# Eiropas Savienības C 316E/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 316E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 22. decembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 316E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 22. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   (Paziņojums) |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | 2006.—2007. GADA SESIJA |
| | 2006. gada 29.—30. novembra sēdes |
| | Trešdiena, 2006. gada 29. novembris |
| 2006/C 316E/01 | PROTOKOLS | 1 |
| SĒDES NORISE


  Sesijas atsākšana


  Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana


  Dokumentu iesniegšana


  Lēmumi par atsevišķiem dokumentiem


  Rakstiskas deklarācijas (iesniegšana)


  Padomes nosūtītie nolīgumu teksti


  Apropriāciju pārvietojumi


  Darba kārtība


  Debates par Eiropas nākotni (debates)


  Pilnvaru pārbaude


  Parlamenta sastāvs


  Padomes kopējo nostāju paziņošana


  Krievijas un Eiropas Savienības augstākā līmeņa tikšanās (debates)


  Bulgārijas pievienošanās — Rumānijas pievienošanās (debates)


  Eiropas automašīnu ražošanas nozares pārveidošanas ekonomiskās un sociālās sekas (debates)


  Eiropas finanšu instruments demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai pasaulē ***I (debates)


  Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem


  Pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumi (2007—2013) ***II — EK Septītā pamatprogramma (2007—2013), pētījumu rezultātu izplatīšana ***I — Noteikumi līdzdalībai EAK Septītajā pamatprogrammā (2007—2011), pētījumu rezultātu izplatīšana * — Īpašā programma Cilvēki (EK Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) * — Īpašā programma Idejas (EK Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) * — Īpašā programma Spējas (EK Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) * — Īpašā programma Sadarbība (EK Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) * — Īpašā programma, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām (EK Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) * — Īpašā programma, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām (Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septītā pamatprogramma (2007—2011)) * — Eiropas Atomenerģijas kopienas īpašā programma (Septītā pētniecības un mācību pamatprogramma (2007—2013)) * (debates)


  Pirotehnisko izstrādājumu laišana tirgū ***I (debates)


  Pacientu tiesības Eiropas Savienībā (debates)


  Nākamās sēdes darba kārtība


  Sēdes slēgšana |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 15 |
| | Ceturtdiena, 2006. gada 30. novembris |
| 2006/C 316E/02 | PROTOKOLS | 17 |
| SĒDES NORISE


  Sēdes atklāšana


  Dokumentu iesniegšana


  Aktīvās vielas farmācijā (rakstiska deklarācija)


  AIDS (debates)


  Invalīdu stāvoklis paplašinātajā Eiropas Savienībā: Eiropas rīcības plāns 2006.—2007. gadam (debates)


  Laiks palielināt apgriezienus — uzņēmējdarbības un izaugsmes veicināšana (debates)


  Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana


  Balsošanas laiks


  Tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošana civilās aviācijas jomā ***I (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  Tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem ***I (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  EK un Kaboverdes Republikas zvejniecības partnerattiecību nolīgums * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  Kopienas garantija Eiropas Investīciju bankai * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  Reglamenta 139. panta jaunā redakcija — pārejas noteikums par valodu lietojumu (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras izveidošana * (galīgais balsojums)


  Pamattiesību aģentūra (darbības saskaņā ar Eiropas Savienības līguma VI sadaļu) * (galīgais balsojums)


  Bulgārijas pievienošanās (balsošana)


  Rumānijas pievienošanās (balsošana)


  Pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumi (2007—2013) ***II (balsošana)


  EK Septītā pamatprogramma (2007—2013), pētījumu rezultātu izplatīšana ***I (balsošana)


  Pirotehnisko izstrādājumu laišana tirgū ***I (balsošana)


  Eiropas integrētās sociālās aizsardzības statistikas sistēma (ESSPROS) ***I (balsošana)


  Noteikumi līdzdalībai EAK Septītajā pamatprogrammā (2007—2011), pētījumu rezultātu izplatīšana * (balsošana)


  Īpašā programma Cilvēki (EK Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) * (balsošana)


  Īpašā programma Idejas (EK Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) * (balsošana)


  Īpašā programma Spējas (EK Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) * (balsošana)


