# Europos Sąjungos L 207/2020

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 207 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 63 metai2020m. birželio 30d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 207

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

63 metai2020m. birželio 30d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | * | 2020 m. birželio 26 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/899, dėl Protokolo, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos susitarimas, sudarymo Sąjungos ir jos valstybių narių vardu | 1 |
| | * | Pranešimas dėl Europos Sąjungos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos laisvosios prekybos susitarimo įsigaliojimo datos | 3 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2020 m. birželio 25d. Tarybos reglamentas (ES) 2020/900, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/1838, kiek tai susiję su tam tikromis 2020 m. žvejybos Baltijos jūroje galimybėmis, ir Reglamentas (ES) 2020/123, kiek tai susiję su tam tikromis 2020 m. žvejybos Sąjungos vandenyse ir Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse galimybėmis | 4 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2020 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2020/901, dėl Sąjungos paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo pajėgumus ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją | 15 |
| | * | 2020 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2020/902, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/354/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) | 30 |
| | * | 2020 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2020/903, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/233/BUSP dėl Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya) | 32 |
| | * | 2020 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2020/904, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2017/1424, kiek tai susiję su galiojimo pabaigos data remiamai ESBO veiklai, susijusiai su šaulių ir lengvaisiais ginklų bei įprastinių šaudmenų sumažinimo Šiaurės Makedonijos Respublikoje ir Gruzijoje | 34 |
| | * | 2020 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2020/905, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2017/1428 dėl paramos Maputu veiksmų plano dėl 1997 m. Konvencijos dėl priešpėstinių minų naudojimo, kaupimo, gamybos ir perdavimo uždraudimo ir dėl jų sunaikinimo įgyvendinimo vykdymui | 35 |
| | * | 2020 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2020/906, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2019/615 dėl Sąjungos paramos veiklai, rengiantis 2020 m. Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo (NPT) šalių peržiūros konferencijai | 36 |
| | * | 2020 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2020/907, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2014/512/BUSP dėl ribojamųjų priemoniųatsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje | 37 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

*

2020 m. birželio 26 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/899, dėl Protokolo, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos susitarimas, sudarymo Sąjungos ir jos valstybių narių vardu

1

*

Pranešimas dėl Europos Sąjungos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos laisvosios prekybos susitarimo įsigaliojimo datos

3

REGLAMENTAI

*

2020 m. birželio 25d. Tarybos reglamentas (ES) 2020/900, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/1838, kiek tai susiję su tam tikromis 2020 m. žvejybos Baltijos jūroje galimybėmis, ir Reglamentas (ES) 2020/123, kiek tai susiję su tam tikromis 2020 m. žvejybos Sąjungos vandenyse ir Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse galimybėmis

4

SPRENDIMAI

*

2020 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2020/901, dėl Sąjungos paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo pajėgumus ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją

15

*

2020 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2020/902, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/354/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS)

30

*

2020 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2020/903, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/233/BUSP dėl Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya)

32

*

2020 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2020/904, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2017/1424, kiek tai susiję su galiojimo pabaigos data remiamai ESBO veiklai, susijusiai su šaulių ir lengvaisiais ginklų bei įprastinių šaudmenų sumažinimo Šiaurės Makedonijos Respublikoje ir Gruzijoje

34

*

2020 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2020/905, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2017/1428 dėl paramos Maputu veiksmų plano dėl 1997 m. Konvencijos dėl priešpėstinių minų naudojimo, kaupimo, gamybos ir perdavimo uždraudimo ir dėl jų sunaikinimo įgyvendinimo vykdymui

35

*

2020 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2020/906, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2019/615 dėl Sąjungos paramos veiklai, rengiantis 2020 m. Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo (NPT) šalių peržiūros konferencijai

36

*

2020 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2020/907, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2014/512/BUSP dėl ribojamųjų priemoniųatsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje

37

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 2020 6 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 207/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 6 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 207/1

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2020/899

2020 m. birželio 26 d.

dėl Protokolo, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos susitarimas, sudarymo Sąjungos ir jos valstybių narių vardu

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu,

atsižvelgdama į Kroatijos stojimo aktą, ypač į jo 6 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą (1),

kadangi:

| (1) | vadovaujantis Tarybos sprendimu (ES) 2016/803 (2), Protokolas, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos susitarimas (3) (toliau – Protokolas), buvo pasirašytas su sąlyga, kad jis bus sudarytas; |
| --- | --- |

(1)

vadovaujantis Tarybos sprendimu (ES) 2016/803 (2), Protokolas, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos susitarimas (3) (toliau – Protokolas), buvo pasirašytas su sąlyga, kad jis bus sudarytas;

| (2) | Protokolas turėtų būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(2)

Protokolas turėtų būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sąjungos ir jos valstybių narių vardu patvirtinamas Protokolas, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos susitarimas (4).

2 straipsnis

Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos ir jos valstybių narių vardu deponuoti Protokolo 3 straipsnyje numatytą prisijungimo dokumentą.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2020 m. birželio 26 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  
  2018 m. gruodžio 12 d. pritarimas (dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  
  2015 m. gegužės 7 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/803 dėl Protokolo, kuriuo, atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, iš dalies keičiamas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Jordanijos Hašimitų Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos susitarimas, pasirašymo Sąjungos ir jos valstybių narių vardu ir laikino jo taikymo (OL L 132, 2016 5 21, p. 79).

2

(3)  Susitarimo tekstas paskelbtas OL L 334, 2012 12 6, p. 3.

3

(4)  Protokolo tekstas paskelbtas OL L 132, 2016 5 21, p. 81, kartu su sprendimu dėl jo pasirašymo.

4

---

| 2020 6 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 207/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 6 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 207/3

---

Pranešimas dėl Europos Sąjungos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos laisvosios prekybos susitarimo įsigaliojimo datos

2019 m. birželio 30 d. Hanojuje pasirašytas Europos Sąjungos ir Vietnamo Socialistinės Respublikos laisvosios prekybos susitarimas (1) įsigalios 2020 m. rugpjūčio 1 d.

1

---

(1)  
  OL L 186, 2020 6 12, p. 3.

1

---

REGLAMENTAI

| 2020 6 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 207/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 6 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 207/4

---

TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2020/900

2020 m. birželio 25d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/1838, kiek tai susiję su tam tikromis 2020 m. žvejybos Baltijos jūroje galimybėmis, ir Reglamentas (ES) 2020/123, kiek tai susiję su tam tikromis 2020 m. žvejybos Sąjungos vandenyse ir Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse galimybėmis

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Tarybos reglamentu (ES) 2019/1838 (1) nustatytos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės 2020 m. Jame nustatyti dviejų Baltijos jūros menkių išteklių žvejybos neršto metu neršto vietoje draudimo laikotarpiai, taikant išimtį žvejybos laivams, kurių bendrasis ilgis mažesnis nei 12 metrų, žvejojantiems tam tikrais pasyviosios žvejybos įrankiais. Ta išimtis netaikoma žvejybai dreifuojančiosiomis ūdomis. Vis dėlto manoma, kad dreifuojančiąsias ūdas reikėtų leisti naudoti, todėl jos turėtų būti įtrauktos į išimtį, kaip yra ir ankstesniuose žvejybos galimybių reglamentuose. Todėl Reglamentas (ES) 2019/1838 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamentu (ES) 2019/1838 (1) nustatytos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės 2020 m. Jame nustatyti dviejų Baltijos jūros menkių išteklių žvejybos neršto metu neršto vietoje draudimo laikotarpiai, taikant išimtį žvejybos laivams, kurių bendrasis ilgis mažesnis nei 12 metrų, žvejojantiems tam tikrais pasyviosios žvejybos įrankiais. Ta išimtis netaikoma žvejybai dreifuojančiosiomis ūdomis. Vis dėlto manoma, kad dreifuojančiąsias ūdas reikėtų leisti naudoti, todėl jos turėtų būti įtrauktos į išimtį, kaip yra ir ankstesniuose žvejybos galimybių reglamentuose. Todėl Reglamentas (ES) 2019/1838 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (2) | Tarybos reglamentu (ES) 2020/123 (2) 2020 metams nustatytos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams; |
| --- | --- |

(2)

Tarybos reglamentu (ES) 2020/123 (2) 2020 metams nustatytos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams;

| (3) | 2020 m. kovo 16–20 d. plenarinėje sesijoje pristatytoje ataskaitoje Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK) padarė išvadą, kad paprastųjų merlangų (Merlangius merlangus) priegaudos Keltų jūroje atveju 100 mm rombinių akių dydžio tralo maišas su 160 mm kvadratinių akių tinklo sekcija užtikrina selektyviausią žvejybą iš visų keturių skirtingų tralo maišo konstrukcijų, išvardytų taisomosiose priemonėse, išdėstytose Reglamento (ES) 2020/123, kuriuo nustatomos žvejybos galimybės 2020 metams, 13 straipsnio 1 dalies a punkte. ŽMTEK negalėjo pateikti jokių patikimų įverčių dėl atlantinių menkių (Gadus morhua) žvejybos 100 mm rombinių akių dydžio tralo maišais su 160 mm kvadratinių akių tinklo sekcija selektyvumo. Todėl, siekiant užtikrinti šių konkrečių paprastųjų merlangų išteklių atsikūrimą, tikslinga toliau leisti naudoti šį tralo maišo ir kvadratinių akių tinklo sekcijos derinį. Siekiant užtikrinti Keltų jūros atlantinių menkių atsikūrimą, 100 mm rombinių akių dydžio tralo maišai su 160 mm kvadratinių akių tinklo sekcija turėtų būti toliau naudojami su pakelta apatine tralo pavara; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. kovo 16–20 d. plenarinėje sesijoje pristatytoje ataskaitoje Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK) padarė išvadą, kad paprastųjų merlangų (Merlangius merlangus) priegaudos Keltų jūroje atveju 100 mm rombinių akių dydžio tralo maišas su 160 mm kvadratinių akių tinklo sekcija užtikrina selektyviausią žvejybą iš visų keturių skirtingų tralo maišo konstrukcijų, išvardytų taisomosiose priemonėse, išdėstytose Reglamento (ES) 2020/123, kuriuo nustatomos žvejybos galimybės 2020 metams, 13 straipsnio 1 dalies a punkte. ŽMTEK negalėjo pateikti jokių patikimų įverčių dėl atlantinių menkių (Gadus morhua) žvejybos 100 mm rombinių akių dydžio tralo maišais su 160 mm kvadratinių akių tinklo sekcija selektyvumo. Todėl, siekiant užtikrinti šių konkrečių paprastųjų merlangų išteklių atsikūrimą, tikslinga toliau leisti naudoti šį tralo maišo ir kvadratinių akių tinklo sekcijos derinį. Siekiant užtikrinti Keltų jūros atlantinių menkių atsikūrimą, 100 mm rombinių akių dydžio tralo maišai su 160 mm kvadratinių akių tinklo sekcija turėtų būti toliau naudojami su pakelta apatine tralo pavara;

| (4) | Šiaurės jūros atlantinių menkių (Gadus morhua) mirtingumas dėl žvejybos (F) nuo 2016 m. padidėjo ir dabartiniu vertinimu viršija ribinį mirtingumo dėl žvejybos koeficiento atskaitos tašką (toliau – Flim), t. y. atskaitos tašką, o tai reiškia, kad ilgainiui vidutinis išteklių dydis pasieks ribinį biomasės atskaitos tašką (toliau – Blim). Jei žvejyba bus vykdoma viršijant Flim dydžius, ištekliai sumažės iki Blim nesiekiančių dydžių. Atitinkamai neršiančių žuvų išteklių biomasė nuo 2015 m. sumažėjo ir dabartiniu vertinimu yra mažesnė už Blim. Blim yra patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose, visų pirma Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (toliau – ICES) rekomendacijose, nustatytas atskaitos taškas, kurio nesiekiant gali sumažėti reprodukcinis pajėgumas. Be to, išteklių pasipildymas nuo 1998 m. išliko menkas, o 2016 m. ir 2018 m. buvo ypač menkas; |
| --- | --- |

(4)

Šiaurės jūros atlantinių menkių (Gadus morhua) mirtingumas dėl žvejybos (F) nuo 2016 m. padidėjo ir dabartiniu vertinimu viršija ribinį mirtingumo dėl žvejybos koeficiento atskaitos tašką (toliau – Flim), t. y. atskaitos tašką, o tai reiškia, kad ilgainiui vidutinis išteklių dydis pasieks ribinį biomasės atskaitos tašką (toliau – Blim). Jei žvejyba bus vykdoma viršijant Flim dydžius, ištekliai sumažės iki Blim nesiekiančių dydžių. Atitinkamai neršiančių žuvų išteklių biomasė nuo 2015 m. sumažėjo ir dabartiniu vertinimu yra mažesnė už Blim. Blim yra patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose, visų pirma Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (toliau – ICES) rekomendacijose, nustatytas atskaitos taškas, kurio nesiekiant gali sumažėti reprodukcinis pajėgumas. Be to, išteklių pasipildymas nuo 1998 m. išliko menkas, o 2016 m. ir 2018 m. buvo ypač menkas;

| (5) | remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/973 (3), kuriuo nustatomas Šiaurės jūros daugiametis planas, 7 straipsnio 2 dalimi daugiamečiu planu, jei mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad kurių nors to Reglamento 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų išteklių neršiančių žuvų biomasė nesiekia Blim, privaloma imtis papildomų taisomųjų priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti, kad atitinkami ištekliai greitai atsikurtų iki dydžių, viršijančių dydį, kuriam esant galima užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (MSY). Tos taisomosios priemonės visų pirma gali būti atitinkamų išteklių tikslinės žvejybos sustabdymas ir atitinkamas tų išteklių arba kitų išteklių, kuriuos žvejojant sužvejojama atlantinių menkių priegauda, (arba ir tų, ir tų) žvejybos galimybių sumažinimas; |
| --- | --- |

(5)

remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/973 (3), kuriuo nustatomas Šiaurės jūros daugiametis planas, 7 straipsnio 2 dalimi daugiamečiu planu, jei mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad kurių nors to Reglamento 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų išteklių neršiančių žuvų biomasė nesiekia Blim, privaloma imtis papildomų taisomųjų priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti, kad atitinkami ištekliai greitai atsikurtų iki dydžių, viršijančių dydį, kuriam esant galima užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (MSY). Tos taisomosios priemonės visų pirma gali būti atitinkamų išteklių tikslinės žvejybos sustabdymas ir atitinkamas tų išteklių arba kitų išteklių, kuriuos žvejojant sužvejojama atlantinių menkių priegauda, (arba ir tų, ir tų) žvejybos galimybių sumažinimas;

| (6) | kadangi Šiaurės jūros regiono valstybių narių regioninė grupė bendros rekomendacijos dėl ilgesnio laikotarpio priemonių nepateikė, Komisija siūlo nustatyti su 2020 m. žvejybos galimybėmis funkciškai susijusias papildomas technines priemones pagal Europos Sąjungos ir Norvegijos prisiimtus įsipareigojimus, kurie atitinka Europos Komisijos ir Tarybos bendrą pareiškimą; |
| --- | --- |

(6)

kadangi Šiaurės jūros regiono valstybių narių regioninė grupė bendros rekomendacijos dėl ilgesnio laikotarpio priemonių nepateikė, Komisija siūlo nustatyti su 2020 m. žvejybos galimybėmis funkciškai susijusias papildomas technines priemones pagal Europos Sąjungos ir Norvegijos prisiimtus įsipareigojimus, kurie atitinka Europos Komisijos ir Tarybos bendrą pareiškimą;

| (7) | siekiant sumažinti išteklių, kuriems yra nustatyti priegaudos bendri leidžiami sužvejoti kiekiai (BLSK), laimikį, turėtų būti nustatytos tokių lygių žvejybos, per kurią sužvejojama tų išteklių žuvų, galimybės, kad pažeidžiamų išteklių biomasė pajėgtų atsikurti iki tvarių lygių. Taip pat turėtų būti nustatytos su žvejybos galimybėmis funkciškai susijusios techninės priemonės. ICES savo parengtoje mišriosios žvejybos Šiaurės jūroje apžvalgoje įvertino, kad jeigu žvejybos modeliai niekaip nebus pakeisti, atsižvelgiant į neteisėtą žuvų išmetimą į jūrą, atlantinių menkių laimikis jos skaičiavimais sudarys maždaug 40 000 tonų. Siekiant kuo labiau sumažinti riziką, kad laimikis gerokai viršys sutartą BLSK, būtina imtis papildomų priemonių, kuriomis laimikis būtų dar labiau ribojamas; |
| --- | --- |

(7)

siekiant sumažinti išteklių, kuriems yra nustatyti priegaudos bendri leidžiami sužvejoti kiekiai (BLSK), laimikį, turėtų būti nustatytos tokių lygių žvejybos, per kurią sužvejojama tų išteklių žuvų, galimybės, kad pažeidžiamų išteklių biomasė pajėgtų atsikurti iki tvarių lygių. Taip pat turėtų būti nustatytos su žvejybos galimybėmis funkciškai susijusios techninės priemonės. ICES savo parengtoje mišriosios žvejybos Šiaurės jūroje apžvalgoje įvertino, kad jeigu žvejybos modeliai niekaip nebus pakeisti, atsižvelgiant į neteisėtą žuvų išmetimą į jūrą, atlantinių menkių laimikis jos skaičiavimais sudarys maždaug 40 000 tonų. Siekiant kuo labiau sumažinti riziką, kad laimikis gerokai viršys sutartą BLSK, būtina imtis papildomų priemonių, kuriomis laimikis būtų dar labiau ribojamas;

| (8) | laikydamasi su Norvegija sudarytuose susitarimuose arba protokoluose dėl santykių žvejybos srityje (4) nustatytos tvarkos, Sąjunga konsultavosi su Norvegija dėl žvejybos teisių. Šalys susitarė rekomenduoti savo atitinkamoms valdžios institucijoms nustatyti papildomas taisomąsias priemones, kurios papildytų BLSK (dėl kurio jau susitarta 2019 m. gruodžio mėn.), kad 2020 m. laikinai būtų užtikrinta papildoma tiek atlantinių menkių jauniklių, tiek suaugusių atlantinių menkių apsauga. Šios priemonės turėtų apimti jauniklių apsaugai skirtus sezoninius žvejybos draudimus ir žvejybos tam tikruose rajonuose ribojimą taikant specialias prieigos sąlygas ir naujų su žvejybos įrankiais susijusių priemonių nustatymą; |
| --- | --- |

(8)

laikydamasi su Norvegija sudarytuose susitarimuose arba protokoluose dėl santykių žvejybos srityje (4) nustatytos tvarkos, Sąjunga konsultavosi su Norvegija dėl žvejybos teisių. Šalys susitarė rekomenduoti savo atitinkamoms valdžios institucijoms nustatyti papildomas taisomąsias priemones, kurios papildytų BLSK (dėl kurio jau susitarta 2019 m. gruodžio mėn.), kad 2020 m. laikinai būtų užtikrinta papildoma tiek atlantinių menkių jauniklių, tiek suaugusių atlantinių menkių apsauga. Šios priemonės turėtų apimti jauniklių apsaugai skirtus sezoninius žvejybos draudimus ir žvejybos tam tikruose rajonuose ribojimą taikant specialias prieigos sąlygas ir naujų su žvejybos įrankiais susijusių priemonių nustatymą;

| (9) | 2020 m. kovo 9 d. ICES paskelbė rekomendaciją dėl ICES 3a ir 4a kvadratų rytinėje dalyje (Skagerako ir Kategato sąsiauriuose ir šiaurinėje Šiaurės jūros dalyje Norvegijos įduboje) žvejojamų šiaurinių dryžakojų krevečių (Pandalus borealis) laimikio. Remiantis ta rekomendacija ir pasikonsultavus su Norvegija, tikslinga nustatyti, kad Sąjungai skirta šiaurinių dryžakojų krevečių žvejybos ICES 3a kvadrate kvota būtų 3 266 tonos, laikantis didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio; |
| --- | --- |

(9)

2020 m. kovo 9 d. ICES paskelbė rekomendaciją dėl ICES 3a ir 4a kvadratų rytinėje dalyje (Skagerako ir Kategato sąsiauriuose ir šiaurinėje Šiaurės jūros dalyje Norvegijos įduboje) žvejojamų šiaurinių dryžakojų krevečių (Pandalus borealis) laimikio. Remiantis ta rekomendacija ir pasikonsultavus su Norvegija, tikslinga nustatyti, kad Sąjungai skirta šiaurinių dryžakojų krevečių žvejybos ICES 3a kvadrate kvota būtų 3 266 tonos, laikantis didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio;

| (10) | pagal 2020 m. balandžio 14 d. ICES rekomendaciją 2020 m. liepos 1 d.–2021 m. birželio 30 d. laikotarpiu ICES 4 parajonio Sąjungos vandenyse (Šiaurės jūroje) ir ICES 3a kvadrate (Skagerako ir Kategato sąsiauriuose) sužvejojamų atlantinių šprotų (Sprattus sprattus) laimikis neturėtų viršyti 207 807 tonų. Todėl tuo laikotarpiu, laikantis didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio, atlantinių šprotų žvejybos galimybės ICES 2a kvadrato ir ICES 4 parajonio Sąjungos vandenyse turėtų būti 169 778 tonos, o ICES 3a kvadrate –38 029 tonos. |
| --- | --- |

(10)

pagal 2020 m. balandžio 14 d. ICES rekomendaciją 2020 m. liepos 1 d.–2021 m. birželio 30 d. laikotarpiu ICES 4 parajonio Sąjungos vandenyse (Šiaurės jūroje) ir ICES 3a kvadrate (Skagerako ir Kategato sąsiauriuose) sužvejojamų atlantinių šprotų (Sprattus sprattus) laimikis neturėtų viršyti 207 807 tonų. Todėl tuo laikotarpiu, laikantis didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio, atlantinių šprotų žvejybos galimybės ICES 2a kvadrato ir ICES 4 parajonio Sąjungos vandenyse turėtų būti 169 778 tonos, o ICES 3a kvadrate –38 029 tonos.

| (11) | kol bus pateiktos mokslinės rekomendacijos dėl 2020 m. liepos 1 d.–2021 m. birželio 30 d. laikotarpio, tam laikotarpiui nustatytas nulinis europinių ančiuvių (Engraulis encrasicolus) BLSK ICES 9 bei 10 parajoniuose ir Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto (CECAF) 34.1.1 kvadrato Sąjungos vandenyse. ICES rekomendaciją dėl tų išteklių pateiks 2020 m. birželio mėn. pabaigoje. Siekiant užtikrinti, kad žvejybos veikla galėtų būti tęsiama iki kol bus nustatytas naujausiomis mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK, turėtų būti nustatytas 2019 m. trečiojo ketvirčio laimikiu pagrįstas laikinas BLSK –4 018 tonų. Tas laikinas BLSK turėtų būti patikslintas atsižvelgiant į ICES mokslines rekomendacijas; |
| --- | --- |

