarodno podporo zavezujočemu mednarodnemu sporazumu o trgovini z orožjem, ki bo prepovedal prenos orožja na območja, kjer bi lahko ogrožalo človekove pravice ali mednarodno humanitarno pravo, stabilnost držav in regij oziroma kjer bi utegnilo prispevati k izbruhu ali stopnjevanju oboroženih spopadov, in ki ga je uradno podprlo že več kot 50 držav, |
| --- | --- |

A.

pozdravlja naraščajočo mednarodno podporo zavezujočemu mednarodnemu sporazumu o trgovini z orožjem, ki bo prepovedal prenos orožja na območja, kjer bi lahko ogrožalo človekove pravice ali mednarodno humanitarno pravo, stabilnost držav in regij oziroma kjer bi utegnilo prispevati k izbruhu ali stopnjevanju oboroženih spopadov, in ki ga je uradno podprlo že več kot 50 držav,

| B. | pozdravlja sveženj splošnih načel za prenos orožja, ki so ga pripravile nevladne organizacije in pravni izvedenci in ki določa obveznosti držav pri mednarodnem prenosu orožja in streliva, |
| --- | --- |

B.

pozdravlja sveženj splošnih načel za prenos orožja, ki so ga pripravile nevladne organizacije in pravni izvedenci in ki določa obveznosti držav pri mednarodnem prenosu orožja in streliva,

| C. | opozarja, da lahko v skladu z revidiranim cotonoujskim sporazumom resni primeri korupcije pripeljejo do posvetovanja v skladu s členoma 96 in 97 sporazuma o partnerstvu in da se lahko na teh posvetovanjih v izjemnih primerih sprejmejo posebni ukrepi, |
| --- | --- |

C.

opozarja, da lahko v skladu z revidiranim cotonoujskim sporazumom resni primeri korupcije pripeljejo do posvetovanja v skladu s členoma 96 in 97 sporazuma o partnerstvu in da se lahko na teh posvetovanjih v izjemnih primerih sprejmejo posebni ukrepi,

| D. | je odločena zmanjšati trpljenje ljudi, ki ga povzroča nedovoljena trgovina z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem v vseh pogledih, ob tem upošteva, da je treba sprejeti nacionalne ukrepe za urejanje vprašanja orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja v prizadevanjih za vzpostavitev miru po koncu spopadov, in opozarja, da ni varnosti ali trajnostnega razvoja brez miru, |
| --- | --- |

D.

je odločena zmanjšati trpljenje ljudi, ki ga povzroča nedovoljena trgovina z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem v vseh pogledih, ob tem upošteva, da je treba sprejeti nacionalne ukrepe za urejanje vprašanja orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja v prizadevanjih za vzpostavitev miru po koncu spopadov, in opozarja, da ni varnosti ali trajnostnega razvoja brez miru,

| E. | ker je po ocenah vsako leto z orožjem malega kalibra ubitih/ubitega pol milijona ljudi, |
| --- | --- |

E.

ker je po ocenah vsako leto z orožjem malega kalibra ubitih/ubitega pol milijona ljudi,

| F. | pozdravlja osnutek resolucije ZN o učinkovitem nadzoru nad uvozom, izvozom in prometom s konvencionalnim orožjem, ki je bil predstavljen 24. julija 2006 in ki poziva k ustanovitvi skupine vladnih izvedencev, ki bo najpozneje leta 2008 začela preučevati izvedljivost, področje uporabe in parametre celovitega pravno zavezujočega instrumenta, ki bo določal skupne mednarodne standarde za uvoz, izvoz in prenos konvencionalnega orožja, |
| --- | --- |

F.

pozdravlja osnutek resolucije ZN o učinkovitem nadzoru nad uvozom, izvozom in prometom s konvencionalnim orožjem, ki je bil predstavljen 24. julija 2006 in ki poziva k ustanovitvi skupine vladnih izvedencev, ki bo najpozneje leta 2008 začela preučevati izvedljivost, področje uporabe in parametre celovitega pravno zavezujočega instrumenta, ki bo določal skupne mednarodne standarde za uvoz, izvoz in prenos konvencionalnega orožja,

| G. | ob upoštevanju konference ZN za pregled napredka pri izvajanju UNPoA, ki je potekala med 26. junijem in 7. julijem 2006 (v nadaljevanju: konferenca za revizijo/pregled) in potrebe po uspešnem nadaljnjem delovanju po konferenci, čeprav ni bil dosežen dogovor o nadaljnjih korakih in ukrepih za krepitev akcijskega načrta, |
| --- | --- |

G.

ob upoštevanju konference ZN za pregled napredka pri izvajanju UNPoA, ki je potekala med 26. junijem in 7. julijem 2006 (v nadaljevanju: konferenca za revizijo/pregled) in potrebe po uspešnem nadaljnjem delovanju po konferenci, čeprav ni bil dosežen dogovor o nadaljnjih korakih in ukrepih za krepitev akcijskega načrta,

| H. | opozarja, da mora omenjeni osnutek resolucije, ki bo po pričakovanjih predložen prvemu odboru Generalne skupščine ZN oktobra 2006, vključevati obveznosti držav za spodbujanje in varovanje človekovih pravic, ker sicer na njegovi podlagi sprejet sporazum o trgovini z orožjem ne bo preprečeval dobave orožja najhujšim kršiteljem, |
| --- | --- |

H.

opozarja, da mora omenjeni osnutek resolucije, ki bo po pričakovanjih predložen prvemu odboru Generalne skupščine ZN oktobra 2006, vključevati obveznosti držav za spodbujanje in varovanje človekovih pravic, ker sicer na njegovi podlagi sprejet sporazum o trgovini z orožjem ne bo preprečeval dobave orožja najhujšim kršiteljem,

| I. | ponovno potrjuje zaskrbljenost zaradi nedovoljenega širjenja orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja, ki je v resnici orožje za množično uničevanje in povzroča nepotrebno človeško trpljenje, prispeva k zaostrovanju oboroženih spopadov in nestabilnosti, omogoča terorizem, spodkopava trajnostni razvoj in pravno državo ter vodi k resnim kršitvam človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, |
| --- | --- |

I.

ponovno potrjuje zaskrbljenost zaradi nedovoljenega širjenja orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja, ki je v resnici orožje za množično uničevanje in povzroča nepotrebno človeško trpljenje, prispeva k zaostrovanju oboroženih spopadov in nestabilnosti, omogoča terorizem, spodkopava trajnostni razvoj in pravno državo ter vodi k resnim kršitvam človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava,

| J. | pozdravlja osnutek resolucije z dne 24. julija 2006, ki so jo prvemu odboru Generalne skupščine Združenih narodov predlagale Argentina, Avstralija, Kostarika, Finska, Japonska, Kenija in Združeno kraljestvo, v katerem pozivajo k ustanovitvi skupine izvedencev za pripravo poročila o pravno zavezujočemu instrumentu, ki bo določal skupne mednarodne standarde za izvoz, uvoz in prenos konvencionalnega orožja, ter poziva odbor, naj okrepi pooblastila izvedenske skupine s tem, da izrecno omeni pravo človekovih pravic, skrajša roke in namesto dvoumnih besed o „izvedljivosti “jasno izrazi podporo zavezujočemu sporazumu o trgovini z orožjem, |
| --- | --- |

J.

pozdravlja osnutek resolucije z dne 24. julija 2006, ki so jo prvemu odboru Generalne skupščine Združenih narodov predlagale Argentina, Avstralija, Kostarika, Finska, Japonska, Kenija in Združeno kraljestvo, v katerem pozivajo k ustanovitvi skupine izvedencev za pripravo poročila o pravno zavezujočemu instrumentu, ki bo določal skupne mednarodne standarde za izvoz, uvoz in prenos konvencionalnega orožja, ter poziva odbor, naj okrepi pooblastila izvedenske skupine s tem, da izrecno omeni pravo človekovih pravic, skrajša roke in namesto dvoumnih besed o „izvedljivosti “jasno izrazi podporo zavezujočemu sporazumu o trgovini z orožjem,

| K. | opozarja, da so države skupine G8 odgovorne za približno 85 % svetovne trgovine z orožjem, da po poročilu ameriškemu kongresu z dne 29. avgusta 2005 sporazumi o prenosu konvencionalnega orožja v države v razvoju predstavljajo 62,7 % vrednosti vseh mednarodnih prenosov orožja med letoma 1997 in 2004 in da je v letu 2004 dobava orožja državam v razvoju predstavljala 64,6 % vrednosti celotne svetovne dobave orožja te vrste, |
| --- | --- |

K.

opozarja, da so države skupine G8 odgovorne za približno 85 % svetovne trgovine z orožjem, da po poročilu ameriškemu kongresu z dne 29. avgusta 2005 sporazumi o prenosu konvencionalnega orožja v države v razvoju predstavljajo 62,7 % vrednosti vseh mednarodnih prenosov orožja med letoma 1997 in 2004 in da je v letu 2004 dobava orožja državam v razvoju predstavljala 64,6 % vrednosti celotne svetovne dobave orožja te vrste,

| L. | opozarja, da države skupine G8 vsako leto porabijo skupno okoli 63 milijard evrov za razvoj in da več kot polovico celotne uradne razvojne pomoči prispevajo EU in evropske države, |
| --- | --- |

L.

opozarja, da države skupine G8 vsako leto porabijo skupno okoli 63 milijard evrov za razvoj in da več kot polovico celotne uradne razvojne pomoči prispevajo EU in evropske države,

| M. | potrjuje, da ima s tem, ko podžiga spopade, izvoz orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja iz razvitih držav in med državami v razvoju učinek, ki je nasproten razvojni in tehnični pomoči, ki jo ponujajo iste države, |
| --- | --- |

M.

potrjuje, da ima s tem, ko podžiga spopade, izvoz orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja iz razvitih držav in med državami v razvoju učinek, ki je nasproten razvojni in tehnični pomoči, ki jo ponujajo iste države,

| N. | jo je opogumilo dejstvo, da so vodje držav in vlad na svetovnem vrhu leta 2005 podprli izvajanje UNPoA in priznali negativne posledice, ki jih ima nedovoljena trgovina z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem za razvoj, mir, varnost in človekove pravice, |
| --- | --- |

N.

jo je opogumilo dejstvo, da so vodje držav in vlad na svetovnem vrhu leta 2005 podprli izvajanje UNPoA in priznali negativne posledice, ki jih ima nedovoljena trgovina z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem za razvoj, mir, varnost in človekove pravice,

| O. | ker je treba nameniti pozornost povezavi med dovoljenim in nedovoljenim izdelovanjem, prenosom orožja malega kalibra in lahkim strelnim orožjem in prometom z njim ter korupcijo v državah v razvoju in razvitih državah, |
| --- | --- |

O.

ker je treba nameniti pozornost povezavi med dovoljenim in nedovoljenim izdelovanjem, prenosom orožja malega kalibra in lahkim strelnim orožjem in prometom z njim ter korupcijo v državah v razvoju in razvitih državah,

| P. | potrjuje pripravljenost, da okrepi UNPoA in še naprej prepričuje vlade, naj sprejmejo zavezujoče določbe, ki bodo omogočale nadzor nad orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem (vključno s posredništvom in prenosom) z mednarodno, regionalno in nacionalno zakonodajo, |
| --- | --- |

P.

potrjuje pripravljenost, da okrepi UNPoA in še naprej prepričuje vlade, naj sprejmejo zavezujoče določbe, ki bodo omogočale nadzor nad orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem (vključno s posredništvom in prenosom) z mednarodno, regionalno in nacionalno zakonodajo,

| Q. | meni, da je pravi čas, da se mednarodna in regionalne skupnosti lotijo reševanja vprašanja širjenja in zlorabe orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja zavezujočimi mednarodnimi standardi, ki bodo temeljili na polnem spoštovanju mednarodnega prava, vključno s spoštovanjem človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, |
| --- | --- |

Q.

meni, da je pravi čas, da se mednarodna in regionalne skupnosti lotijo reševanja vprašanja širjenja in zlorabe orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja zavezujočimi mednarodnimi standardi, ki bodo temeljili na polnem spoštovanju mednarodnega prava, vključno s spoštovanjem človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava,

| R. | je zaskrbljena, ker strelivo in razstrelivo ni omenjeno v mednarodnem instrumentu, ki državam omogoča pravočasno in zanesljivo prepoznavanje in izsleditev nedovoljenega orožja malega kalibra ter lahkega strelnega orožja, in zaradi pravno nezavezujoče narave tega instrumenta, |
| --- | --- |

R.

je zaskrbljena, ker strelivo in razstrelivo ni omenjeno v mednarodnem instrumentu, ki državam omogoča pravočasno in zanesljivo prepoznavanje in izsleditev nedovoljenega orožja malega kalibra ter lahkega strelnega orožja, in zaradi pravno nezavezujoče narave tega instrumenta,

| S. | obžaluje počasen napredek pri široko zastavljenih posvetovanjih ZN o boju proti nedovoljenemu posredništvu orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja ter nepripravljenost za pogajanja o pravno zavezujočem instrumentu o posredovanju orožja, |
| --- | --- |

S.

obžaluje počasen napredek pri široko zastavljenih posvetovanjih ZN o boju proti nedovoljenemu posredništvu orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja ter nepripravljenost za pogajanja o pravno zavezujočem instrumentu o posredovanju orožja,

| T. | poudarja, da morajo v skladu z UNPoA države preučiti zahtevke za odobritev izvoza v skladu s strogimi nacionalnimi predpisi in postopki, ki veljajo za vse orožje malega kalibra in lahko strelno orožje in so v skladu z obstoječo odgovornostjo držav ter ustrezno mednarodno zakonodajo, in pri tem še zlasti upoštevati tveganje, da se orožje preusmeri v nezakonito trgovino, |
| --- | --- |

T.

poudarja, da morajo v skladu z UNPoA države preučiti zahtevke za odobritev izvoza v skladu s strogimi nacionalnimi predpisi in postopki, ki veljajo za vse orožje malega kalibra in lahko strelno orožje in so v skladu z obstoječo odgovornostjo držav ter ustrezno mednarodno zakonodajo, in pri tem še zlasti upoštevati tveganje, da se orožje preusmeri v nezakonito trgovino,

| U. | pozdravlja in podpira kampanje organizacij civilne družbe, zlasti tiste, ki zagovarjajo sprejem sporazuma o trgovini z orožjem, |
| --- | --- |

U.

pozdravlja in podpira kampanje organizacij civilne družbe, zlasti tiste, ki zagovarjajo sprejem sporazuma o trgovini z orožjem,

| V. | potrjuje, da je omejevanje dostopa do orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja in preskrbe z njim ter povpraševanja po njem ključnega pomena za blaginjo vseh držav in njihovih državljanov, ta cilj pa je mogoče doseči z akcijami in pobudami na nacionalni, regionalni, celinski in mednarodni ravni, še zlasti pa:






  — | z zmanjšanjem proizvodnje orožja malega kalibra in lahkega orožja, |
| --- | --- | --- |

V.

potrjuje, da je omejevanje dostopa do orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja in preskrbe z njim ter povpraševanja po njem ključnega pomena za blaginjo vseh držav in njihovih državljanov, ta cilj pa je mogoče doseči z akcijami in pobudami na nacionalni, regionalni, celinski in mednarodni ravni, še zlasti pa:

—

z zmanjšanjem proizvodnje orožja malega kalibra in lahkega orožja,

| — | s politično zavezanostjo k celovitem pristopu za odpravo vzrokov spopadov in z delovanjem v tej smeri, |
| --- | --- |

—

s politično zavezanostjo k celovitem pristopu za odpravo vzrokov spopadov in z delovanjem v tej smeri,

| — | s preprečevanjem, odpravljanjem in bojem proti nedovoljenemu izdelovanju, posedovanju, kopičenju, trgovini in zlorabi orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja, |
| --- | --- |

—

s preprečevanjem, odpravljanjem in bojem proti nedovoljenemu izdelovanju, posedovanju, kopičenju, trgovini in zlorabi orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja,

| — | s poudarkom na javni ozaveščenosti in vzgoji, |
| --- | --- |

—

s poudarkom na javni ozaveščenosti in vzgoji,

| — | z izvajanjem učinkovitih mehanizmov za zbiranje in uničevanje presežkov orožja in nedovoljenega orožja, |
| --- | --- |

—

z izvajanjem učinkovitih mehanizmov za zbiranje in uničevanje presežkov orožja in nedovoljenega orožja,

| — | z učinkovitimi ukrepi za razorožitev, demobilizacijo in ponovno vključevanje, ki spodbujajo človekovo varnost, trajnosten razvoj in mirovne sporazume, |
| --- | --- |