  Īpašā programma Sadarbība (EK Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) * (balsošana)


  Īpašā programma, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām (EK Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) * (balsošana)


  Īpašā programma, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām (Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septītā pamatprogramma (2007—2011)) * (balsošana)


  Eiropas Atomenerģijas kopienas īpašā programma (Septītā pētniecības un mācību pamatprogramma (2007—2013)) * (balsošana)


  Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa (balsošana)


  AIDS (balsošana)


  Invalīdu stāvoklis paplašinātajā Eiropas Savienībā: Eiropas rīcības plāns 2006.—2007. gadam (balsošana)


  Laiks palielināt apgriezienus — uzņēmējdarbības un izaugsmes veicināšana (balsošana)


  Balsojumu skaidrojumi


  Balsojumu labojumi un nodomi balsot


  Sēdē pieņemto tekstu nosūtīšana


  Nākamo sēžu datumi


  Sesijas pārtraukšana |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 29 |
| I PIELIKUMS | 31 |
| II PIELIKUMS | 46 |
| PIEŅEMTIE TEKSTI | 102 |
| P6_TA(2006)0504Tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošana civilās aviācijas jomā ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā (COM(2006)0645 — C6-0362/2006 — 2006/0209(COD)) | 102 |
| P6_TC1-COD(2006)0209Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 30. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā | 102 |
| P6_TA(2006)0505Tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 2006/.../EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem (COM(2006)0646 — C6-0360/2006 — 2006/0210(COD)) | 104 |
| P6_TC1-COD(2006)0210Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 30. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/.../EK, ar kuru groza Direktīvu 2006/.../EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem | 105 |
| P6_TA(2006)0506EK un Kaboverdes zvejniecības partnerattiecību nolīgums *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par zvejniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku (COM(2006)0363 — C6-0282/2006 —2006/0122(CNS)) | 108 |
| P6_TA(2006)0507Kopienas garantija Eiropas Investīciju bankai *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir Kopienas garantiju iespējamiem zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem un garantijām projektiem ārpus Kopienas (COM(2006)0324 — C6-0275/2006 — 2006/0107(CNS)) | 109 |
| P6_TA(2006)0508Pārejas noteikums par valodu lietojumuEiropas Parlamenta lēmums par Reglamenta 139. panta jauno redakciju, pārejas noteikums par valodu lietojumu (2006/2244(REG)) | 115 |
| P6_TA(2006)0509Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (COM(2005)0280 — C6-0288/2005 — 2005/0124(CNS)) | 116 |
| P6_TA(2006)0510Pamattiesību aģentūra — pasākumi Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļā *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūrai piešķir pilnvaras veikt pasākumus Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļā minētajās jomās (COM(2005)0280 — C6-0289/2005 — 2005/0125(CNS)) | 117 |
| P6_TA(2006)0511Bulgārijas pievienošanāsEiropas Parlamenta rezolūcija par Bulgārijas pievienošanos Eiropas Savienībai (2006/2114(INI)) | 117 |
| P6_TA(2006)0512Rumānijas pievienošanāsEiropas Parlamenta rezolūcija par Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (2006/2115(INI)) | 121 |
| P6_TA(2006)0513Septītā pamatprogramma — pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumi (2007.—2013. g.) ***IIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007.—2013. g.) (12032/2/2006 — C6-0318/2006 — 2005/0043(COD)) | 125 |
| P6_TC2-COD(2005)0043Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2006. gada 30. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007.—2013. g.) | 125 |
| I PIELIKUMS | 133 |
| II PIELIKUMSINDIKATĪVAIS SADALĪJUMS PA PROGRAMMĀM | 169 |
| III PIELIKUMSFINANSĒŠANAS SHĒMAS | 170 |
| P6_TA(2006)0514EK Septītā pamatprogramma (2007.—2013. g.) ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007—2013) (COM(2005)0705 — C6-0005/2006 — 2005/0277(COD)) | 173 |
| P6_TC1-COD(2005)0277Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 30. novembrī, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007—2013) | 173 |
| PIELIKUMSDALĪBNIEKU GARANTIJU FONDS | 198 |
| P6_TA(2006)0515Pirotehnisko izstrādājumu laišana tirgū ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pirotehnisko izstrādājumu laišanu tirgū (COM(2005)0457 — C6-0312/2005 — 2005/0194(COD)) | 199 |
| P6_TC1-COD(2005)0194Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 30. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/.../EK par pirotehnisko izstrādājumu laišanu tirgū | 199 |