(11)

kol bus pateiktos mokslinės rekomendacijos dėl 2020 m. liepos 1 d.–2021 m. birželio 30 d. laikotarpio, tam laikotarpiui nustatytas nulinis europinių ančiuvių (Engraulis encrasicolus) BLSK ICES 9 bei 10 parajoniuose ir Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto (CECAF) 34.1.1 kvadrato Sąjungos vandenyse. ICES rekomendaciją dėl tų išteklių pateiks 2020 m. birželio mėn. pabaigoje. Siekiant užtikrinti, kad žvejybos veikla galėtų būti tęsiama iki kol bus nustatytas naujausiomis mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK, turėtų būti nustatytas 2019 m. trečiojo ketvirčio laimikiu pagrįstas laikinas BLSK –4 018 tonų. Tas laikinas BLSK turėtų būti patikslintas atsižvelgiant į ICES mokslines rekomendacijas;

| (12) | 2019 m. gruodžio 19 d. Norvegijos ir Europos Sąjungos konsultacijų dėl 2020 m. žvejybos suderintame protokole šalys susitarė, kad be sutartų 50 000 tonų atlantinių silkių (Clupea harengus), kurias Norvegijai leidžiama sužvejoti pagal savo kvotą 4a ir 4b kvadratų Sąjungos vandenyse ir kurias Sąjunga gali sužvejoti pagal savo kvotą Norvegijos vandenyse į pietus nuo 62° šiaurės platumos, bus skirtas papildomas ne didesnis kaip 10 000 tonų kiekis, jei to padidinto kiekio paprašys Norvegija arba Sąjunga. Tas susitarimas turėtų būti perkeltas į Sąjungos teisę; |
| --- | --- |

(12)

2019 m. gruodžio 19 d. Norvegijos ir Europos Sąjungos konsultacijų dėl 2020 m. žvejybos suderintame protokole šalys susitarė, kad be sutartų 50 000 tonų atlantinių silkių (Clupea harengus), kurias Norvegijai leidžiama sužvejoti pagal savo kvotą 4a ir 4b kvadratų Sąjungos vandenyse ir kurias Sąjunga gali sužvejoti pagal savo kvotą Norvegijos vandenyse į pietus nuo 62° šiaurės platumos, bus skirtas papildomas ne didesnis kaip 10 000 tonų kiekis, jei to padidinto kiekio paprašys Norvegija arba Sąjunga. Tas susitarimas turėtų būti perkeltas į Sąjungos teisę;

| (13) | 2020 m. vasario 14–18 d. įvykusiame metiniame susitikime Regioninė žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacija (SPRFMO) peržiūrėjo Peru stauridžių (Trachurus murphyi) išteklių, kurių žvejybos galimybės Reglamentu (ES) 2020/123 dar nebuvo nustatytos, išsaugojimo priemones. Taikytinos priemonės turėtų būti perkeltos į Sąjungos teisę; |
| --- | --- |

(13)

2020 m. vasario 14–18 d. įvykusiame metiniame susitikime Regioninė žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacija (SPRFMO) peržiūrėjo Peru stauridžių (Trachurus murphyi) išteklių, kurių žvejybos galimybės Reglamentu (ES) 2020/123 dar nebuvo nustatytos, išsaugojimo priemones. Taikytinos priemonės turėtų būti perkeltos į Sąjungos teisę;

| (14) | 2019 m. rugsėjo 23–27 d. įvykusiame metiniame susitikime Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacija (NAFO) nusprendė dėl galimo paprastųjų beriksų (Beryx splendens) išteklių išeikvojimo uždrausti šių išteklių žvejybą NAFO 6 parajonyje. Todėl ta priemonė turėtų būti perkeltos į Sąjungos teisę ir žvejoti draudžiamų rūšių sąrašas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(14)

2019 m. rugsėjo 23–27 d. įvykusiame metiniame susitikime Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacija (NAFO) nusprendė dėl galimo paprastųjų beriksų (Beryx splendens) išteklių išeikvojimo uždrausti šių išteklių žvejybą NAFO 6 parajonyje. Todėl ta priemonė turėtų būti perkeltos į Sąjungos teisę ir žvejoti draudžiamų rūšių sąrašas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (15) | Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) rekomendacija Nr. 16–05, kuria sumažinamas 2020 m. Viduržemio jūros paprastųjų durklažuvių (Xiphias gladius) BLSK, į Sąjungos teisę jau perkelta. Tačiau 2020 m. sausio mėn. ICCAT sekretoriatas paskelbė Viduržemio jūros paprastųjų durklažuvių BLSK apskaičiavimo gaires. Todėl Sąjungos kvotą reikia atitinkamai atnaujinti; |
| --- | --- |

(15)

Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) rekomendacija Nr. 16–05, kuria sumažinamas 2020 m. Viduržemio jūros paprastųjų durklažuvių (Xiphias gladius) BLSK, į Sąjungos teisę jau perkelta. Tačiau 2020 m. sausio mėn. ICCAT sekretoriatas paskelbė Viduržemio jūros paprastųjų durklažuvių BLSK apskaičiavimo gaires. Todėl Sąjungos kvotą reikia atitinkamai atnaujinti;

| (16) | 2019 m. birželio 17–21 d. įvykusiame metiniame susitikime Indijos vandenyno tunų komisija (IOTC) patvirtino naujus gelsvauodegių tunų (Thunnus albacares) laimikio limitus, kurie nedaro poveikio pagal IOTC nuostatas taikomiems Sąjungos laimikio limitams. Tačiau IOTC sumažino galimybes naudoti žuvų suburiamuosius įrenginius (ŽSĮ), aprūpinimo laivus ir prietaisinius plūdurus. Todėl reikėtų padaryti papildomų Reglamento (ES) 2020/123 pakeitimų siekiant užtikrinti, kad įgyvendinimo taisyklės tinkamai atspindėtų IOTC susitariančiųjų šalių priimtus sprendimus; |
| --- | --- |

(16)

2019 m. birželio 17–21 d. įvykusiame metiniame susitikime Indijos vandenyno tunų komisija (IOTC) patvirtino naujus gelsvauodegių tunų (Thunnus albacares) laimikio limitus, kurie nedaro poveikio pagal IOTC nuostatas taikomiems Sąjungos laimikio limitams. Tačiau IOTC sumažino galimybes naudoti žuvų suburiamuosius įrenginius (ŽSĮ), aprūpinimo laivus ir prietaisinius plūdurus. Todėl reikėtų padaryti papildomų Reglamento (ES) 2020/123 pakeitimų siekiant užtikrinti, kad įgyvendinimo taisyklės tinkamai atspindėtų IOTC susitariančiųjų šalių priimtus sprendimus;

| (17) | 2019 m. liepos mėn. įvykusiame šeštajame Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje (SIOFA) susitariančiųjų šalių susitikime priimtas sprendimas dėl dugninės žvejybos priemonių ir žvejybos pastangų apribojimų Susitarimo rajone. Šios priemonės į Sąjungos teisę perkeltos Reglamentu (ES) 2020/123. Tačiau siekiant užtikrinti, kad įgyvendinimo taisyklės tinkamai atspindėtų SIOFA priimtus sprendimus dėl dugninės žvejybos apribojimų, reikėtų padaryti papildomų pakeitimų; |
| --- | --- |

(17)

2019 m. liepos mėn. įvykusiame šeštajame Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje (SIOFA) susitariančiųjų šalių susitikime priimtas sprendimas dėl dugninės žvejybos priemonių ir žvejybos pastangų apribojimų Susitarimo rajone. Šios priemonės į Sąjungos teisę perkeltos Reglamentu (ES) 2020/123. Tačiau siekiant užtikrinti, kad įgyvendinimo taisyklės tinkamai atspindėtų SIOFA priimtus sprendimus dėl dugninės žvejybos apribojimų, reikėtų padaryti papildomų pakeitimų;

| (18) | Komisija suteikia žvejybos licencijas su Venesuelos vėliava plaukiojantiems laivams, kad jie galėtų žvejoti rifešerius Europos vandenyse prie Prancūzijos Gvianos krantų. Reglamentu (ES) 2020/123 numatyta suteikti 45 licencijas. Kad būtų galima išduoti tuos leidimus, būtina pateikti įrodymą, kad laivo savininkas ir Prancūzijos Gvianos departamente įsikūrusi perdirbimo įmonė yra sudarę galiojančią sutartį. Tarp dviejų sutartyse numatytų laikotarpių, kol vyksta leidimų išdavimo procedūra, tam tikromis sąlygomis turėtų būti leidžiama tęsti žvejybos operacijas; |
| --- | --- |

(18)

Komisija suteikia žvejybos licencijas su Venesuelos vėliava plaukiojantiems laivams, kad jie galėtų žvejoti rifešerius Europos vandenyse prie Prancūzijos Gvianos krantų. Reglamentu (ES) 2020/123 numatyta suteikti 45 licencijas. Kad būtų galima išduoti tuos leidimus, būtina pateikti įrodymą, kad laivo savininkas ir Prancūzijos Gvianos departamente įsikūrusi perdirbimo įmonė yra sudarę galiojančią sutartį. Tarp dviejų sutartyse numatytų laikotarpių, kol vyksta leidimų išdavimo procedūra, tam tikromis sąlygomis turėtų būti leidžiama tęsti žvejybos operacijas;

| (19) | laivams, tam tikrais žvejybos įrankiais žvejojantiems paprastuosius tobius ICES 2a bei 3a kvadratuose ir 4 parajonyje, turėtų būti taikomi žvejybos draudimo laikotarpiai nuo 2020 m. rugpjūčio 1 d. iki gruodžio 31 d. ir nuo 2021 m. sausio 1 d. iki kovo 31 d.; |
| --- | --- |

(19)

laivams, tam tikrais žvejybos įrankiais žvejojantiems paprastuosius tobius ICES 2a bei 3a kvadratuose ir 4 parajonyje, turėtų būti taikomi žvejybos draudimo laikotarpiai nuo 2020 m. rugpjūčio 1 d. iki gruodžio 31 d. ir nuo 2021 m. sausio 1 d. iki kovo 31 d.;

| (20) | Todėl Reglamentas (ES) 2020/123 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(20)

Todėl Reglamentas (ES) 2020/123 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (21) | Reglamente (ES) 2019/1838 ir Reglamente (ES) 2020/123 numatyti laimikio limitai taikomi nuo 2020 m. sausio 1 d. Todėl šiuo reglamentu nustatytos nuostatos dėl laimikio limitų turėtų įsigalioti kuo greičiau. Nuostatos dėl BLSK pakeitimų, papildomos išimties Baltijos jūroje ir leidimo toliau naudoti tam tikrą žvejybos įrankį Keltų jūroje turėtų būti taikomos nuo 2020 m. sausio 1 d. Kadangi atitinkamos žvejybos galimybės dar neišnaudotos arba šiuo Reglamentu yra padidinamos ir nustatomos palankesnės taisyklės, šio Reglamento taikymas atgaline data nedaro poveikio teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių apsaugos principams; |
| --- | --- |

(21)

Reglamente (ES) 2019/1838 ir Reglamente (ES) 2020/123 numatyti laimikio limitai taikomi nuo 2020 m. sausio 1 d. Todėl šiuo reglamentu nustatytos nuostatos dėl laimikio limitų turėtų įsigalioti kuo greičiau. Nuostatos dėl BLSK pakeitimų, papildomos išimties Baltijos jūroje ir leidimo toliau naudoti tam tikrą žvejybos įrankį Keltų jūroje turėtų būti taikomos nuo 2020 m. sausio 1 d. Kadangi atitinkamos žvejybos galimybės dar neišnaudotos arba šiuo Reglamentu yra padidinamos ir nustatomos palankesnės taisyklės, šio Reglamento taikymas atgaline data nedaro poveikio teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių apsaugos principams;

| (22) | remiantis Susitarimo dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (5) 130 straipsnio 1 dalimi pasikonsultuota su Jungtine Karalyste, |
| --- | --- |

(22)

remiantis Susitarimo dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (5) 130 straipsnio 1 dalimi pasikonsultuota su Jungtine Karalyste,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) 2019/1838 pakeitimas

Reglamento (ES) 2019/1838 priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento I priedą.

2 straipsnis

Reglamento (ES) 2020/123 pakeitimas

Reglamentas (ES) 2020/123 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 3 straipsnis papildomas šiais punktais:






  „j) | prietaisinis plūduras – plūduras, kuris yra aiškiai pažymėtas unikaliu identifikavimo numeriu, pagal kurį galima nustatyti, kas yra jo savininkas, ir kuriame įrengta palydovinio sekimo sistema jo koordinatėms stebėti; |
| --- | --- | --- |

1)

3 straipsnis papildomas šiais punktais:

„j)

prietaisinis plūduras – plūduras, kuris yra aiškiai pažymėtas unikaliu identifikavimo numeriu, pagal kurį galima nustatyti, kas yra jo savininkas, ir kuriame įrengta palydovinio sekimo sistema jo koordinatėms stebėti;

| k) | eksploatuojamas plūduras – prietaisinis plūduras, anksčiau aktyvuotas, įjungtas ir naudojamas jūroje ant dreifuojančiojo ŽSĮ arba rąsto, perduodantis koordinates ir visą kitą turimą informaciją, pavyzdžiui, echoloto įverčius.“; |
| --- | --- |

k)

eksploatuojamas plūduras – prietaisinis plūduras, anksčiau aktyvuotas, įjungtas ir naudojamas jūroje ant dreifuojančiojo ŽSĮ arba rąsto, perduodantis koordinates ir visą kitą turimą informaciją, pavyzdžiui, echoloto įverčius.“;

| 2) | įterpiamas šis straipsnis:

  „12a straipsnis
  Paprastųjų tobių žvejybos draudimo laikotarpiai
  Verslinė paprastųjų tobių žvejyba demersiniais tralais, traukiamasiais tinklais arba panašiais velkamaisiais žvejybos įrankiais, kurių tinklo akių dydis yra mažesnis nei 16 mm, ICES 2a ir 3a kvadratuose ir ICES 4 parajonyje draudžiama 2020 m. rugpjūčio 1 d.–gruodžio 31 d. ir 2021 m. sausio 1 d.–kovo 31 d. laikotarpiais.“; |
| --- | --- |

2)

įterpiamas šis straipsnis:

„12a straipsnis

Paprastųjų tobių žvejybos draudimo laikotarpiai

Verslinė paprastųjų tobių žvejyba demersiniais tralais, traukiamasiais tinklais arba panašiais velkamaisiais žvejybos įrankiais, kurių tinklo akių dydis yra mažesnis nei 16 mm, ICES 2a ir 3a kvadratuose ir ICES 4 parajonyje draudžiama 2020 m. rugpjūčio 1 d.–gruodžio 31 d. ir 2021 m. sausio 1 d.–kovo 31 d. laikotarpiais.“;

| 3) | 13 straipsnio 1 dalies a punkto ketvirta įtrauka pakeičiama taip:






  „100 | mm akių dydžio tralo maišą su 160 mm kvadratinių akių tinklo sekcija.“; |
| --- | --- | --- |

3)

13 straipsnio 1 dalies a punkto ketvirta įtrauka pakeičiama taip:

„100

mm akių dydžio tralo maišą su 160 mm kvadratinių akių tinklo sekcija.“;

| 4) | 14 straipsnis pakeičiamas taip:

  „14 straipsnis
  Atlantinių menkių ištekliams Šiaurės jūroje taikomos taisomosios priemonės

  1.   Žvejybos, išskyrus pelaginės žvejybos įrankiais (gaubiamaisiais tinklais ir tralais), draudimo rajonai ir laikotarpiai, kuriais taikomas draudimas žvejoti, nustatyti IV priede.


  2.   Laivams, žvejojantiems dugniniais tralais ir traukiamaisiais tinklais, kurių tinklo akių dydis ne mažesnis kaip 70 mm (4a ir 4b kvadratuose) arba ne mažesnis kaip 90 mm (3a kvadrate), taip pat ūdomis (6), draudžiama žvejoti ICES 4a kvadrato į šiaurę nuo 58°30′00 šiaurės platumos ir į pietus nuo 61°30′00 šiaurės platumos Sąjungos vandenyse ir ICES 3a.20 (Skagerako sąsiaurio), 4a ir 4b kvadratų į šiaurę nuo 57°00′00 šiaurės platumos ir į rytus nuo 5 00′00 rytų ilgumos Sąjungos vandenyse.


  3.   Nukrypstant nuo 2 dalies, 2 dalyje nurodyti žvejybos laivai gali žvejoti 1 dalyje nurodytuose rajonuose, jei tenkinamas bent vienas iš šių kriterijų:






  a) | sužvejotų atlantinių menkių procentinė dalis neviršija 5 % bendro per vieną žvejybos reisą sužvejoto laimikio; laikoma, kad laivai, kuriais sužvejotų atlantinių menkių laimikis 2017–2019 m. laikotarpiu neviršijo 5 % bendro laimikio, šį kriterijų tenkina, su sąlyga, kad jie ir toliau naudoja tą patį žvejybos įrankį, kurį jie naudojo minėtu laikotarpiu; ši prielaida gali būti paneigta; |
| --- | --- | --- |

4)

14 straipsnis pakeičiamas taip:

„14 straipsnis

Atlantinių menkių ištekliams Šiaurės jūroje taikomos taisomosios priemonės

1.   Žvejybos, išskyrus pelaginės žvejybos įrankiais (gaubiamaisiais tinklais ir tralais), draudimo rajonai ir laikotarpiai, kuriais taikomas draudimas žvejoti, nustatyti IV priede.

2.   Laivams, žvejojantiems dugniniais tralais ir traukiamaisiais tinklais, kurių tinklo akių dydis ne mažesnis kaip 70 mm (4a ir 4b kvadratuose) arba ne mažesnis kaip 90 mm (3a kvadrate), taip pat ūdomis (6), draudžiama žvejoti ICES 4a kvadrato į šiaurę nuo 58°30′00 šiaurės platumos ir į pietus nuo 61°30′00 šiaurės platumos Sąjungos vandenyse ir ICES 3a.20 (Skagerako sąsiaurio), 4a ir 4b kvadratų į šiaurę nuo 57°00′00 šiaurės platumos ir į rytus nuo 5 00′00 rytų ilgumos Sąjungos vandenyse.

3.   Nukrypstant nuo 2 dalies, 2 dalyje nurodyti žvejybos laivai gali žvejoti 1 dalyje nurodytuose rajonuose, jei tenkinamas bent vienas iš šių kriterijų:

a)

sužvejotų atlantinių menkių procentinė dalis neviršija 5 % bendro per vieną žvejybos reisą sužvejoto laimikio; laikoma, kad laivai, kuriais sužvejotų atlantinių menkių laimikis 2017–2019 m. laikotarpiu neviršijo 5 % bendro laimikio, šį kriterijų tenkina, su sąlyga, kad jie ir toliau naudoja tą patį žvejybos įrankį, kurį jie naudojo minėtu laikotarpiu; ši prielaida gali būti paneigta;

| b) | naudojamas reglamentuojamas didelio selektyvumo dugninis tralas arba traukiamasis tinklas; atitinkamai, remiantis mokslinių tyrimų duomenimis, atlantinių menkių laimikis bent 30 % mažesnis, palyginti su laivais, žvejojančiais velkamaisiais žvejybos įrankiais, kurių pagrindiniai akių dydžiai nurodyti Reglamento (ES) 2019/1241 V priedo B dalies 1.1 punkte. Tokių tyrimų vertinimą gali atlikti ŽMTEK. Jei ŽMTEK vertinimas neigiamas, šių žvejybos įrankių nebegalima laikyti tinkamais naudoti šio straipsnio 2 dalyje nustatytuose rajonuose; |
| --- | --- |

b)

naudojamas reglamentuojamas didelio selektyvumo dugninis tralas arba traukiamasis tinklas; atitinkamai, remiantis mokslinių tyrimų duomenimis, atlantinių menkių laimikis bent 30 % mažesnis, palyginti su laivais, žvejojančiais velkamaisiais žvejybos įrankiais, kurių pagrindiniai akių dydžiai nurodyti Reglamento (ES) 2019/1241 V priedo B dalies 1.1 punkte. Tokių tyrimų vertinimą gali atlikti ŽMTEK. Jei ŽMTEK vertinimas neigiamas, šių žvejybos įrankių nebegalima laikyti tinkamais naudoti šio straipsnio 2 dalyje nustatytuose rajonuose;

| c) | laivai, žvejojantys dugniniais tralais ir traukiamaisiais tinklais, kurių tinklo akių dydis yra 100 mm arba didesnis (TR1), naudoja šiuos didelio selektyvumo žvejybos įrankius:






  — | tralus, kurių sėdžios tinklo akių dydis ne mažesnis kaip 600 mm; |
| --- | --- | --- |

c)

laivai, žvejojantys dugniniais tralais ir traukiamaisiais tinklais, kurių tinklo akių dydis yra 100 mm arba didesnis (TR1), naudoja šiuos didelio selektyvumo žvejybos įrankius:

—

tralus, kurių sėdžios tinklo akių dydis ne mažesnis kaip 600 mm;

| — | pakeltą apatinę tralo pavarą (0,6 m); |
| --- | --- |

—

pakeltą apatinę tralo pavarą (0,6 m);

| — | horizontalų tinklinį rūšiuojamąjį intarpą su didelių tinklo akių sekcija žuvims iš tralo išplaukti; |
| --- | --- |

—

horizontalų tinklinį rūšiuojamąjį intarpą su didelių tinklo akių sekcija žuvims iš tralo išplaukti;

| d) | laivai, žvejojantys dugniniais tralais ir traukiamaisiais tinklais, kurių tinklo akių dydis yra 70 mm arba didesnis (4a kvadrate) arba 90 mm arba didesnis (3a kvadrate) ir mažesnis nei 100 mm (TR2), naudoja šiuos didelio selektyvumo žvejybos įrankius:






  — | horizontalias rūšiuojamąsias groteles, kurių strypeliai vienas nuo kito nutolę ne daugiau kaip 50 mm atstumu atskiriant plekšniažuves ir apvaliąsias žuvis, su neužstojama anga apvaliosioms žuvims išplaukti; |
| --- | --- | --- |

d)

laivai, žvejojantys dugniniais tralais ir traukiamaisiais tinklais, kurių tinklo akių dydis yra 70 mm arba didesnis (4a kvadrate) arba 90 mm arba didesnis (3a kvadrate) ir mažesnis nei 100 mm (TR2), naudoja šiuos didelio selektyvumo žvejybos įrankius:

—

horizontalias rūšiuojamąsias groteles, kurių strypeliai vienas nuo kito nutolę ne daugiau kaip 50 mm atstumu atskiriant plekšniažuves ir apvaliąsias žuvis, su neužstojama anga apvaliosioms žuvims išplaukti;

| — | sekciją „Seltra“, kurios tinklo akių dydis 300 mm; |
| --- | --- |

—

sekciją „Seltra“, kurios tinklo akių dydis 300 mm;

| — | rūšiuojamąsias groteles, kurių strypeliai vienas nuo kito nutolę ne daugiau kaip 35 mm atstumu, su neužstojama anga žuvims išplaukti; |
| --- | --- |

—

rūšiuojamąsias groteles, kurių strypeliai vienas nuo kito nutolę ne daugiau kaip 35 mm atstumu, su neužstojama anga žuvims išplaukti;

| e) | laivams taikomi nacionaliniai atlantinių menkių sužvejojimo vengimo planai siekiant išlaikyti atlantinių menkių laimikius, kuriais atsižvelgiama į mirtingumą dėl žvejybos, atitinkantį nustatytas žvejybos galimybes, remiantis mokslinėse rekomendacijose nustatytais dydžiais, taikant teritorines ar technines priemones arba jas derinant tarpusavyje. Tokius planus ne vėliau kaip per du mėnesius nuo jų įgyvendinimo valstybių narių atveju turėtų įvertinti ŽMTEK, o trečiųjų valstybių atveju – atitinkama jų nacionalinė mokslo įstaiga, ir prireikus jie turi būti toliau tikslinami, jei iš tų vertinimų matyti, kad plano tikslas nebus pasiektas; |
| --- | --- |

e)

laivams taikomi nacionaliniai atlantinių menkių sužvejojimo vengimo planai siekiant išlaikyti atlantinių menkių laimikius, kuriais atsižvelgiama į mirtingumą dėl žvejybos, atitinkantį nustatytas žvejybos galimybes, remiantis mokslinėse rekomendacijose nustatytais dydžiais, taikant teritorines ar technines priemones arba jas derinant tarpusavyje. Tokius planus ne vėliau kaip per du mėnesius nuo jų įgyvendinimo valstybių narių atveju turėtų įvertinti ŽMTEK, o trečiųjų valstybių atveju – atitinkama jų nacionalinė mokslo įstaiga, ir prireikus jie turi būti toliau tikslinami, jei iš tų vertinimų matyti, kad plano tikslas nebus pasiektas;

4.   Valstybės narės stiprina 2 dalyje nurodytų laivų stebėseną, kontrolę ir priežiūrą, kad būtų kontroliuojama, kaip laikomasi šio straipsnio 3 dalies a–e punktuose nurodytų sąlygų.“;

(6)  Žvejybos įrankių kodai: OTB, OTT, OT, TBN, TBS, TB, TX, PTB, SDN, SSC, SX, LL, LLS."