—

z učinkovitimi ukrepi za razorožitev, demobilizacijo in ponovno vključevanje, ki spodbujajo človekovo varnost, trajnosten razvoj in mirovne sporazume,

| — | s ponujanjem pomoči pri rehabilitaciji in ponovnem vključevanju demobiliziranih vojakov, nekdanjih borcev in zlasti otrok vojakov, kot je navedeno v sklepu Afriške unije o obnovi po spopadih (PCRD), ob upoštevanju njihovih posebnih potreb, zlasti glede ponovne združitve z družino, ponovne vključitve v civilno družbo in ustrezne rehabilitacije, |
| --- | --- |

—

s ponujanjem pomoči pri rehabilitaciji in ponovnem vključevanju demobiliziranih vojakov, nekdanjih borcev in zlasti otrok vojakov, kot je navedeno v sklepu Afriške unije o obnovi po spopadih (PCRD), ob upoštevanju njihovih posebnih potreb, zlasti glede ponovne združitve z družino, ponovne vključitve v civilno družbo in ustrezne rehabilitacije,

| — | s preprečevanjem možnosti, da bi otroci na območjih, kjer prihaja do spopadov, prišli v stik z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem, |
| --- | --- |

—

s preprečevanjem možnosti, da bi otroci na območjih, kjer prihaja do spopadov, prišli v stik z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem,

| — | s priznanjem posledic, ki jih ima orožje malega kalibra in lahko strelno orožje za ženske, zlasti dekleta, vključno z nasiljem na osnovi spola, |
| --- | --- |

—

s priznanjem posledic, ki jih ima orožje malega kalibra in lahko strelno orožje za ženske, zlasti dekleta, vključno z nasiljem na osnovi spola,

| — | s spodbujanjem izvajanja določb resolucije Varnostnega sveta ZN št. 1325 (2000), |
| --- | --- |

—

s spodbujanjem izvajanja določb resolucije Varnostnega sveta ZN št. 1325 (2000),

| — | se zaveda, da se morajo programi za obravnavanje orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožjem nadaljevati tudi po koncu spopadov in v prehodnem obdobju, in sicer z vključevanjem ukrepov za njegovo zmanjševanje in upravljanje v vse nacionalne in lokalne akcijske načrte in strategije na področju državne varnosti, razvoja, zdravja, zmanjševanja/odpravljanja revščine, preprečevanja kriminalitete, obnove po spopadih, na podlagi posvetovanja in sodelovanja z vsemi člani skupnosti in zainteresiranimi stranmi, vključno z nevladnimi organizacijami, ter z uresničevanjem razvojnih pobud, primernih za lokalno okolje, |
| --- | --- |

—

se zaveda, da se morajo programi za obravnavanje orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožjem nadaljevati tudi po koncu spopadov in v prehodnem obdobju, in sicer z vključevanjem ukrepov za njegovo zmanjševanje in upravljanje v vse nacionalne in lokalne akcijske načrte in strategije na področju državne varnosti, razvoja, zdravja, zmanjševanja/odpravljanja revščine, preprečevanja kriminalitete, obnove po spopadih, na podlagi posvetovanja in sodelovanja z vsemi člani skupnosti in zainteresiranimi stranmi, vključno z nevladnimi organizacijami, ter z uresničevanjem razvojnih pobud, primernih za lokalno okolje,

| W. | pozdravlja strategijo EU za boj proti nedovoljenemu kopičenju in trgovanju z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem ter s pripadajočim strelivom in potrjuje potrebo po usklajenemu in celovitemu konceptu EU za ukrepanje v zvezi z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem zunaj EU, ki bo upošteval dolgoročen trajnosten razvoj ter potrebo po mednarodnem sodelovanju vlad v mednarodnih organizacijah in po spoštovanju vseh obveznosti, ki jih imajo po mednarodnem pravu, |
| --- | --- |

W.

pozdravlja strategijo EU za boj proti nedovoljenemu kopičenju in trgovanju z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem ter s pripadajočim strelivom in potrjuje potrebo po usklajenemu in celovitemu konceptu EU za ukrepanje v zvezi z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem zunaj EU, ki bo upošteval dolgoročen trajnosten razvoj ter potrebo po mednarodnem sodelovanju vlad v mednarodnih organizacijah in po spoštovanju vseh obveznosti, ki jih imajo po mednarodnem pravu,

| X. | poziva države članice EU, naj v polnem sodelovanju z lokalnimi skupnostmi in preživelimi žrtvami oboroženega nasilja prednostno obravnavajo strategije za nadzor nad orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem, vključno z načrti za razorožitev, demobilizacijo, vračanje oseb, rehabilitacijo in ponovno vključevanje nekdanjih borcev in da znotraj desetega Evropskega razvojnega sklada (ERF) zagotovijo zadostna sredstva za financiranje teh načrtov, |
| --- | --- |

X.

poziva države članice EU, naj v polnem sodelovanju z lokalnimi skupnostmi in preživelimi žrtvami oboroženega nasilja prednostno obravnavajo strategije za nadzor nad orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem, vključno z načrti za razorožitev, demobilizacijo, vračanje oseb, rehabilitacijo in ponovno vključevanje nekdanjih borcev in da znotraj desetega Evropskega razvojnega sklada (ERF) zagotovijo zadostna sredstva za financiranje teh načrtov,

| Y. | ker bi bila jasna, učinkovita in usklajena skupna politika držav članic EU za nadzor izvoza orožja, ki bi temeljila na pravno zavezujočem kodeksu ravnanja glede prodaje orožja, odločilen prispevek EU k trajnostnemu razvoju v državah AKP, |
| --- | --- |

Y.

ker bi bila jasna, učinkovita in usklajena skupna politika držav članic EU za nadzor izvoza orožja, ki bi temeljila na pravno zavezujočem kodeksu ravnanja glede prodaje orožja, odločilen prispevek EU k trajnostnemu razvoju v državah AKP,

| Z. | ponovno poudarja, da so preprečevanje, boj proti nedovoljeni trgovini z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem ter njeno izkoreninjenje v vseh pogledih ključne prvine vsakršnih prizadevanj za preprečevanje in reševanje spopadov, trajnostno obnovo po koncu spopadov, spodbujanje trajnega miru in varnosti ter preprečevanje kriminalitete, saj ustvarjajo ustrezne razmere za trajnosten človeški, družbeni in gospodarski razvoj, |
| --- | --- |

Z.

ponovno poudarja, da so preprečevanje, boj proti nedovoljeni trgovini z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem ter njeno izkoreninjenje v vseh pogledih ključne prvine vsakršnih prizadevanj za preprečevanje in reševanje spopadov, trajnostno obnovo po koncu spopadov, spodbujanje trajnega miru in varnosti ter preprečevanje kriminalitete, saj ustvarjajo ustrezne razmere za trajnosten človeški, družbeni in gospodarski razvoj,

| AA. | ob nadaljnjem upoštevanju posebnih potreb preživelih žrtev oboroženih nasilja, zlasti glede zdravja, ekonomskih potreb in potreb po rehabilitaciji in posebnih potreb žensk, moških, otrok deklic, dečkov, starejših oseb in beguncev, |
| --- | --- |

AA.

ob nadaljnjem upoštevanju posebnih potreb preživelih žrtev oboroženih nasilja, zlasti glede zdravja, ekonomskih potreb in potreb po rehabilitaciji in posebnih potreb žensk, moških, otrok deklic, dečkov, starejših oseb in beguncev,

| AB. | ponovno izraža globoko zaskrbljenost zaradi uničujočih posledic, ki jih ima orožje malega kalibra in lahko strelno orožje za otroke, med katerimi je mnogo žrtev oboroženih spopadov, so bili prisiljeni postati otroci vojaki ali so vpleteni v organizirano oboroženo nasilje, in v zvezi s tem upošteva posebno zasedanje Generalne skupščine ZN o otrocih ter resolucije Varnostnega sveta št. 1379, 1460, 1539 in 1612, ki prispevajo k oblikovanju celovitega okvira za obravnavo zaščite otrok v oboroženih spopadih, |
| --- | --- |

AB.

ponovno izraža globoko zaskrbljenost zaradi uničujočih posledic, ki jih ima orožje malega kalibra in lahko strelno orožje za otroke, med katerimi je mnogo žrtev oboroženih spopadov, so bili prisiljeni postati otroci vojaki ali so vpleteni v organizirano oboroženo nasilje, in v zvezi s tem upošteva posebno zasedanje Generalne skupščine ZN o otrocih ter resolucije Varnostnega sveta št. 1379, 1460, 1539 in 1612, ki prispevajo k oblikovanju celovitega okvira za obravnavo zaščite otrok v oboroženih spopadih,

| AC. | opozarja, da poročilo UNDP o človekovem razvoju za leto 2003 pravi, da so izdatki in dolgovi za vojaške namene med najpomembnejšimi ovirami za doseganje razvojnih ciljev tisočletja ter da imajo agencije za izvozna posojila veliko vlogo pri povečevanju izdatkov za vojaške namene in dolgov držav v razvoju, |
| --- | --- |

AC.

opozarja, da poročilo UNDP o človekovem razvoju za leto 2003 pravi, da so izdatki in dolgovi za vojaške namene med najpomembnejšimi ovirami za doseganje razvojnih ciljev tisočletja ter da imajo agencije za izvozna posojila veliko vlogo pri povečevanju izdatkov za vojaške namene in dolgov držav v razvoju,

| 1. | poziva države k sprejemu sporazuma o splošnem svežnju načel glede prenosa orožja, ki mora predvideti najmanj naslednje:






  — | vsi prenosi morajo biti odobreni s posebnimi dovoljenji ali licencami, |
| --- | --- | --- |

1.

poziva države k sprejemu sporazuma o splošnem svežnju načel glede prenosa orožja, ki mora predvideti najmanj naslednje:

—

vsi prenosi morajo biti odobreni s posebnimi dovoljenji ali licencami,

| — | spoštovanje obstoječih obveznosti po mednarodnem pravu, |
| --- | --- |

—

spoštovanje obstoječih obveznosti po mednarodnem pravu,

| — | spoštovanje in izvajanje embargov, ki jih je sprejel Varnostni svet ZN, |
| --- | --- |

—

spoštovanje in izvajanje embargov, ki jih je sprejel Varnostni svet ZN,

| — | prošnjo za izdajo dovoljenja ali licence je treba zavrniti, če obstaja tveganje, da bodo z izvoženim orožjem storjene resne kršitve človekovih pravic ali mednarodnega humanitarnega prava, da bo preusmerjeno v roke nepooblaščenih uporabnikov, kot so teroristi, plačanci in gverilci, in da bi lahko vplivalo na varnost in stabilnost na regionalni in/ali notranji ravni; |
| --- | --- |

—

prošnjo za izdajo dovoljenja ali licence je treba zavrniti, če obstaja tveganje, da bodo z izvoženim orožjem storjene resne kršitve človekovih pravic ali mednarodnega humanitarnega prava, da bo preusmerjeno v roke nepooblaščenih uporabnikov, kot so teroristi, plačanci in gverilci, in da bi lahko vplivalo na varnost in stabilnost na regionalni in/ali notranji ravni;

| 2. | poziva mednarodno skupnost, naj nemudoma začne pogajanja o mednarodnem sporazumu o trgovini z orožjem v okviru Združenih narodov z namenom, da ustvari pravno zavezujoč instrument za zmanjševanje proizvodnje orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja v vseh državah proizvajalkah ter za ureditev prenosa orožja na svetovni ravni, kot je bilo dogovorjeno v razpravah o splošnih načelih, omenjenih v prejšnjem odstavku; |
| --- | --- |

2.

poziva mednarodno skupnost, naj nemudoma začne pogajanja o mednarodnem sporazumu o trgovini z orožjem v okviru Združenih narodov z namenom, da ustvari pravno zavezujoč instrument za zmanjševanje proizvodnje orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja v vseh državah proizvajalkah ter za ureditev prenosa orožja na svetovni ravni, kot je bilo dogovorjeno v razpravah o splošnih načelih, omenjenih v prejšnjem odstavku;

| 3. | poudarja, da je treba kodificirati obstoječe obveznosti po mednarodnem pravu glede prenosa orožja, zlasti tiste, ki zadevajo človekove pravice in merila humanitarnega prava; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je treba kodificirati obstoječe obveznosti po mednarodnem pravu glede prenosa orožja, zlasti tiste, ki zadevajo človekove pravice in merila humanitarnega prava;

| 4. | poziva podpisnice protokola ZN o strelnem orožju, naj ga nemudoma ratificirajo in vključijo v nacionalne zakonodaje; |
| --- | --- |

4.

poziva podpisnice protokola ZN o strelnem orožju, naj ga nemudoma ratificirajo in vključijo v nacionalne zakonodaje;

| 5. | poziva podpisnice UNPoA, protokola ZN o strelnem orožju in podobnih mednarodnih in regionalnih instrumentov ter pobud, naj razvijejo programe za tehnično pomoč tretjim državam ali regionalnim organizacijam, ki želijo oblikovati zakonodajne vzvode za urejanje trgovine z orožjem; |
| --- | --- |

5.

poziva podpisnice UNPoA, protokola ZN o strelnem orožju in podobnih mednarodnih in regionalnih instrumentov ter pobud, naj razvijejo programe za tehnično pomoč tretjim državam ali regionalnim organizacijam, ki želijo oblikovati zakonodajne vzvode za urejanje trgovine z orožjem;

| 6. | poziva države podpisnice UNPoA in drugih mednarodnih instrumentov, naj se dogovorijo o enotnem mehanizmu poročanja za uporabo na prihodnjih konferencah za pregled/revizijo ali procesih, ki naj ga na podlagi posvetovanj z državami podpisnicami razvije in usklajuje oddelek za razorožitev pri ZN (UNDDA); |
| --- | --- |

6.

poziva države podpisnice UNPoA in drugih mednarodnih instrumentov, naj se dogovorijo o enotnem mehanizmu poročanja za uporabo na prihodnjih konferencah za pregled/revizijo ali procesih, ki naj ga na podlagi posvetovanj z državami podpisnicami razvije in usklajuje oddelek za razorožitev pri ZN (UNDDA);

Na regionalni ravni

| 7. | poziva k ustanovitvi kontaktnih točk ali imenovanju kontaktnih oseb v podregionalnih ali regionalnih organizacijah za zvezo v zadevah, povezanih z izvajanjem UNPoA; |
| --- | --- |

7.

poziva k ustanovitvi kontaktnih točk ali imenovanju kontaktnih oseb v podregionalnih ali regionalnih organizacijah za zvezo v zadevah, povezanih z izvajanjem UNPoA;

| 8. | spodbuja k izvajanju pogajanj z namenom sklenitve pravno zavezujočih instrumentov za preprečevanje in boj proti nedovoljeni trgovini z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem in izkoreninjenje vseh njenih vidikov ter poziva države, naj jih ratificirajo in polno izvajajo; |
| --- | --- |

8.

spodbuja k izvajanju pogajanj z namenom sklenitve pravno zavezujočih instrumentov za preprečevanje in boj proti nedovoljeni trgovini z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem in izkoreninjenje vseh njenih vidikov ter poziva države, naj jih ratificirajo in polno izvajajo;

Na nacionalni ravni

| 9. | poziva države, naj v nacionalnem pravu kršitve embarga na izvoz orožja (vključno s finančno in logistično podporo) označijo za kazniva dejanja, |
| --- | --- |

9.

poziva države, naj v nacionalnem pravu kršitve embarga na izvoz orožja (vključno s finančno in logistično podporo) označijo za kazniva dejanja,

| 10. | poziva države, naj izboljšajo delovanje, preglednost in demokratično odgovornost oboroženih sil, organov kazenskega pregona in sistema kazenskega prava, kar bo ustvarilo varnejše okolje, v katerem državljani ne bodo čutili potrebe po posedovanju orožja; |
| --- | --- |

10.

poziva države, naj izboljšajo delovanje, preglednost in demokratično odgovornost oboroženih sil, organov kazenskega pregona in sistema kazenskega prava, kar bo ustvarilo varnejše okolje, v katerem državljani ne bodo čutili potrebe po posedovanju orožja;

| 11. | priporoča, da se z namenom, da se izboljšata pravna ureditev in odgovornost naraščajočega varnostnega sektorja, za urejanje zasebnih vojaških in varnostnih služb, ki delujejo v tujini, uporablja in izvaja nacionalna zakonodaja ter se taka zakonodaja razvije in uporablja, kjer še ne obstaja; |
| --- | --- |