| I PIELIKUMSDROŠĪBAS PAMATPRASĪBAS | 212 |
| II PIELIKUMSATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANAS PROCEDŪRAS | 214 |
| III PIELIKUMSMINIMĀLIE KRITĒRIJI, KAS JĀŅEM VĒRĀ DALĪBVALSTĪM ATTIECĪBĀ UZ IESTĀDĒM, KAS ATBILDĪGAS PAR ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANU | 222 |
| IV PIELIKUMSATBILSTĪBAS MARĶĒJUMS | 223 |
| P6_TA(2006)0516Eiropas integrētās sociālās aizsardzības statistikas sistēma (ESSPROS) ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas integrētās sociālās aizsardzības statistikas sistēmu (ESSPROS) (COM(2006)0011 — C6-0024/2006 — 2006/0004(COD)) | 223 |
| P6_TC1-COD(2006)0004Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 30. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2007 par Eiropas integrētās sociālās aizsardzības statistikas sistēmu (ESSPROS) | 224 |
| I PIELIKUMSESSPROS PAMATSISTĒMA | 228 |
| II PIELIKUMSMODULIS PAR PENSIJU SAŅĒMĒJIEM | 229 |
| III PIELIKUMSIZMĒĢINĀJUMA DATU VĀKŠANA PAR NETO SOCIĀLĀS AIZSARDZĪBAS PABALSTIEM | 229 |
| P6_TA(2006)0517EAK Septītā pamatprogramma (2007.—2011. g.) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai (Euratom), ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Eiropas Atomenerģijas kopienas Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007—2011) (COM(2006)0042 — C6-0080/2006 — 2006/0014(CNS)) | 230 |
| P6_TA(2006)0518Īpašā programma Cilvēki (Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem, no 2007. līdz 2013. gadam) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes Lēmumam par īpašo programmu Cilvēki, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) (COM(2005)0442 — C6-0383/2005 — 2005/0187(CNS)) | 252 |
| P6_TA(2006)0519Īpašā programma Idejas (Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem, no 2007. līdz 2013. gadam) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu Idejas, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) (COM(2005)0441 — C6-0382/2005 — 2005/0186(CNS)) | 265 |
| P6_TA(2006)0520Īpašā programma Spējas (EK Septītā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumu pamatprogramma 2007.—2013. gadam) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu Iespējas, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007.—2013. gadam) (COM(2005)0443 — C6-0384/2005 — 2005/0188(CNS)) | 272 |
| P6_TA(2006)0521Īpašā programma Sadarbība (Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumi, no 2007. līdz 2013. gadam) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu Sadarbība, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) (COM(2005)0440 — C6-0381/2005 — 2005/0185(CNS)) | 290 |
| P6_TA(2006)0522Īpašā programma, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām (Eiropas Kopienas pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumu septītā pamatprogramma 2007.—2013. gadam) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām atbilstīgi Eiropas Kopienas pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumu septītajai pamatprogrammai (2007.— 2013. gadam) (COM(2005)0439 — C6-0380/2005 — 2005/0184(CNS)) | 344 |
| P6_TA(2006)0523Īpašā programma, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām (Eiropas Atomenerģijas kopienas Septītā pamatprogramma (2007—2011) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām, ar kurām īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu (2007—2011) kodolpētniecības un mācību pasākumiem (COM(2005)0444 — C6-0385/2005 — 2005/0189(CNS)) | 352 |
| P6_TA(2006)0524Īpašā programma par Eiropas Atomenerģijas kopienu (Septītā pamatprogramma par kodolpētniecības un mācību pasākumiem, 2007—2011) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu, ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu (2007—2011) par kodolpētniecības un mācību pasākumiem (COM(2005)0445 — C6-0386/2005 — 2005/0190(CNS)) | 356 |
| P6_TA(2006)0525ES sasniegumi brīvības, drošības un tiesiskuma telpas (BDTT) izveidē (ES līguma 2. un 39. pants)Eiropas Parlamenta rezolūcija par ES sasniegumiem brīvības, drošības un tiesiskuma telpas (BDTT) izveidē (ES līguma 2. un 39. pants) | 361 |
| P6_TA(2006)0526AIDSEiropas Parlamenta rezolūcija par AIDS | 366 |
| P6_TA(2006)0527Invalīdu stāvoklisEiropas Parlamenta rezolūcija par invalīdu stāvokli paplašinātajā Eiropas Savienībā: Eiropas rīcības plāns 2006.—2007. gadam (2006/2105(INI)) | 370 |
| P6_TA(2006)0528Laiks palielināt apgriezienus — uzņēmējdarbības un izaugsmes veicināšana EiropāEiropas Parlamenta rezolūcija Laiks palielināt apgriezienus — uzņēmējdarbības un izaugsmes veicināšana Eiropā (2006/2138(INI)) | 378 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   (Paziņojums)