6

| 5) | 16 straipsnio 1 dalyje įrašomas šis punktas:






  „o) | paprastuosius beriksus (Beryx splendens) NAFO 6 parajonyje.“; |
| --- | --- | --- |

5)

16 straipsnio 1 dalyje įrašomas šis punktas:

„o)

paprastuosius beriksus (Beryx splendens) NAFO 6 parajonyje.“;

Beryx splendens

| 6) | 27 straipsnis pakeičiamas taip:

  „27 straipsnis
  Dreifuojantieji ŽSĮ ir aprūpinimo laivai

  1.   Dreifuojančiuosiuose ŽSĮ turi būti įtaisyti prietaisiniai plūdurai. Bet kokius kitus plūdurus, pavyzdžiui, radijo plūdurus, naudoti draudžiama.


  2.   Gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas vienu metu negali sekti daugiau kaip 300 eksploatuojamų plūdurų.


  3.   Kiekvienam gaubiamaisiais tinklais žvejojančiam laivui kasmet leidžiama įsigyti ne daugiau kaip 500 prietaisinių plūdurų. Joks gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas bet kuriuo metu negali turėti daugiau kaip 500 prietaisinių plūdurų (sandėliuojamų ir eksploatuojamų).


  4.   Didžiausias aprūpinimo laivų skaičius yra du aprūpinimo laivai ne mažiau kaip penkiems gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams, kurių visi turi plaukioti su valstybės narės vėliava. Ši nuostata netaikoma tik vieną aprūpinimo laivą naudojančioms valstybėms narėms.


  5.   Vieną gaubiamaisiais tinklais žvejojantį laivą bet kuriuo metu turi aptarnauti ne daugiau kaip vienas su valstybės narės vėliava plaukiojantis aprūpinimo laivas.


  6.   Sąjunga naujų arba papildomų aprūpinimo laivų IOTC leidimus turinčių laivų registre neregistruoja.“; |
| --- | --- |

6)

27 straipsnis pakeičiamas taip:

„27 straipsnis

Dreifuojantieji ŽSĮ ir aprūpinimo laivai

1.   Dreifuojančiuosiuose ŽSĮ turi būti įtaisyti prietaisiniai plūdurai. Bet kokius kitus plūdurus, pavyzdžiui, radijo plūdurus, naudoti draudžiama.

2.   Gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas vienu metu negali sekti daugiau kaip 300 eksploatuojamų plūdurų.

3.   Kiekvienam gaubiamaisiais tinklais žvejojančiam laivui kasmet leidžiama įsigyti ne daugiau kaip 500 prietaisinių plūdurų. Joks gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas bet kuriuo metu negali turėti daugiau kaip 500 prietaisinių plūdurų (sandėliuojamų ir eksploatuojamų).

4.   Didžiausias aprūpinimo laivų skaičius yra du aprūpinimo laivai ne mažiau kaip penkiems gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams, kurių visi turi plaukioti su valstybės narės vėliava. Ši nuostata netaikoma tik vieną aprūpinimo laivą naudojančioms valstybėms narėms.

5.   Vieną gaubiamaisiais tinklais žvejojantį laivą bet kuriuo metu turi aptarnauti ne daugiau kaip vienas su valstybės narės vėliava plaukiojantis aprūpinimo laivas.

6.   Sąjunga naujų arba papildomų aprūpinimo laivų IOTC leidimus turinčių laivų registre neregistruoja.“;

| 7) | 46 straipsnis pakeičiamas taip:

  „46 straipsnis
  Dugninės žvejybos apribojimai
  Valstybės narės užtikrina, kad su jų vėliava plaukiojantys laivai, žvejojantys SIOFA susitarimo rajone:






  a) | apribotų savo metines dugninės žvejybos pastangas ir laimikį iki tų metų, kuriais jų laivai vykdė žvejybos veiklą SIOFA susitarimo rajone, vidutinio metinio lygio reprezentatyviu laikotarpiu, kurio duomenys yra pateikti Komisijai; |
| --- | --- | --- |

7)

46 straipsnis pakeičiamas taip:

„46 straipsnis

Dugninės žvejybos apribojimai

Valstybės narės užtikrina, kad su jų vėliava plaukiojantys laivai, žvejojantys SIOFA susitarimo rajone:

a)

apribotų savo metines dugninės žvejybos pastangas ir laimikį iki tų metų, kuriais jų laivai vykdė žvejybos veiklą SIOFA susitarimo rajone, vidutinio metinio lygio reprezentatyviu laikotarpiu, kurio duomenys yra pateikti Komisijai;

| b) | neplėstų dugninės žvejybos (išskyrus žvejybą naudojant ūdas ir gaudykles) pastangų teritorinio paskirstymo, t. y. neviršytų tų rajonų, kuriuose jie žvejojo pastaraisiais metais, ribų; |
| --- | --- |

b)

neplėstų dugninės žvejybos (išskyrus žvejybą naudojant ūdas ir gaudykles) pastangų teritorinio paskirstymo, t. y. neviršytų tų rajonų, kuriuose jie žvejojo pastaraisiais metais, ribų;

| c) | neturėtų leidimo žvejoti laikinosiose saugomose teritorijose Atlantis Bank, Coral, Fools Flat, Middle of What ir Walter’s Shoal, kaip apibrėžta IK priede, išskyrus atvejus, kai žvejojama naudojant ūdas ir gaudykles ir su sąlyga, kad žvejojant tose teritorijose laive visada būtų mokslinis stebėtojas.“; |
| --- | --- |

c)

neturėtų leidimo žvejoti laikinosiose saugomose teritorijose Atlantis Bank, Coral, Fools Flat, Middle of What ir Walter’s Shoal, kaip apibrėžta IK priede, išskyrus atvejus, kai žvejojama naudojant ūdas ir gaudykles ir su sąlyga, kad žvejojant tose teritorijose laive visada būtų mokslinis stebėtojas.“;

| 8) | 51 straipsnis pakeičiamas taip:

  „51 straipsnis
  Žvejybos draudimo laikotarpis
  Trečiųjų valstybių laivai, kuriems ICES 4 parajonio Sąjungos vandenyse leidžiama žvejoti paprastuosius tobius ir susijusią priegaudą, negali tame parajonyje paprastųjų tobių žvejoti demersiniais tralais, traukiamaisiais tinklais arba panašiais velkamaisiais žvejybos įrankiais, kurių tinklo akių dydis yra mažesnis nei 16 mm, šiais laikotarpiais:






  a) | 2020 m. rugpjūčio 1 d.–gruodžio 31 d.; |
| --- | --- | --- |

8)

51 straipsnis pakeičiamas taip:

„51 straipsnis

Žvejybos draudimo laikotarpis

Trečiųjų valstybių laivai, kuriems ICES 4 parajonio Sąjungos vandenyse leidžiama žvejoti paprastuosius tobius ir susijusią priegaudą, negali tame parajonyje paprastųjų tobių žvejoti demersiniais tralais, traukiamaisiais tinklais arba panašiais velkamaisiais žvejybos įrankiais, kurių tinklo akių dydis yra mažesnis nei 16 mm, šiais laikotarpiais:

a)

2020 m. rugpjūčio 1 d.–gruodžio 31 d.;

| b) | 2021 m. sausio 1 d.–kovo 31 d.“; |
| --- | --- |

b)

2021 m. sausio 1 d.–kovo 31 d.“;

| 9) | IA, ID, IH, ir V priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento II priedą. |
| --- | --- |

9)

IA, ID, IH, ir V priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento II priedą.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

1 straipsnis, 2 straipsnio 3 dalis ir 2 straipsnio 9 dalis kartu su II priedo 1 punkto a bei e papunkčiais ir 2 bei 3 punktais taikomi nuo 2020 m. sausio 1 d.

2 straipsnio 1 dalis, 2 dalis, 5 –8 dalys ir 2 straipsnio 9 dalis kartu su II priedo 1 punkto b, c bei d papunkčiais ir 4 punktu taikomi nuo 2020 m. liepos 1 d.

2 straipsnio 4 dalis taikoma nuo 2020 m. rugpjūčio 15 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje

Tarybos vardu

Pirmininkė

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  
  2019 m. spalio 30 d. Tarybos reglamentas (ES) 2019/1838, kuriuo nustatomos 2020 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės ir iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2019/124 nuostatos, susijusios su tam tikromis žvejybos kituose vandenyse galimybėmis (OL L 281, 2019 10 31, p. 1).

1

(2)  
  2020 m. sausio 27 d. Tarybos reglamentas (ES) 2020/123, kuriuo 2020 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams (OL L 25, 2020 1 30, p. 1).

2

(3)  
  2018 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/973, kuriuo nustatomas Šiaurės jūros demersinių išteklių ir tų išteklių žvejybos daugiametis planas ir Šiaurės jūroje taikomo įpareigojimo iškrauti laimikį įgyvendinimo nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 676/2007 ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1342/2008 (OL L 179, 2018 7 16, p. 1).

3

(4)  Europos ekonominės bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimas dėl žvejybos (OL L 226, 1980 8 29, p. 48).

4

(5)  
  OJ L 29, 2020 1 31 p. 7.

5

---

I PRIEDAS

Reglamento (ES) 2019/1838 priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | atlantinių menkių žvejybos ICES 25–32 pakvadračiuose galimybių lentelės 2 išnaša pakeičiama taip:






  „(2) | 25 ir 26 pakvadračiuose žvejoti pagal šią kvotą draudžiama nuo gegužės 1 d. iki rugpjūčio 31 d.
  Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, žvejybos operacijos išimtinai mokslinių tyrimų tikslais gali būti vykdomos, jeigu šie tyrimai atliekami visapusiškai laikantis Reglamento (ES) 2019/1241 25 straipsnyje nustatytų sąlygų.
  Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, tas žvejybos draudimo laikotarpis netaikomas Sąjungos žvejybos laivams, kurių bendrasis ilgis mažesnis nei 12 metrų, žvejojantiems žiauniniais, pinkliaisiais ar sieniniais tinklais, dugninėmis statomosiomis ūdomis, ūdomis, rankinėmis ūdomis ir traukiamosiomis ūdomis ar kitais pasyviosios žvejybos įrankiais rajonuose, kuriuose vandens gylis mažesnis nei 20 metrų pagal kompetentingų nacionalinių institucijų išleistame oficialiame jūrlapyje nustatytas koordinates. Tų žvejybos laivų kapitonai užtikrina, kad jų žvejybos veiklą bet kuriuo metu galėtų stebėti valstybės narės kontrolės institucijos.“; |
| --- | --- | --- |

1)

atlantinių menkių žvejybos ICES 25–32 pakvadračiuose galimybių lentelės 2 išnaša pakeičiama taip:

„(2)

25 ir 26 pakvadračiuose žvejoti pagal šią kvotą draudžiama nuo gegužės 1 d. iki rugpjūčio 31 d.

Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, žvejybos operacijos išimtinai mokslinių tyrimų tikslais gali būti vykdomos, jeigu šie tyrimai atliekami visapusiškai laikantis Reglamento (ES) 2019/1241 25 straipsnyje nustatytų sąlygų.

Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, tas žvejybos draudimo laikotarpis netaikomas Sąjungos žvejybos laivams, kurių bendrasis ilgis mažesnis nei 12 metrų, žvejojantiems žiauniniais, pinkliaisiais ar sieniniais tinklais, dugninėmis statomosiomis ūdomis, ūdomis, rankinėmis ūdomis ir traukiamosiomis ūdomis ar kitais pasyviosios žvejybos įrankiais rajonuose, kuriuose vandens gylis mažesnis nei 20 metrų pagal kompetentingų nacionalinių institucijų išleistame oficialiame jūrlapyje nustatytas koordinates. Tų žvejybos laivų kapitonai užtikrina, kad jų žvejybos veiklą bet kuriuo metu galėtų stebėti valstybės narės kontrolės institucijos.“;

| 2) | atlantinių menkių žvejybos ICES 22–24 pakvadračiuose galimybių lentelės 1 ir 2 išnašos pakeičiamos taip:






  „(1) | 24 pakvadratyje tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba 24 pakvadratyje neleidžiama.
  Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, atlantinės menkės gali būti tikslingai žvejojamos vykdant žvejybos operacijas išimtinai mokslinių tyrimų tikslais, jeigu tie tyrimai atliekami visapusiškai laikantis Reglamento (ES) 2019/1241 25 straipsnyje nustatytų sąlygų.
  Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, pagal šią kvotą 24 pakvadratyje žvejoti leidžiama Sąjungos žvejybos laivams, kurių bendrasis ilgis mažesnis nei 12 metrų, žvejojantiems žiauniniais, pinkliaisiais ar sieniniais tinklais, dugninėmis statomosiomis ūdomis, ūdomis, rankinėmis ūdomis ir traukiamosiomis ūdomis ar kitais pasyviosios žvejybos įrankiais rajonuose, kurie yra iki šešių jūrmylių atstumu nuo bazinių linijų ir kuriuose vandens gylis mažesnis nei 20 metrų pagal kompetentingų nacionalinių institucijų išleistame oficialiame jūrlapyje nustatytas koordinates. Tų žvejybos laivų kapitonai užtikrina, kad jų žvejybos veiklą bet kuriuo metu galėtų stebėti valstybės narės kontrolės institucijos. |
| --- | --- | --- |

2)

atlantinių menkių žvejybos ICES 22–24 pakvadračiuose galimybių lentelės 1 ir 2 išnašos pakeičiamos taip:

„(1)

24 pakvadratyje tik priegauda. Pagal šią kvotą specializuotoji žvejyba 24 pakvadratyje neleidžiama.

Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, atlantinės menkės gali būti tikslingai žvejojamos vykdant žvejybos operacijas išimtinai mokslinių tyrimų tikslais, jeigu tie tyrimai atliekami visapusiškai laikantis Reglamento (ES) 2019/1241 25 straipsnyje nustatytų sąlygų.

Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, pagal šią kvotą 24 pakvadratyje žvejoti leidžiama Sąjungos žvejybos laivams, kurių bendrasis ilgis mažesnis nei 12 metrų, žvejojantiems žiauniniais, pinkliaisiais ar sieniniais tinklais, dugninėmis statomosiomis ūdomis, ūdomis, rankinėmis ūdomis ir traukiamosiomis ūdomis ar kitais pasyviosios žvejybos įrankiais rajonuose, kurie yra iki šešių jūrmylių atstumu nuo bazinių linijų ir kuriuose vandens gylis mažesnis nei 20 metrų pagal kompetentingų nacionalinių institucijų išleistame oficialiame jūrlapyje nustatytas koordinates. Tų žvejybos laivų kapitonai užtikrina, kad jų žvejybos veiklą bet kuriuo metu galėtų stebėti valstybės narės kontrolės institucijos.

| (2) | Pagal šią kvotą 22 ir 23 pakvadračiuose draudžiama žvejoti nuo vasario 1 d. iki kovo 31 d., o 24 pakvadratyje – nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d.
  Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, žvejybos operacijos išimtinai mokslinių tyrimų tikslais gali būti vykdomos, jeigu šie tyrimai atliekami visapusiškai laikantis Reglamento (ES) 2019/1241 25 straipsnyje nustatytų sąlygų.
  Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, tas žvejybos draudimo laikotarpis netaikomas Sąjungos žvejybos laivams, kurių bendrasis ilgis mažesnis nei 12 metrų, žvejojantiems žiauniniais, pinkliaisiais ar sieniniais tinklais, dugninėmis statomosiomis ūdomis, ūdomis, rankinėmis ūdomis ir traukiamosiomis ūdomis ar kitais pasyviosios žvejybos įrankiais rajonuose, kuriuose vandens gylis mažesnis nei 20 metrų pagal kompetentingų nacionalinių institucijų išleistame oficialiame jūrlapyje nustatytas koordinates. Tų žvejybos laivų kapitonai užtikrina, kad jų žvejybos veiklą bet kuriuo metu galėtų stebėti valstybės narės kontrolės institucijos.“. |
| --- | --- |

(2)

Pagal šią kvotą 22 ir 23 pakvadračiuose draudžiama žvejoti nuo vasario 1 d. iki kovo 31 d., o 24 pakvadratyje – nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d.

Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, žvejybos operacijos išimtinai mokslinių tyrimų tikslais gali būti vykdomos, jeigu šie tyrimai atliekami visapusiškai laikantis Reglamento (ES) 2019/1241 25 straipsnyje nustatytų sąlygų.

Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, tas žvejybos draudimo laikotarpis netaikomas Sąjungos žvejybos laivams, kurių bendrasis ilgis mažesnis nei 12 metrų, žvejojantiems žiauniniais, pinkliaisiais ar sieniniais tinklais, dugninėmis statomosiomis ūdomis, ūdomis, rankinėmis ūdomis ir traukiamosiomis ūdomis ar kitais pasyviosios žvejybos įrankiais rajonuose, kuriuose vandens gylis mažesnis nei 20 metrų pagal kompetentingų nacionalinių institucijų išleistame oficialiame jūrlapyje nustatytas koordinates. Tų žvejybos laivų kapitonai užtikrina, kad jų žvejybos veiklą bet kuriuo metu galėtų stebėti valstybės narės kontrolės institucijos.“.

---

II PRIEDAS

Reglamento (ES) 2020/123 IA, ID, IH ir V priedai iš dalies keičiami taip:

| 1) | IA priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | atlantinių silkių žvejybos 4 parajonio į šiaurę nuo 53° 30′ šiaurės platumos Sąjungos ir Norvegijos vandenyse galimybių lentelė pakeičiama taip:









  „Rūšis: | Atlantinės silkės (1) | Zona: | 4 parajonio į šiaurę nuo 53° 30′ šiaurės platumos Sąjungos ir Norvegijos vandenys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Clupea harengus | (HER/4AB.) |
| Danija | 59 468 | | Analitiniu įvertinimu pagrįstas BLSK
  Taikoma šio reglamento 7 straipsnio 2 dalis |
| Vokietija | 39 404 | |
| Prancūzija | 20 670 | |
| Nyderlandai | 51 717 | |
| Švedija | 3 913 | |
| Jungtinė Karalystė | 55 583 | |
| Sąjunga | 230 755 | |
| Farerų Salos | 250 | |
| Norvegija | 111 652 | (2) |
| BLSK | 385 008 | |

1)

IA priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

atlantinių silkių žvejybos 4 parajonio į šiaurę nuo 53° 30′ šiaurės platumos Sąjungos ir Norvegijos vandenyse galimybių lentelė pakeičiama taip:

„Rūšis:

Atlantinės silkės (1)

Zona:

4 parajonio į šiaurę nuo 53° 30′ šiaurės platumos Sąjungos ir Norvegijos vandenys

Clupea harengus

(HER/4AB.)

Danija

59 468

Analitiniu įvertinimu pagrįstas BLSK

Taikoma šio reglamento 7 straipsnio 2 dalis

Vokietija

39 404

Prancūzija

20 670

Nyderlandai

51 717

Švedija

3 913

Jungtinė Karalystė

55 583

Sąjunga

230 755

Farerų Salos

250

Norvegija

111 652

(2)

BLSK

385 008

Specialioji sąlyga: laikantis pirmiau minėtų kvotų, Norvegijos vandenyse į pietus nuo 62° šiaurės platumos Sąjunga gali sužvejoti ne didesnius nei toliau nurodyti kiekius. Jei Europos Sąjunga paprašys padidinti kiekį, bus skirtas papildomas ne didesnis kaip 10 000 tonų kiekis.

Norvegijos vandenys į pietus nuo 62° šiaurės platumos (HER/*04N–)

50 000
  “

| b) | europinių ančiuvių žvejybos ICES 9 ir 10 parajoniuose ir CECAF 34.1.1 Sąjungos vandenyse galimybių lentelė pakeičiama taip:









  „Rūšis: | Europiniai ančiuviai | Zona: | 9 ir 10 parajoniai; CECAF 34.1.1 Sąjungos vandenys |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Engraulis encrasicolus | (ANE/9/3411) |
| Ispanija | 1 922 | (3) | Atsargumo principu pagrįstas BLSK |
| Portugalija | 2 096 | (3) |
| Sąjunga | 4 018 | (3) |
| BLSK | 4 018 | (3) |

b)

europinių ančiuvių žvejybos ICES 9 ir 10 parajoniuose ir CECAF 34.1.1 Sąjungos vandenyse galimybių lentelė pakeičiama taip:

„Rūšis:

Europiniai ančiuviai

Zona:

9 ir 10 parajoniai; CECAF 34.1.1 Sąjungos vandenys

Engraulis encrasicolus

(ANE/9/3411)

Ispanija

1 922

(3)

Atsargumo principu pagrįstas BLSK

Portugalija

2 096

(3)

Sąjunga

4 018

(3)

BLSK

4 018

(3)

| c) | šiaurinių dryžakojų krevečių žvejybos ICES 3a kvadrate galimybių lentelė pakeičiama taip:









  „Rūšis: | Šiaurinės dryžakojės krevetės | Zona: | 3a kvadratas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pandalus borealis | (PRA/03A.) |
| Danija | 2 123 | | Analitiniu įvertinimu pagrįstas BLSK“ |
| Švedija | 1 143 | |
| Sąjunga | 3 266 | |
| BLSK | 6 115 | |

c)

šiaurinių dryžakojų krevečių žvejybos ICES 3a kvadrate galimybių lentelė pakeičiama taip:

„Rūšis:

Šiaurinės dryžakojės krevetės

Zona:

3a kvadratas

Pandalus borealis

(PRA/03A.)