11.

priporoča, da se z namenom, da se izboljšata pravna ureditev in odgovornost naraščajočega varnostnega sektorja, za urejanje zasebnih vojaških in varnostnih služb, ki delujejo v tujini, uporablja in izvaja nacionalna zakonodaja ter se taka zakonodaja razvije in uporablja, kjer še ne obstaja;

| 12. | poziva vse države, naj v nacionalno zakonodajo vključijo kodeks ravnanja za uslužbence organov pregona (16) ter osnovna načela o uporabi sile in strelnega orožja s strani uslužbencev organov pregona (17); |
| --- | --- |

12.

poziva vse države, naj v nacionalno zakonodajo vključijo kodeks ravnanja za uslužbence organov pregona (16) ter osnovna načela o uporabi sile in strelnega orožja s strani uslužbencev organov pregona (17);

| 13. | močno priporoča, naj vlade civilistom prepovedo posedovanje in uporabo vseh avtomatskih in polavtomatskih pušk ter brzostrelk; |
| --- | --- |

13.

močno priporoča, naj vlade civilistom prepovedo posedovanje in uporabo vseh avtomatskih in polavtomatskih pušk ter brzostrelk;

| 14. | poziva države, naj razvijejo nacionalno zakonodajo za preverjanje in izdajo dovoljenj za orožje malega kalibra in lahko strelno orožje, avtomatske in polavtomatske brzostrelke ter preprečijo nakup orožja osebam, ki so storile nasilna dejanja, zlasti v družini, ali so bile kazensko obsojene zaradi trgovine z orožjem ali kršenja predpisov za nadzor nad orožjem; |
| --- | --- |

14.

poziva države, naj razvijejo nacionalno zakonodajo za preverjanje in izdajo dovoljenj za orožje malega kalibra in lahko strelno orožje, avtomatske in polavtomatske brzostrelke ter preprečijo nakup orožja osebam, ki so storile nasilna dejanja, zlasti v družini, ali so bile kazensko obsojene zaradi trgovine z orožjem ali kršenja predpisov za nadzor nad orožjem;

| 15. | poudarja potrebo po zagotavljanju trajnosti nacionalnih pobud, med drugim z razvojem ocene potreb in virov; spodbujanjem ustreznih partnerstev s civilno družbo za potrebe izvajanja in s priznanjem primarne odgovornosti držav za ukrepanje; |
| --- | --- |

15.

poudarja potrebo po zagotavljanju trajnosti nacionalnih pobud, med drugim z razvojem ocene potreb in virov; spodbujanjem ustreznih partnerstev s civilno družbo za potrebe izvajanja in s priznanjem primarne odgovornosti držav za ukrepanje;

| 16. | poziva vse akterje h krepitvi obstoječih nacionalnih kontaktnih točk oziroma usklajevalnih agencij in njihovih stikov z mednarodnimi in dvostranskimi donatorji; |
| --- | --- |

16.

poziva vse akterje h krepitvi obstoječih nacionalnih kontaktnih točk oziroma usklajevalnih agencij in njihovih stikov z mednarodnimi in dvostranskimi donatorji;

| 17. | meni, da so prednostne naloge (kot jih priporočata okvira, ki ju vzpostavljata deklaracija iz Bamaka in UNPoA):






  — | ustanovitev in razvoj operativnih nacionalnih kontaktnih točk, nacionalnih akcijskih načrtov in/ali nacionalnih usklajevalnih agencij, kjer še ne obstajajo; |
| --- | --- | --- |

17.

meni, da so prednostne naloge (kot jih priporočata okvira, ki ju vzpostavljata deklaracija iz Bamaka in UNPoA):

—

ustanovitev in razvoj operativnih nacionalnih kontaktnih točk, nacionalnih akcijskih načrtov in/ali nacionalnih usklajevalnih agencij, kjer še ne obstajajo;

| — | okrepitev predpisov o upravljanju orožja, vključno s krepitvijo in usklajevanjem zakonodaje za dosego tega cilja; izobraževalni programi in programi za vzpostavitev vseh vidikov zmogljivosti organov kazenskega pregona, zlasti glede mejnega nadzora, upravljanja zalog in vodenja evidenc; |
| --- | --- |

—

okrepitev predpisov o upravljanju orožja, vključno s krepitvijo in usklajevanjem zakonodaje za dosego tega cilja; izobraževalni programi in programi za vzpostavitev vseh vidikov zmogljivosti organov kazenskega pregona, zlasti glede mejnega nadzora, upravljanja zalog in vodenja evidenc;

| — | izboljšanje, če je potrebno, operativnih zmogljivosti za izvrševanje, vključno z upravljanjem zalog, nadzorom, uničenjem, vodenjem evidenc in mejnim nadzorom; |
| --- | --- |

—

izboljšanje, če je potrebno, operativnih zmogljivosti za izvrševanje, vključno z upravljanjem zalog, nadzorom, uničenjem, vodenjem evidenc in mejnim nadzorom;

| — | boljša izmenjava podatkov in mehanizmov za sodelovanje pri preprečevanju in boju proti nedovoljeni trgovini z orožjem malega kalibra in lahkim orožjem ter za njeno izkoreninjenje; |
| --- | --- |

—

boljša izmenjava podatkov in mehanizmov za sodelovanje pri preprečevanju in boju proti nedovoljeni trgovini z orožjem malega kalibra in lahkim orožjem ter za njeno izkoreninjenje;

| 18. | poziva vse države, ki tega še niso storile, naj začnejo izvajati UNPoA; |
| --- | --- |

18.

poziva vse države, ki tega še niso storile, naj začnejo izvajati UNPoA;

| 19. | poziva vse države, naj pravno uredijo upravljanje zalog in jih zavarujejo pred krajo ali izginotjem; |
| --- | --- |

19.

poziva vse države, naj pravno uredijo upravljanje zalog in jih zavarujejo pred krajo ali izginotjem;

| 20. | poziva vse države, zlasti države članice AKP in EU, k izmenjavi podatkov o posredovanju orožja; |
| --- | --- |

20.

poziva vse države, zlasti države članice AKP in EU, k izmenjavi podatkov o posredovanju orožja;

| 21. | poziva vse države, naj nemudoma sprejmejo vse potrebne zakonodajne in druge ukrepe za to, da bo v nacionalnih zakonodajah nedovoljeno izdelovanje orožja in trgovina z njim, nezakonito posedovanje in uporaba orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja ter s tem povezanimi snovmi obravnavano kot kaznivo dejanje; |
| --- | --- |

21.

poziva vse države, naj nemudoma sprejmejo vse potrebne zakonodajne in druge ukrepe za to, da bo v nacionalnih zakonodajah nedovoljeno izdelovanje orožja in trgovina z njim, nezakonito posedovanje in uporaba orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja ter s tem povezanimi snovmi obravnavano kot kaznivo dejanje;

| 22. | poziva vse države, naj potrdijo zavezanost k zaščiti otrok pred posledicami širjenja in zlorabe orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja in pred tem, da bi jih v vojni izkoriščali kot otroke vojake; |
| --- | --- |

22.

poziva vse države, naj potrdijo zavezanost k zaščiti otrok pred posledicami širjenja in zlorabe orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja in pred tem, da bi jih v vojni izkoriščali kot otroke vojake;

| 23. | poziva vse države, naj izpolnijo obveznosti, ki jih določa resolucija Varnostnega sveta ZN št. 1325 (2000), naredijo konec nekaznovanju ter kaznujejo tiste, ki so odgovorni za genocid, zločine proti človeštvu in vojne zločine, vključno z zločini spolnega nasilja nad ženskami in deklicami, ter v tej zvezi poudarja, da je treba takšne zločine izključiti, kjer je to mogoče, iz določb o pomilostitvi; |
| --- | --- |

23.

poziva vse države, naj izpolnijo obveznosti, ki jih določa resolucija Varnostnega sveta ZN št. 1325 (2000), naredijo konec nekaznovanju ter kaznujejo tiste, ki so odgovorni za genocid, zločine proti človeštvu in vojne zločine, vključno z zločini spolnega nasilja nad ženskami in deklicami, ter v tej zvezi poudarja, da je treba takšne zločine izključiti, kjer je to mogoče, iz določb o pomilostitvi;

| 24. | poziva vse države, naj pri obravnavanju vseh vidikov nedovoljene trgovine z orožjem malega kalibra in lahkim orožjem upoštevajo vprašanje enakosti spolov in posebne potrebe žensk z namenom, da zagotovijo učinkovito izvajanje akcijskega načrta in resolucije Varnostnega sveta ZN št. 1325(2000) o ženskah, miru in varnosti; |
| --- | --- |

24.

poziva vse države, naj pri obravnavanju vseh vidikov nedovoljene trgovine z orožjem malega kalibra in lahkim orožjem upoštevajo vprašanje enakosti spolov in posebne potrebe žensk z namenom, da zagotovijo učinkovito izvajanje akcijskega načrta in resolucije Varnostnega sveta ZN št. 1325(2000) o ženskah, miru in varnosti;

Končne ugotovitve in prednostni ukrepi

| 25. | potrjuje, da je odločena izvajati in širiti UNPoA, da je treba ohraniti njegovo celovitost in da ne sme postati predmet pogajanj; |
| --- | --- |

25.

potrjuje, da je odločena izvajati in širiti UNPoA, da je treba ohraniti njegovo celovitost in da ne sme postati predmet pogajanj;

| 26. | priporoča, da se kljub nezadovoljivemu rezultatu konference za pregled/revizijo objavi letno poročilo o napredku ZN pri izvajanju UNPoA; |
| --- | --- |

26.

priporoča, da se kljub nezadovoljivemu rezultatu konference za pregled/revizijo objavi letno poročilo o napredku ZN pri izvajanju UNPoA;

| 27. | priporoča, da po konferenci ZN za pregled/revizijo UNPoA – upoštevaje dejstvo, da bo ta proces potekal zunaj parametrov, ki ji določa UNPoA, in hkrati vzporedno z njimi – da zainteresirane države v letu 2006 še naprej oblikujejo splošna načela za prenos orožja, kar se lahko razvije v vzporeden in dopolnilen proces znotraj sistema ZN, ki bo vodil k oblikovanju mednarodnega instrumenta; |
| --- | --- |

27.

priporoča, da po konferenci ZN za pregled/revizijo UNPoA – upoštevaje dejstvo, da bo ta proces potekal zunaj parametrov, ki ji določa UNPoA, in hkrati vzporedno z njimi – da zainteresirane države v letu 2006 še naprej oblikujejo splošna načela za prenos orožja, kar se lahko razvije v vzporeden in dopolnilen proces znotraj sistema ZN, ki bo vodil k oblikovanju mednarodnega instrumenta;

| 28. | pozdravlja resolucijo, ki jo je 26. oktobra 2006 odobril mednarodni odbor za razorožitev pri Generalni skupščini ZN in katere namen je zagotoviti celovit, pravno zavezujoč instrument, ki bo vzpostavil mednarodne standarde za trgovino s konvencionalnim orožjem, in prosi države AKP-EU, naj v Generalni skupščini podprejo to resolucijo; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja resolucijo, ki jo je 26. oktobra 2006 odobril mednarodni odbor za razorožitev pri Generalni skupščini ZN in katere namen je zagotoviti celovit, pravno zavezujoč instrument, ki bo vzpostavil mednarodne standarde za trgovino s konvencionalnim orožjem, in prosi države AKP-EU, naj v Generalni skupščini podprejo to resolucijo;

| 29. | globoko obžaluje, da na konferenci ZN za pregled/revizijo julija 2006 ni bilo mogoče doreči skupnega stališča, še zlasti pa dejstvo, da ni bilo mogoče doseči dogovora o načelih prihodnjega sporazuma o trgovini z orožjem ali vzpostaviti mehanizmov za nadaljnje ukrepanje; |
| --- | --- |

29.

globoko obžaluje, da na konferenci ZN za pregled/revizijo julija 2006 ni bilo mogoče doreči skupnega stališča, še zlasti pa dejstvo, da ni bilo mogoče doseči dogovora o načelih prihodnjega sporazuma o trgovini z orožjem ali vzpostaviti mehanizmov za nadaljnje ukrepanje;

| 30. | zahteva, naj večstranske in regionalne finančne ustanove ustrezno ukrepajo za vzpostavitev programov za obravnavo orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja v okviru prizadevanj za obnovo in rehabilitacijo na območjih, ki so v obdobju po spopadih, in prizadevanj za združevanje vprašanj upravljanja, krepitev zakonodaje in izboljšanje zmogljivosti organov kazenskega pregona, povezanih z orožjem malega kalibra in lahkega strelnega orožja; |
| --- | --- |

30.

zahteva, naj večstranske in regionalne finančne ustanove ustrezno ukrepajo za vzpostavitev programov za obravnavo orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja v okviru prizadevanj za obnovo in rehabilitacijo na območjih, ki so v obdobju po spopadih, in prizadevanj za združevanje vprašanj upravljanja, krepitev zakonodaje in izboljšanje zmogljivosti organov kazenskega pregona, povezanih z orožjem malega kalibra in lahkega strelnega orožja;

| 31. | poziva finančne ustanove, naj spodbujajo socialno-ekonomske razvojne programe, ki z vseh vidikov povečujejo javno ozaveščenost glede problematike in posledic nezakonite trgovine z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem; |
| --- | --- |

31.

poziva finančne ustanove, naj spodbujajo socialno-ekonomske razvojne programe, ki z vseh vidikov povečujejo javno ozaveščenost glede problematike in posledic nezakonite trgovine z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem;

| 32. | spodbuja, kjer je to ustrezno, regionalno podporo razoroževanju na nacionalni ravni, programe za demobilizacijo in ponovno vključevanje, zlasti v razmerah, nastalih po koncu spopadov, s posebno omembo uvajanja, upoštevanja, izvajanja in krepitve ustreznih zakonov, predpisov in upravnih postopkov; |
| --- | --- |

32.

spodbuja, kjer je to ustrezno, regionalno podporo razoroževanju na nacionalni ravni, programe za demobilizacijo in ponovno vključevanje, zlasti v razmerah, nastalih po koncu spopadov, s posebno omembo uvajanja, upoštevanja, izvajanja in krepitve ustreznih zakonov, predpisov in upravnih postopkov;

| 33. | poziva regije, naj spodbujajo učinkovito upravljanje in varovanje zalog, zlasti ukrepe za fizično varovanje; |
| --- | --- |

33.

poziva regije, naj spodbujajo učinkovito upravljanje in varovanje zalog, zlasti ukrepe za fizično varovanje;

| 34. | spodbuja regije, naj na prostovoljni podlagi, kjer je to ustrezno, razvijajo ukrepe za izboljšanje preglednosti na področju preprečevanja in boja proti nedovoljeni trgovini z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem ter njenega izkoreninjenja v vseh pogledih; |
| --- | --- |

34.

spodbuja regije, naj na prostovoljni podlagi, kjer je to ustrezno, razvijajo ukrepe za izboljšanje preglednosti na področju preprečevanja in boja proti nedovoljeni trgovini z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem ter njenega izkoreninjenja v vseh pogledih;

| 35. | poziva vse države EU in AKP ter ustrezne mednarodne in regionalne organizacije, ki lahko ponudijo pomoč, naj resno preučijo možnosti nudenja pomoči, vključno s tehnično in finančno pomočjo, za podporo izvajanju ukrepov iz UNPoA; |
| --- | --- |

35.

poziva vse države EU in AKP ter ustrezne mednarodne in regionalne organizacije, ki lahko ponudijo pomoč, naj resno preučijo možnosti nudenja pomoči, vključno s tehnično in finančno pomočjo, za podporo izvajanju ukrepov iz UNPoA;

| 36. | poziva vse države ter mednarodne in regionalne organizacije na vladni in parlamentarni ravni k sodelovanju, razvoju in krepitvi partnerstev za izmenjavo virov in podatkov o vseh vidikih nedovoljene trgovine z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem; |
| --- | --- |

36.

poziva vse države ter mednarodne in regionalne organizacije na vladni in parlamentarni ravni k sodelovanju, razvoju in krepitvi partnerstev za izmenjavo virov in podatkov o vseh vidikih nedovoljene trgovine z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem;

| 37. | z namenom, da omogoči izvajanje UNPoA, poziva vse države EU in AKP ter mednarodne in regionalne organizacije, naj resno preučijo možnosti za pomoč zainteresiranim državam na njihovo zahtevo pri izgradnji zmogljivosti na raznih področjih, vključno z razvojem ustrezne zakonodaje in predpisov, kazenskim pregonom, sledenjem in označevanjem, upravljanjem in varovanjem zalog, uničenjem orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja ter zbiranjem in izmenjavo podatkov, in pri tem poudarja odgovornost vseh držav članic, da zagotovijo trajnost nacionalnih pobud med izvajanjem vseh ukrepov iz UNPoA; |
| --- | --- |