EIROPAS PARLAMENTS

2006.—2007. GADA SESIJA

2006. gada 29.—30. novembra sēdes

Trešdiena, 2006. gada 29. novembris

2006/C 316E/01

PROTOKOLS

1

SĒDES NORISE

Sesijas atsākšana

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Dokumentu iesniegšana

Lēmumi par atsevišķiem dokumentiem

Rakstiskas deklarācijas (iesniegšana)

Padomes nosūtītie nolīgumu teksti

Apropriāciju pārvietojumi

Darba kārtība

Debates par Eiropas nākotni (debates)

Pilnvaru pārbaude

Parlamenta sastāvs

Padomes kopējo nostāju paziņošana

Krievijas un Eiropas Savienības augstākā līmeņa tikšanās (debates)

Bulgārijas pievienošanās — Rumānijas pievienošanās (debates)

Eiropas automašīnu ražošanas nozares pārveidošanas ekonomiskās un sociālās sekas (debates)

Eiropas finanšu instruments demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai pasaulē ***I (debates)

Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem

Pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumi (2007—2013) ***II — EK Septītā pamatprogramma (2007—2013), pētījumu rezultātu izplatīšana ***I — Noteikumi līdzdalībai EAK Septītajā pamatprogrammā (2007—2011), pētījumu rezultātu izplatīšana * — Īpašā programma Cilvēki (EK Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) * — Īpašā programma Idejas (EK Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) * — Īpašā programma Spējas (EK Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) * — Īpašā programma Sadarbība (EK Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) * — Īpašā programma, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām (EK Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) * — Īpašā programma, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām (Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septītā pamatprogramma (2007—2011)) * — Eiropas Atomenerģijas kopienas īpašā programma (Septītā pētniecības un mācību pamatprogramma (2007—2013)) * (debates)

Pirotehnisko izstrādājumu laišana tirgū ***I (debates)

Pacientu tiesības Eiropas Savienībā (debates)

Nākamās sēdes darba kārtība

Sēdes slēgšana

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

15

Ceturtdiena, 2006. gada 30. novembris

2006/C 316E/02

PROTOKOLS

17

SĒDES NORISE

Sēdes atklāšana

Dokumentu iesniegšana

Aktīvās vielas farmācijā (rakstiska deklarācija)

AIDS (debates)

Invalīdu stāvoklis paplašinātajā Eiropas Savienībā: Eiropas rīcības plāns 2006.—2007. gadam (debates)

Laiks palielināt apgriezienus — uzņēmējdarbības un izaugsmes veicināšana (debates)

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Balsošanas laiks

Tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošana civilās aviācijas jomā ***I (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem ***I (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

EK un Kaboverdes Republikas zvejniecības partnerattiecību nolīgums * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Kopienas garantija Eiropas Investīciju bankai * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Reglamenta 139. panta jaunā redakcija — pārejas noteikums par valodu lietojumu (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras izveidošana * (galīgais balsojums)

Pamattiesību aģentūra (darbības saskaņā ar Eiropas Savienības līguma VI sadaļu) * (galīgais balsojums)