Danija

2 123

Analitiniu įvertinimu pagrįstas BLSK“

Švedija

1 143

Sąjunga

3 266

BLSK

6 115

| d) | įterpiama ši atlantinių šprotų ir susijusios priegaudos žvejybos ICES 3a kvadrato Sąjungos vandenyse galimybių lentelė:









  „Rūšis: | Atlantiniai šprotai ir susijusi priegauda | Zona: | 3a kvadratas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sprattus sprattus | (SPR/03A.2) |
| Danija | 25 482 | (4)
   (5) | Analitiniu įvertinimu pagrįstas BLSK; |
| Vokietija | 53 | (4)
   (5) |
| Švedija | 9 642 | (4)
   (5) |
| Sąjunga | 35 177 | (4)
   (5) |
| BLSK | 38 029 | (5) |

d)

įterpiama ši atlantinių šprotų ir susijusios priegaudos žvejybos ICES 3a kvadrato Sąjungos vandenyse galimybių lentelė:

„Rūšis:

Atlantiniai šprotai ir susijusi priegauda

Zona:

3a kvadratas

Sprattus sprattus

(SPR/03A.2)

Danija

25 482

(4)
   (5)

Analitiniu įvertinimu pagrįstas BLSK;

Vokietija

53

(4)
   (5)

Švedija

9 642

(4)
   (5)

Sąjunga

35 177

(4)
   (5)

BLSK

38 029

(5)

| e) | atlantinių šprotų ir susijusios priegaudos žvejybos ICES 2a kvadrato ir 4 parajonio Sąjungos vandenyse galimybių lentelė pakeičiama taip:









  „Rūšis: | Atlantiniai šprotai ir susijusi priegauda | Zona: | 2a kvadrato ir 4 parajonio Sąjungos vandenys |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sprattus sprattus | (SPR/2AC4–C) |
| Belgija | 1 821 | (6)
   (7) | Analitiniu įvertinimu pagrįstas BLSK |
| Danija | 144 154 | (6)
   (7) | |
| Vokietija | 1 821 | (6)
   (7) | |
| Prancūzija | 1 821 | (6)
   (7) | |
| Nyderlandai | 1 821 | (6)
   (7) | |
| Švedija | 1 330 | (6)
   (7)
   (8) | |
| Jungtinė Karalystė | 6 010 | (6)
   (7) | |
| Sąjunga | 158 778 | (6)
   (7) | |
| Norvegija | 10 000 | (6) | |
| Farerų Salos | 1 000 | (6)
   (9) | |
| BLSK | 169 778 | (6) | |

e)

atlantinių šprotų ir susijusios priegaudos žvejybos ICES 2a kvadrato ir 4 parajonio Sąjungos vandenyse galimybių lentelė pakeičiama taip:

„Rūšis:

Atlantiniai šprotai ir susijusi priegauda

Zona:

2a kvadrato ir 4 parajonio Sąjungos vandenys

Sprattus sprattus

(SPR/2AC4–C)

Belgija

1 821

(6)
   (7)

Analitiniu įvertinimu pagrįstas BLSK

Danija

144 154

(6)
   (7)

Vokietija

1 821

(6)
   (7)

Prancūzija

1 821

(6)
   (7)

Nyderlandai

1 821

(6)
   (7)

Švedija

1 330

(6)
   (7)
   (8)

Jungtinė Karalystė

6 010

(6)
   (7)

Sąjunga

158 778

(6)
   (7)

Norvegija

10 000

(6)

Farerų Salos

1 000

(6)
   (9)

BLSK

169 778

(6)

| 2) | ID priede paprastųjų durklažuvių žvejybos Viduržemio jūroje galimybių lentelė pakeičiama taip:









  „Rūšis: | Paprastosios durklažuvės

  Xiphias gladius | Zona: | Viduržemio jūra
  (SWO/MED) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kroatija | 14,60 | (10) | Analitiniu įvertinimu pagrįstas BLSK
  Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
  Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. |
| Kipras | 53,85 | (10) |
| Ispanija | 1 663,34 | (10) |
| Prancūzija | 115,93 | (10) |
| Graikija | 1 101,10 | (10) |
| Italija | 3 409,98 | (10) |
| Мalta | 404,55 | (10) |
| Sąjunga | 6 763,35 | (10) |
| BLSK | 9 583,07 | |

2)

ID priede paprastųjų durklažuvių žvejybos Viduržemio jūroje galimybių lentelė pakeičiama taip:

„Rūšis:

Paprastosios durklažuvės

Xiphias gladius

Zona:

Viduržemio jūra

(SWO/MED)

Kroatija

14,60

(10)

Analitiniu įvertinimu pagrįstas BLSK

Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.

Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.

Kipras

53,85

(10)

Ispanija

1 663,34

(10)

Prancūzija

115,93

(10)

Graikija

1 101,10

(10)

Italija

3 409,98

(10)

Мalta

404,55

(10)

Sąjunga

6 763,35

(10)

BLSK

9 583,07

| 3) | IH priede Peru stauridžių žvejybos SPRFMO konvencijos rajone galimybių lentelė pakeičiama taip:









  „Rūšis: | Peru stauridės

  Trachurus murphyi | Zona: | SPRFMO konvencijos rajonas
  (CJM/SPRFMO) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vokietija | 10 446,80 | | Analitiniu įvertinimu pagrįstas BLSK
  Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.
  Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. |
| Nyderlandai | 11 323,26 | |
| Lietuva | 7 269,16 | |
| Lenkija | 12 498,78 | |
| Sąjunga | 41 538 | |
| BLSK | Netaikoma“ | |

3)

IH priede Peru stauridžių žvejybos SPRFMO konvencijos rajone galimybių lentelė pakeičiama taip:

„Rūšis:

Peru stauridės

Trachurus murphyi

Zona:

SPRFMO konvencijos rajonas

(CJM/SPRFMO)

Vokietija

10 446,80

Analitiniu įvertinimu pagrįstas BLSK

Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas.

Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas.

Nyderlandai

11 323,26

Lietuva

7 269,16

Lenkija

12 498,78

Sąjunga

41 538

BLSK

Netaikoma“

| 4) | V priedo lentelės B dalies „Sąjungos vandenyse žvejojantiems trečiųjų valstybių laivams išduotų žvejybos leidimų kiekybiniai apribojimai“ 1 išnaša pakeičiama taip:






  „(1) | Kad būtų išduoti tos žvejybos leidimai, turi būti pateikta įrodymų, kad yra galiojanti prašymą žvejybos leidimui gauti teikiančio laivo savininko ir Prancūzijos Gvianos departamente esančios perdirbimo įmonės sutartis, kurioje numatytas įsipareigojimas tame departamente iš atitinkamo laivo iškrauti ne mažiau kaip 75 % viso sužvejoto rifešerių kiekio, kad rifinius ešerius būtų galima perdirbti tos įmonės gamykloje. Tokią sutartį turi patvirtinti Prancūzijos valdžios institucijos, kurios užtikrina, kad ši sutartis atitiktų tiek realų sutartį sudarančios perdirbimo įmonės pajėgumą, tiek Gvianos ekonomikos vystymosi tikslus. Prie prašymo išduoti žvejybos leidimą pridedama tinkamai patvirtintos sutarties kopija. Atsisakiusios patvirtinti tokią sutartį, Prancūzijos valdžios institucijos apie tokį atsisakymą informuoja atitinkamą šalį bei Komisiją ir nurodo jo priežastis. Su Venesuelos vėliava plaukiojantis žvejybos laivas, turintis leidimą vykdyti žvejybos veiklą 2020 m., gali toliau vykdyti šią veiklą iki 2021 m. balandžio 1 d., kol bus atnaujintas jo žvejybos leidimas, su sąlyga, kad:






  — | laivo operatorius yra pasirašęs naują tiekimo sutartį 2021 metams, |
| --- | --- | --- | --- |

4)

V priedo lentelės B dalies „Sąjungos vandenyse žvejojantiems trečiųjų valstybių laivams išduotų žvejybos leidimų kiekybiniai apribojimai“ 1 išnaša pakeičiama taip:

„(1)

Kad būtų išduoti tos žvejybos leidimai, turi būti pateikta įrodymų, kad yra galiojanti prašymą žvejybos leidimui gauti teikiančio laivo savininko ir Prancūzijos Gvianos departamente esančios perdirbimo įmonės sutartis, kurioje numatytas įsipareigojimas tame departamente iš atitinkamo laivo iškrauti ne mažiau kaip 75 % viso sužvejoto rifešerių kiekio, kad rifinius ešerius būtų galima perdirbti tos įmonės gamykloje. Tokią sutartį turi patvirtinti Prancūzijos valdžios institucijos, kurios užtikrina, kad ši sutartis atitiktų tiek realų sutartį sudarančios perdirbimo įmonės pajėgumą, tiek Gvianos ekonomikos vystymosi tikslus. Prie prašymo išduoti žvejybos leidimą pridedama tinkamai patvirtintos sutarties kopija. Atsisakiusios patvirtinti tokią sutartį, Prancūzijos valdžios institucijos apie tokį atsisakymą informuoja atitinkamą šalį bei Komisiją ir nurodo jo priežastis. Su Venesuelos vėliava plaukiojantis žvejybos laivas, turintis leidimą vykdyti žvejybos veiklą 2020 m., gali toliau vykdyti šią veiklą iki 2021 m. balandžio 1 d., kol bus atnaujintas jo žvejybos leidimas, su sąlyga, kad:

—

laivo operatorius yra pasirašęs naują tiekimo sutartį 2021 metams,

| — | tuo metu vyksta šio laivo leidimo atnaujinimo procedūros, |
| --- | --- |

—

tuo metu vyksta šio laivo leidimo atnaujinimo procedūros,

| — | laivo operatorius 2020 m. įvykdė savo įsipareigojimus teikti ataskaitas ir sutartyje nustatytą įpareigojimą iškrauti laimikį. |
| --- | --- |

—

laivo operatorius 2020 m. įvykdė savo įsipareigojimus teikti ataskaitas ir sutartyje nustatytą įpareigojimą iškrauti laimikį.

Šis pratęsimas nustoja galioti Komisijos sprendimo, kuriuo laivui išduodamas 2021 m. žvejybos leidimas, įsigaliojimo dieną arba Komisijai pranešus, kad leidimą išduoti atsisakoma.“.

---

(1)  Atlantinių silkių, sužvejotų tinklais, kurių akių dydis yra 32 mm arba didesnis, laimikis.

(2)  Pagal šią kvotą sužvejotas laimikis turi būti išskaičiuotas iš BLSK Norvegijos dalies. Laikantis šios kvotos, ne didesnį nei toliau nurodytas kiekį galima sužvejoti 4a ir 4b kvadratų Sąjungos vandenyse (HER/*4AB–C). Jei Norvegija paprašys padidinti kiekį, bus skirtas papildomas ne didesnis kaip 10 000 tonų kiekis.

50 000

(3)  Žvejoti pagal šią kvotą galima tik nuo 2020 m. liepos 1 d. iki 2020 m. rugsėjo 30 d.
  “

(4)  Iki 5 % kvotos gali sudaryti paprastųjų merlangų ir juodadėmių menkių priegauda (OTH/*03A.2). Paprastųjų merlangų ir juodadėmių menkių priegauda, įskaičiuojama į kvotą pagal šią nuostatą, ir rūšių, kurių žuvys įskaičiuojamos į kvotą pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 8 dalį, priegauda drauge turi neviršyti 9 % kvotos.

(5)  Žvejoti pagal šią kvotą galima tik nuo 2020 m. liepos 1 d. iki 2021 m. birželio 30 d.
  “

(6)  Žvejoti pagal šią kvotą galima tik nuo 2020 m. liepos 1 d. iki 2021 m. birželio 30 d.

(7)  Iki 2 % kvotos gali sudaryti paprastųjų merlangų priegauda (OTH/ *2AC4C). Paprastųjų merlangų priegauda, įskaičiuojama į kvotą pagal šią nuostatą, ir rūšių, kurių žuvys įskaičiuojamos į kvotą pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 8 dalį, priegauda drauge turi neviršyti 9 % kvotos.

(8)  Įskaitant paprastuosius tobius.

(9)  Gali būti iki 4 % atlantinių silkių priegaudos.“

(10)  Žvejoti pagal šią kvotą galima tik balandžio 1 d.–gruodžio 31 d. “

---

SPRENDIMAI

| 2020 6 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 207/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 6 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 207/15

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2020/901

2020 m. birželio 29 d.

dėl Sąjungos paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo pajėgumus ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnio 1 dalį ir 31 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (toliau – Strategija), kurios III skyriuje pateikiamas kovos su tokiu platinimu priemonių, kurių reikia imtis ir Sąjungoje, ir trečiosiose šalyse, sąrašas; |
| --- | --- |

(1)

2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (toliau – Strategija), kurios III skyriuje pateikiamas kovos su tokiu platinimu priemonių, kurių reikia imtis ir Sąjungoje, ir trečiosiose šalyse, sąrašas;

| (2) | Sąjunga aktyviai įgyvendina Strategiją ir vykdo jos III skyriuje išvardytas priemones, pirmiausia teikdama finansinius išteklius specialiems projektams, kuriuos vykdo daugiašalės institucijos, pavyzdžiui, Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) laikinasis techninis sekretoriatas, remti; |
| --- | --- |

(2)

Sąjunga aktyviai įgyvendina Strategiją ir vykdo jos III skyriuje išvardytas priemones, pirmiausia teikdama finansinius išteklius specialiems projektams, kuriuos vykdo daugiašalės institucijos, pavyzdžiui, Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) laikinasis techninis sekretoriatas, remti;

| (3) | 2003 m. lapkričio 17 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2003/805/BUSP (1) dėl daugiašalių susitarimų masinio naikinimo ginklų ir pristatymo priemonių neplatinimo srityje universalaus taikymo ir sustiprinimo. Toje bendrojoje pozicijoje, inter alia, raginama skatinti pasirašyti ir ratifikuoti Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartį (CTBT); |
| --- | --- |

(3)

2003 m. lapkričio 17 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2003/805/BUSP (1) dėl daugiašalių susitarimų masinio naikinimo ginklų ir pristatymo priemonių neplatinimo srityje universalaus taikymo ir sustiprinimo. Toje bendrojoje pozicijoje, inter alia, raginama skatinti pasirašyti ir ratifikuoti Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartį (CTBT);

| (4) | CTBT pasirašiusios valstybės nusprendė įsteigti teisnumą turinčią Parengiamąją komisiją, kuri turi tarptautinės organizacijos statusą ir kuriai iki CTBTO įsteigimo pavedama faktiškai įgyvendinti CTBT; |
| --- | --- |

(4)

CTBT pasirašiusios valstybės nusprendė įsteigti teisnumą turinčią Parengiamąją komisiją, kuri turi tarptautinės organizacijos statusą ir kuriai iki CTBTO įsteigimo pavedama faktiškai įgyvendinti CTBT;

| (5) | svarbūs Strategijos tikslai – greitas CTBT įsigaliojimas bei universalus taikymas ir CTBTO parengiamosios komisijos stebėsenos ir tikrinimo sistemos stiprinimas. Atsižvelgiant į tai, Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai įvykdžius branduolinius bandymus greito CTBT įsigaliojimo svarba ir poreikis išlaikyti ir stiprinti CTBTO stebėsenos ir tikrinimo sistemą tapo dar akivaizdesni; |
| --- | --- |

(5)

svarbūs Strategijos tikslai – greitas CTBT įsigaliojimas bei universalus taikymas ir CTBTO parengiamosios komisijos stebėsenos ir tikrinimo sistemos stiprinimas. Atsižvelgiant į tai, Korėjos Liaudies Demokratinei Respublikai įvykdžius branduolinius bandymus greito CTBT įsigaliojimo svarba ir poreikis išlaikyti ir stiprinti CTBTO stebėsenos ir tikrinimo sistemą tapo dar akivaizdesni;

| (6) | Jungtinių Tautų Generalinis sekretorius dokumente „Mūsų bendros ateities užtikrinimas: nusiginklavimo darbotvarkė“ pareiškė: „Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartis sustabdė ginklavimosi varžybas, suvaržydama naujų rūšių pažangių branduolinių ginklų kūrimą. Ji taip pat yra galinga normatyvinė kliūtis toms valstybėms, kurios potencialiai gali siekti kurti, gaminti ir vėliau įsigyti branduolinių ginklų, pažeisdamos neplatinimo įsipareigojimus“; |
| --- | --- |

(6)

Jungtinių Tautų Generalinis sekretorius dokumente „Mūsų bendros ateities užtikrinimas: nusiginklavimo darbotvarkė“ pareiškė: „Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartis sustabdė ginklavimosi varžybas, suvaržydama naujų rūšių pažangių branduolinių ginklų kūrimą. Ji taip pat yra galinga normatyvinė kliūtis toms valstybėms, kurios potencialiai gali siekti kurti, gaminti ir vėliau įsigyti branduolinių ginklų, pažeisdamos neplatinimo įsipareigojimus“;

| (7) | įgyvendinant strategiją Taryba priėmė trejus Bendruosius veiksmus ir keturis sprendimus dėl paramos CTBTO parengiamosios komisijos veiklai, t. y. bendruosius veiksmus 2006/243/BUSP (2), 2007/468/BUSP (3), 2008/588/BUSP (4), sprendimus 2010/461/BUSP (5), 2012/699/BUSP (6), (BUSP) 2015/1837 (7) ir (BUSP) 2018/298 (8); |
| --- | --- |

(7)

įgyvendinant strategiją Taryba priėmė trejus Bendruosius veiksmus ir keturis sprendimus dėl paramos CTBTO parengiamosios komisijos veiklai, t. y. bendruosius veiksmus 2006/243/BUSP (2), 2007/468/BUSP (3), 2008/588/BUSP (4), sprendimus 2010/461/BUSP (5), 2012/699/BUSP (6), (BUSP) 2015/1837 (7) ir (BUSP) 2018/298 (8);

| (8) | ta Sąjungos parama turėtų būti teikiama toliau; |
| --- | --- |

(8)

ta Sąjungos parama turėtų būti teikiama toliau;

| (9) | šio sprendimo techninis įgyvendinimas turėtų būti patikėtas CTBTO parengiamajai komisijai, kuri, atsižvelgiant į jos unikalias ekspertines žinias ir pajėgumus, grindžiamus Tarptautinės stebėsenos sistemos (TSS) tinklu (jį sudaro daugiau kaip 337 įrenginiai visame pasaulyje) ir Tarptautiniu duomenų centru (IDC), yra vienintelė tarptautinė organizacija, galinti ir turinti teisėtus įgaliojimus įgyvendinti šį sprendimą. Sąjungos remiamus projektus galima finansuoti tik nebiudžetiniu CTBTO parengiamajai komisijai teikiamu įnašu, |
| --- | --- |

(9)

šio sprendimo techninis įgyvendinimas turėtų būti patikėtas CTBTO parengiamajai komisijai, kuri, atsižvelgiant į jos unikalias ekspertines žinias ir pajėgumus, grindžiamus Tarptautinės stebėsenos sistemos (TSS) tinklu (jį sudaro daugiau kaip 337 įrenginiai visame pasaulyje) ir Tarptautiniu duomenų centru (IDC), yra vienintelė tarptautinė organizacija, galinti ir turinti teisėtus įgaliojimus įgyvendinti šį sprendimą. Sąjungos remiamus projektus galima finansuoti tik nebiudžetiniu CTBTO parengiamajai komisijai teikiamu įnašu,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Siekdama tęsti Strategijos įgyvendinimą, Sąjunga remia CTBTO parengiamosios komisijos veiklą, kuria siekiama:

| a) | stiprinti CTBT stebėsenos ir tikrinimo sistemos pajėgumus, įskaitant pajėgumus radionuklidų aptikimo srityje; |
| --- | --- |

a)

stiprinti CTBT stebėsenos ir tikrinimo sistemos pajėgumus, įskaitant pajėgumus radionuklidų aptikimo srityje;

| b) | stiprinti CTBT pasirašiusių valstybių gebėjimus vykdyti tikrinimo pareigas pagal CTBT ir sudaryti joms sąlygas visapusiškai išnaudoti jų dalyvavimo taikant CTBT režimą privalumus. |
| --- | --- |

b)

stiprinti CTBT pasirašiusių valstybių gebėjimus vykdyti tikrinimo pareigas pagal CTBT ir sudaryti joms sąlygas visapusiškai išnaudoti jų dalyvavimo taikant CTBT režimą privalumus.

2.   Projektais, kuriuos ketina finansuoti Sąjunga, remiama:

| a) | CTBTO TSS sertifikuotų pagalbinių seisminių stočių priežiūra; |
| --- | --- |

a)

CTBTO TSS sertifikuotų pagalbinių seisminių stočių priežiūra;

| b) | bendradarbiavimas su Sutartį pasirašiusiomis valstybėmis, įskaitant techninių sistemų validaciją ir bandymus naudojant debesijos technologiją IDC perprojektavimo 3 etape; |
| --- | --- |

b)

bendradarbiavimas su Sutartį pasirašiusiomis valstybėmis, įskaitant techninių sistemų validaciją ir bandymus naudojant debesijos technologiją IDC perprojektavimo 3 etape;

| c) | patobulinto didelės skiriamosios gebos pernešimo atmosferoje modelio plėtojimas; |
| --- | --- |

c)

patobulinto didelės skiriamosios gebos pernešimo atmosferoje modelio plėtojimas;

| d) | tyrimas dėl galimo „Flexpart“ imitacijų veiksmingumo gerinimo spartinant grafikos procesorius; |
| --- | --- |

d)

tyrimas dėl galimo „Flexpart“ imitacijų veiksmingumo gerinimo spartinant grafikos procesorius;

| e) | fono vertinimo priemonės, skirtos kiekybiškai įvertinti, kiek radioaktyvusis ksenonas prisideda prie aptikimų TSS stotyse, sukūrimas; |
| --- | --- |

e)

fono vertinimo priemonės, skirtos kiekybiškai įvertinti, kiek radioaktyvusis ksenonas prisideda prie aptikimų TSS stotyse, sukūrimas;

| f) | šaltinio charakteristikų vertinimo priemonės sukūrimas; |
| --- | --- |

f)

šaltinio charakteristikų vertinimo priemonės sukūrimas;

| g) | pagalbos tarnybos įsteigimas ir modernesnė pagalba Virtualaus duomenų panaudojimo centro platformai; |
| --- | --- |

g)

pagalbos tarnybos įsteigimas ir modernesnė pagalba Virtualaus duomenų panaudojimo centro platformai;

| h) | tolesnis radioaktyviojo ksenono matavimo mobilių kampanijų vykdymas įvairiuose pasaulio regionuose; |
| --- | --- |

h)

tolesnis radioaktyviojo ksenono matavimo mobilių kampanijų vykdymas įvairiuose pasaulio regionuose;

| i) | techninės pagalbos teikimas, įskaitant integruotą pajėgumų stiprinimą ir informavimo veiklą, pavyzdžiui, seisminių, hidroakustinių ir infragarso (SHI) automatinio duomenų apdorojimo pajėgumų NDC programų paketuose stiprinimas ir galimybė Nacionaliniams duomenų centrams supaprastintu būdu gauti standartus atitinkančius IDC produktus ir paslaugas; |
| --- | --- |

i)

techninės pagalbos teikimas, įskaitant integruotą pajėgumų stiprinimą ir informavimo veiklą, pavyzdžiui, seisminių, hidroakustinių ir infragarso (SHI) automatinio duomenų apdorojimo pajėgumų NDC programų paketuose stiprinimas ir galimybė Nacionaliniams duomenų centrams supaprastintu būdu gauti standartus atitinkančius IDC produktus ir paslaugas;

| j) | parama besikuriantiems Nacionaliniams duomenų centrams besivystančiose šalyse visame pasaulyje skirtiems mokymams, praktiniams seminarams ir tolesnei veiklai, ir Nacionaliniams duomenų centrams skirtų pajėgumų stiprinimo sistemų įsigijimas bei priežiūra; |
| --- | --- |

j)

parama besikuriantiems Nacionaliniams duomenų centrams besivystančiose šalyse visame pasaulyje skirtiems mokymams, praktiniams seminarams ir tolesnei veiklai, ir Nacionaliniams duomenų centrams skirtų pajėgumų stiprinimo sistemų įsigijimas bei priežiūra;

| k) | parama duomenų apdorojimo taikant daugybinių kreivių formų technologijas sistemos ir interaktyvios sistemos plėtojimui ir homogenizavimui; |
| --- | --- |

k)

parama duomenų apdorojimo taikant daugybinių kreivių formų technologijas sistemos ir interaktyvios sistemos plėtojimui ir homogenizavimui;

| l) | regioninių įvadinių kursų apie atvirojo šaltinio seisminio poveikio analizės programinę įrangą, skirtų dviem CTBT geografiniams regionams, organizavimas; |
| --- | --- |

l)

regioninių įvadinių kursų apie atvirojo šaltinio seisminio poveikio analizės programinę įrangą, skirtų dviem CTBT geografiniams regionams, organizavimas;

| m) | informavimo veikla, skirta Sutarties nepasirašiusioms ir neratifikavusioms šalims, įskaitant valstybes, kurios turi pasirašyti ir ratifikuoti CTBT, kad ji įsigaliotų, ir jaunimo, parlamentų narių, žurnalistų ir mokslininkų gebėjimų stiprinimas besivystančiose ar besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse. |
| --- | --- |

m)

informavimo veikla, skirta Sutarties nepasirašiusioms ir neratifikavusioms šalims, įskaitant valstybes, kurios turi pasirašyti ir ratifikuoti CTBT, kad ji įsigaliotų, ir jaunimo, parlamentų narių, žurnalistų ir mokslininkų gebėjimų stiprinimas besivystančiose ar besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse.