37.

z namenom, da omogoči izvajanje UNPoA, poziva vse države EU in AKP ter mednarodne in regionalne organizacije, naj resno preučijo možnosti za pomoč zainteresiranim državam na njihovo zahtevo pri izgradnji zmogljivosti na raznih področjih, vključno z razvojem ustrezne zakonodaje in predpisov, kazenskim pregonom, sledenjem in označevanjem, upravljanjem in varovanjem zalog, uničenjem orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja ter zbiranjem in izmenjavo podatkov, in pri tem poudarja odgovornost vseh držav članic, da zagotovijo trajnost nacionalnih pobud med izvajanjem vseh ukrepov iz UNPoA;

| 38. | poziva vse države, naj ustvarijo podatkovne zbirke s podatki, ki jih države članice, mednarodne, regionalne in druge organizacije prostovoljno posredujejo o potrebah prizadetih držav in izkušnjah pri izvajanju UNPoA, ter drugimi podatki, ki lahko prispevajo k izboljšanju usklajevanja in prilagajanju virov potrebam; |
| --- | --- |

38.

poziva vse države, naj ustvarijo podatkovne zbirke s podatki, ki jih države članice, mednarodne, regionalne in druge organizacije prostovoljno posredujejo o potrebah prizadetih držav in izkušnjah pri izvajanju UNPoA, ter drugimi podatki, ki lahko prispevajo k izboljšanju usklajevanja in prilagajanju virov potrebam;

| 39. | opozarja na smernice odbora za razvojno pomoč pri OECD in druge ukrepe razvojnih partnerjev za omogočanje uporabe uradne razvojne pomoči pri izvajanju UNPoA; spodbuja vse države, agencije in institucije, naj polno izrabijo takšen razvoj; poziva k nadaljnjemu pregledu smernic za boljšo izrabo uradne razvoje pomoči za izvajanje UNPoA ter premagovanje negativnih učinkov širjenja in nedovoljene uporabe orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja; |
| --- | --- |

39.

opozarja na smernice odbora za razvojno pomoč pri OECD in druge ukrepe razvojnih partnerjev za omogočanje uporabe uradne razvojne pomoči pri izvajanju UNPoA; spodbuja vse države, agencije in institucije, naj polno izrabijo takšen razvoj; poziva k nadaljnjemu pregledu smernic za boljšo izrabo uradne razvoje pomoči za izvajanje UNPoA ter premagovanje negativnih učinkov širjenja in nedovoljene uporabe orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja;

| 40. | poziva sekretariat ZN, naj prevzame vodilno vlogo in usklajuje izvajanje ukrepov UNPoA; |
| --- | --- |

40.

poziva sekretariat ZN, naj prevzame vodilno vlogo in usklajuje izvajanje ukrepov UNPoA;

| 41. | poziva svet AKP-EU k zavezi, da bo okrepil sodelovanje EU-AKP pri izvajanju UNPoA in da bo vsaki dve leti po vzoru Afriške konference o potrebah in partnerstvu iz leta 2002 pripravil regionalne konference na temo potreb in partnerstva, kjer bo pregledan napredek pri izvajanju načrta; |
| --- | --- |

41.

poziva svet AKP-EU k zavezi, da bo okrepil sodelovanje EU-AKP pri izvajanju UNPoA in da bo vsaki dve leti po vzoru Afriške konference o potrebah in partnerstvu iz leta 2002 pripravil regionalne konference na temo potreb in partnerstva, kjer bo pregledan napredek pri izvajanju načrta;

| 42. | poziva k vključevanju vprašanj, povezanih z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem, v ustrezne postopke in dokumente EU in AKP, zlasti v vse mirovne in varnostne politike ter ukrepe ustreznih regionalnih in nacionalnih teles za potrebe prenove varnostnega sektorja ter proces razoroževanja, demobilizacije in ponovnega vključevanja; |
| --- | --- |

42.

poziva k vključevanju vprašanj, povezanih z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem, v ustrezne postopke in dokumente EU in AKP, zlasti v vse mirovne in varnostne politike ter ukrepe ustreznih regionalnih in nacionalnih teles za potrebe prenove varnostnega sektorja ter proces razoroževanja, demobilizacije in ponovnega vključevanja;

| 43. | poziva parlamente, naj prednostno obravnavajo ukrepe in prizadevanja za dobro upravljanje, saj so to bistveni elementi vsakršne strategije za reševanje problematike orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja ter regionalnih trenj; |
| --- | --- |

43.

poziva parlamente, naj prednostno obravnavajo ukrepe in prizadevanja za dobro upravljanje, saj so to bistveni elementi vsakršne strategije za reševanje problematike orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja ter regionalnih trenj;

| 44. | države članice EU in AKP, delegacije Komisije in predsedstvo Afriške unije prosi, naj branijo načela in priporočila iz te resolucije; |
| --- | --- |

44.

države članice EU in AKP, delegacije Komisije in predsedstvo Afriške unije prosi, naj branijo načela in priporočila iz te resolucije;

| 45. | s tem v zvezi nujno poziva Komisijo in Svet, naj končata tožbo glede pristojnosti na področju programa lahke oborožitve in naj, če tega vprašanja ne moreta rešiti sami, zaprosita Evropski parlament za zavezujočo arbitražno odločitev; |
| --- | --- |

45.

s tem v zvezi nujno poziva Komisijo in Svet, naj končata tožbo glede pristojnosti na področju programa lahke oborožitve in naj, če tega vprašanja ne moreta rešiti sami, zaprosita Evropski parlament za zavezujočo arbitražno odločitev;

| 46. | poziva države članice, naj izvajajo obveznosti iz skupnega stališča Sveta iz leta 2003 glede posredovanja orožja; nadalje poziva k objavi dvoletnih pregledov strategije, skupaj s seznamom tistih držav članic, ki niso izpolnile svojih obvez na tem področju; |
| --- | --- |

46.

poziva države članice, naj izvajajo obveznosti iz skupnega stališča Sveta iz leta 2003 glede posredovanja orožja; nadalje poziva k objavi dvoletnih pregledov strategije, skupaj s seznamom tistih držav članic, ki niso izpolnile svojih obvez na tem področju;

| 47. | poziva, naj kodeks ravnanja EU glede izvoza orožja iz leta 1998 postane pravno zavezujoč; EU poziva, naj partnerice AKP obvesti o letnih poročilih o kodeksu ravnanja EU glede izvoza orožja iz leta 1998 in napredku pri njegovem izvajanju; |
| --- | --- |

47.

poziva, naj kodeks ravnanja EU glede izvoza orožja iz leta 1998 postane pravno zavezujoč; EU poziva, naj partnerice AKP obvesti o letnih poročilih o kodeksu ravnanja EU glede izvoza orožja iz leta 1998 in napredku pri njegovem izvajanju;

| 48. | izrecno poziva Svet in Komisijo, naj omogočita mobilizacijo ustreznih virov za ukrepanje v zvezi z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem s pomočjo uredb, ki uvajajo instrument za predpristopno pomoč, evropski sosedski in partnerski instrument ter instrument razvojnega in gospodarskega sodelovanja; |
| --- | --- |

48.

izrecno poziva Svet in Komisijo, naj omogočita mobilizacijo ustreznih virov za ukrepanje v zvezi z orožjem malega kalibra in lahkim strelnim orožjem s pomočjo uredb, ki uvajajo instrument za predpristopno pomoč, evropski sosedski in partnerski instrument ter instrument razvojnega in gospodarskega sodelovanja;

| 49. | poziva države članice EU, naj preučijo zelo problematične posledice, ki jih imajo posojila agencij za izvozna posojila za mir, varnost in razvoj v tretjih državah, ter prosi države članice, naj razkrijejo natančne podatke o posojilih za izvoz orožja, ki po nekaterih ocenah znašajo približno 20 % in v nekaterih državah članicah celo več kot 50 % vseh izvoznih posojil, in še zlasti prosi države članice, naj v prihodnje ne dajejo posojil za izvoz orožja; |
| --- | --- |

49.

poziva države članice EU, naj preučijo zelo problematične posledice, ki jih imajo posojila agencij za izvozna posojila za mir, varnost in razvoj v tretjih državah, ter prosi države članice, naj razkrijejo natančne podatke o posojilih za izvoz orožja, ki po nekaterih ocenah znašajo približno 20 % in v nekaterih državah članicah celo več kot 50 % vseh izvoznih posojil, in še zlasti prosi države članice, naj v prihodnje ne dajejo posojil za izvoz orožja;

| 50. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju ZN, parlamentarnemu forumu o orožju malega kalibra in lahkem strelnem orožju, skupščini medparlamentarne unije, kongresu ZDA in vseafriškemu parlamentu. |
| --- | --- |

50.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju ZN, parlamentarnemu forumu o orožju malega kalibra in lahkem strelnem orožju, skupščini medparlamentarne unije, kongresu ZDA in vseafriškemu parlamentu.

---

(1)  Sprejeto na Skupni parlamentarni skupščini AKP-EU 23. novembra 2006 v Bridgetownu (Barbados).

(2)  A/60/463 (L.55) sklep, 8. december 2005.

(3)  Protokol, znan kot Protokol ZN o strelnem orožju, je bil sprejet maja 2001 z Resolucijo Generalne skupščine št. 55/255.

(4)  UL C 343, 5.12.2001, str. 311.

(5)  UL C 140 E, 13.6.2002, str. 587.

(6)  UL C 69 E, 19.3.2004, str. 136.

(7)  UL C 117 E, 18.5.2006, str. 230.

(8)  UL C 280 E, 18.11.2006, str. 443.

(9)  UL C 293 E, 2.12.2006, str. 316.

(10)  Svet jo je sprejel 26. junija 1997.

(11)  UL C 191, 19.7.2002, str. 1.

(12)  UL C 156, 25.6.2003, str. 79.

(13)  Svet Evropske unije, 5319/06, 13. januarja 2006.

(14)  Svet Evropske unije, 2678. zasedanje Sveta v Luxemburgu, 3. oktober 2005.

(15)  UL C 307, 15.12.2006.

(16)  Kodeks ravnanja za uslužbence organov pregona, sprejet z resolucijo Generalne skupščine št. 34/169 z dne 17. decembra 1979.

(17)  Osnovna načela o uporabi sile in strelnega orožja s strani uslužbencev organov pregona, ki je bil sprejet na 8. kongresu ZN o preprečevanju kriminala in obravnavanju prestopnikov, Havana, Kuba, od 27. avgusta do 7. septembra 1990.

RESOLUCIJA
   (1)

o vodi v državah v razvoju

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Bridgetownu (Barbados), od 20. do 23. novembra 2006, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Bridgetownu (Barbados), od 20. do 23. novembra 2006,

| — | ob upoštevanju členov 177, 178, 179, 180, 181 in 181a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 177, 178, 179, 180, 181 in 181a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu AKP-EU, podpisanega v Cotonouju (Benin) 23. junija 2000, zlasti člena 32, ki poudarja, da je treba v državah AKP bolje izkoriščati naravne vire, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu AKP-EU, podpisanega v Cotonouju (Benin) 23. junija 2000, zlasti člena 32, ki poudarja, da je treba v državah AKP bolje izkoriščati naravne vire,

| — | ob upoštevanju izidov 4. svetovnega foruma o vodah, ki je potekal v Ciudadu de Mexicu od 16. do 22. marca 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izidov 4. svetovnega foruma o vodah, ki je potekal v Ciudadu de Mexicu od 16. do 22. marca 2006,

| — | ob upoštevanju Agende 21, sprejete na konferenci Združenih narodov o okolju in razvoju v Riu de Janeiru leta 1992, zlasti člena 18, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Agende 21, sprejete na konferenci Združenih narodov o okolju in razvoju v Riu de Janeiru leta 1992, zlasti člena 18,

| — | ob upoštevanju Deklaracije tisočletja in razvojnih ciljev tisočletja ter končnega poročila (2005) delovne skupine za projekt tisočletja Združenih narodov za vodo in sanitarne razmere z naslovom „Zdravje, dostojanstvo in razvoj: kaj bo potrebno?“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije tisočletja in razvojnih ciljev tisočletja ter končnega poročila (2005) delovne skupine za projekt tisočletja Združenih narodov za vodo in sanitarne razmere z naslovom „Zdravje, dostojanstvo in razvoj: kaj bo potrebno?“,

| — | ob upoštevanju politične izjave, sprejete na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju, ki je potekal v Johannesburgu od 26. avgusta do 4. septembra 2002, v kateri so bili opredeljeni prednostni ukrepi na petih ključnih področjih, ki naj zagotovijo doseganje razvojnih ciljev novega tisočletja Združenih narodov: voda in sanitarne razmere, energija, zdravje, kmetijstvo ter biotska raznovrstnost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju politične izjave, sprejete na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju, ki je potekal v Johannesburgu od 26. avgusta do 4. septembra 2002, v kateri so bili opredeljeni prednostni ukrepi na petih ključnih področjih, ki naj zagotovijo doseganje razvojnih ciljev novega tisočletja Združenih narodov: voda in sanitarne razmere, energija, zdravje, kmetijstvo ter biotska raznovrstnost,

| — | ob upoštevanju svetovnega vrha o družbenem razvoju, ki je potekal v Köbenhavnu (1995) in tam podane izjave o preskrbi z vodo in ureditvijo sanitarnih razmer v boju proti revščini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svetovnega vrha o družbenem razvoju, ki je potekal v Köbenhavnu (1995) in tam podane izjave o preskrbi z vodo in ureditvijo sanitarnih razmer v boju proti revščini,

| — | ob upoštevanju mednarodne konference o sladki vodi v Bonnu (2001), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodne konference o sladki vodi v Bonnu (2001),

| — | ob upoštevanju konference Združenih narodov o vodi v Mar del Plati in tam sprejetem akcijskem načrtu za oceno in izkoriščanje vodnih virov (1977), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konference Združenih narodov o vodi v Mar del Plati in tam sprejetem akcijskem načrtu za oceno in izkoriščanje vodnih virov (1977),

| — | ob upoštevanju svetovnega posveta v New Delhiju (1990) o preskrbi z zdravo vodo in ustreznih načinih za odlaganje odpadkov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svetovnega posveta v New Delhiju (1990) o preskrbi z zdravo vodo in ustreznih načinih za odlaganje odpadkov,

| — | ob upoštevanju okvirnega dokumenta, sprejetega na 37. vrhu Organizacije afriške enotnosti, v katerem je v devetem od desetih ciljev novega partnerstva za razvoj Afrike navedeno „zgraditi in izboljšati infrastrukture, tudi na področjih informacijskih in komunikacijskih tehnologij, energije, prometa, vode in sanitarnih storitev“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnega dokumenta, sprejetega na 37. vrhu Organizacije afriške enotnosti, v katerem je v devetem od desetih ciljev novega partnerstva za razvoj Afrike navedeno „zgraditi in izboljšati infrastrukture, tudi na področjih informacijskih in komunikacijskih tehnologij, energije, prometa, vode in sanitarnih storitev“,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 4. septembra 2003 o ravnanju z vodo v državah v razvoju in prednostnih nalog razvojnega sodelovanja (P5_TA(2003)0377), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 4. septembra 2003 o ravnanju z vodo v državah v razvoju in prednostnih nalog razvojnega sodelovanja (P5_TA(2003)0377),

| — | ob upoštevanju pobude EU za vodo, ki je bila sprožena na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude EU za vodo, ki je bila sprožena na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu leta 2002,

| — | ob upoštevanju sklada AKP-EU za preskrbo z vodo, ustanovljenega leta 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklada AKP-EU za preskrbo z vodo, ustanovljenega leta 2004,

| — | ob upoštevanju poročila o financiranju področja vode, ki je bilo predstavljeno na 3. svetovnem forumu o vodi v Kyotu marca 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o financiranju področja vode, ki je bilo predstavljeno na 3. svetovnem forumu o vodi v Kyotu marca 2003,

| — | ob upoštevanju svetovnega poročila Združenih narodov o izkoriščanju vodnih virov, z naslovom „Voda, deljena odgovornost“, predstavljenega 9. marca 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svetovnega poročila Združenih narodov o izkoriščanju vodnih virov, z naslovom „Voda, deljena odgovornost“, predstavljenega 9. marca 2006,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za socialne zadeve in okolje (AKP/EU 3916/konč.), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za socialne zadeve in okolje (AKP/EU 3916/konč.),

| A. | ker je 1,1 milijarde ljudi prikrajšanih za ustrezen dostop do pitne vode in ker 2,6 milijarde ne živi v ustreznih sanitarnih razmerah (skupni nadzorni program WHO in UNICEF 2004) (2), |
| --- | --- |