Bulgārijas pievienošanās (balsošana)

Rumānijas pievienošanās (balsošana)

Pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumi (2007—2013) ***II (balsošana)

EK Septītā pamatprogramma (2007—2013), pētījumu rezultātu izplatīšana ***I (balsošana)

Pirotehnisko izstrādājumu laišana tirgū ***I (balsošana)

Eiropas integrētās sociālās aizsardzības statistikas sistēma (ESSPROS) ***I (balsošana)

Noteikumi līdzdalībai EAK Septītajā pamatprogrammā (2007—2011), pētījumu rezultātu izplatīšana * (balsošana)

Īpašā programma Cilvēki (EK Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) * (balsošana)

Īpašā programma Idejas (EK Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) * (balsošana)

Īpašā programma Spējas (EK Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) * (balsošana)

Īpašā programma Sadarbība (EK Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) * (balsošana)

Īpašā programma, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām (EK Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) * (balsošana)

Īpašā programma, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām (Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septītā pamatprogramma (2007—2011)) * (balsošana)

Eiropas Atomenerģijas kopienas īpašā programma (Septītā pētniecības un mācību pamatprogramma (2007—2013)) * (balsošana)

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa (balsošana)

AIDS (balsošana)

Invalīdu stāvoklis paplašinātajā Eiropas Savienībā: Eiropas rīcības plāns 2006.—2007. gadam (balsošana)

Laiks palielināt apgriezienus — uzņēmējdarbības un izaugsmes veicināšana (balsošana)

Balsojumu skaidrojumi

Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Sēdē pieņemto tekstu nosūtīšana

Nākamo sēžu datumi

Sesijas pārtraukšana

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

29

I PIELIKUMS

31

II PIELIKUMS

46

PIEŅEMTIE TEKSTI

102

P6_TA(2006)0504Tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošana civilās aviācijas jomā ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā (COM(2006)0645 — C6-0362/2006 — 2006/0209(COD))

102

P6_TC1-COD(2006)0209Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 30. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā

102

P6_TA(2006)0505Tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 2006/.../EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem (COM(2006)0646 — C6-0360/2006 — 2006/0210(COD))

104

P6_TC1-COD(2006)0210Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 30. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/.../EK, ar kuru groza Direktīvu 2006/.../EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem

105

P6_TA(2006)0506EK un Kaboverdes zvejniecības partnerattiecību nolīgums *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par zvejniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku (COM(2006)0363 — C6-0282/2006 —2006/0122(CNS))

108

P6_TA(2006)0507Kopienas garantija Eiropas Investīciju bankai *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir Kopienas garantiju iespējamiem zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem un garantijām projektiem ārpus Kopienas (COM(2006)0324 — C6-0275/2006 — 2006/0107(CNS))

109

P6_TA(2006)0508Pārejas noteikums par valodu lietojumuEiropas Parlamenta lēmums par Reglamenta 139. panta jauno redakciju, pārejas noteikums par valodu lietojumu (2006/2244(REG))

115

P6_TA(2006)0509Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (COM(2005)0280 — C6-0288/2005 — 2005/0124(CNS))

116

P6_TA(2006)0510Pamattiesību aģentūra — pasākumi Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļā *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūrai piešķir pilnvaras veikt pasākumus Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļā minētajās jomās (COM(2005)0280 — C6-0289/2005 — 2005/0125(CNS))

117

P6_TA(2006)0511Bulgārijas pievienošanāsEiropas Parlamenta rezolūcija par Bulgārijas pievienošanos Eiropas Savienībai (2006/2114(INI))

117

P6_TA(2006)0512Rumānijas pievienošanāsEiropas Parlamenta rezolūcija par Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (2006/2115(INI))

121

P6_TA(2006)0513Septītā pamatprogramma — pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumi (2007.—2013. g.) ***IIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007.—2013. g.) (12032/2/2006 — C6-0318/2006 — 2005/0043(COD))

125

P6_TC2-COD(2005)0043Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2006. gada 30. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007.—2013. g.)