3.   Įgyvendinant 2 dalyje nurodytus projektus, kuriais teikiama parama pirmiau nurodytai veiklai, užtikrinamas Sąjungos matomumas ir tinkamas programų valdymas įgyvendinant šį sprendimą.

4.   Projektai vykdomi visų CTBT pasirašiusių valstybių naudai.

5.   Visų projektų komponentų atveju taip pat vykdoma iniciatyvi ir novatoriška visuomenės informavimo veikla ir atitinkamai paskirstomi ištekliai.

6.   Išsamus projektų aprašymas nustatytas šio sprendimo priede.

2 straipsnis

1.   Už šio sprendimo įgyvendinimą atsakingas Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis).

2.   1 straipsnio 2 dalyje nurodytų projektų techninį įgyvendinimą vykdo CTBTO parengiamoji komisija. Ji vykdo šią užduotį kontroliuojama vyriausiojo įgaliotinio. Tuo tikslu vyriausiasis įgaliotinis su CTBTO parengiamąja komisija sudaro būtinus susitarimus.

3 straipsnis

1.   1 straipsnio 2 dalyje nurodytiems projektams įgyvendinti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 6 288 892,37 EUR.

2.   Iš 1 dalyje nustatytos sumos finansuojamos išlaidos tvarkomos laikantis Sąjungos biudžetui taikomų procedūrų ir taisyklių.

3.   Europos Komisija prižiūri, kad 1 dalyje nurodyta orientacinė finansavimo suma būtų tinkamai tvarkoma. Tuo tikslu ji sudaro su CTBTO parengiamąja komisija finansavimo susitarimą. Finansavimo susitarime nustatoma, kad CTBTO parengiamoji komisija turi užtikrinti Sąjungos įnašo matomumą, atsižvelgiant į pastarojo dydį.

4.   3 dalyje nurodytą finansavimo susitarimą Europos Komisija stengiasi sudaryti kuo greičiau po šio sprendimo įsigaliojimo. Ji praneša Tarybai apie visus sunkumus to proceso metu ir finansavimo susitarimo sudarymo datą.

4 straipsnis

1.   Vyriausiasis įgaliotinis pateikia Tarybai šio sprendimo įgyvendinimo ataskaitą, grindžiamą reguliariai teikiamomis CTBTO parengiamosios komisijos ataskaitomis. Tos ataskaitos yra Tarybos atliekamo vertinimo pagrindas.

2.   Europos Komisija teikia informaciją apie 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų projektų įgyvendinimo finansinius aspektus.

5 straipsnis

1.   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

2.   Šis sprendimas nustoja galioti praėjus 36 mėnesiams po 3 straipsnio 3 dalyje nurodyto finansavimo susitarimo sudarymo arba praėjus 6 mėnesiams nuo jo priėmimo dienos, jeigu per tą laikotarpį finansavimo susitarimas nebuvo sudarytas.

Priimta Briuselyje 2020 m. birželio 29 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  
  2003 m. lapkričio 17 d. Tarybos bendroji pozicija 2003/805/BUSP dėl daugiašalių susitarimų masinio naikinimo ginklų ir pristatymo priemonių neplatinimo srityje universalaus taikymo ir sustiprinimo (OL L 302, 2003 11 20, p. 34).

1

(2)  
  2006 m. kovo 20 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2006/243/BUSP dėl paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) parengiamosios komisijos veiklai mokymo ir gebėjimų stiprinimo tikrinimo tikslu srityse bei įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 88, 2006 3 25, p. 68).

2

(3)  
  2007 m. birželio 28 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2007/468/BUSP dėl paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) parengiamosios komisijos veiklai jos stebėsenos bei tikrinimo gebėjimams stiprinti ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 176, 2007 7 6, p. 31).

3

(4)  
  2008 m. liepos 15 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2008/588/BUSP dėl paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo gebėjimus ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 189, 2008 7 17, p. 28).

4

(5)  
  2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas 2010/461/BUSP dėl paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) Parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo pajėgumus ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 219, 2010 8 20, p. 7).

5

(6)  
  2012 m. lapkričio 13 d. Tarybos sprendimas 2012/699/BUSP dėl Sąjungos paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos Parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo pajėgumus ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 314, 2012 11 14, p. 27).

6

(7)  
  2015 m. spalio 12 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2015/1837 dėl Sąjungos paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) Parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo pajėgumus ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 266, 2015 10 13, p. 83).

7

(8)  
  2018 m. vasario 26 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2018/298 dėl Sąjungos paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo pajėgumus ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 56, 2018 2 28, p. 34).

8

---

PRIEDAS

1 antraštinė dalis. Parama tikrinimo technologijoms ir stebėsenos sistemai

1 komponentas. 1 projektas. Tarptautinės stebėsenos sistemos (TSS) sertifikuotų pagalbinių seisminių stočių nuolatinis palaikymas

1 projektas. TSS sertifikuotų pagalbinių seisminių stočių nuolatinis palaikymas

Bendra informacija

Pagrindinis šio projekto tikslas – toliau spręsti problemas, susijusias su prastai veikiančiomis pagalbinėmis stotimis, kurioms reikia skubios techninės priežiūros ir kurios, visų pirma, yra finansinių sunkumų patiriančiose šalyse, ir kartu vykdyti prevencinę techninę priežiūrą. Tai daroma sprendžiant pasenusios įrangos ir su ja susijusių patobulinimų klausimus, taip pat gerinant rezervinę įrangą.

Tikslai ir siektini rezultatai

Pagrindinis tikslas – užtikrinti, kad tikslinių stočių techninis lygis būtų tvariai suderintas su TSS reikalavimais. Pasiekti šį tikslą padeda tinkama profilaktinė techninė priežiūra ir susijusios rezervinės įrangos gerinimas. Be to, parama stotims ir jų operatoriui (-iams) skubios taisomosios techninės priežiūros atveju, įskaitant, prireikus, apsilankymus stotyse, sumažins neveikimo laiką ir padės palaikyti stoties (-čių) veiklą. Atkreipiamas dėmesys į tai, kad siekiant kuo didesnio tvarumo šie veiksmai atliekami kartu su kitomis užduotimis, pavyzdžiui, stočių operatorių mokymu ir praktiniais seminarais. Kaip ir ankstesnių Sąjungos finansuojamų projektų atveju, darbo projektams atitinkamose stotyse planuoti ir vykdyti bus įdarbinti visą darbo dieną dirbantys laikinieji darbuotojai.

Didesnis pagalbinių stočių tinklo duomenų prieinamumas ir geresnė duomenų kokybė lems tai, kad sustiprinus palaikymo struktūrą padidės Sąjungos matomumas.

2 komponentas. 2–8 projektai

2 projektas. Bendradarbiavimas su Sutartį pasirašiusiomis valstybėmis, įskaitant techninės sistemos validaciją ir bandymus naudojant debesijos technologiją Tarptautinio duomenų centro (IDC) perprojektavimo 3 etape

Bendra informacija

IDC inicijavo IDC perprojektavimo projekto 3 etapą (RP3), kurio tikslas – per ateinantį dešimtmetį sukurti išsamią programinės įrangos sistemą seisminiams, hidroakustiniams ir infragarso (SHI) duomenimis apdoroti.

Įgyvendinant projektą bus gerokai patobulinta esama SHI sistema, pavyzdžiui:

| — | padidintas naudotojo sąsajos lankstumas analitinių priemonių atžvilgiu, pagerintas analitikų atliekamos peržiūros darbo srautas, įvykių valdymas, įvykių abipusė koreliacija ir palyginimas, žemėlapio priemonė ir žemėlapio integravimas, bangos formos kokybės kontrolės kaukių vizualizavimas ir koregavimas, dažnio-bangos skaičiaus vaizdavimas, padidinta parama analitikų mokymui, |
| --- | --- |

—

padidintas naudotojo sąsajos lankstumas analitinių priemonių atžvilgiu, pagerintas analitikų atliekamos peržiūros darbo srautas, įvykių valdymas, įvykių abipusė koreliacija ir palyginimas, žemėlapio priemonė ir žemėlapio integravimas, bangos formos kokybės kontrolės kaukių vizualizavimas ir koregavimas, dažnio-bangos skaičiaus vaizdavimas, padidinta parama analitikų mokymui,

| — | užtikrintas išsamus duomenų kilmės registravimas siekiant suprasti, kaip buvo gauti duomenų apdorojimo rezultatai, ir ištirti, kaip keitėsi rezultatai atsižvelgiant į turimos informacijos pasikeitimus, |
| --- | --- |

—

užtikrintas išsamus duomenų kilmės registravimas siekiant suprasti, kaip buvo gauti duomenų apdorojimo rezultatai, ir ištirti, kaip keitėsi rezultatai atsižvelgiant į turimos informacijos pasikeitimus,

| — | išplečiamumas – viena iš pagrindinių savybių, integruota visuose komponentuose, |
| --- | --- |

—

išplečiamumas – viena iš pagrindinių savybių, integruota visuose komponentuose,

| — | lanksti integruota SHI grandinės konfigūracija, palaikoma grafinėmis priemonėmis, |
| --- | --- |

—

lanksti integruota SHI grandinės konfigūracija, palaikoma grafinėmis priemonėmis,

| — | sudarytos palankesnės sąlygos sukurti naują bendradarbiavimu grindžiamo programinės įrangos plėtojimo modelį remiantis geriausios praktikos pavyzdžiais atvirosios programinės įrangos plėtojimo srityje, |
| --- | --- |

—

sudarytos palankesnės sąlygos sukurti naują bendradarbiavimu grindžiamo programinės įrangos plėtojimo modelį remiantis geriausios praktikos pavyzdžiais atvirosios programinės įrangos plėtojimo srityje,

| — | padidinti stebėsenos ir testavimo pajėgumai – testo duomenų rinkinio pakartojimas. |
| --- | --- |

—

padidinti stebėsenos ir testavimo pajėgumai – testo duomenų rinkinio pakartojimas.

Perprojektavimo projekto 2 etapas (RP2) buvo vykdomas naudojantis JAV nepiniginiu įnašu ir pagal Sprendimą (BUSP) 2015/1837 skirtomis lėšomis. Lėšos buvo panaudotos visų pirma techninio pobūdžio susitikimams su valstybių narių ekspertais finansuoti siekiant užtikrinti aktyvų dalyvavimą RP2. Tomis lėšomis taip pat buvo remiama prototipų kūrimo veikla siekiant parodyti, kaip nacionalinių duomenų centrų suteikta programinė įranga gali būti integruota į perprojektuotą struktūrą.

Rengiantis RP3, pagal Sprendimą (BUSP) 2018/298 skirtos lėšos buvo panaudotos siekiant padidinti kelių algoritmų, kuriuos būtų galima įtraukti į perprojektuotą programinę įrangą, technologinės parengties lygį, visų pirma siekiant suteikti geresnes galimybes apdoroti pakartotinių seisminių smūgių sekų duomenis automatiniu arba pusiau automatiniu režimu.

Tikslai

| — | Remti perprojektuotos sistemos plėtojimą, kad nuo pat pradžių būtų tenkinami nacionalinių duomenų centrų (NDC) poreikiai, remiant NDC prašymus dėl programinės įrangos ir susijusių atnaujinimų bei funkcijų, reikalingų NDC veiklai vykdyti. |
| --- | --- |

—

Remti perprojektuotos sistemos plėtojimą, kad nuo pat pradžių būtų tenkinami nacionalinių duomenų centrų (NDC) poreikiai, remiant NDC prašymus dėl programinės įrangos ir susijusių atnaujinimų bei funkcijų, reikalingų NDC veiklai vykdyti.

| — | Suteikti nekliudomą prieigą Sutartį pasirašiusioms valstybėms, kad jos galėtų remti, vertinti ir validuoti IDC perprojektavimo projekto pažangą. |
| --- | --- |

—

Suteikti nekliudomą prieigą Sutartį pasirašiusioms valstybėms, kad jos galėtų remti, vertinti ir validuoti IDC perprojektavimo projekto pažangą.

| — | Skatinti NDC bendruomenės dalyvavimą IDC perprojektavimo projekto 3 etape. |
| --- | --- |

—

Skatinti NDC bendruomenės dalyvavimą IDC perprojektavimo projekto 3 etape.

| — | Įvertinti galimybę ateityje siūlyti NDC kaip paslaugą („NDC-as-a-service“) naudojant debesijos technologiją. |
| --- | --- |

—

Įvertinti galimybę ateityje siūlyti NDC kaip paslaugą („NDC-as-a-service“) naudojant debesijos technologiją.

Siektini rezultatai

| — | Debesija grindžiama NDC vertinimo ir bandymo platforma, skirta perprojektuotos SHI sistemos funkcijoms ir nefunkciniams reikalavimams peržiūrėti. |
| --- | --- |

—

Debesija grindžiama NDC vertinimo ir bandymo platforma, skirta perprojektuotos SHI sistemos funkcijoms ir nefunkciniams reikalavimams peržiūrėti.

| — | Platformoje teikiama daugybinė priegloba, kad keli NDC galėtų netrukdomai veikti. |
| --- | --- |

—

Platformoje teikiama daugybinė priegloba, kad keli NDC galėtų netrukdomai veikti.

| — | „NDC-as-a-service“ sistemos prototipas, kurio priegloba yra debesijoje. |
| --- | --- |

—

„NDC-as-a-service“ sistemos prototipas, kurio priegloba yra debesijoje.

Rezultatai

Pagrindinis projekto privalumas – suteikti nekliudomą prieigą Sutartį pasirašiusioms valstybėms ir NDC naudotis dabartinės būsenos perprojektuota sistema, visų pirma NDC, neturintiems didelių skaičiavimo pajėgumų ir sistemos palaikymo žinių. Remiantis šiuo darbu, bus pateikta informacija apie galbūt ateityje siūlomos „NDC-as-a-service“ įgyvendinamumą ir poveikį išlaidoms.

3 projektas. Didelės skiriamosios gebos pernešimo atmosferoje modelio patobulinimas

Bendra informacija

Tolimojo pernešimo modeliavimui CTBTO naudoja pažangią Pernešimo atmosferoje modeliavimo (ATM) sistemą, grindžiamą Lagranžo dalelių sklaidos modeliu „Flexpart“. Ši sistema suteikia galimybę modeliuoti pasauliniu mastu. Tačiau ypatingų įvykių atveju taip pat reikia atlikti (didelės skiriamosios gebos) imitacijas vietos mastu. Pagal ankstesnius Tarybos sprendimus Sąjungos skirtomis lėšomis buvo sukurta pagrindinė didelės skiriamosios gebos pernešimo atmosferoje (HRATM) versija, grindžiama FLEXPART-WRF. Atlikus pradinius bandymus nustatyta, kurias funkcijas reikia patobulinti arba įdiegti kitokiu būdu, kad sistema visapusiškai patikimai veiktų.

Tikslai

Patobulinti esamą didelės skiriamosios gebos pernešimo atmosferoje (EHRAT) modelį ir sukurti jo įdiegimo sąsają.

| — | Susipažinti su dabartine CTBTO įdiegta HRATM versija ir su siūlomų patobulinimų sąrašu. |
| --- | --- |

—

Susipažinti su dabartine CTBTO įdiegta HRATM versija ir su siūlomų patobulinimų sąrašu.

| — | Susipažinti su ATM grandine, visų pirma su meteorologinių duomenų formatu. |
| --- | --- |

—

Susipažinti su ATM grandine, visų pirma su meteorologinių duomenų formatu.

| — | Pasiūlyti, sukurti ir išbandyti šių patobulinimų sprendimus. |
| --- | --- |

—

Pasiūlyti, sukurti ir išbandyti šių patobulinimų sprendimus.

| — | Atsižvelgiant į tai, kad dabartinė versija veikia tik su nacionalinių aplinkos prognozavimo centrų (NCEP) duomenimis. Pasiūlyti ir įgyvendinti pakeitimus, kurie sudarytų sąlygas HRATM paleisti kartu su Europos vidutinės trukmės orų prognozių centro (ECMWF) duomenimis. |
| --- | --- |

—

Atsižvelgiant į tai, kad dabartinė versija veikia tik su nacionalinių aplinkos prognozavimo centrų (NCEP) duomenimis. Pasiūlyti ir įgyvendinti pakeitimus, kurie sudarytų sąlygas HRATM paleisti kartu su Europos vidutinės trukmės orų prognozių centro (ECMWF) duomenimis.

| — | Išbandyti įvairius atvejus. |
| --- | --- |

—

Išbandyti įvairius atvejus.

| — | Sukurti EHRAT įdiegimo esamoje ATM grandinėje sąsają. Jeigu dėl jos bus susitarta, ji galės būti įtraukta į dabartinę įdiegimo sąsają, naudojamą atliekant ATM imitacijas CTBTO ekspertų analizei. |
| --- | --- |

—

Sukurti EHRAT įdiegimo esamoje ATM grandinėje sąsają. Jeigu dėl jos bus susitarta, ji galės būti įtraukta į dabartinę įdiegimo sąsają, naudojamą atliekant ATM imitacijas CTBTO ekspertų analizei.

Rezultatai

EHRAT taps viena iš ATM ekspertų ir NDC naudojamų ATM priemonių, skirtų patikrinti ir validuoti hipotezes, susijusias su, pavyzdžiui, šaltinio charakteristikų vietos nustatymu.

4 projektas. Tyrimas dėl „Flexpart“ veiksmingumo gerinimo spartinant grafikos procesorius (FLEX-GPU)

Bendra informacija

Tolimojo pernešimo modeliavimui CTBTO naudoja pažangią Pernešimo atmosferoje modeliavimo (ATM) sistemą, grindžiamą Lagranžo dalelių sklaidos modeliu „Flexpart“.

Atsižvelgiant į tai, kad ateityje ansamblinis modeliavimas taip pat galės būti įtrauktas į ATM grandinės vykdomas operacijas, ieškoma naujo būdo pagreitinti simuliacijas.

CTBTO įsigijo stotį „NVIDIA DGX“ su 4 grafiniais procesoriais „Tesla V100“, teikiančiais 500 TFLOPS (mišraus tikslumo). Ji veikia su „Linux“ ir joje įdiegtas PGI „Fortran“ kompiliatorius, kuris palaiko „OpenACC“, naudojamą tinkamiems algoritmams, pvz., ciklams, lygiagrečiai vykdyti, ir GPU sistemoms pritaikytus matricų skaičiavimus.

Tikslai

Atlikti tyrimą, siekiant nustatyti, kaip būtų galima patobulinti „Flexpart“ imitacijas paspartinus GPU, ir pateikti parengtą ir dokumentuotą „Flexpart“ programinio kodo rinkinį su „OpenACC“ palaikymu.

| — | Susipažinti su CTBTO įdiegta dabartine „Flexpart“ versija (9.3.2.) ir įvertinti, ar galima ją kompiliuoti su PGI „Fortran“ kompiliatoriumi. Įvertinti „Flexpart 10“, o ne „Flexpart 9.3.2“ naudojimo pranašumą. |
| --- | --- |

—

Susipažinti su CTBTO įdiegta dabartine „Flexpart“ versija (9.3.2.) ir įvertinti, ar galima ją kompiliuoti su PGI „Fortran“ kompiliatoriumi. Įvertinti „Flexpart 10“, o ne „Flexpart 9.3.2“ naudojimo pranašumą.

| — | Profiliuoti „Flexpart“ veikimą, siekiant nustatyti, kurie algoritmai/ciklai yra tinkamiausi pirminiam bandymui užtikrinti lygiagretų veikimą ir grafikos procesoriams naudoti. |
| --- | --- |

—

Profiliuoti „Flexpart“ veikimą, siekiant nustatyti, kurie algoritmai/ciklai yra tinkamiausi pirminiam bandymui užtikrinti lygiagretų veikimą ir grafikos procesoriams naudoti.

| — | Įvertinti, ar veiksmingumas pagerėjo. |
| --- | --- |

—

Įvertinti, ar veiksmingumas pagerėjo.

| — | Pateikti parengtą ir dokumentuotą „Flexpart“ programinio kodo rinkinį su „OpenACC“ palaikymu, kurį turėtų būti lengva integruoti į ATM grandinę. |
| --- | --- |

—

Pateikti parengtą ir dokumentuotą „Flexpart“ programinio kodo rinkinį su „OpenACC“ palaikymu, kurį turėtų būti lengva integruoti į ATM grandinę.

Rezultatai

Jei šio tyrimo rezultatas bus teigiamas, modifikuota „Flexpart“ galės būti naujas būdas paspartinti ATM imitacijas. Kitame etape ji galėtų būti integruota su ATM grandine, o rezultatai galėtų būti prieinami NDC.

5 projektas. Ksenono fono vertinimo priemonė (XeBET)

Bendra informacija

Kadangi atmosferoje yra nuolat kintantis inertinių dujų fonas, teigiamai identifikuoti ėminį, susijusį su branduoliniu bandymu, yra sunku. Naudojant ksenono fono vertinimo priemonę, bus įvertintas iš žinomų šaltinių į kiekvieną inertinių dujų sistemų TSS stotyse paimtą ėminį patenkančio radioaktyviojo ksenono kiekis. Šis įvertinimas padės nuspręsti, ar aptikimą galima paaiškinti žinomais šaltiniais.

Tikslai

Parengti fono vertinimo priemonę (BET), kad būtų galima kiekybiškai įvertinti, kiek žinomų šaltinių radioaktyvusis ksenonas prisideda prie aptikimo TSS stotyse. Ši priemonė bus grindžiama aptikimais TSS stotyse, žiniomis apie žinomus šaltinius ir CTBTO SRS. Naujoji priemonė turi būti patikima, optimizuota, savalaikė ir lengvai išbandoma, prižiūrima ir atnaujinama. Iš pradžių ji veiks bandomajame vietiniame tinkle.

| — | Atlikti literatūros apžvalgą siekiant nustatyti geriausią civilinių ksenono aptikimų TSS stotyse skirstymo į kategorijas bei kiekybinio nustatymo metodą ir parengti prototipo kūrimo projekto planą. |
| --- | --- |

—

Atlikti literatūros apžvalgą siekiant nustatyti geriausią civilinių ksenono aptikimų TSS stotyse skirstymo į kategorijas bei kiekybinio nustatymo metodą ir parengti prototipo kūrimo projekto planą.

| — | Surinkti informaciją iš žinomų šaltinių ir pateikti ją per SWP. |
| --- | --- |

—

Surinkti informaciją iš žinomų šaltinių ir pateikti ją per SWP.

| — | Išplėtoti internetinę duomenų bazę informacijai iš žinomų šaltinių rinkti. |
| --- | --- |

—

Išplėtoti internetinę duomenų bazę informacijai iš žinomų šaltinių rinkti.

| — | Sukurti ir išbandyti prototipą TSS stočių pogrupyje. Prototipas turi būti sukurtas taip, kad jį būtų galima lengvai perkelti į CTBTO IDC bandomąjį vietinį tinklą ir kad prie jo galėtų prisijungti NDC. |
| --- | --- |

—

Sukurti ir išbandyti prototipą TSS stočių pogrupyje. Prototipas turi būti sukurtas taip, kad jį būtų galima lengvai perkelti į CTBTO IDC bandomąjį vietinį tinklą ir kad prie jo galėtų prisijungti NDC.

| — | Paleisti prototipą su atrinktais sudėtingais aptikimais (Korėjos Liaudies Demokratinės Respublikos bandymų ar kitų atvejų) ir pasiūlyti vizualizavimo galimybių. |
| --- | --- |

—

Paleisti prototipą su atrinktais sudėtingais aptikimais (Korėjos Liaudies Demokratinės Respublikos bandymų ar kitų atvejų) ir pasiūlyti vizualizavimo galimybių.

| — | Pritaikyti ir paleisti BET daugelyje TSS stočių. |
| --- | --- |

—

Pritaikyti ir paleisti BET daugelyje TSS stočių.

| — | Prisidėti prie IT perkėlimo į CTBTO. |
| --- | --- |

—

Prisidėti prie IT perkėlimo į CTBTO.

| — | Dokumentuose bus aprašytos visos prielaidos, padarytos kuriant ir paleidžiant veikti priemonę. |
| --- | --- |

—

Dokumentuose bus aprašytos visos prielaidos, padarytos kuriant ir paleidžiant veikti priemonę.