A.

ker je 1,1 milijarde ljudi prikrajšanih za ustrezen dostop do pitne vode in ker 2,6 milijarde ne živi v ustreznih sanitarnih razmerah (skupni nadzorni program WHO in UNICEF 2004) (2),

| B. | ker bo demografska rast do leta 2015 povzročila nezadostno oskrbo s pitno vodo za 1,1 milijarde ljudi, od katerih 400 milijonov v Afriki, in neustrezne sanitarne razmere za 2,6 milijarde ljudi, od katerih 410 milijonov v Afriki; ker bodo potrebe po pitni vodi do leta 2050 nenehno rasle, saj bo takrat svetovno prebivalstvo naraslo na 9 milijard ljudi, |
| --- | --- |

B.

ker bo demografska rast do leta 2015 povzročila nezadostno oskrbo s pitno vodo za 1,1 milijarde ljudi, od katerih 400 milijonov v Afriki, in neustrezne sanitarne razmere za 2,6 milijarde ljudi, od katerih 410 milijonov v Afriki; ker bodo potrebe po pitni vodi do leta 2050 nenehno rasle, saj bo takrat svetovno prebivalstvo naraslo na 9 milijard ljudi,

| C. | ker je že dokazano, da je voda temeljnega pomena za družbeni in gospodarski razvoj, ker je pomembna za proizvodne dejavnosti in nepogrešljiva za kmetijstvo, ribištvo, zdravstvo, industrijo, energetiko, varstvo ekosistemov in biotske raznovrstnosti ter za vse oblike potrošništva za dobrobit prebivalstva, |
| --- | --- |

C.

ker je že dokazano, da je voda temeljnega pomena za družbeni in gospodarski razvoj, ker je pomembna za proizvodne dejavnosti in nepogrešljiva za kmetijstvo, ribištvo, zdravstvo, industrijo, energetiko, varstvo ekosistemov in biotske raznovrstnosti ter za vse oblike potrošništva za dobrobit prebivalstva,

| D. | ker je dostop do pitne vode priznan kot temeljna človekova pravica, utemeljena v mednarodnih konvencijah o družbeno-gospodarskih in kulturnih pravicah, in zato ker je voda nujno potrebna za življenje in človekovo dobro počutje, torej ne more biti samo tržno blago, temveč je tudi družbena dobrina, |
| --- | --- |

D.

ker je dostop do pitne vode priznan kot temeljna človekova pravica, utemeljena v mednarodnih konvencijah o družbeno-gospodarskih in kulturnih pravicah, in zato ker je voda nujno potrebna za življenje in človekovo dobro počutje, torej ne more biti samo tržno blago, temveč je tudi družbena dobrina,

| E. | ker so voda in sanitarne razmere ključne teme razvojnih ciljev tisočletja in ker je ustrezno obravnavanje teh tem odločilnega pomena za doseganje razvojnih ciljev tisočletja, |
| --- | --- |

E.

ker so voda in sanitarne razmere ključne teme razvojnih ciljev tisočletja in ker je ustrezno obravnavanje teh tem odločilnega pomena za doseganje razvojnih ciljev tisočletja,

| F. | ker v nobeni strategiji boja proti revščini ne sme biti podcenjena življenjska potreba prebivalstva po vodi in po pravičnem in trajnostnem upravljanju s tem življenjskim virom v interesu celotne družbe, |
| --- | --- |

F.

ker v nobeni strategiji boja proti revščini ne sme biti podcenjena življenjska potreba prebivalstva po vodi in po pravičnem in trajnostnem upravljanju s tem življenjskim virom v interesu celotne družbe,

| G. | ker spodbujanje trajnostnega ekološkega čiščenja voda zagotavlja zdravo vodo in možnost gnojenja v kmetijstvu za pridelavo hrane; ob upoštevanju, da razvojni cilji tisočletja dajejo vodi odločilni pomen za okolje, |
| --- | --- |

G.

ker spodbujanje trajnostnega ekološkega čiščenja voda zagotavlja zdravo vodo in možnost gnojenja v kmetijstvu za pridelavo hrane; ob upoštevanju, da razvojni cilji tisočletja dajejo vodi odločilni pomen za okolje,

| H. | ker so otežena dostopnost pitne vode in slabe sanitarne razmere vzrok za mnoge bolezni; ker so okužbe zaradi slabe higiene in zdravstvena tveganja za prebivalstvo v Afriki pogosti in nastajajo zlasti zaradi okuženih vodnih virov, slabega ravnanja z vodo ali nehigienskega vedenja, |
| --- | --- |

H.

ker so otežena dostopnost pitne vode in slabe sanitarne razmere vzrok za mnoge bolezni; ker so okužbe zaradi slabe higiene in zdravstvena tveganja za prebivalstvo v Afriki pogosti in nastajajo zlasti zaradi okuženih vodnih virov, slabega ravnanja z vodo ali nehigienskega vedenja,

| I. | ker so svetovni vodni viri nepravično razporejeni: 60 % svetovne sladke vode se nahaja v devetih državah (Brazilija, Ruska federacija, Kanada, Indonezija, Kitajska, Kolumbija, Združene države, Peru in Indija) in ker so države, slabo preskrbljene z vodo, predvsem otoki, majhne in puščavske države (med njimi Izrael, Libija, Mavretanija, Zelenortski otoki, Džibuti in Kuvajt), |
| --- | --- |

I.

ker so svetovni vodni viri nepravično razporejeni: 60 % svetovne sladke vode se nahaja v devetih državah (Brazilija, Ruska federacija, Kanada, Indonezija, Kitajska, Kolumbija, Združene države, Peru in Indija) in ker so države, slabo preskrbljene z vodo, predvsem otoki, majhne in puščavske države (med njimi Izrael, Libija, Mavretanija, Zelenortski otoki, Džibuti in Kuvajt),

| J. | ker se tri od štirih držav, ki so pogosto politično, kulturno in gospodarsko različne, nahajajo ob istih svetovnih rekah, in ob pomanjkanju soglasja o njeni razumni in pravični rabi, postane voda, vir življenja, možen vir napetosti in nesoglasij, ki se lahko sprevržejo v spopade, |
| --- | --- |

J.

ker se tri od štirih držav, ki so pogosto politično, kulturno in gospodarsko različne, nahajajo ob istih svetovnih rekah, in ob pomanjkanju soglasja o njeni razumni in pravični rabi, postane voda, vir življenja, možen vir napetosti in nesoglasij, ki se lahko sprevržejo v spopade,

| K. | ker je v državah Afrike in Azije razpoložljivost vode odvisna od številnih sezonskih nihanj in od ponavljajočih se obdobij suše oziroma poplav, in ker se nekatere morske in otoške države soočajo s težavami zaradi slane vode, ki preplavlja sladkovodne površine, |
| --- | --- |

K.

ker je v državah Afrike in Azije razpoložljivost vode odvisna od številnih sezonskih nihanj in od ponavljajočih se obdobij suše oziroma poplav, in ker se nekatere morske in otoške države soočajo s težavami zaradi slane vode, ki preplavlja sladkovodne površine,

| L. | ker suša pogosto nastaja zaradi slabega ravnanja z zemljo, čezmerne paše, krčenja gozdov ter izvajanja velikih netrajnostnih namakalnih projektov, |
| --- | --- |

L.

ker suša pogosto nastaja zaradi slabega ravnanja z zemljo, čezmerne paše, krčenja gozdov ter izvajanja velikih netrajnostnih namakalnih projektov,

| M. | ker sedanja gibanja, med drugim demografski tokovi, naraščajoča urbanizacija, podnebne spremembe, ekologija in gospodarska struktura, predstavljajo velik izziv za upravljanje z vodo v državah v razvoju, predvsem tistih v Sahelu, |
| --- | --- |

M.

ker sedanja gibanja, med drugim demografski tokovi, naraščajoča urbanizacija, podnebne spremembe, ekologija in gospodarska struktura, predstavljajo velik izziv za upravljanje z vodo v državah v razvoju, predvsem tistih v Sahelu,

| N. | ker intenzivno in proizvodno kmetijstvo porabi približno 70 % sladke vode za namakanje, pri tem pa je izguba 40 %, in ker bi moralo izboljšanje namakalnih tehnik omogočiti prihranek velikih količin vode in povečati kmetijsko proizvodnjo ter tako nadomestiti od dežja odvisno kmetijsko proizvodnjo, ki ne zadostuje za vse prehrambene potrebe, |
| --- | --- |

N.

ker intenzivno in proizvodno kmetijstvo porabi približno 70 % sladke vode za namakanje, pri tem pa je izguba 40 %, in ker bi moralo izboljšanje namakalnih tehnik omogočiti prihranek velikih količin vode in povečati kmetijsko proizvodnjo ter tako nadomestiti od dežja odvisno kmetijsko proizvodnjo, ki ne zadostuje za vse prehrambene potrebe,

| O. | ker se bodo v naslednjih desetih letih za 50 % povečale sedanje potrebe po vodi za prehrambene namene, da bi uresničili razvojne cilje tisočletja in za polovico zmanjšali podhranjeno prebivalstvo, |
| --- | --- |

O.

ker se bodo v naslednjih desetih letih za 50 % povečale sedanje potrebe po vodi za prehrambene namene, da bi uresničili razvojne cilje tisočletja in za polovico zmanjšali podhranjeno prebivalstvo,

| P. | ker na afriškem podeželju mnogo prebivalstva nima vodnjakov ne priključkov na vodno omrežje ne virov pitne vode in ne zbiralnikov za deževnico, |
| --- | --- |

P.

ker na afriškem podeželju mnogo prebivalstva nima vodnjakov ne priključkov na vodno omrežje ne virov pitne vode in ne zbiralnikov za deževnico,

| Q. | ker bodo razvoj in spodbujanje ustreznih tehnologij za urejanje sanitarnih razmer, izvajanje strategij z uporabo notranjih finančnih virov in sodelovanje skupnosti omogočili pospešitev trajnostnega urejanja sanitarnih razmer v naslednjem desetletju, |
| --- | --- |

Q.

ker bodo razvoj in spodbujanje ustreznih tehnologij za urejanje sanitarnih razmer, izvajanje strategij z uporabo notranjih finančnih virov in sodelovanje skupnosti omogočili pospešitev trajnostnega urejanja sanitarnih razmer v naslednjem desetletju,

| R. | ker nezadostnost finančnih virov za obnovo infrastruktur, vzdrževanje in upravljanje obstoječe opreme neizogibno pomeni poslabšanje oskrbe z vodo za revnejše prebivalstvo zaradi visokih stroškov storitev, zlasti izven mest, |
| --- | --- |

R.

ker nezadostnost finančnih virov za obnovo infrastruktur, vzdrževanje in upravljanje obstoječe opreme neizogibno pomeni poslabšanje oskrbe z vodo za revnejše prebivalstvo zaradi visokih stroškov storitev, zlasti izven mest,

| S. | ker je racionalna poraba vode odvisna od ozaveščenosti lokalnega prebivalstva – pri tem je zlasti pomembna vloga žensk – tako na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, pa tudi od primerne cene, ki naj omogoči vsem dostop do vode za zadovoljevanje osnovnih potreb in za zagotavljanje učinkovite uporabe vode z ozaveščanjem njenih porabnikov, |
| --- | --- |

S.

ker je racionalna poraba vode odvisna od ozaveščenosti lokalnega prebivalstva – pri tem je zlasti pomembna vloga žensk – tako na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, pa tudi od primerne cene, ki naj omogoči vsem dostop do vode za zadovoljevanje osnovnih potreb in za zagotavljanje učinkovite uporabe vode z ozaveščanjem njenih porabnikov,

| T. | ker v državah v razvoju vladam ne uspe, da bi za vodo uveljavile cene, ki bi odražale stroške oskrbe, |
| --- | --- |

T.

ker v državah v razvoju vladam ne uspe, da bi za vodo uveljavile cene, ki bi odražale stroške oskrbe,

| U. | ker je nezadostnost tehničnih in finančnih sredstev ter človeških virov vzrok za slabo upravljanje vodnih virov in storitev, |
| --- | --- |

U.

ker je nezadostnost tehničnih in finančnih sredstev ter človeških virov vzrok za slabo upravljanje vodnih virov in storitev,

| V. | ker sta privatizacija upravljanja vodnih virov in liberalizacija javnih storitev poslabšali stanje zunanjega zadolževanja južnih držav, katerih razpoložljivi viri so namenjeni bolj povračilu dolgov kot pa trajnostnemu razvoju, dostopu do pitne vode, izobraževanju, zdravju, nastanitvam in energiji, |
| --- | --- |

V.

ker sta privatizacija upravljanja vodnih virov in liberalizacija javnih storitev poslabšali stanje zunanjega zadolževanja južnih držav, katerih razpoložljivi viri so namenjeni bolj povračilu dolgov kot pa trajnostnemu razvoju, dostopu do pitne vode, izobraževanju, zdravju, nastanitvam in energiji,

| W. | ker je udeležba zasebnega sektorja pri preskrbi z vodo in urejanju sanitarnih razmer v državah v razvoju nizka, |
| --- | --- |

W.

ker je udeležba zasebnega sektorja pri preskrbi z vodo in urejanju sanitarnih razmer v državah v razvoju nizka,

| X. | ker ostaja udeležba zasebnega sektorja pri ponudbi vode sporna zaradi dejstva, da bi splošna in nediskiriminatorna uporaba vode morala biti edina pravilna, vendar lahko udeležba zasebnega sektorja da finančni in upravljalni prispevek k ponudbi vode ter prispeva nove tehnologije in spretnosti, |
| --- | --- |

X.

ker ostaja udeležba zasebnega sektorja pri ponudbi vode sporna zaradi dejstva, da bi splošna in nediskiriminatorna uporaba vode morala biti edina pravilna, vendar lahko udeležba zasebnega sektorja da finančni in upravljalni prispevek k ponudbi vode ter prispeva nove tehnologije in spretnosti,

| Y. | ker v večini držav v razvoju obstaja resnična pripravljenost za uvrstitev težav z vodo, higieno in urejanjem sanitarnih razmer v razvojno politiko in strategije (decentralizacija, boj proti revščini, skupno upravljanje vodnih virov itd.) ter za spodbujanje pobud za financiranje vode in urejanje sanitarnih razmer (EU, Novo partnerstvo za razvoj Afrike, Afriška razvojna banka, Afriška ministrska konferenca za vodo itd.), |
| --- | --- |

Y.

ker v večini držav v razvoju obstaja resnična pripravljenost za uvrstitev težav z vodo, higieno in urejanjem sanitarnih razmer v razvojno politiko in strategije (decentralizacija, boj proti revščini, skupno upravljanje vodnih virov itd.) ter za spodbujanje pobud za financiranje vode in urejanje sanitarnih razmer (EU, Novo partnerstvo za razvoj Afrike, Afriška razvojna banka, Afriška ministrska konferenca za vodo itd.),

| Z. | ker so bila za doseganje razvojnih ciljev tisočletja sprejete pobude na evropski ravni, zlasti pobuda EU za vodo, za omogočanje boljšega dostopa do pitne vode in za izboljšanje sanitarnih razmer revnejšega prebivalstva v teh državah z aktivnim obravnavanjem vprašanja finančnega primanjkljaja, |
| --- | --- |

Z.

ker so bila za doseganje razvojnih ciljev tisočletja sprejete pobude na evropski ravni, zlasti pobuda EU za vodo, za omogočanje boljšega dostopa do pitne vode in za izboljšanje sanitarnih razmer revnejšega prebivalstva v teh državah z aktivnim obravnavanjem vprašanja finančnega primanjkljaja,

| AA. | ker Evropska unija in njene države članice zagotavljajo 1,4 milijarde evrov letno za vodo in urejanje sanitarnih razmer v državah v razvoju, s čimer je EU v tem sektorju največji donator pomoči na svetu, in ker je treba uporabiti ta sredstva za krepitev javnega sektorja, ki naj bi zagotovil oskrbo z vodo, |
| --- | --- |

AA.

ker Evropska unija in njene države članice zagotavljajo 1,4 milijarde evrov letno za vodo in urejanje sanitarnih razmer v državah v razvoju, s čimer je EU v tem sektorju največji donator pomoči na svetu, in ker je treba uporabiti ta sredstva za krepitev javnega sektorja, ki naj bi zagotovil oskrbo z vodo,

| AB. | ker je cilj pobude EU za vodo večja mobilizacija na mednarodni ravni za doseganje razvojnih ciljev novega tisočletja in ciljev svetovnega vrha o trajnostnem razvoju v Johannesburgu, povezanih s pitno vodo in urejanjem sanitarnih razmer, s pomočjo strateških regionalnih partnerstev, ki bodo vključevala vse interesne skupine – vlade, civilno družbo, lokalne organe in zasebni sektor, |
| --- | --- |

AB.

ker je cilj pobude EU za vodo večja mobilizacija na mednarodni ravni za doseganje razvojnih ciljev novega tisočletja in ciljev svetovnega vrha o trajnostnem razvoju v Johannesburgu, povezanih s pitno vodo in urejanjem sanitarnih razmer, s pomočjo strateških regionalnih partnerstev, ki bodo vključevala vse interesne skupine – vlade, civilno družbo, lokalne organe in zasebni sektor,

| 1. | ponovno poudarja, da je brezpogojni dostop do vode pravica, in meni, da morajo politika in strategije za razvoj in boj proti revščini upoštevati življenjske potrebe prebivalstva, zlasti revnejšega, po vodi in po pravičnem in trajnostnem upravljanju s tem življenjskim virom v interesu celotne družbe; |
| --- | --- |

1.

ponovno poudarja, da je brezpogojni dostop do vode pravica, in meni, da morajo politika in strategije za razvoj in boj proti revščini upoštevati življenjske potrebe prebivalstva, zlasti revnejšega, po vodi in po pravičnem in trajnostnem upravljanju s tem življenjskim virom v interesu celotne družbe;

| 2. | zahteva, da države AKP oblikujejo tako kmetijsko politiko in strategije, ki bodo spodbujale namakalne tehnike, ki bodo omogočale velik prihranek vode, in da navedejo upravljanje z vodo kot prednostno nalogo, ki bo omogočila trajno varnost hrane; |
| --- | --- |

2.

zahteva, da države AKP oblikujejo tako kmetijsko politiko in strategije, ki bodo spodbujale namakalne tehnike, ki bodo omogočale velik prihranek vode, in da navedejo upravljanje z vodo kot prednostno nalogo, ki bo omogočila trajno varnost hrane;

| 3. | priporoča državam AKP uvedbo novih načinov črpanja in porabe vode, ki bodo temeljili na skupnem trajnostnem upravljanju vodnih virov, upoštevali družbeno-gospodarske razsežnosti vode in kjer bo dana prednost ekološkemu kmetijstvu, temelječem na izkoriščanju domačih virov, spodbujanju ustreznih tehnologij in sodelovanju vseh zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

3.

priporoča državam AKP uvedbo novih načinov črpanja in porabe vode, ki bodo temeljili na skupnem trajnostnem upravljanju vodnih virov, upoštevali družbeno-gospodarske razsežnosti vode in kjer bo dana prednost ekološkemu kmetijstvu, temelječem na izkoriščanju domačih virov, spodbujanju ustreznih tehnologij in sodelovanju vseh zainteresiranih strani;

| 4. | poziva Evropsko unijo, naj posebno pozornost posveti državam AKP, ki se stalno spopadajo s pomanjkanjem vode in hrane zaradi suše, ter da jim namenijo večja finančna sredstva; |
| --- | --- |

4.

poziva Evropsko unijo, naj posebno pozornost posveti državam AKP, ki se stalno spopadajo s pomanjkanjem vode in hrane zaradi suše, ter da jim namenijo večja finančna sredstva;

| 5. | priznava, da je privatizacija vode v državah v razvoju še vedno zelo občutljiva in sporna tema, ki jo je treba temu primerno obravnavati; poziva k politiki za privatizacijo upravljanja vodnih virov in liberalizacijo javnih storitev v državah AKP, ki bo dosledno obravnavala družbeno odgovornost ter bo pogojena z dostopno in boljšo oskrbo, z vodo in urejenimi sanitarnimi razmerami, zlasti za revnejše, in ki bodo obravnavale brezpogojno uporabo vode kot pravico; |
| --- | --- |

5.

priznava, da je privatizacija vode v državah v razvoju še vedno zelo občutljiva in sporna tema, ki jo je treba temu primerno obravnavati; poziva k politiki za privatizacijo upravljanja vodnih virov in liberalizacijo javnih storitev v državah AKP, ki bo dosledno obravnavala družbeno odgovornost ter bo pogojena z dostopno in boljšo oskrbo, z vodo in urejenimi sanitarnimi razmerami, zlasti za revnejše, in ki bodo obravnavale brezpogojno uporabo vode kot pravico;

| 6. | poziva k prekinitvi mednarodnih pritiskov na države v razvoju med pogajanji na dvostranskih ali večstranskih forumih ter prek mednarodnih finančnih institucij, da liberalizirajo svoja vodna gospodarstva, kar ogroža njihove javne storitve na tem področju; |
| --- | --- |

6.

poziva k prekinitvi mednarodnih pritiskov na države v razvoju med pogajanji na dvostranskih ali večstranskih forumih ter prek mednarodnih finančnih institucij, da liberalizirajo svoja vodna gospodarstva, kar ogroža njihove javne storitve na tem področju;

| 7. | opozarja, da voda in urejanje sanitarnih razmer še nista bila ustrezno vključena v razvojne dejavnosti drugih povezanih sektorjev, kot so kmetijstvo, industrija, zdravstvo, izobraževanje, gozdarstvo, okolje, čeprav gre pri vodi in urejanju sanitarnih razmer za izrazito medsektorsko vprašanje; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da voda in urejanje sanitarnih razmer še nista bila ustrezno vključena v razvojne dejavnosti drugih povezanih sektorjev, kot so kmetijstvo, industrija, zdravstvo, izobraževanje, gozdarstvo, okolje, čeprav gre pri vodi in urejanju sanitarnih razmer za izrazito medsektorsko vprašanje;

| 8. | ugotavlja, da se vodni viri slabšajo zaradi podnebnih sprememb, in opozarja, da je dinamično trajnostno upravljanje z vodnimi ekosistemi nujno potrebno, da bi preprečili in ublažili negativne vplive podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da se vodni viri slabšajo zaradi podnebnih sprememb, in opozarja, da je dinamično trajnostno upravljanje z vodnimi ekosistemi nujno potrebno, da bi preprečili in ublažili negativne vplive podnebnih sprememb;

| 9. | opozarja, da je ozaveščanje o praksah trajnostnega upravljanja nujno, da bi prihodnjim generacijam zagotovili preskrbo z vodo, povečali varnost preskrbe s hrano ter izboljšali znanje prebivalstva na področju higiene in urejanja sanitarnih razmer; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da je ozaveščanje o praksah trajnostnega upravljanja nujno, da bi prihodnjim generacijam zagotovili preskrbo z vodo, povečali varnost preskrbe s hrano ter izboljšali znanje prebivalstva na področju higiene in urejanja sanitarnih razmer;

| 10. | poziva k celostnemu upravljanju vodnih virov, ki bo upoštevalo vsako upravičeno rabo in povpraševanje, s poudarkom na povezovanju med uporabo zemljišč in vode, področji ob zgornjem in spodnjem toku, upravljanjem z obalnimi območji in upravljanjem površinske vode ter podtalnice; |
| --- | --- |

10.

poziva k celostnemu upravljanju vodnih virov, ki bo upoštevalo vsako upravičeno rabo in povpraševanje, s poudarkom na povezovanju med uporabo zemljišč in vode, področji ob zgornjem in spodnjem toku, upravljanjem z obalnimi območji in upravljanjem površinske vode ter podtalnice;

| 11. | priznava vlogo, ki jo imata spol in kultura pri razvoju na področju vode in urejanju sanitarnih razmer, ter opozarja, da je vse pristope in rešitve treba prilagoditi lokalni kulturi in vlogi spolov; |
| --- | --- |

11.

priznava vlogo, ki jo imata spol in kultura pri razvoju na področju vode in urejanju sanitarnih razmer, ter opozarja, da je vse pristope in rešitve treba prilagoditi lokalni kulturi in vlogi spolov;

| 12. | opozarja, da je v državah v razvoju napredovanje k trajnostnemu dostopu do vode in upravljanju z njo odvisna od močne lokalne politične zavezanosti, preglednosti in lastništva interesnih skupin; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da je v državah v razvoju napredovanje k trajnostnemu dostopu do vode in upravljanju z njo odvisna od močne lokalne politične zavezanosti, preglednosti in lastništva interesnih skupin;

| 13. | opozarja, da je treba pri uporabnikih krepiti do vode odgovorno vedenje, kar pomeni tudi spremembo v upravljanju z vodo: od oskrbe k pristopu, ki ga vodi povpraševanje; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da je treba pri uporabnikih krepiti do vode odgovorno vedenje, kar pomeni tudi spremembo v upravljanju z vodo: od oskrbe k pristopu, ki ga vodi povpraševanje;

| 14. | meni, da bi oblasti morale tudi v prihodnje nadzorovati upravljanje voda, tako da bi omogočale dostop vsem in ob tem ohranile transparentno vodenje stroškov; |
| --- | --- |

14.

meni, da bi oblasti morale tudi v prihodnje nadzorovati upravljanje voda, tako da bi omogočale dostop vsem in ob tem ohranile transparentno vodenje stroškov;

| 15. | meni, da bodo morala finančna sredstva, zbrana v okviru pobude za močno zadolžene revne države, prispevati k financiranju življenjsko pomembnih sektorjev, kot so voda, sanitarne razmere, izobraževanje in zdravstvo; |
| --- | --- |

15.

meni, da bodo morala finančna sredstva, zbrana v okviru pobude za močno zadolžene revne države, prispevati k financiranju življenjsko pomembnih sektorjev, kot so voda, sanitarne razmere, izobraževanje in zdravstvo;

| 16. | spodbuja Evropsko unijo in države AKP, naj posežejo po novih finančnih virih, kot so lokalni, regionalni, nacionalni in kontinentalni skladi, ki naj bodo v podporo vodni politiki in sedanjim javnim in zasebnim finančnim virom; |
| --- | --- |

16.

spodbuja Evropsko unijo in države AKP, naj posežejo po novih finančnih virih, kot so lokalni, regionalni, nacionalni in kontinentalni skladi, ki naj bodo v podporo vodni politiki in sedanjim javnim in zasebnim finančnim virom;

| 17. | poziva Evropsko unijo, naj nadaljuje pobude za trajni dostop do vode v državah AKP ter za to, da postane upravljanje z vodo pomembna strateška prednostna naloga, ki bo omogočila državam AKP zmanjšanje strukturne ranljivosti v najbolj prizadetih državah; |
| --- | --- |

17.

poziva Evropsko unijo, naj nadaljuje pobude za trajni dostop do vode v državah AKP ter za to, da postane upravljanje z vodo pomembna strateška prednostna naloga, ki bo omogočila državam AKP zmanjšanje strukturne ranljivosti v najbolj prizadetih državah;

| 18. | poziva k povečevanju možnih oblik sodelovanja EU-AKP na področju vode in urejanja sanitarnih razmer, poziva države AKP, naj v svojih razvojnih strategijah in načrtih posebno pozornost namenijo vodi in urejanju sanitarnih razmer, ter EU, naj se usklajeno odzove prek mehanizmov, kot so pobude EU za vodo, sklad za preskrbo z vodo AKP-EU ter programi razvojne pomoči Komisije in držav članic; |
| --- | --- |

18.

poziva k povečevanju možnih oblik sodelovanja EU-AKP na področju vode in urejanja sanitarnih razmer, poziva države AKP, naj v svojih razvojnih strategijah in načrtih posebno pozornost namenijo vodi in urejanju sanitarnih razmer, ter EU, naj se usklajeno odzove prek mehanizmov, kot so pobude EU za vodo, sklad za preskrbo z vodo AKP-EU ter programi razvojne pomoči Komisije in držav članic;

| 19. | poziva EU, naj podpre raziskovanje vodnih rezervoarjev in uničevanja rek na ravninah, kar lahko povzroči nastanek močvirij, 50-odstotno izhlapevanje vodnih virov in pomanjkanje joda za rečne ribe, ki lahko vodi do pomanjkanja joda pri prebivalstvu, zlasti otrocih; |
| --- | --- |

19.

poziva EU, naj podpre raziskovanje vodnih rezervoarjev in uničevanja rek na ravninah, kar lahko povzroči nastanek močvirij, 50-odstotno izhlapevanje vodnih virov in pomanjkanje joda za rečne ribe, ki lahko vodi do pomanjkanja joda pri prebivalstvu, zlasti otrocih;

| 20. | poziva Komisijo, naj pripravi oceno sklada AKP-EU za preskrbo z vodo in projektov, financiranih iz njega, da se določi, ali je treba prihodnjim pobudam na tem področju nameniti posebna sredstva v okviru 10. evropskega razvojnega sklada; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj pripravi oceno sklada AKP-EU za preskrbo z vodo in projektov, financiranih iz njega, da se določi, ali je treba prihodnjim pobudam na tem področju nameniti posebna sredstva v okviru 10. evropskega razvojnega sklada;

| 21. | priznava potrebo po bistvenem povečanju finančnih virov za obnovo infrastrukture, vzdrževanje in upravljanje z vodnimi in sanitarnimi objekti, da bi izboljšali kakovost storitev in povečali tisti del prebivalstva, ki nima sredstev za plačilo visoke cene vode; |
| --- | --- |

21.

priznava potrebo po bistvenem povečanju finančnih virov za obnovo infrastrukture, vzdrževanje in upravljanje z vodnimi in sanitarnimi objekti, da bi izboljšali kakovost storitev in povečali tisti del prebivalstva, ki nima sredstev za plačilo visoke cene vode;

| 22. | opozarja, da sta glavna cilja pobude EU za vodo okrepiti politično zavezanost vodi in urejanju sanitarnih razmer ter izboljšati učinkovitost upravljanja z vodo s pomočjo dialoga z vsemi vpletenimi stranmi, vključno s civilno družbo in javnim ter zasebnim sektorjem, pri čemer je treba spodbujati pristop na podlagi povpraševanja, ter usklajevanje odzivov donatorjev; poziva države članice in Komisijo, naj okrepijo svojo podporo in udeležbo pri doseganju teh ciljev; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da sta glavna cilja pobude EU za vodo okrepiti politično zavezanost vodi in urejanju sanitarnih razmer ter izboljšati učinkovitost upravljanja z vodo s pomočjo dialoga z vsemi vpletenimi stranmi, vključno s civilno družbo in javnim ter zasebnim sektorjem, pri čemer je treba spodbujati pristop na podlagi povpraševanja, ter usklajevanje odzivov donatorjev; poziva države članice in Komisijo, naj okrepijo svojo podporo in udeležbo pri doseganju teh ciljev;

| 23. | poziva, naj se okrepijo institucije in razvijejo zmogljivosti za boljše upravljanje z vodo ter za boj s korupcijo s pomočjo zakonodajnih in političnih reform, razvoja človeških virov, usposabljanja in mrežnega povezovanja; |
| --- | --- |

23.

poziva, naj se okrepijo institucije in razvijejo zmogljivosti za boljše upravljanje z vodo ter za boj s korupcijo s pomočjo zakonodajnih in političnih reform, razvoja človeških virov, usposabljanja in mrežnega povezovanja;

| 24. | poziva države AKP, ki imajo skupna povodja, naj izboljšajo politiko usklajevanja, strategije za posredovanje in upravljanje vodnih virov, zlasti z ustanavljanjem novih ali povečanjem zmogljivosti že obstoječih regionalnih organizacij, zadolženih za izvajanje vodne politike, ki bi pomagale pri reševanju sporov v zvezi z uporabo vode in pri ustvarjanju kulture delitve skupnih sredstev in odgovornega ravnanja s temi sredstvi; poziva vlade držav Evropske unije ter mednarodno skupnost, naj podprejo države AKP pri njihovih prizadevanjih; |
| --- | --- |

24.

poziva države AKP, ki imajo skupna povodja, naj izboljšajo politiko usklajevanja, strategije za posredovanje in upravljanje vodnih virov, zlasti z ustanavljanjem novih ali povečanjem zmogljivosti že obstoječih regionalnih organizacij, zadolženih za izvajanje vodne politike, ki bi pomagale pri reševanju sporov v zvezi z uporabo vode in pri ustvarjanju kulture delitve skupnih sredstev in odgovornega ravnanja s temi sredstvi; poziva vlade držav Evropske unije ter mednarodno skupnost, naj podprejo države AKP pri njihovih prizadevanjih;

| 25. | poziva k obširnemu dialogu med različnimi uporabniki vode na lokalni, nacionalni in čezmejni ravni, da bi razvili učinkovito medsektorsko načrtovanje, poskrbeli za ustrezno upravljanje z zbiralniki, razvili podatkovno bazo o vodi in dvostranske projekte, spodbujali dolgoročne tesne medinstitucionalne povezave in sodelovanje med visokošolskimi ustanovami, izmenjevali lokalno znanje ter ohranjali ekosisteme; |
| --- | --- |

25.

poziva k obširnemu dialogu med različnimi uporabniki vode na lokalni, nacionalni in čezmejni ravni, da bi razvili učinkovito medsektorsko načrtovanje, poskrbeli za ustrezno upravljanje z zbiralniki, razvili podatkovno bazo o vodi in dvostranske projekte, spodbujali dolgoročne tesne medinstitucionalne povezave in sodelovanje med visokošolskimi ustanovami, izmenjevali lokalno znanje ter ohranjali ekosisteme;

| 26. | naroča svojim sopredsednikom, naj to resolucijo posredujejo Svetu AKP-EU, Evropski komisiji, generalnemu sekretarju Združenih narodov, Afriški uniji in vsem organizacijam, ki so zadolžene za upravljanje z vodo. |
| --- | --- |

26.

naroča svojim sopredsednikom, naj to resolucijo posredujejo Svetu AKP-EU, Evropski komisiji, generalnemu sekretarju Združenih narodov, Afriški uniji in vsem organizacijam, ki so zadolžene za upravljanje z vodo.