Rezultatai

BET suteiks objektyvios informacijos, aktualios kiekvienam TSS inertinių dujų ėminiui, kad būtų lengviau nuspręsti, kokiu mastu yra labiau tikėtina, kad konkretus aptikimas yra susijęs su branduoliniu bandymu arba žinomais šaltiniais. Ši informacija savo ruožtu bus naudojama kaip šaltinio rekonstrukcijos priemonė. Atliktų tyrimų rezultatais ir išvadomis galėtų būti remiamasi praktiniame seminare „Dirbtinių izotopų gamybos pėdsakai“ (angl. Workshop on Signatures of Man-Made Isotope Production, WOSMIP) arba pasidalyta su šio seminaro dalyviais.

6 projektas. Šaltinio charakteristikų vertinimo priemonė

Bendra informacija

Per pastaruosius kelerius metus atsirado keletas perspektyvių šaltinio charakteristikų parametrų (vietos, išleidimo į atmosferą laiko profilio ir viso į atmosferą išleistų radioaktyviųjų medžiagų kiekio) vertinimo metodų. Ši informacija apie šaltinio parametrus yra labai svarbi CTBTO su Sutartimi susijusio įvykio atveju. Siūloma vieną iš tų metodų pritaikyti pagal CTBTO poreikius. Naujoji priemonė turi būti patikima, optimizuota, savalaikė ir lengvai išbandoma, prižiūrima ir atnaujinama. Iš pradžių ji veiks IDC bandomajame vietiniame tinkle.

Tikslai

Pritaikius šaltinio charakteristikų vertinimo priemonę (STE) bus pirmą kartą automatiškai įvertinti šaltinio charakteristikų parametrai naudojant TSS stotyse aptiktus ir neaptiktus atvejus. IDC ir NDC ekspertams bus sukurta sąsaja, kad jie galėtų interaktyviai patikrinti įvairias hipotezes.

Siektini rezultatai

| — | Atlikti literatūros apžvalgą siekiant nustatyti geriausią šaltinio charakteristikų vietos ir kiekybinio nustatymo metodą ir parengti STE kūrimo ir bandymo projekto planą. |
| --- | --- |

—

Atlikti literatūros apžvalgą siekiant nustatyti geriausią šaltinio charakteristikų vietos ir kiekybinio nustatymo metodą ir parengti STE kūrimo ir bandymo projekto planą.

| — | Sukurti prototipą ir išbandyti jį su įvairiais atvejais, pasiūlyti ir sukurti vizualizavimo ir sąsajos galimybių. Prototipas turi būti sukurtas taip, kad jį būtų galima lengvai perkelti į CTBTO IDC priemones ir kad juo galėtų naudotis nacionaliniai duomenų centrai; |
| --- | --- |

—

Sukurti prototipą ir išbandyti jį su įvairiais atvejais, pasiūlyti ir sukurti vizualizavimo ir sąsajos galimybių. Prototipas turi būti sukurtas taip, kad jį būtų galima lengvai perkelti į CTBTO IDC priemones ir kad juo galėtų naudotis nacionaliniai duomenų centrai;

| — | prisidėti prie IT perkėlimo į CTBTO. |
| --- | --- |

—

prisidėti prie IT perkėlimo į CTBTO.

| — | Dokumentuose bus aprašytos visos prielaidos, padarytos kuriant ir paleidžiant veikti priemonę. |
| --- | --- |

—

Dokumentuose bus aprašytos visos prielaidos, padarytos kuriant ir paleidžiant veikti priemonę.

Rezultatai

STE suteiks objektyvios informacijos, kuri padės nustatyti galimą bandymo vietą ir įvertinti jo stiprumą. Tokia priemonė gali rodyti labiau ribotą plotą, kuriame gali būti šaltinis, ir gali padėti įvertinti radionuklidų aptikimo tikimybę laikui bėgant, o tai yra didelis pranašumas, jei reikia atlikti patikrinimą vietoje.

7 projektas. Pagalbos tarnybos parama Virtualiam duomenų panaudojimo centrui (vDEC)

Bendra informacija

vDEC platforma suteikia prieigą prie CTBTO archyvuotų duomenų mokslinių tyrimų ir akademinėms įstaigoms, dirbančioms mokslinių projektų srityje. Prieiga suteikiama tik prie tų duomenų, kurių reikia konkrečiam projektui vykdyti, o sutartiniu pagrindu apibrėžiamas CTBTO ir vDEC naudotojo abipusis susitarimas. Visų pirma mokslinius darbus leidžiama skelbti su sąlyga, kad leidinyje CTBTO būtų pripažinta duomenų šaltiniu.

Platforma veikia jau aštuonerius metus, o vDEC naudotojai gerai žinomuose mokslo žurnaluose paskelbė daug recenzuojamų mokslinių publikacijų.

Nors daugelis techninių paramos vDEC platformai aspektų buvo įtraukti į bendrą IDC darbuotojų paramos veiklą, reikia papildomos, konkretesnės paramos. Į tai įeina pagalbos tarnybos funkcija, kuri apima ne tik prieigą prie kompiuterinės platformos, kurioje įdiegtas archyvas, ir prieigą prie duomenų bazės, kurioje yra duomenys, bet ir konkrečiau su šia sritimi susijusius aspektus, pavyzdžiui, pagalba suprasti duomenų modelį, stočių specifikacijas, stočių kalibravimą ir pan. Parama taip pat apima vDEC platformos ir platformoje įdiegtos programinės įrangos konfigūracijos atnaujinimą.

Kadangi naudotojai tikisi, kad platforma ilgainiui bus plėtojama, o archyvuotų duomenų yra vis daugiau, reikalinga ir planavimo funkcija, kuri padėtų sukurti artimiausio laikotarpio platformos raidos viziją. Galiausiai, teikiant paramą bus prižiūrima vieša publikacijų, parengtų remiantis CTBTO duomenimis, gautais naudojantis prieiga prie vDEC, duomenų bazė.

Tikslai

| — | Padėti vDEC naudotojams vykdyti kasdienę veiklą pasitelkiant pagalbos tarnybos funkciją. |
| --- | --- |

—

Padėti vDEC naudotojams vykdyti kasdienę veiklą pasitelkiant pagalbos tarnybos funkciją.

| — | Planuoti įdiegti atnaujinimus ir naujas funkcijas. |
| --- | --- |

—

Planuoti įdiegti atnaujinimus ir naujas funkcijas.

| — | Prižiūrėti viešą publikacijų, parengtų remiantis CTBTO duomenimis, gautais naudojantis prieiga prie vDEC, duomenų bazę. |
| --- | --- |

—

Prižiūrėti viešą publikacijų, parengtų remiantis CTBTO duomenimis, gautais naudojantis prieiga prie vDEC, duomenų bazę.

Siektini rezultatai

| — | Kas ketvirtį teikti ataskaitas apie paramos veiklą. |
| --- | --- |

—

Kas ketvirtį teikti ataskaitas apie paramos veiklą.

| — | Planuoti atnaujinimus ir patobulinimus. |
| --- | --- |

—

Planuoti atnaujinimus ir patobulinimus.

| — | Vieša publikacijų, parengtų remiantis CTBTO duomenimis, gautais naudojantis prieiga prie vDEC, duomenų bazė. |
| --- | --- |

—

Vieša publikacijų, parengtų remiantis CTBTO duomenimis, gautais naudojantis prieiga prie vDEC, duomenų bazė.

Rezultatai

| — | Didesnė parama vDEC naudotojams ir didesnis jų pasitenkinimas. |
| --- | --- |

—

Didesnė parama vDEC naudotojams ir didesnis jų pasitenkinimas.

| — | Patobulinta vDEC platforma. |
| --- | --- |

—

Patobulinta vDEC platforma.

| — | vDEC mokslinių rezultatų dokumentavimas. |
| --- | --- |

—

vDEC mokslinių rezultatų dokumentavimas.

8 projektas. Tolesnis radioaktyviojo ksenono matavimo mobilių kampanijų vykdymas įvairiuose pasaulio regionuose

Bendra informacija

CTBTO parengiamoji komisija vykdo radioaktyviojo ksenono fono matavimus naudodama labai jautrias sistemas. Gavusi Sąjungos įnašą pagal Bendruosius veiksmus 2008/588/BUSP, Komisija parengė ir įsigijo dvi transportuojamas sistemas – SAUNA TXL-2 ir SPALAX-DR – skirtas 133Xe, 135Xe, 133mXe ir 131mXe matuoti. Pagal sprendimus 2012/699/BUSP, (BUSP) 2015/1837 ir (BUSP) 2018/298 visame pasaulyje buvo surengtos kelios mobilios radioaktyviojo ksenono matavimo kampanijos.

2017 m. gavusi Japonijos Vyriausybės įnašą, Komisija įsigijo trečią transportuojamą sistemą. Ši sistema šiuo metu dislokuota Horonobėje (Japonija). Dvejų metų veiklos, kurią finansavo Japonija, laikotarpis baigėsi 2020 m. sausio mėn.

Pagal Sprendimą (BUSP) 2018/298 viena matavimo kampanija vykdoma Mucu (Japonija). Antroji sistema buvo atnaujinta ir bus dislokuota Fukuokoje (Japonija).

Tikslai

Fukuokoje dislokavus trečiąją mobilią sistemą, didelio tankio konfigūracija aplink TSS inertinių dujų aptikimo sistemą JPX38 Takasakyje yra užbaigta. CTBTO planuoja toliau eksploatuoti sistemas dabartinėje jų dislokavimo vietoje (susitarusi su vietos priimančiosiomis institucijomis), kol ekspertų bendruomenė ir NDC manys, kad surinkti duomenys moksliniu ir statistiniu požiūriu yra naudingi būsimiems tyrimams. Visos trys mobilios sistemos Japonijoje turi būti eksploatuojamos šia konfigūracija bent vienus metus. Tada jos būtų perkeltos laikantis aiškios dislokavimo strategijos. Bus svarstoma galimybė nustatyti naują kiekvienos iš šių trijų sistemų dislokavimo vietą atsižvelgiant į tai, kokių mokslinių rezultatų galima tikėtis ir kokių reikia TSS inertinių dujų aptikimo sistemų kalibravimui ir veikimui, kaip aprašyta CTBT.

Bet koks modernizavimas ar atnaujinimai bus atliekami kampanijos pabaigoje (pagal poreikius). Svarstomi bendradarbiavimo susitarimai su būsimomis priimančiosiomis šalimis.

Norint tęsti šias matavimo kampanijas, reikia lėšų mobilių inertinių dujų aptikimo sistemų pervežimui į naujas vietas ir šių trijų sistemų eksploatavimui bei priežiūrai dvejus metus. Lėšos taip pat bus skiriamos ekspertų posėdžiams, kuriuose bus peržiūrimi rezultatai, rengti. Bus ypač stengiamasi pasinaudoti šiais ekspertų posėdžiais kaip galimybe stiprinti pajėgumus ir aptarti būsimus tyrimus, grindžiamus matavimo kampanijų duomenimis. Priimančiosios šalies prašymu projektu taip pat bus remiamas pajėgumų, susijusių su inertinių dujų stebėsena, įskaitant susijusias civilines ir mokslines reikmes, stiprinimas.

Rezultatai

Pagrindinis laikinų matavimo kampanijų naudojant mobilias radioaktyviojo ksenono matavimo sistemas privalumas – sukurti ir tobulinti mokslinius metodus, orientuotus į tikrinimo sistemos kalibravimą ir veikimą, kaip apibūdinta CTBT, ir, kai tikslinga, stiprinti susijusius pajėgumus.

2 antraštinė dalis. Techninė pagalba, įskaitant integruotą pajėgumų stiprinimą ir informavimo veiklą

Visų pagal šią išlaidų kategoriją vykdomų projektų atžvilgiu LTS raginamas teikti pirmenybę ekspertams iš CTBTO valstybių narių, kurios moka bent dalį joms nustatytų įnašų.

1 DALIS. Techninė pagalba ir pajėgumų stiprinimas

1 projektas. SHI automatinio duomenų apdorojimo pajėgumų NDC programų paketuose stiprinimas [„SeisComp3 SEEDLink“ ir NET-VISA komponentai] ir galimybė NDC supaprastintu būdu naudotis standartus atitinkančiais IDC produktais ir paslaugomis

Bendra informacija

IDC integravo SHI automatinio duomenų apdorojimo pajėgumus į NDC paketą „SeisComp3“, grindžiamą NET-VISA susiejikliu. Šie nauji pajėgumai, šiuo metu bandomi NDC, suteikia naudotojams galimybę atgaminti IDC gautus VSEL biuletenių rezultatus. Remiantis šiuo pasiekimu IDC siūlo patobulinti „NET-VISA SeisComp3“ komponentą, kad būtų remiamas ir konkrečių NDC vietos stočių bei regioninių tinklų naudojimas.

Be to, IDC kuria naujus pajėgumus, skirtus sustiprinti paramą atvirojo šaltinio seisminio poveikio analizės paketams, pavyzdžiui, SEISAN, sudarant galimybę realiuoju laiku perduoti kreivės formos duomenis NDC naudojant standartinį SEEDLink protokolą. Šia paslauga galės naudotis tik Visuotinės ryšių infrastruktūros (GCI) tinklu sujungti NDC. Šį apribojimą lemia techniniai „SeisComp3 SEEDLink“ serverio komponento trūkumai. IDC siūlo sustiprinti „SeisComp3 SEEDLink“ serverį integruojant patikimus atpažinimo ir šifravimo mechanizmus, kad paslauga taip pat galėtų būti teikiama įgaliotiems naudotojams, naudojant saugų interneto ryšį.

IDC, siekdamas didinti paramą norintiems pasinaudoti IDC produktais ir paslaugomis, siūlo įdiegti Skaitmeninių seismografų tinklų federacijos (FDSN) reikalavimus atitinkančias saityno paslaugas. Šis naujas standartus atitinkantis prieigos prie duomenų metodas leis daugeliui atvirojo šaltinio seisminio poveikio analizės paketų (pavyzdžiui, SEISAN) naudotojų lengvai gauti produktus ir duomenis iš IDC, naudojantis taikomosiomis programomis, kurios palaiko šį standartą. Taip bus išplėsta, bet ne pakeista Virtuali duomenų pranešimų sistema (VDMS), nes daugelis VDMS pranešimų nėra apibrėžti FDSN saityno paslaugų (pvz., pagrindinių užklausų) standarte. Turi būti įdiegtos visos pagal FDSN standartą apibrėžtos saityno paslaugos (fdsnws-station, fdsnws-dataselect, fdsnws-event ir fdsnws-availability).

Tikslai

Teikti internetinę medžiagą NDC integruojant TSS duomenis ir vietoje naudojamus atvirojo šaltinio seisminio poveikio analizės paketus, pavyzdžiui, SEISAN.

| — | Sustiprinti SHI automatinio apdorojimo pajėgumus NDC paketuose remiant konkrečias NDC vietos stotis ir regioninius tinklus NET-VISA komponente. |
| --- | --- |

—

Sustiprinti SHI automatinio apdorojimo pajėgumus NDC paketuose remiant konkrečias NDC vietos stotis ir regioninius tinklus NET-VISA komponente.

| — | Supaprastinti ir modernizuoti prieigą įgaliotiesiems naudotojams prie tikralaikių TSS kreivės formos duomenų. |
| --- | --- |

—

Supaprastinti ir modernizuoti prieigą įgaliotiesiems naudotojams prie tikralaikių TSS kreivės formos duomenų.

Siektini rezultatai

Visi šiuo projektu siektini rezultatai yra susiję su programinės įrangos modulių, kurie yra NDC paketo dalis, tobulinimu (įskaitant naujus programinės įrangos modulius, skirtus būsimoms NDC paketo versijoms.

Rezultatai

| — | Toliau stiprinti pastangas, susijusias su NDC paketo programine įranga, inicijuotas pagal Sprendimą 2012/699/BUSP ir tęsiamas pagal sprendimus (BUSP) 2015/1837 ir (BUSP) 2018/298, kad NDC būtų sudarytos galimybės apdoroti duomenis, gaunamus tiek iš TSS ir vietos stočių, tiek iš regioninių tinklų. |
| --- | --- |

—

Toliau stiprinti pastangas, susijusias su NDC paketo programine įranga, inicijuotas pagal Sprendimą 2012/699/BUSP ir tęsiamas pagal sprendimus (BUSP) 2015/1837 ir (BUSP) 2018/298, kad NDC būtų sudarytos galimybės apdoroti duomenis, gaunamus tiek iš TSS ir vietos stočių, tiek iš regioninių tinklų.

| — | Bendradarbiauti su NDC, kad būtų supaprastinta teisėta ir saugi prieiga prie tikralaikių TSS kreivės formos duomenų. |
| --- | --- |

—

Bendradarbiauti su NDC, kad būtų supaprastinta teisėta ir saugi prieiga prie tikralaikių TSS kreivės formos duomenų.

2 projektas. Besikuriantiems NDC (besivystančiose šalyse visame pasaulyje) skirti mokymai, praktiniai seminarai ir tolesnė veikla, NDC skirtų pajėgumų stiprinimo sistemų įsigijimas ir priežiūra

Bendra informacija

Pasitvirtino, kad norint sustiprinti CTBT tikrinimo sistemą būtina stiprinti pajėgumus.

Komisija toliau sėkmingai teikė paramą Sutartį pasirašiusioms valstybėms, teikdama priemones, skirtas plėtoti pajėgumus aktyviai dalyvauti CTBT tikrinimo veikloje. Besivystančios šalys įvairiuose žemynuose jau naudojasi iš Tarptautinio duomenų centro gaunamais duomenimis ir produktais, nes jie naudingi ne tik tikrinimo tikslais, bet gali būti naudojami ir civilinėms, mokslinėms bei pramoninėms reikmėms.

Komisijos pajėgumų stiprinimo strategiją teigiamai įvertino B darbo grupė. Sąjungos finansavimo laikotarpiu mokslo ir technikos darbuotojai (keli šimtai) dalyvavo specializuotuose mokymuose NDC paketo programinės įrangos naudojimo tema ir įgijo su CTBT susijusių žinių, kurios yra tiesiogiai naudingos atitinkamoms kiekvienos valstybės nacionalinėms institucijoms.

NDC priimančių besivystančių šalių institucijos taip pat pasinaudojo suteikta pagrindine įranga, kad įsteigtų arba toliau plėtotų duomenų apdorojimo laboratorijas.

Tikslai

Komisijos pajėgumų stiprinimo veiklos tikslai yra šie:

| — | programinės įrangos ir infrastruktūros kūrimas, |
| --- | --- |

—

programinės įrangos ir infrastruktūros kūrimas,

| — | seminarai techniniais klausimais, |
| --- | --- |

—

seminarai techniniais klausimais,

| — | besikuriantiems NDC skirti mokymai prieigos prie TSS duomenų ir TSS bei IDC priemonių tema, |
| --- | --- |

—

besikuriantiems NDC skirti mokymai prieigos prie TSS duomenų ir TSS bei IDC priemonių tema,

| — | besikuriančių NDC ekspertų mokymas lankantis ES NDC, |
| --- | --- |

—

besikuriančių NDC ekspertų mokymas lankantis ES NDC,

| — | sisteminis mokymas išplėstinio NDC paketo (eNIAB) programinės įrangos tema, |
| --- | --- |

—

sisteminis mokymas išplėstinio NDC paketo (eNIAB) programinės įrangos tema,

| — | parama TSS duomenų apdorojimo integravimui į nacionalinius ir regioninius seisminius tinklus, |
| --- | --- |

—

parama TSS duomenų apdorojimo integravimui į nacionalinius ir regioninius seisminius tinklus,

| — | parama NDC integruojant TSS duomenis ir vietoje naudojamus atvirojo šaltinio seisminio poveikio analizės paketus, pavyzdžiui, SEISAN, |
| --- | --- |

—

parama NDC integruojant TSS duomenis ir vietoje naudojamus atvirojo šaltinio seisminio poveikio analizės paketus, pavyzdžiui, SEISAN,

| — | taisomosios techninės pagalbos – pajėgumų stiprinimo sistemų įrangos ir susijusios techninės priežiūros arba keitimo – teikimas. |
| --- | --- |

—

taisomosios techninės pagalbos – pajėgumų stiprinimo sistemų įrangos ir susijusios techninės priežiūros arba keitimo – teikimas.

Rezultatai

Bus stiprinami Sutartį pasirašiusių valstybių, visų pirma besivystančių šalių, pajėgumai dalyvauti CTBT tikrinimo sistemoje.

3 projektas. Duomenų apdorojimo taikant daugybinių kreivių formų technologijas sistemos ir interaktyvios sistemos plėtojimas ir homogenizavimas

Bendra informacija

IDC perprojektavo infragarso automatinę sistemą ir parengė projektus „Išplėstinis NDC paketas“, o 2016 m. išleido pradinę programinės įrangos versiją, kurią iš esmės atnaujino 2018 m. ir 2019 m. Pastangos, susijusios su infragarso duomenų apdorojimo sistema, apėmė automatinės apdorojimo matricos stočių sistemos ir interaktyvios peržiūros programinės įrangos kūrimą. Sukurtos priemonės integruotos į NDC paketą (įskaitant naujausią 2019 m. išleistą versiją 5.0) ir į IDC duomenų apdorojimo aplinką. Be to, hidroakustinė apdorojimo sistema gali suteikti didelį postūmį pastangoms, dedamoms plėtojant infragarso technologiją, nes daugelis šių dviejų technologijų komponentų yra suderinami itin plačia apimtimi. Tačiau reikia toliau dėti pastangas siekiant homogenizuoti programinės įrangos komponentus ir procesus, kartu atsižvelgiant į tam tikrus atskirus ir konkrečius technologijų poreikius.

Dėl NDC paketo ir tikslinių mokymų infragarso klausimais, surengtų naudojant ankstesnį Sąjungos finansavimą, NDC įgijo pajėgumų infragarso technologijų srityje ir intensyviai naudojasi NDC paketo priemonėmis. IDC nuolat gauna prašymus rengti tikslinius mokymus daugybinių kreivių formų technologijų, įskaitant infragarso ir hidroakustines technologijas, tema ir prašymus dėl naujos arba patobulintos specializuotos programinės įrangos.

IDC siūlo toliau dėti pastangas, kad būtų užbaigtos infragarso ir hidroakustinės duomenų apdorojimo sistemos, siekiant patenkinti IDC ir TSS poreikius ir NDC prašymus dėl moderniausios programinės įrangos. Projekto tikslas – sulyginti hidroakustinio duomenų apdorojimo sistemą su pertvarkyta infragarso sistema, homogenizuoti bendruosius programinės įrangos komponentus ir patobulinti konkrečias atskiras technologines sąsajas, kartu toliau spartinant duomenų apdorojimą, kad nebūtų atsiliekama nuo naujausių technologinių pokyčių. Šis projektas taip pat turėtų sudaryti sąlygas IDC planuoti sklandų konkrečių IDC priemonių integravimą į šiuo metu rengiamą perprojektuotą IDC sistemą.