---

(1)  Sprejeto na Skupni parlamentarni skupščini AKP-EU 23. novembra 2006 v Bridgetownu (Barbados).

(2)  http://www.wssinfo.org

RESOLUCIJA
   (1)

o oceni pogajanj o sporazumih o gospodarskem partnerstvu (EPA)

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | ki se je sestala v Bridgetownu (Barbados) od 20. do 23. novembra 2006, |
| --- | --- |

—

ki se je sestala v Bridgetownu (Barbados) od 20. do 23. novembra 2006,

| — | ob upoštevanju člena 17(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 17(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 21. marca 2002, sprejete v Cape Townu (Južna Afrika) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 21. marca 2002, sprejete v Cape Townu (Južna Afrika) (2),

| — | ob upoštevanju člena 37(1) sporazuma iz Cotonouja, ki določa, da pogajanja o sporazumu o gospodarskem sodelovanju potekajo „med pripravljalnim obdobjem, ki se konča najkasneje 31. decembra 2007“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 37(1) sporazuma iz Cotonouja, ki določa, da pogajanja o sporazumu o gospodarskem sodelovanju potekajo „med pripravljalnim obdobjem, ki se konča najkasneje 31. decembra 2007“,

| — | ob upoštevanju deklaracije ministrov za trgovino držav članic Afriške unije, sprejete 14. aprila 2006 v Nairobiju (Kenija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije ministrov za trgovino držav članic Afriške unije, sprejete 14. aprila 2006 v Nairobiju (Kenija),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 23. marca 2006 o vplivu sporazumov o gospodarskem sodelovanju na razvoj (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 23. marca 2006 o vplivu sporazumov o gospodarskem sodelovanju na razvoj (3),

| — | ob upoštevanju Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT), zlasti njegovega člena XXIV, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT), zlasti njegovega člena XXIV,

| — | ob upoštevanju sklepov, resolucij in deklaracij, sprejetih na Svetu ministrov AKP na 83. seji v Port Moresbyju od 28. do 31. maja 2006, zlasti sklepa št. 2 o sporazumih o gospodarskem sodelovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov, resolucij in deklaracij, sprejetih na Svetu ministrov AKP na 83. seji v Port Moresbyju od 28. do 31. maja 2006, zlasti sklepa št. 2 o sporazumih o gospodarskem sodelovanju,

| A. | ker je treba opraviti kritično oceno pogajanj o sporazumu o gospodarskem sodelovanju, |
| --- | --- |

A.

ker je treba opraviti kritično oceno pogajanj o sporazumu o gospodarskem sodelovanju,

| B. | ker so pogajanja o sporazumih o gospodarskem sodelovanju v večini regij praktično dosegla mrtvo točko zaradi nestrinjanja glede tega, kaj se razume kot „razvojna razsežnost“, ki bi morala biti osrednja točka razprav o sporazumih o gospodarskem sodelovanju, |
| --- | --- |

B.

ker so pogajanja o sporazumih o gospodarskem sodelovanju v večini regij praktično dosegla mrtvo točko zaradi nestrinjanja glede tega, kaj se razume kot „razvojna razsežnost“, ki bi morala biti osrednja točka razprav o sporazumih o gospodarskem sodelovanju,

| C. | ker evropska stran pri financiranju razvojne razsežnosti do zdaj ni sprejela jasnih in specifičnih obvez, |
| --- | --- |

C.

ker evropska stran pri financiranju razvojne razsežnosti do zdaj ni sprejela jasnih in specifičnih obvez,

| D. | ker sporazum iz Cotonouja obravnava vprašanje podpore pri gospodarskem razvoju in regionalnem sodelovanju v državah AKP, zlasti v členih 21, 22, 25, 29, 30, 33 in 35, |
| --- | --- |

D.

ker sporazum iz Cotonouja obravnava vprašanje podpore pri gospodarskem razvoju in regionalnem sodelovanju v državah AKP, zlasti v členih 21, 22, 25, 29, 30, 33 in 35,

| E. | ker so skrbi v državah, civilni družbi in v zasebnem sektorju spričo presoje vpliva, opravljenega na nacionalni in regionalni ravni, očitne, |
| --- | --- |

E.

ker so skrbi v državah, civilni družbi in v zasebnem sektorju spričo presoje vpliva, opravljenega na nacionalni in regionalni ravni, očitne,

| F. | ker bi moral biti glavni cilj sporazumov o gospodarskem sodelovanju prispevek k trajnostnemu socialnemu in ekonomskemu razvoju držav AKP s spodbujanjem večje dodane vrednosti blaga in storitev držav AKP za nacionalni, regionalni in mednarodni trg, |
| --- | --- |

F.

ker bi moral biti glavni cilj sporazumov o gospodarskem sodelovanju prispevek k trajnostnemu socialnemu in ekonomskemu razvoju držav AKP s spodbujanjem večje dodane vrednosti blaga in storitev držav AKP za nacionalni, regionalni in mednarodni trg,

| G. | ker je kmetijski sektor gonilo razvoja za večino držav AKP, saj pomembno prispeva k nacionalnemu BDP in je glavni vir zaposlitve in prihodka za številne ljudi, |
| --- | --- |

G.

ker je kmetijski sektor gonilo razvoja za večino držav AKP, saj pomembno prispeva k nacionalnemu BDP in je glavni vir zaposlitve in prihodka za številne ljudi,

| H. | ker bi morali sporazumi o gospodarskem sodelovanju zagotoviti, da koristi povečane trgovinske in gospodarske rasti prispevajo k zmanjševanju revščine, zato da se izpolnijo zaveze iz Cotonouja, |
| --- | --- |

H.

ker bi morali sporazumi o gospodarskem sodelovanju zagotoviti, da koristi povečane trgovinske in gospodarske rasti prispevajo k zmanjševanju revščine, zato da se izpolnijo zaveze iz Cotonouja,

| I. | ker je raven izobrazbe in usposobljenosti prebivalstva temeljni dejavnik konkurečnosti in ker je ta v nekaterih regijah AKP ogrožena zaradi naraščajoče krize zaradi HIV-a in AIDS-a, |
| --- | --- |

I.

ker je raven izobrazbe in usposobljenosti prebivalstva temeljni dejavnik konkurečnosti in ker je ta v nekaterih regijah AKP ogrožena zaradi naraščajoče krize zaradi HIV-a in AIDS-a,

| J. | ker ustanovitev pravega regionalnega trga znotraj carinske unije predstavlja ključno osnovo za uspeh izvajanja sporazumov o gospodarskem sodelovanju, |
| --- | --- |

J.

ker ustanovitev pravega regionalnega trga znotraj carinske unije predstavlja ključno osnovo za uspeh izvajanja sporazumov o gospodarskem sodelovanju,

| K. | ker slaba regionalna infrastruktura in številne netarifne ovire za trgovino ovirajo naraščanje regionalne trgovine, ki je namen sporazumov o gospodarskem sodelovanju, |
| --- | --- |

K.

ker slaba regionalna infrastruktura in številne netarifne ovire za trgovino ovirajo naraščanje regionalne trgovine, ki je namen sporazumov o gospodarskem sodelovanju,

| L. | ker ima Evropska unija pravico do visokih fitosanitarnih in drugih zdravstvenih standardov, in ker zato poziva k večji pomoči državam AKP za izpolnjevanje teh predpisov, da bi te lahko izvažale svoje proizvode v Evropsko unijo, |
| --- | --- |

L.

ker ima Evropska unija pravico do visokih fitosanitarnih in drugih zdravstvenih standardov, in ker zato poziva k večji pomoči državam AKP za izpolnjevanje teh predpisov, da bi te lahko izvažale svoje proizvode v Evropsko unijo,

| M. | ker svobodna trgovina med razvitimi državami Evropske unije in državami AKP v razvoju predstavlja veliko tveganje, dokler države AKP ne postanejo konkurenčne, |
| --- | --- |

M.

ker svobodna trgovina med razvitimi državami Evropske unije in državami AKP v razvoju predstavlja veliko tveganje, dokler države AKP ne postanejo konkurenčne,

| N. | ker oblike sporazuma o gospodarskem sodelovanju niso odsev trenutne ureditve za regionalno gospodarsko povezovanje, |
| --- | --- |

N.

ker oblike sporazuma o gospodarskem sodelovanju niso odsev trenutne ureditve za regionalno gospodarsko povezovanje,

| O. | ker mora AKP rešiti vprašanja prekrivanja članstva v regionalnih skupinah in oblikovati dolgoročne okvire za regionalno uskladitev, da bi lahko bil sporazum o gospodarskem sodelovanju uspešen in delujoč, |
| --- | --- |

O.

ker mora AKP rešiti vprašanja prekrivanja članstva v regionalnih skupinah in oblikovati dolgoročne okvire za regionalno uskladitev, da bi lahko bil sporazum o gospodarskem sodelovanju uspešen in delujoč,

| P. | ker naj bi oprostitev, ki jo je Svetovna trgovinska organizacija določila leta 2001 v Dohi in se nanaša na prednostne trgovinske odnose, trajala 3 leta dlje (do leta 2007) kot ob istem času začeti krog pogajanj iz Dohe (s predvidenim zaključkom leta 2004), |
| --- | --- |

P.

ker naj bi oprostitev, ki jo je Svetovna trgovinska organizacija določila leta 2001 v Dohi in se nanaša na prednostne trgovinske odnose, trajala 3 leta dlje (do leta 2007) kot ob istem času začeti krog pogajanj iz Dohe (s predvidenim zaključkom leta 2004),

| Q. | ker je resen problem glede razpoložljivosti in pavočasne razdelitve finančnih sredstev velik kamen spotike, |
| --- | --- |

Q.

ker je resen problem glede razpoložljivosti in pavočasne razdelitve finančnih sredstev velik kamen spotike,

| R. | ker je bil vzporeden potek pogajanj o sporazumu o gospodarskem sodelovanju in kroga pogajanj Svetovne trgovinske organizacije prekinjen z začasno ustavitvijo kroga pogajanj v Dohi, s čimer so se pojavile utemeljene skrbi o zavezah, ki bi jih bilo treba oblikovati na pogajanjih, |
| --- | --- |

R.

ker je bil vzporeden potek pogajanj o sporazumu o gospodarskem sodelovanju in kroga pogajanj Svetovne trgovinske organizacije prekinjen z začasno ustavitvijo kroga pogajanj v Dohi, s čimer so se pojavile utemeljene skrbi o zavezah, ki bi jih bilo treba oblikovati na pogajanjih,

| S. | ker razume odpor držav AKP do pogajanj, na dvostranski ravni ali drugače, o vprašanjih, ki so bila opuščena na večstranski ravni, |
| --- | --- |

S.

ker razume odpor držav AKP do pogajanj, na dvostranski ravni ali drugače, o vprašanjih, ki so bila opuščena na večstranski ravni,

| T. | ker bi pozitiven izid pogajanj lahko pripomogel na novo opredeliti, kaj naj bi sestavljalo nov krog večstranskih pogajanj o razvoju; ker naj bi bili sporazumi o gospodarskih sodelovanjih dopolnilo in ne alterantiva sporazumu iz Dohe, |
| --- | --- |

T.

ker bi pozitiven izid pogajanj lahko pripomogel na novo opredeliti, kaj naj bi sestavljalo nov krog večstranskih pogajanj o razvoju; ker naj bi bili sporazumi o gospodarskih sodelovanjih dopolnilo in ne alterantiva sporazumu iz Dohe,

| U. | ker so bili oblikovani prilagoditveni mehanizmi sporazuma o gospodarskem sodelovanju, da bi obravnavali izpad državnega prihodka zaradi liberalizacije trgovine in strukturne prilagoditve v sklopu sporazuma o gospodarskem sodelovanju, in ker je bila zagotovljena podpora za gospodarski razvoj in regionalno sodelovanje držav AKP, |
| --- | --- |

U.

ker so bili oblikovani prilagoditveni mehanizmi sporazuma o gospodarskem sodelovanju, da bi obravnavali izpad državnega prihodka zaradi liberalizacije trgovine in strukturne prilagoditve v sklopu sporazuma o gospodarskem sodelovanju, in ker je bila zagotovljena podpora za gospodarski razvoj in regionalno sodelovanje držav AKP,

| V. | ker člen 2 sporazuma iz Cotonouja zagotavlja drugačno obravnavanje ob upoštevanju različne ravni razvoja držav AKP, |
| --- | --- |

V.

ker člen 2 sporazuma iz Cotonouja zagotavlja drugačno obravnavanje ob upoštevanju različne ravni razvoja držav AKP,

| W. | ker naj bi sporazumi o gospodarskem sodelovanju spodbujali zmanjševanje trenutnih neenakosti med moškimi in ženskami v gospodarskem in socialnem sektorju, |
| --- | --- |

W.

ker naj bi sporazumi o gospodarskem sodelovanju spodbujali zmanjševanje trenutnih neenakosti med moškimi in ženskami v gospodarskem in socialnem sektorju,

| X. | ker po mnenju evropske strani izvajanje sporazumov o gospodarskem sodelovanju na tej stopnji pogajanj še ni bilo jasno opredeljeno, |
| --- | --- |

X.

ker po mnenju evropske strani izvajanje sporazumov o gospodarskem sodelovanju na tej stopnji pogajanj še ni bilo jasno opredeljeno,

| Y. | ker bodo sporazumi o gospodarskem sodelovanju v vsakem primeru povečali finančne potrebe držav AKP za izvajanje okrepljene politike regionalnega povezovanja in gospodarskih reform, |
| --- | --- |

Y.

ker bodo sporazumi o gospodarskem sodelovanju v vsakem primeru povečali finančne potrebe držav AKP za izvajanje okrepljene politike regionalnega povezovanja in gospodarskih reform,

| Z. | ker bi bilo treba poslance, kot predstavnike prebivalcev in svojih institucij, redno obveščati, |
| --- | --- |

Z.

ker bi bilo treba poslance, kot predstavnike prebivalcev in svojih institucij, redno obveščati,

| AA. | ker je Svet AKP v Port Moresbyju pozval, naj bo „popolna in temeljita “ocena, ki jo zahteva člen 37(4) sporazuma iz Cotonouja „vseobsegajoča in posvetovalna z vsemi udeleženci, vključno z nevladnimi subjekti in poslanci“, in ker, glede na to, da je majhna verjetnost, da bo do tega prišlo, pozdravlja drugo resolucijo Skupne parlamentarne skupščine o sporazumih o gospodarskem sodelovanju, |
| --- | --- |

AA.