Tikslai

| — | Remti stočių duomenų apdorojimo sistemos plėtojimą, kad būtų nuolat tenkinami TSS ir IDC operacijų palaikymo poreikiai. |
| --- | --- |

—

Remti stočių duomenų apdorojimo sistemos plėtojimą, kad būtų nuolat tenkinami TSS ir IDC operacijų palaikymo poreikiai.

| — | Teikti paramą, susijusią su NDC prašymais dėl programinės įrangos, jos atnaujinimo ir funkcijų, kad NDC galėtų vykdyti savo veiklą. |
| --- | --- |

—

Teikti paramą, susijusią su NDC prašymais dėl programinės įrangos, jos atnaujinimo ir funkcijų, kad NDC galėtų vykdyti savo veiklą.

| — | Tęsti pažangiausių funkcijų diegimą, kad būtų pagerinta infragarso ir hidroakustinių signalų analizė ir šaltinių identifikavimo interpretavimas, siekiant išlaikyti CTBTO hidroakustinių ir infragarso technologijų mokslinį patikimumą. |
| --- | --- |

—

Tęsti pažangiausių funkcijų diegimą, kad būtų pagerinta infragarso ir hidroakustinių signalų analizė ir šaltinių identifikavimo interpretavimas, siekiant išlaikyti CTBTO hidroakustinių ir infragarso technologijų mokslinį patikimumą.

| — | Toliau dėti pastangas siekiant integruoti bangų sklidimo modelius, pagal kuriuos galima atlikti neapibrėžčių kiekybinį įvertinimą, visų pirma kiek tai susiję su infragarso technologija, atsižvelgiant į didelės skiriamosios gebos atmosferos specifikacijas, skirtas tinklo apdorojimui ir išsamiai įvykių analizei, kad būtų pasiekti vidutinės trukmės strategijos tikslai. |
| --- | --- |

—

Toliau dėti pastangas siekiant integruoti bangų sklidimo modelius, pagal kuriuos galima atlikti neapibrėžčių kiekybinį įvertinimą, visų pirma kiek tai susiję su infragarso technologija, atsižvelgiant į didelės skiriamosios gebos atmosferos specifikacijas, skirtas tinklo apdorojimui ir išsamiai įvykių analizei, kad būtų pasiekti vidutinės trukmės strategijos tikslai.

Siektini rezultatai

Visi šiuo projektu siektini rezultatai yra susiję su programinės įrangos modulių, kurie yra IDC duomenų apdorojimo sistemos ir NDC paketo dalis, tobulinimu (įskaitant naujus programinės įrangos modulius, skirtus būsimoms NDC paketo versijoms.

Rezultatai

| — | Toliau didinti IDC infragarso ir hidroakustinių sistemų techninį ir mokslinį patikimumą ir užtikrinti IDC ir TSS operacijų palaikymą, kaip nurodyta 2018–2021 m. vidutinės trukmės strategijos 1 strateginiame tiksle. |
| --- | --- |

—

Toliau didinti IDC infragarso ir hidroakustinių sistemų techninį ir mokslinį patikimumą ir užtikrinti IDC ir TSS operacijų palaikymą, kaip nurodyta 2018–2021 m. vidutinės trukmės strategijos 1 strateginiame tiksle.

| — | Toliau stiprinti pastangas, susijusias su NDC paketo programine įranga, inicijuota ir sukurta panaudojant ankstesnį Sąjungos finansavimą, kad NDC galėtų apdoroti iš TSS gaunamus duomenis tiek CTBT stebėsenos, tiek nacionaliniais tikslais. Vykdant šią veiklą buvo sukurta tvirta NDC naudotojų bazė, o siūlomu projektu būtų labiau padidintas NDC pasitikėjimas tikrinimo sistemos patikimumu. Tokiu būdu NDC taip pat suteikiama papildomų pajėgumų automatiniu būdu apdoroti IDC duomenis, NDC pakete sujungiant duomenis iš TSS ir ne TSS stočių ir atgaminant IDC rezultatus atliekant automatinį apdorojimą NDC pakete. |
| --- | --- |

—

Toliau stiprinti pastangas, susijusias su NDC paketo programine įranga, inicijuota ir sukurta panaudojant ankstesnį Sąjungos finansavimą, kad NDC galėtų apdoroti iš TSS gaunamus duomenis tiek CTBT stebėsenos, tiek nacionaliniais tikslais. Vykdant šią veiklą buvo sukurta tvirta NDC naudotojų bazė, o siūlomu projektu būtų labiau padidintas NDC pasitikėjimas tikrinimo sistemos patikimumu. Tokiu būdu NDC taip pat suteikiama papildomų pajėgumų automatiniu būdu apdoroti IDC duomenis, NDC pakete sujungiant duomenis iš TSS ir ne TSS stočių ir atgaminant IDC rezultatus atliekant automatinį apdorojimą NDC pakete.

| — | Bendradarbiauti su NDC, kad dedant pastangas IDC perprojektavimo srityje būtų sukurta pažangiausia infragarso ir hidroakustinė sistemos. |
| --- | --- |

—

Bendradarbiauti su NDC, kad dedant pastangas IDC perprojektavimo srityje būtų sukurta pažangiausia infragarso ir hidroakustinė sistemos.

2 DALIS. 1 projektas. Pajėgumų didinimas patikrinimų vietoje technologijų srityje

Projektas. Regioniniai įvadiniai kursai patikrinimų vietoje tema dviem CTBT geografiniams regionams

Bendra informacija

Regioniniai įvadiniai kursai (RĮK) patikrinimų vietoje tema pasitvirtino kaip itin svarbi priemonė stiprinant CTBT tikrinimo sistemą, visų pirma plėtojant patikrinimų vietoje inspektorių mokymo programą ir siūlant kandidatus iš Sutartį pasirašiusių valstybių, kurie būtų apmokami pagal tą programą, kad taptų pakaitiniais inspektoriais.

Komisija šiuo metu vykdo patikrinimų vietoje pakaitinių inspektorių trečio mokymo ciklo galutinį etapą. Dabartiniame mokymo cikle dalyvaujančių besimokančiųjų geografinis pasiskirstymas ir pasiskirstymas pagal lytį statistiškai yra pats įvairiausias, palyginti su pirmu ir antru mokymo ciklais.

Įrašai rodo, kad tam tikrame geografiniame regione surengti RĮK koreliuoja su padidėjusiu siūlomų kandidatų iš to geografinio regiono skaičiumi. Pastebėta, kad po dvejų paskiausių RĮK (surengtų 2019 m. Argentinoje ir 2016 m. Pietų Afrikoje) smarkiai padidėjo siūlomų ekspertų atitinkamai iš Lotynų Amerikos ir Karibų (LAK) regiono ir iš Afrikos regiono skaičius – abiem jiems anksčiau buvo nepakankamai atstovaujama mokymo veikloje patikrinimų vietoje klausimais. Vis dėlto, atstovavimo LAK regionui po RĮK procentinė dalis buvo mažesnė nei Afrikos atveju – tiesiog dėl to, kad Afrikoje RĮK buvo surengtas prieš pat trečio mokymo ciklo pradžią, o Argentinoje – po 2 metų, mokymo ciklo viduryje.

Nors RĮK anksčiau buvo rengiami kas dvejus metus, pagal šį projektą siūloma dviejuose skirtinguose CTBT geografiniuose regionuose surengti dvejus RĮK su 12 mėnesių pertrauka, kad iki 4-osios patikrinimų vietoje pakaitinių inspektorių mokymo programos susidarytų geografiniu ir lyties požiūriu kuo įvairesnė potencialių besimokančiųjų grupė.

Tikslai

Regioniniais įvadiniais kursais apie patikrinimus vietoje siekiama dviejų tikslų:

| — | nacionalinius techninius ekspertus ir personalą iš regione Sutartį pasirašiusių valstybių supažindinti su patikrinimų vietoje tvarka, |
| --- | --- |

—

nacionalinius techninius ekspertus ir personalą iš regione Sutartį pasirašiusių valstybių supažindinti su patikrinimų vietoje tvarka,

| — | išplėsti ekspertų iš regiono regione Sutartį pasirašiusių valstybių, galinčių dalyvauti su patikrinimais vietoje susijusioje veikloje, sąrašą ir nustatyti potencialius kandidatus į Laikinojo techninio sekretoriato (LTS) pakaitinių inspektorių sąrašą. |
| --- | --- |

—

išplėsti ekspertų iš regiono regione Sutartį pasirašiusių valstybių, galinčių dalyvauti su patikrinimais vietoje susijusioje veikloje, sąrašą ir nustatyti potencialius kandidatus į Laikinojo techninio sekretoriato (LTS) pakaitinių inspektorių sąrašą.

Rezultatai

Suteikta pamatinių žinių apie CTBT ir jos su patikrinimais vietoje susijusias nuostatas, taip pat apžvelgta patikrinimų vietoje veikla ir įranga, rengiant praktinius mokymus ekspertams iš pasirašiusiųjų valstybių, visų pirma iš besivystančių šalių, taip padidinant siūlomų kandidatų skaičių ir dalyvavimą būsimose mokymo patikrinimų vietoje klausimais programose.

3 DALIS. Sutarties nepasirašiusių ir neratifikavusių šalių, įskaitant 2 priedo valstybes, informavimas ir besivystančių ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių jaunimo, parlamentų narių, žurnalistų ir mokslininkų gebėjimų stiprinimas

1 projektas. Mokslininkų, akademikų, pilietinės visuomenės, tarptautinių ir nevyriausybinių organizacijų, parlamentų narių ir kitų politikos formuotojų informavimas siekiant CTBT įsigaliojimo

Bendra informacija

Ekspertų lygmeniu vykdomas bendradarbiavimas su Parengiamąja komisija yra nepakeičiama priemonė siekiant užtikrinti tiek politinę paramą, tiek techninį pranašumą ir prognozavimo gebėjimus visose su CTBT susijusiose srityse.

Pastaruosius kelerius metus vykusios įvairios konferencijos ir akademiniai, diplomatiniai ir moksliniai informavimo renginiai (pavyzdžiui, kas dvejus metus rengiama CTBT mokslo ir technologijų konferencija, regioniniai CTBT darbiniai seminarai ir konferencijos, simpoziumai) buvo naudingi kuriant ir išlaikant CTBTO tikrinimo sistemą ir plečiant pasitikėjimą ja. Jos taip pat padidino visuomenės informuotumą apie CTBTO vaidmenį ir padėjo pabrėžti CTBT, kaip pasaulinio ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo režimo kertinio akmens, svarbą.

Toliau aprašytame projekte remiamasi ankstesne veikla, kuri buvo Sąjungos finansuojama pagal ankstesnius Tarybos sprendimus ir ankstesnius bendruosius veiksmus, ir juo toliau stiprinama LTS prieiga prie strateginių žinių ir kompetencijų.

Įgyvendinant projektą bus naudojamasi organizacijų sinergija ir sąsajomis su platesne LTS informavimo strategija.

Tikslai

i punktas

Mokslo ir technologijų proceso stiprinimas bendradarbiaujant su pirmaujančiais mokslo ir technologijų centrais visame pasaulyje

Nuolatinė prieiga prie mokslinių ir technologinių žinių yra gyvybiškai svarbi, kad LTS išlaikytų techninį pranašumą ir būtų kruopščiai pasirengęs bet kokiems kylantiems technologiniams iššūkiams. Be to, skatinant bendradarbiavimą su pirmaujančiais mokslo centrais, CTBTO turėtų galimybę didinti augančios tarptautinės naujų mokslininkų ir techninių ekspertų kartos informuotumą apie CTBT ir jos vaidmenį.

Siektini rezultatai

Pagal šį projektą siūloma suorganizuoti iki keturių įvairios apimties kursų ir mokymo programų CTBT klausimais, visų pirma apie CTBT mokslinius ir techninius aspektus.

Jie bus konkrečiai skirti besivystančioms šalims ir 2 priedo valstybėms, vadovaujantis LTS strategijomis dėl įsigaliojimo ir visuotinio taikymo. Po planuojamo 2020 m. Mokslo ir diplomatijos simpoziumo, kuris turėtų būti finansuojamas pagal Sprendimą (BUSP) 2018/298, pagal projektą bus teikiamas pradinis finansavimas eiliniam naujam simpoziumui ir 2021 m. Mokslo ir technologijų konferencijai, ypač akcentuojant pagalbą moterų ir besivystančių šalių atstovų, taip pat 2 priede išvardytų Sutarties neratifikavusių valstybių, įskaitant CTBTO jaunimo grupės ir Pripažintų ekspertų grupės jaunus narius, dalyvavimo skatinimą.

ii punktas

Visuotinio Sutarties taikymo skatinimas rengiant regioninius ir subregioninius darbinius seminarus

Sukurti pasaulį, kuriame nebūtų branduolinių bandymų, taikant tvarką, kuri būtų teisiškai privaloma ir kurios laikymąsi būtų galima užtikrinti, yra visos tarptautinės bendruomenės atsakomybė.

Norint pasiekti šį tikslą, reikia priimti aktyvią informuotumo didinimo, pasitikėjimo stiprinimo ir regioninio bendradarbiavimo strategiją.

Pavyzdžiui, 2018 m. surengtas Ramiojo vandenyno salų valstybių regioninis praktinis seminaras ir 2014 m. surengtas Pietryčių Azijos regioninis praktinis seminaras davė teigiamų rezultatų – Sutartį pasirašė ir ratifikavo dar kelios valstybės, pavyzdžiui, Tailandas ir Tuvalu.

Siektini rezultatai

Šio konkretaus projekto segmento dėmesio centre – sušaukti bent keturias subregionines konferencijas. Dvi iš jų vyks Afrikos žemyne, siekiant paskatinti likusias Afrikos šalis ratifikuoti CTBT. Vienas praktinis seminaras bus surengtas angliškai kalbančioms Afrikos tautoms. Antrasis visų pirma bus skirtas prancūziškai kalbančioms narėms.

Kituose dviejuose praktiniuose seminaruose dalyvaus jauni mokslininkai ir juose bus siekiama paskatinti regioninį mokslinį dialogą atitinkamai Azijoje ir Europoje.

iii punktas

Akademinio susidomėjimo CTBT atgaivinimas

9-ąjį ir 10-ąjį dešimtmetį akademinė bendruomenė aktyviai diskutavo, kaip pasaulio mastu sustabdyti branduolinius bandymus. Intelektinį postūmį įkvėpė ir tvirtai palaikė jaunų aplinkosaugininkų, norinčių glaudžiau bendradarbiauti pasaulio mastu siekiant tvaresnio gyvenimo būdo, socialiniai judėjimai. Šiuo metu akademinis darbas, susijęs su CTBT ir prieš branduolinius bandymus nukreiptomis normomis, vyksta vangiai. Todėl mokymo programose retai aptariamas CTBT vaidmuo ir jos svarbi funkcija. Šiuo projektu galima pagerinti padėtį, suteikus nedidelį pradinį finansavimą toliau nurodytiems veiksmams.

Siektini rezultatai

| — | Sušaukti tris akademinius seminarus: Londone arba Paryžiuje, Maskvoje, Vašingtone, Berlyne arba Alžyre. |
| --- | --- |

—

Sušaukti tris akademinius seminarus: Londone arba Paryžiuje, Maskvoje, Vašingtone, Berlyne arba Alžyre.

| — | Užsakyti parengti bent 5 dokumentus, kuriuose aptariama itin svarbus CTBT vaidmuo stiprinant strateginį pasitikėjimą ir užtikrintumą tiek regioniniu, tiek pasauliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

—

Užsakyti parengti bent 5 dokumentus, kuriuose aptariama itin svarbus CTBT vaidmuo stiprinant strateginį pasitikėjimą ir užtikrintumą tiek regioniniu, tiek pasauliniu lygmeniu.

| — | Informavimo veikla bent 10 universitetų, kuriuose dėstomi su ginklų kontrole ir neplatinimu susiję dalykai, atžvilgiu siekiant paskatinti juos įtraukti CTBT į savo mokymo programas tiek pirmosios pakopos studijų, tiek absolventų lygmeniu. |
| --- | --- |

—

Informavimo veikla bent 10 universitetų, kuriuose dėstomi su ginklų kontrole ir neplatinimu susiję dalykai, atžvilgiu siekiant paskatinti juos įtraukti CTBT į savo mokymo programas tiek pirmosios pakopos studijų, tiek absolventų lygmeniu.

iv punktas

Jauniems mokslininkams skirto CTBT leidinio sukūrimas

Nuo pat Jaunimo grupės įsteigimo 2016 m. CTBTO dėjo suderintas pastangas, kad užtikrintų nuoseklų jaunimo dalyvavimą visuose jos praktiniuose seminaruose ir renginiuose. Be to, 2017 ir 2019 m. vykstant mokslo ir technologijų konferencijoms buvo išleistas žurnalas „Newsroom Project“, siekiant atkreipti dėmesį į jaunesnių mokslininkų požiūrį į tai, kaip pasiekti CTBT įsigaliojimo.

Siektini rezultatai

Atsižvelgiant į gautus teigiamus atsiliepimus, šis projektas turėtų užtikrinti nuolatinį ir periodišką (idealiu atveju – du kartus per metus) šio žurnalo leidimą. Svarbiausia, kad šio projekto finansavimas padėtų pagerinti leidinio kokybę ir paversti jį platforma, kurioje jauni mokslininkai galėtų diskutuoti ir keistis idėjomis apie CTBT.

Rezultatai

Sąjungos parama šiam projektui ne tik prisidės prie pasaulinio saugumo sustiprinimo, bet ir bus naudinga įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją ir Europos Sąjungos Tarybos bendrąją poziciją dėl daugiašalių susitarimų masinio naikinimo ginklų ir jų pristatymo priemonių neplatinimo srityje visuotinio taikymo ir sustiprinimo. Projektuose dalyvaus plati suinteresuotųjų subjektų bendruomenė, dirbanti su CTBT susijusiais klausimais; jie paskatins LTS vidaus organizacinę sinergiją, efektyvumą ir veiksmingumą; jie taip pat padės dar intensyviau informuoti pagrindinius suinteresuotuosius subjektus valstybėse, kurios dar nepasirašė ir (arba) neratifikavo CTBT, įskaitant II priede nurodytas valstybes, kad CTBT įsigaliotų ir būtų visuotinai taikoma.

2 projektas. Projektas, skirtas ekspertų iš besivystančių šalių dalyvavimui Parengiamosios komisijos oficialiuose techniniuose susitikimuose (neoficiali nuoroda – „Bandomasis projektas“)

Besivystančių ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių ekspertų aktyvesnis dalyvavimas oficialiuose Komisijos techniniuose susitikimuose ir LTS rengiamuose moksliniuose ir techniniuose susitikimuose. Ekspertams suteikiama galimybė gilinti savo mokslines ir technines žinias ir įgūdžius, susijusius su tikrinimo technologijomis (seisminėmis, hidroakustinėmis, infragarso ir radijo).

Bendra informacija

Daugeliui besivystančių ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių trūksta finansinių išteklių, kad jų ekspertai galėtų dalyvauti moksliniame ir techniniame darbe, kuris vyksta oficialiuose Parengiamosios komisijos techniniuose posėdžiuose. Tai reiškia, kad besivystančių šalių atstovai akivaizdžiai nepakankamai dalyvauja rengiant rekomendacijas ir priimant sprendimus esminiais techniniais klausimais, susijusiais su CTBT tikrinimo sistema. Šis nepakankamai aktyvus dalyvavimas kelia problemų, nes daugelis CTBT tarptautinės stebėsenos sistemos stočių yra arba bus besivystančių ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių teritorijoje ir jas valdo tų šalių institucijos. Be to, daugelis besivystančių šalių kuria ir gerina savo nacionalinius duomenų centrus, kad jie galėtų pasinaudoti tikrinimo sistemos generuojamais duomenimis ir produktais.

Toks nepakankamas dalyvavimas taip pat reiškia, kad daugelis šalių negali naudotis svarbiomis priemonėmis, kurios padėtų joms stiprinti gebėjimus, žinias ir įgūdžius, susijusius su CTBT numatytomis tikrinimo technologijomis. Šios technologijos aktualios ne tik CTBT nusiginklavimo ir ginklų neplatinimo tikslų atžvilgiu – jos gali būti naudojamos ir svarbioms civilinėms ir mokslinėms reikmėms ir taip duoti platesnio pobūdžio naudos tų šalių bendruomenėms (pavyzdžiui, įspėjimui apie cunamius, žemės drebėjimus ir ugnikalnių išsiveržimus).

Todėl savo 27-os sesijos (2006 m. lapkričio 17–13 d.) antroje dalyje Komisija sutiko parengti bandomąjį projektą šiai problemai spręsti. 51-oje sesijoje (2018 m. lapkričio 7–9 d.) Komisija nusprendė tęsti projektą dar trejus metus (2019–2021 m.).

Iki šiol buvo galima išlaikyti finansavimą ne daugiau kaip 12 ekspertų. Skyrus šį papildomą finansavimą, iš siūlomų kandidatų sąrašo, kuris paprastai būna didesnis, būtų galima atrinkti daugiau ekspertų.

Tikslai

CTBTO parengiamosios komisijos visuotinio pobūdžio stiprinimas ir gebėjimų formavimas besivystančiose ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse, aktyviau įtraukiant tų šalių ekspertus į CTBTO politikos formavimo procesus ir stiprinant jų gebėjimus, susijusius su CTBTO tikrinimo technologijomis ir platesnėmis tų technologijų civilinėmis bei mokslinėmis prietaikomis.

Rezultatai

Besivystančių ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių ekspertų aktyvesnis dalyvavimas oficialiuose Komisijos techniniuose susitikimuose ir LTS rengiamuose moksliniuose ir techniniuose susitikimuose. Ekspertams suteikta galimybė gilinti savo mokslines ir technines žinias ir įgūdžius, susijusius su tikrinimo technologijomis (seisminėmis, hidroakustinėmis, infragarso ir radionuklidų).