ker je Svet AKP v Port Moresbyju pozval, naj bo „popolna in temeljita “ocena, ki jo zahteva člen 37(4) sporazuma iz Cotonouja „vseobsegajoča in posvetovalna z vsemi udeleženci, vključno z nevladnimi subjekti in poslanci“, in ker, glede na to, da je majhna verjetnost, da bo do tega prišlo, pozdravlja drugo resolucijo Skupne parlamentarne skupščine o sporazumih o gospodarskem sodelovanju,

| AB. | ker imajo reforma skupne kmetijske politike EU in subvencije za proizvode, ki bi jih države AKP izvažale, pomemben vpliv na izvoz kmetijskih proizvodov teh držav na evropske trge, |
| --- | --- |

AB.

ker imajo reforma skupne kmetijske politike EU in subvencije za proizvode, ki bi jih države AKP izvažale, pomemben vpliv na izvoz kmetijskih proizvodov teh držav na evropske trge,

| 1. | razume, da pogajanja o sporazumu o gospodarskem sodelovanju izhajajo iz potrebe, da se trgovinski odnosi AKP-EU uskladijo s pravili Svetovne trgovinske organizacije, vendar poziva Komisijo, naj bo pazljiva, da vprašanje skladnosti ne bo imelo prednosti pred splošnim ciljem trajnostnega razvoja; poziva, naj bodo potek, časovni okvir in obseg programa liberalizacije v skladu z regionalnimi načrti usklajevanja držav AKP, da se minimalizirajo škodljivi učinki; |
| --- | --- |

1.

razume, da pogajanja o sporazumu o gospodarskem sodelovanju izhajajo iz potrebe, da se trgovinski odnosi AKP-EU uskladijo s pravili Svetovne trgovinske organizacije, vendar poziva Komisijo, naj bo pazljiva, da vprašanje skladnosti ne bo imelo prednosti pred splošnim ciljem trajnostnega razvoja; poziva, naj bodo potek, časovni okvir in obseg programa liberalizacije v skladu z regionalnimi načrti usklajevanja držav AKP, da se minimalizirajo škodljivi učinki;

| 2. | poziva Komisijo, naj se ne osredotoča le na skladnost s pravili Svetovne trgovinske organizacije, temveč naj tudi, v sodelovanju z državami v razvoju, poskuša izboljšati pravila Svetovne trgovinske organizacije, tako da bodo ta bolje prispevala k razvoju; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj se ne osredotoča le na skladnost s pravili Svetovne trgovinske organizacije, temveč naj tudi, v sodelovanju z državami v razvoju, poskuša izboljšati pravila Svetovne trgovinske organizacije, tako da bodo ta bolje prispevala k razvoju;

| 3. | opozarja, da bi morala biti v skladu s sporazumom iz Cotonouja bistvena cilja sporazumov o gospodarskem sodelovanju gospodarska rast in zmanjševanje revščine v državah, med katerimi jih je večina uvrščena med najmanj razvite države; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da bi morala biti v skladu s sporazumom iz Cotonouja bistvena cilja sporazumov o gospodarskem sodelovanju gospodarska rast in zmanjševanje revščine v državah, med katerimi jih je večina uvrščena med najmanj razvite države;

| 4. | poziva, naj se v pogajanjih nameni prednost podpori strukturnemu preoblikovanju gospodarstev držav AKP in se s tem podpre „trajnostni ekonomski in socialni razvoj“; meni, da bi morali biti sporazumi o gospodarskem sodelovanju oblikovani kot sporazumi o razvoju in ne kot sporazumi o trgovini, in da se je treba o njih tako pogajati; |
| --- | --- |

4.

poziva, naj se v pogajanjih nameni prednost podpori strukturnemu preoblikovanju gospodarstev držav AKP in se s tem podpre „trajnostni ekonomski in socialni razvoj“; meni, da bi morali biti sporazumi o gospodarskem sodelovanju oblikovani kot sporazumi o razvoju in ne kot sporazumi o trgovini, in da se je treba o njih tako pogajati;

| 5. | priznava, da so pred dejansko liberalizacijo potrebni strogi regulatorni okviri tako za liberalizacijo storitev kot za liberalizacijo konkurence in vladnih naročil, in poziva Komisijo, naj podpre in nadzira neodvisne regulatorje kot del vseh sprememb trenutnih določb; |
| --- | --- |

5.

priznava, da so pred dejansko liberalizacijo potrebni strogi regulatorni okviri tako za liberalizacijo storitev kot za liberalizacijo konkurence in vladnih naročil, in poziva Komisijo, naj podpre in nadzira neodvisne regulatorje kot del vseh sprememb trenutnih določb;

| 6. | poziva pogajalce, naj sodelujejo pri razvoju strategije za povečanje konkurenčnosti kmetijstva držav AKP, ki se ne bo osredotočalo le na dostop do trgov ter bo obravnavalo dejanska razvojna vprašanja kmetijstva držav AKP, kot je oblikovanje programov kakovosti SPS v državah AKP; |
| --- | --- |

6.

poziva pogajalce, naj sodelujejo pri razvoju strategije za povečanje konkurenčnosti kmetijstva držav AKP, ki se ne bo osredotočalo le na dostop do trgov ter bo obravnavalo dejanska razvojna vprašanja kmetijstva držav AKP, kot je oblikovanje programov kakovosti SPS v državah AKP;

| 7. | poziva h krepitvi zmogljivosti konkurenčne proizvodnje v državah AKP pred ukinitvijo carinskih dajatev; |
| --- | --- |

7.

poziva h krepitvi zmogljivosti konkurenčne proizvodnje v državah AKP pred ukinitvijo carinskih dajatev;

| 8. | poziva Komisijo in regije AKP, naj oblikujejo sporazume o gospodarskem sodelovanju po načelih asimetrije v korist regij AKP, naj podpirajo regionalno povezovanje držav AKP in izvajanje čvrstega in predvidljivega okvira za spodbujanje trgovine in naložb v regijah AKP; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo in regije AKP, naj oblikujejo sporazume o gospodarskem sodelovanju po načelih asimetrije v korist regij AKP, naj podpirajo regionalno povezovanje držav AKP in izvajanje čvrstega in predvidljivega okvira za spodbujanje trgovine in naložb v regijah AKP;

| 9. | izraža zaskrbljenost, da trenutni predlogi EU o prosti trgovini z državami AKP na podlagi sporazuma o gospodarskem sodelovanju iz Cotonouja vodijo v liberalizacijo trgovine, vključno s trgovino kmetijskih proizvodov, in meni, da bi takšna politika lahko povzročala težave državam AKP pri razvoju, zlasti pri varnosti preskrbe hrane in razvoju lokalne industrije; |
| --- | --- |

9.

izraža zaskrbljenost, da trenutni predlogi EU o prosti trgovini z državami AKP na podlagi sporazuma o gospodarskem sodelovanju iz Cotonouja vodijo v liberalizacijo trgovine, vključno s trgovino kmetijskih proizvodov, in meni, da bi takšna politika lahko povzročala težave državam AKP pri razvoju, zlasti pri varnosti preskrbe hrane in razvoju lokalne industrije;

| 10. | poziva, naj sporazumi o gospodarskem sodelovanju temeljijo na načelu gradnje in utrditve regionalnih trgov, preden se ti odprejo EU; |
| --- | --- |

10.

poziva, naj sporazumi o gospodarskem sodelovanju temeljijo na načelu gradnje in utrditve regionalnih trgov, preden se ti odprejo EU;

| 11. | poziva EU, naj razvijejo učinkovitejše instrumente podpore državam AKP pri prilagoditvi proizvodnje ter tako spodbujajo raznolikost proizvodnje in večjo dodano vrednost; |
| --- | --- |

11.

poziva EU, naj razvijejo učinkovitejše instrumente podpore državam AKP pri prilagoditvi proizvodnje ter tako spodbujajo raznolikost proizvodnje in večjo dodano vrednost;

| 12. | ponavlja svoj poziv evropski strani, naj zagotovi podporo pri financiranju stroškov za davčno in gospodarsko prilagoditev ter naložb, ki so povezane z ukinitvijo omejitev dobave; |
| --- | --- |

12.

ponavlja svoj poziv evropski strani, naj zagotovi podporo pri financiranju stroškov za davčno in gospodarsko prilagoditev ter naložb, ki so povezane z ukinitvijo omejitev dobave;

| 13. | pozdravlja nedavne obveze za dodatna sredstva pomoči za trgovino, ki bodo posebej namenjena podpori sporazumu o gospodarskem sodelovanju, in poziva k ureditvi in časovnemu okviru izplačil sredstev, za katere so se Komisija in države članice obvezale, da bodo del odgovora na zahteve držav AKP po dodatnih sredstvih za sporazume o gospodarskem sodelovanju; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja nedavne obveze za dodatna sredstva pomoči za trgovino, ki bodo posebej namenjena podpori sporazumu o gospodarskem sodelovanju, in poziva k ureditvi in časovnemu okviru izplačil sredstev, za katere so se Komisija in države članice obvezale, da bodo del odgovora na zahteve držav AKP po dodatnih sredstvih za sporazume o gospodarskem sodelovanju;

| 14. | poziva Komisijo, naj poišče načine za zmanjšanje upravnega bremena, ki ga predstavljajo zahteve Evropskega razvojnega sklada, države AKP pa, naj podajo natančne in stroškovne predloge, koliko dodatnih sredstev sporazumov o gospodarskem sodelovanju bo potrebnih in čemu bodo namenjena; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj poišče načine za zmanjšanje upravnega bremena, ki ga predstavljajo zahteve Evropskega razvojnega sklada, države AKP pa, naj podajo natančne in stroškovne predloge, koliko dodatnih sredstev sporazumov o gospodarskem sodelovanju bo potrebnih in čemu bodo namenjena;

| 15. | poziva, naj bodo poleg trenutnih obveznostih Evropskega razvojnega sklada na voljo po potrebi tudi dodatna sredstva; |
| --- | --- |

15.

poziva, naj bodo poleg trenutnih obveznostih Evropskega razvojnega sklada na voljo po potrebi tudi dodatna sredstva;

| 16. | poziva EU, naj podpre ustrezen potek razvoja politik držav AKP na trgovinskem področju, z naknadno sklenitvijo medregionalnih sporazumov na trgovinskem področju, zato da se zagotovi skladnost; |
| --- | --- |

16.

poziva EU, naj podpre ustrezen potek razvoja politik držav AKP na trgovinskem področju, z naknadno sklenitvijo medregionalnih sporazumov na trgovinskem področju, zato da se zagotovi skladnost;

| 17. | poziva EU, naj ne izvaja nepotrebnega pritiska in naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da v primeru, da se pogajanja ne bi zaključila do 1. januarja 2008, trenutni izvoz držav AKP v EU ne bo moten, dokler ne bo sklenjen dokončni dogovor; |
| --- | --- |

17.

poziva EU, naj ne izvaja nepotrebnega pritiska in naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da v primeru, da se pogajanja ne bi zaključila do 1. januarja 2008, trenutni izvoz držav AKP v EU ne bo moten, dokler ne bo sklenjen dokončni dogovor;

| 18. | poziva Komisijo in države AKP, naj uporabijo oceno sporazuma o gospodarskem sodelovanju kot priložnost za odprto razpravo o ovirah za sklenitev pogajanj in naj podajo natančne predloge, kako jih premostiti; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo in države AKP, naj uporabijo oceno sporazuma o gospodarskem sodelovanju kot priložnost za odprto razpravo o ovirah za sklenitev pogajanj in naj podajo natančne predloge, kako jih premostiti;

| 19. | opozarja, da sporazum iz Cotonouja določa, da v primeru, da država ali regija ne želi pristopiti sporazumu o gospodarskem sodelovanju/območju proste trgovine, ta država ali regija ne bo na slabšem glede dostopa na trg; poziva Komisijo, naj v skladu s členom 37(6) sporazuma iz Cotonouja preuči vse alternativne možnosti, ki vključujejo izboljšana pravila o poreklu, vključno z nevzajemnimi ureditvami; |
| --- | --- |

19.

opozarja, da sporazum iz Cotonouja določa, da v primeru, da država ali regija ne želi pristopiti sporazumu o gospodarskem sodelovanju/območju proste trgovine, ta država ali regija ne bo na slabšem glede dostopa na trg; poziva Komisijo, naj v skladu s členom 37(6) sporazuma iz Cotonouja preuči vse alternativne možnosti, ki vključujejo izboljšana pravila o poreklu, vključno z nevzajemnimi ureditvami;

| 20. | poziva EU, naj se vzdrži predlogov, ki bi lahko prekinili regionalne procese držav AKP; |
| --- | --- |

20.

poziva EU, naj se vzdrži predlogov, ki bi lahko prekinili regionalne procese držav AKP;

| 21. | zato poziva k dejanski javni razpravi v državah AKP in EU, vključno s civilno družbo ter vladnimi in parlamentarnimi institucijami; prav tako poziva k oblikovanju ustreznih mehanizmov obveščanja in svetovanja; |
| --- | --- |

21.

zato poziva k dejanski javni razpravi v državah AKP in EU, vključno s civilno družbo ter vladnimi in parlamentarnimi institucijami; prav tako poziva k oblikovanju ustreznih mehanizmov obveščanja in svetovanja;

| 22. | priznava, da bo parlamentarni pregled nad nadzorom in sodelovanjem pri izvajanju sporazuma o gospodarskem sodelovanju pripomogel k specifičnim ciljem dobrega upravljanja in preglednosti in da je Skupna parlamentarna skupščina ustrezno telo, da formalno, izčrpno in uradno oceni vpliv in izvajanje sporazumov o gospodarskem sodelovanju, ter poziva k oblikovanju nadzornih skupin znotraj Skupne parlamentarne skupščine; |
| --- | --- |

22.

priznava, da bo parlamentarni pregled nad nadzorom in sodelovanjem pri izvajanju sporazuma o gospodarskem sodelovanju pripomogel k specifičnim ciljem dobrega upravljanja in preglednosti in da je Skupna parlamentarna skupščina ustrezno telo, da formalno, izčrpno in uradno oceni vpliv in izvajanje sporazumov o gospodarskem sodelovanju, ter poziva k oblikovanju nadzornih skupin znotraj Skupne parlamentarne skupščine;

| 23. | poziva Komisijo, naj spoštuje stališče tistih regij, ki v pogajanja o sporazumu o gospodarskem sodelovanju ne želijo vključiti „singapurskih vprašanj“, in opozarja, da morajo dvostranska pogajanja o trgovini s storitvami upoštevati pravico vsake države, da svobodno regulira javne storitve; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj spoštuje stališče tistih regij, ki v pogajanja o sporazumu o gospodarskem sodelovanju ne želijo vključiti „singapurskih vprašanj“, in opozarja, da morajo dvostranska pogajanja o trgovini s storitvami upoštevati pravico vsake države, da svobodno regulira javne storitve;

| 24. | poziva EU, naj v sporazume o gospodarskem sodelovanju ne vključi določb o pravicah intelektualne lastnine, saj bi to bila dodatna ovira za dostop do nujnih zdravil, in naj državam AKP zagotovi podporo, ki jim bo omogočala učinkovito izvajanje deklaracije iz Dohe iz leta 2001, t.j. učinkovito uporabo prilagodljivosti TRIP-a; |
| --- | --- |

24.

poziva EU, naj v sporazume o gospodarskem sodelovanju ne vključi določb o pravicah intelektualne lastnine, saj bi to bila dodatna ovira za dostop do nujnih zdravil, in naj državam AKP zagotovi podporo, ki jim bo omogočala učinkovito izvajanje deklaracije iz Dohe iz leta 2001, t.j. učinkovito uporabo prilagodljivosti TRIP-a;

| 25. | poudarja pomen javnih storitev za razvoj in demokracijo in zato poziva Komisijo, naj previdno ukrepa, ko bo razmišljala o liberalizaciji storitev na področjih, kot so voda, zdravstvo, izobraževanje, promet in energija; |
| --- | --- |

25.

poudarja pomen javnih storitev za razvoj in demokracijo in zato poziva Komisijo, naj previdno ukrepa, ko bo razmišljala o liberalizaciji storitev na področjih, kot so voda, zdravstvo, izobraževanje, promet in energija;

| 26. | naroča sopredsednikoma, naj resolucijo posredujeta Svetu AKP-EU in Evropski komisiji. |
| --- | --- |

26.

naroča sopredsednikoma, naj resolucijo posredujeta Svetu AKP-EU in Evropski komisiji.

---

(1)  Sprejeto na Skupni parlamentarni skupščini AKP-EU 23. novembra 2006 v Bridgetownu (Barbados).

(2)  AKP-EU 3397/02/konč.

(3)  P6_TA(2006)0113 (2005/2162(INI)).

---