---

| 2020 6 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 207/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 6 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 207/30

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2020/902

2020 m. birželio 29 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/354/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 42 straipsnio 4 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2013 m. liepos 3 d. Taryba priėmė Sprendimą 2013/354/BUSP (1), kuriuo EUPOL COPPS veikla tęsiama nuo 2013 m. liepos 1 d.; |
| --- | --- |

(1)

2013 m. liepos 3 d. Taryba priėmė Sprendimą 2013/354/BUSP (1), kuriuo EUPOL COPPS veikla tęsiama nuo 2013 m. liepos 1 d.;

| (2) | 2019 m. birželio 28 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2019/1114 (2), kuriuo iš dalies pakeistas Sprendimas 2013/354/BUSP ir jo galiojimas pratęstas nuo 2019 m. liepos 1 d. iki 2020 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

(2)

2019 m. birželio 28 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2019/1114 (2), kuriuo iš dalies pakeistas Sprendimas 2013/354/BUSP ir jo galiojimas pratęstas nuo 2019 m. liepos 1 d. iki 2020 m. birželio 30 d.;

| (3) | 2019 m. kovo 28 d. Politinis ir saugumo komitetas (toliau – PSK) susitarė, o 2020 m. balandžio 16 d. patvirtino, kad misija, išlaikant tuos pačius įgaliojimus, turėtų būti pratęsta tolesniam 12 mėnesių laikotarpiui iki 2021 m. birželio 30 d., suprasdamas, kad, kai tik aplinkybės leis, bus atliekama misijos strateginė peržiūra; |
| --- | --- |

(3)

2019 m. kovo 28 d. Politinis ir saugumo komitetas (toliau – PSK) susitarė, o 2020 m. balandžio 16 d. patvirtino, kad misija, išlaikant tuos pačius įgaliojimus, turėtų būti pratęsta tolesniam 12 mėnesių laikotarpiui iki 2021 m. birželio 30 d., suprasdamas, kad, kai tik aplinkybės leis, bus atliekama misijos strateginė peržiūra;

| (4) | šiam naujam vienų metų laikotarpiui EUPOL COPPS turėtų būti skirta orientacinė finansavimo suma; |
| --- | --- |

(4)

šiam naujam vienų metų laikotarpiui EUPOL COPPS turėtų būti skirta orientacinė finansavimo suma;

| (5) | 2020 m. gegužės 14 d. PSK taip pat susitarė, kad Kauko AALTOMAA, kuris 2017 m. rugsėjo 28 d. buvo paskirtas misijos vadovu Politinio ir saugumo komiteto sprendimu (BUSP) 2017/1802 (3) ir kurio įgaliojimai 2019 m. liepos 2 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimu (BUSP) 2019/1165 (4) buvo pratęsti iki 2020 m. birželio 30 d., turėtų toliau eiti šias pareigas iki 2020 m. rugsėjo 30 d.; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. gegužės 14 d. PSK taip pat susitarė, kad Kauko AALTOMAA, kuris 2017 m. rugsėjo 28 d. buvo paskirtas misijos vadovu Politinio ir saugumo komiteto sprendimu (BUSP) 2017/1802 (3) ir kurio įgaliojimai 2019 m. liepos 2 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimu (BUSP) 2019/1165 (4) buvo pratęsti iki 2020 m. birželio 30 d., turėtų toliau eiti šias pareigas iki 2020 m. rugsėjo 30 d.;

| (6) | Sprendimas 2013/354/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(6)

Sprendimas 2013/354/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (7) | EUPOL COPPS bus vykdoma aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus, |
| --- | --- |

(7)

EUPOL COPPS bus vykdoma aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 2013/354/BUSP iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 6 straipsnis papildomas šia dalimi:

  „8.   Kauko AALTOMAA skiriamas misijos vadovu laikotarpiu nuo 2020 m. liepos 1 d. iki 2020 m. rugsėjo 30 d.“; |
| --- | --- |

1.

6 straipsnis papildomas šia dalimi:

„8.   Kauko AALTOMAA skiriamas misijos vadovu laikotarpiu nuo 2020 m. liepos 1 d. iki 2020 m. rugsėjo 30 d.“;

| 2. | 12 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:

  „Orientacinė finansavimo suma, skirta su EUPOL COPPS susijusioms išlaidoms laikotarpiu nuo 2020 m. liepos 1 d. iki 2021 m. birželio 30 d. padengti, yra 12 651 893,91 EUR.“; |
| --- | --- |

2.

12 straipsnio 1 dalis papildoma šia pastraipa:

„Orientacinė finansavimo suma, skirta su EUPOL COPPS susijusioms išlaidoms laikotarpiu nuo 2020 m. liepos 1 d. iki 2021 m. birželio 30 d. padengti, yra 12 651 893,91 EUR.“;

| 3. | 15 straipsnio trečia pastraipa pakeičiama taip:

  „Jis nustoja galioti 2021 m. birželio 30 d.
  “ |
| --- | --- |

3.

15 straipsnio trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Jis nustoja galioti 2021 m. birželio 30 d.
  “

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Jis taikomas nuo 2020 m. liepos 1 d.

Priimta Briuselyje 2020 m. birželio 29 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  
  2013 m. liepos 3 d. Tarybos sprendimas 2013/354/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) (OL L 185, 2013 7 4, p. 12).

1

(2)  
  2019 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2019/1114, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/354/BUSP dėl Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) (OL L 176, 2019 7 1, p. 5).

2

(3)  
  2017 m. rugsėjo 28 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2017/1802 dėl Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) vadovo skyrimo (EUPOL COPPS/1/2017) (OL L 259, 2017 10 7, p. 20).

3

(4)  
  2019 m. liepos 2 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2019/1165, kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) vadovo įgaliojimų terminas (EUPOL COPPS/1/2019) (OL L 182, 2019 7 8, p. 43).

4

---

| 2020 6 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 207/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 6 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 207/32

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2020/903

2020 m. birželio 29 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/233/BUSP dėl Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 42 straipsnio 4 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2013 m. gegužės 22 d. Taryba priėmė Sprendimą 2013/233/BUSP (1), kuriuo buvo įsteigta Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misija Libijoje (EUBAM Libya); |
| --- | --- |

(1)

2013 m. gegužės 22 d. Taryba priėmė Sprendimą 2013/233/BUSP (1), kuriuo buvo įsteigta Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misija Libijoje (EUBAM Libya);

| (2) | 2018 m. gruodžio 17 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2018/2009 (2), kuriuo EUBAM Libya įgaliojimų terminas pratęstas iki 2020 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

(2)

2018 m. gruodžio 17 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2018/2009 (2), kuriuo EUBAM Libya įgaliojimų terminas pratęstas iki 2020 m. birželio 30 d.;

| (3) | 2020 m. balandžio 16 d. Politinis ir saugumo komitetas (PSK) susitarė, kad, atsižvelgiant į su COVID-19 pandemija susijusias aplinkybes, EUBAM Libya turėtų būti pratęsta vieniems metams su tais pačiais įgaliojimais; jie galėtų būti peržiūrėti, kai aplinkybės tam bus palankios; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. balandžio 16 d. Politinis ir saugumo komitetas (PSK) susitarė, kad, atsižvelgiant į su COVID-19 pandemija susijusias aplinkybes, EUBAM Libya turėtų būti pratęsta vieniems metams su tais pačiais įgaliojimais; jie galėtų būti peržiūrėti, kai aplinkybės tam bus palankios;

| (4) | 2020 m. gegužės 14 d. PSK taip pat susitarė, kad Vincenzo TAGLIAFERRI, kuris 2016 m. rugpjūčio 30 d. buvo paskirtas misijos vadovu Politinio ir saugumo komiteto sprendimu (BUSP) 2016/1634 (3) ir kurio įgaliojimai buvo reguliariai pratęsiami (pastarąjį kartą, Politinio ir saugumo komiteto sprendimu (BUSP) 2019/2077 (4) – iki 2020 m. birželio 30 d.), turėtų toliau eiti šias pareigas iki 2020 m. rugsėjo 30 d.; |
| --- | --- |

(4)

2020 m. gegužės 14 d. PSK taip pat susitarė, kad Vincenzo TAGLIAFERRI, kuris 2016 m. rugpjūčio 30 d. buvo paskirtas misijos vadovu Politinio ir saugumo komiteto sprendimu (BUSP) 2016/1634 (3) ir kurio įgaliojimai buvo reguliariai pratęsiami (pastarąjį kartą, Politinio ir saugumo komiteto sprendimu (BUSP) 2019/2077 (4) – iki 2020 m. birželio 30 d.), turėtų toliau eiti šias pareigas iki 2020 m. rugsėjo 30 d.;

| (5) | Sprendimas 2013/233/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(5)

Sprendimas 2013/233/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (6) | EUBAM Libya bus vykdoma tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus, |
| --- | --- |

(6)

EUBAM Libya bus vykdoma tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 2013/233/BUSP iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 6 straipsnis papildomas šia dalimi:

  „8.   Vincenzo TAGLIAFERRI skiriamas misijos vadovu laikotarpiui nuo 2020 m. liepos 1 d. iki 2020 m. rugsėjo 30 d.“; |
| --- | --- |

1)

6 straipsnis papildomas šia dalimi:

„8.   Vincenzo TAGLIAFERRI skiriamas misijos vadovu laikotarpiui nuo 2020 m. liepos 1 d. iki 2020 m. rugsėjo 30 d.“;

| 2) | 13 straipsnio 1 dalies šešta pastraipa pakeičiama taip:

  „Orientacinė finansavimo suma, skirta su EUBAM Libya susijusioms išlaidoms padengti nuo 2019 m. sausio 1 d. iki 2021 m. birželio 30 d., yra 60 038 863,03 EUR.“; |
| --- | --- |

2)

13 straipsnio 1 dalies šešta pastraipa pakeičiama taip:

„Orientacinė finansavimo suma, skirta su EUBAM Libya susijusioms išlaidoms padengti nuo 2019 m. sausio 1 d. iki 2021 m. birželio 30 d., yra 60 038 863,03 EUR.“;

| 3) | 16 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:

  „Jis taikomas iki 2021 m. birželio 30 d.
  “ |
| --- | --- |

3)

16 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:

„Jis taikomas iki 2021 m. birželio 30 d.
  “

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2020 m. birželio 29 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  
  2013 m. gegužės 22 d. Tarybos sprendimas 2013/233/BUSP dėl Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya) (OL L 138, 2013 5 24, p. 15).

1

(2)  
  2018 m. gruodžio 17 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2018/2009, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/233/BUSP dėl Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya) ir pratęsiamas jo galiojimas (OL L 322, 2018 12 18, p. 25).

2

(3)  
  2016 m. rugpjūčio 30 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2016/1634 dėl Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya) misijos vadovo skyrimo (EUBAM Libya/1/2016) (OL L 243, 2016 9 10, p. 10).

3

(4)  
  2019 m. lapkričio 28 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2019/2077, kuriuo pratęsiamas Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya) vadovo įgaliojimų terminas (EUBAM Libya/1/2019) (OL L 316, 2019 12 6, p. 32).

4

---

| 2020 6 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 207/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 6 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 207/34

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2020/904

2020 m. birželio 29 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2017/1424, kiek tai susiję su galiojimo pabaigos data remiamai ESBO veiklai, susijusiai su šaulių ir lengvaisiais ginklų bei įprastinių šaudmenų sumažinimo Šiaurės Makedonijos Respublikoje ir Gruzijoje

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnio 1 dalį ir 31 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2017 m. rugpjūčio 4 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2017/1424 (1), kuriame numatyta, kad jo 1 straipsnyje nurodytos veiklos įgyvendinimo laikotarpis trunka 36 mėnesius nuo to sprendimo 3 straipsnio 3 dalyje nurodyto finansavimo susitarimo sudarymo dienos; |
| --- | --- |

(1)

2017 m. rugpjūčio 4 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2017/1424 (1), kuriame numatyta, kad jo 1 straipsnyje nurodytos veiklos įgyvendinimo laikotarpis trunka 36 mėnesius nuo to sprendimo 3 straipsnio 3 dalyje nurodyto finansavimo susitarimo sudarymo dienos;

| (2) | finansavimo susitarimas su Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) sekretoriatu, kuris yra Sprendimo (BUSP) 2017/1424 įgyvendinimo subjektas, buvo pasirašytas 2017 m. rugsėjo 7 d., o jo galiojimas baigiasi 2020 m. rugsėjo 6 d.; |
| --- | --- |

(2)

finansavimo susitarimas su Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) sekretoriatu, kuris yra Sprendimo (BUSP) 2017/1424 įgyvendinimo subjektas, buvo pasirašytas 2017 m. rugsėjo 7 d., o jo galiojimas baigiasi 2020 m. rugsėjo 6 d.;

| (3) | 2020 m. balandžio 27 d. ESBO Bendradarbiavimo saugumo srityje forumas paprašė šešiems mėnesiams iki 2021 m. kovo 6 d. be papildomų sąnaudų pratęsti Sprendimo (BUSP) 2017/1424 įgyvendinimo laikotarpį dėl COVID-19 pandemijos ir dėl tarptautinių kelionių apribojimų; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. balandžio 27 d. ESBO Bendradarbiavimo saugumo srityje forumas paprašė šešiems mėnesiams iki 2021 m. kovo 6 d. be papildomų sąnaudų pratęsti Sprendimo (BUSP) 2017/1424 įgyvendinimo laikotarpį dėl COVID-19 pandemijos ir dėl tarptautinių kelionių apribojimų;

| (4) | Sprendimo (BUSP) 2017/1424 1 straipsnyje nurodytos veiklos vykdymas neturi jokios įtakos finansiniams ištekliams iki 2021 m. kovo 6 d. ; |
| --- | --- |

(4)

Sprendimo (BUSP) 2017/1424 1 straipsnyje nurodytos veiklos vykdymas neturi jokios įtakos finansiniams ištekliams iki 2021 m. kovo 6 d. ;

| (5) | Sprendimas (BUSP) 2017/1424 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(5)

Sprendimas (BUSP) 2017/1424 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas (BUSP) 2017/1424 iš dalies pakeičiamas taip:

| 1) | pavadinimas pakeičiamas taip:

  „
  2017 m. rugpjūčio 4 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2017/1424 kuriuo remiama ESBO veikla, kad būtų sumažintas neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais bei įprastiniais šaudmenimis ir pernelyg didelio jų susikaupimo pavojus Šiaurės Makedonijos Respublikoje ir Gruzijoje“; |
| --- | --- |

1)

pavadinimas pakeičiamas taip:

„
  2017 m. rugpjūčio 4 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2017/1424 kuriuo remiama ESBO veikla, kad būtų sumažintas neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais bei įprastiniais šaudmenimis ir pernelyg didelio jų susikaupimo pavojus Šiaurės Makedonijos Respublikoje ir Gruzijoje“;

| 2) | 5 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

  „2.   Šis sprendimas nustoja galioti 2021 m. kovo 6 d.“. |
| --- | --- |

2)

5 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Šis sprendimas nustoja galioti 2021 m. kovo 6 d.“.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2020 m. birželio 29 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  
  2017 m. rugpjūčio 4 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2017/1424, kuriuo remiama ESBO veikla, kad būtų sumažintas neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais bei įprastiniais šaudmenimis ir pernelyg didelio jų susikaupimo pavojus buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje ir Gruzijoje (OL L 204, 2017 8 5, p. 82).

1

---

| 2020 6 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 207/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 6 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 207/35

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2020/905

2020 m. birželio 29 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2017/1428 dėl paramos Maputu veiksmų plano dėl 1997 m. Konvencijos dėl priešpėstinių minų naudojimo, kaupimo, gamybos ir perdavimo uždraudimo ir dėl jų sunaikinimo įgyvendinimo vykdymui

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnio 1 dalį ir 31 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2017 m. rugpjūčio 4 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2017/1428 (1), kuriame numatyta, kad jo 1 straipsnyje nurodytos veiklos įgyvendinimo laikotarpis trunka 36 mėnesius nuo to sprendimo 3 straipsnio 3 dalyje nurodyto finansavimo susitarimo sudarymo dienos; |
| --- | --- |

(1)

2017 m. rugpjūčio 4 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2017/1428 (1), kuriame numatyta, kad jo 1 straipsnyje nurodytos veiklos įgyvendinimo laikotarpis trunka 36 mėnesius nuo to sprendimo 3 straipsnio 3 dalyje nurodyto finansavimo susitarimo sudarymo dienos;

| (2) | finansavimo susitarimas su Konvencijos dėl priešpėstinių minų naudojimo, kaupimo, gamybos ir perdavimo uždraudimo ir dėl jų sunaikinimo Įgyvendinimo rėmimo padaliniu, kuriam atstovauja Ženevos tarptautinis humanitarinio išminavimo centras ir kuris yra Sprendimo (BUSP) 2017/1428 įgyvendinimo agentūra, buvo pasirašytas 2017 m. spalio 30 d., o jo galiojimas baigiasi 2020 m. spalio 29 d.; |
| --- | --- |

(2)

finansavimo susitarimas su Konvencijos dėl priešpėstinių minų naudojimo, kaupimo, gamybos ir perdavimo uždraudimo ir dėl jų sunaikinimo Įgyvendinimo rėmimo padaliniu, kuriam atstovauja Ženevos tarptautinis humanitarinio išminavimo centras ir kuris yra Sprendimo (BUSP) 2017/1428 įgyvendinimo agentūra, buvo pasirašytas 2017 m. spalio 30 d., o jo galiojimas baigiasi 2020 m. spalio 29 d.;

| (3) | 2020 m. balandžio 16 d. Įgyvendinimo rėmimo padalinys paprašė keturiems mėnesiams iki 2021 m. vasario 28 d. be papildomų sąnaudų pratęsti Sprendimo (BUSP) 2017/1428 įgyvendinimo laikotarpį dėl COVID-19 pandemijos ir dėl tarptautinių kelionių apribojimų; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. balandžio 16 d. Įgyvendinimo rėmimo padalinys paprašė keturiems mėnesiams iki 2021 m. vasario 28 d. be papildomų sąnaudų pratęsti Sprendimo (BUSP) 2017/1428 įgyvendinimo laikotarpį dėl COVID-19 pandemijos ir dėl tarptautinių kelionių apribojimų;

| (4) | Sprendimo (BUSP) 2017/1428 1 straipsnyje nurodyta veikla neturi jokios įtakos finansiniams ištekliams iki 2021 m. vasario 28 d., |
| --- | --- |

(4)

Sprendimo (BUSP) 2017/1428 1 straipsnyje nurodyta veikla neturi jokios įtakos finansiniams ištekliams iki 2021 m. vasario 28 d.,

| (5) | Sprendimas (BUSP) 2017/1428 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(5)

Sprendimas (BUSP) 2017/1428 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo (BUSP) 2017/1428 5 straipsnis pakeičiamas taip:

„5 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Jis nustoja galioti 2021 m. vasario 28 d.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2020 m. birželio 29 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  
  2017 m. rugpjūčio 4 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2017/1428 dėl paramos Maputu veiksmų plano dėl 1997 m. Konvencijos dėl priešpėstinių minų naudojimo, kaupimo, gamybos ir perdavimo uždraudimo ir dėl jų sunaikinimo įgyvendinimo vykdymui (OL L 204, 2017 8 5, p. 101).

1

---

| 2020 6 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 207/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 6 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 207/36

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2020/906

2020 m. birželio 29 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2019/615 dėl Sąjungos paramos veiklai, rengiantis 2020 m. Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo (NPT) šalių peržiūros konferencijai

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnio 1 dalį ir 31 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2019 m. balandžio 15 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2019/615 (1), kuriame numatyta, kad jo 1 straipsnyje nurodytos veiklos įgyvendinimo laikotarpis trunka 18 mėnesių nuo tame sprendime nurodyto finansavimo susitarimo sudarymo dienos; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. balandžio 15 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2019/615 (1), kuriame numatyta, kad jo 1 straipsnyje nurodytos veiklos įgyvendinimo laikotarpis trunka 18 mėnesių nuo tame sprendime nurodyto finansavimo susitarimo sudarymo dienos;

| (2) | Jungtinių Tautų nusiginklavimo reikalų biuras paprašė pratęsti Sprendimo (BUSP) 2019/615 įgyvendinimo laikotarpį iki 2021 m. balandžio 16 d. Pratęsimo prašoma dėl COVID-19 pandemijos ir dėl pagal Sprendimą (BUSP) 2019/615 vykdomos veiklos laikino sustabdymo; |
| --- | --- |

(2)

Jungtinių Tautų nusiginklavimo reikalų biuras paprašė pratęsti Sprendimo (BUSP) 2019/615 įgyvendinimo laikotarpį iki 2021 m. balandžio 16 d. Pratęsimo prašoma dėl COVID-19 pandemijos ir dėl pagal Sprendimą (BUSP) 2019/615 vykdomos veiklos laikino sustabdymo;

| (3) | Sprendimo (BUSP) 2019/615 1 straipsnyje nurodyta veikla gali būti toliau vykdoma neskiriant papildomų finansinių išteklių iki 2021 m. balandžio 16 d.; |
| --- | --- |

(3)

Sprendimo (BUSP) 2019/615 1 straipsnyje nurodyta veikla gali būti toliau vykdoma neskiriant papildomų finansinių išteklių iki 2021 m. balandžio 16 d.;

| (4) | todėl Sprendimas (BUSP) 2019/615 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(4)

todėl Sprendimas (BUSP) 2019/615 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo (BUSP) 2019/615 5 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

| „2. | Šis sprendimas nustoja galioti praėjus 24 mėnesiams nuo 3 straipsnio 3 dalyje nurodyto finansavimo susitarimo sudarymo dienos arba praėjus šešiems mėnesiams nuo jo priėmimo dienos, jeigu per tą laikotarpį nesudaromas finansavimo susitarimas.“ |
| --- | --- |

„2.

Šis sprendimas nustoja galioti praėjus 24 mėnesiams nuo 3 straipsnio 3 dalyje nurodyto finansavimo susitarimo sudarymo dienos arba praėjus šešiems mėnesiams nuo jo priėmimo dienos, jeigu per tą laikotarpį nesudaromas finansavimo susitarimas.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2020 m. birželio 29 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  
  2019 m. balandžio 15 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2019/615 dėl Sąjungos paramos veiklai, rengiantis 2020 m. Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo (NPT) šalių peržiūros konferencijai (OL L 105, 2019 4 16, p. 25).

1

---

| 2020 6 30 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 207/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 6 30

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 207/37

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2020/907

2020 m. birželio 29 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2014/512/BUSP dėl ribojamųjų priemoniųatsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 29 straipsnį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2014 m. liepos 31 d. Taryba priėmė Sprendimą 2014/512/BUSP (1); |
| --- | --- |

(1)

2014 m. liepos 31 d. Taryba priėmė Sprendimą 2014/512/BUSP (1);

| (2) | 2015 m. kovo 19 d. Europos Vadovų Taryba susitarė, kad bus imtasi reikiamų priemonių siekiant aiškiai susieti ribojamųjų priemonių galiojimą su visišku Minsko susitarimų įgyvendinimu, atsižvelgiant į tai, kad visiškas įgyvendinimas buvo numatytas 2015 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(2)

2015 m. kovo 19 d. Europos Vadovų Taryba susitarė, kad bus imtasi reikiamų priemonių siekiant aiškiai susieti ribojamųjų priemonių galiojimą su visišku Minsko susitarimų įgyvendinimu, atsižvelgiant į tai, kad visiškas įgyvendinimas buvo numatytas 2015 m. gruodžio 31 d.;

| (3) | 2019 m. gruodžio 19 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2019/2192 (2), kuriuo pratęsė Sprendimo 2014/512/BUSP galiojimą iki 2020 m. liepos 31 d., kad ji galėtų toliau vertinti Minsko susitarimų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

(3)

2019 m. gruodžio 19 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2019/2192 (2), kuriuo pratęsė Sprendimo 2014/512/BUSP galiojimą iki 2020 m. liepos 31 d., kad ji galėtų toliau vertinti Minsko susitarimų įgyvendinimą;

| (4) | įvertinusi Minsko susitarimų įgyvendinimą, Taryba mano, kad Sprendimo 2014/512/BUSP galiojimas turėtų būti pratęstas papildomam šešių mėnesių laikotarpiui, kad Taryba galėtų toliau vertinti jų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

(4)

įvertinusi Minsko susitarimų įgyvendinimą, Taryba mano, kad Sprendimo 2014/512/BUSP galiojimas turėtų būti pratęstas papildomam šešių mėnesių laikotarpiui, kad Taryba galėtų toliau vertinti jų įgyvendinimą;

| (5) | todėl Sprendimas 2014/512/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(5)

todėl Sprendimas 2014/512/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2014/512/BUSP 9 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„1.   Šis sprendimas taikomas iki 2021 m. sausio 31 d.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2020 m. birželio 29 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  
  2014 m. liepos 31 d. Tarybos sprendimas 2014/512/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje (OL L 229, 2014 7 31, p. 13).

1

(2)  
  2019 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2019/2192, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2014/512/BUSP dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje (OL L 330, 2019 12 20, p. 71).

2

---