125

I PIELIKUMS

133

II PIELIKUMSINDIKATĪVAIS SADALĪJUMS PA PROGRAMMĀM

169

III PIELIKUMSFINANSĒŠANAS SHĒMAS

170

P6_TA(2006)0514EK Septītā pamatprogramma (2007.—2013. g.) ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007—2013) (COM(2005)0705 — C6-0005/2006 — 2005/0277(COD))

173

P6_TC1-COD(2005)0277Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 30. novembrī, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007—2013)

173

PIELIKUMSDALĪBNIEKU GARANTIJU FONDS

198

P6_TA(2006)0515Pirotehnisko izstrādājumu laišana tirgū ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pirotehnisko izstrādājumu laišanu tirgū (COM(2005)0457 — C6-0312/2005 — 2005/0194(COD))

199

P6_TC1-COD(2005)0194Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 30. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/.../EK par pirotehnisko izstrādājumu laišanu tirgū

199

I PIELIKUMSDROŠĪBAS PAMATPRASĪBAS

212

II PIELIKUMSATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANAS PROCEDŪRAS

214

III PIELIKUMSMINIMĀLIE KRITĒRIJI, KAS JĀŅEM VĒRĀ DALĪBVALSTĪM ATTIECĪBĀ UZ IESTĀDĒM, KAS ATBILDĪGAS PAR ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANU

222

IV PIELIKUMSATBILSTĪBAS MARĶĒJUMS

223

P6_TA(2006)0516Eiropas integrētās sociālās aizsardzības statistikas sistēma (ESSPROS) ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas integrētās sociālās aizsardzības statistikas sistēmu (ESSPROS) (COM(2006)0011 — C6-0024/2006 — 2006/0004(COD))

223

P6_TC1-COD(2006)0004Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 30. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2007 par Eiropas integrētās sociālās aizsardzības statistikas sistēmu (ESSPROS)

224

I PIELIKUMSESSPROS PAMATSISTĒMA

228

II PIELIKUMSMODULIS PAR PENSIJU SAŅĒMĒJIEM

229

III PIELIKUMSIZMĒĢINĀJUMA DATU VĀKŠANA PAR NETO SOCIĀLĀS AIZSARDZĪBAS PABALSTIEM

229

P6_TA(2006)0517EAK Septītā pamatprogramma (2007.—2011. g.) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai (Euratom), ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Eiropas Atomenerģijas kopienas Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007—2011) (COM(2006)0042 — C6-0080/2006 — 2006/0014(CNS))

230

P6_TA(2006)0518Īpašā programma Cilvēki (Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem, no 2007. līdz 2013. gadam) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes Lēmumam par īpašo programmu Cilvēki, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) (COM(2005)0442 — C6-0383/2005 — 2005/0187(CNS))

252

P6_TA(2006)0519Īpašā programma Idejas (Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem, no 2007. līdz 2013. gadam) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu Idejas, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) (COM(2005)0441 — C6-0382/2005 — 2005/0186(CNS))

265

P6_TA(2006)0520Īpašā programma Spējas (EK Septītā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumu pamatprogramma 2007.—2013. gadam) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu Iespējas, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007.—2013. gadam) (COM(2005)0443 — C6-0384/2005 — 2005/0188(CNS))

272

P6_TA(2006)0521Īpašā programma Sadarbība (Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumi, no 2007. līdz 2013. gadam) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu Sadarbība, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) (COM(2005)0440 — C6-0381/2005 — 2005/0185(CNS))

290

P6_TA(2006)0522Īpašā programma, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām (Eiropas Kopienas pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumu septītā pamatprogramma 2007.—2013. gadam) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām atbilstīgi Eiropas Kopienas pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumu septītajai pamatprogrammai (2007.— 2013. gadam) (COM(2005)0439 — C6-0380/2005 — 2005/0184(CNS))

344

P6_TA(2006)0523Īpašā programma, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām (Eiropas Atomenerģijas kopienas Septītā pamatprogramma (2007—2011) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām, ar kurām īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu (2007—2011) kodolpētniecības un mācību pasākumiem (COM(2005)0444 — C6-0385/2005 — 2005/0189(CNS))

352

P6_TA(2006)0524Īpašā programma par Eiropas Atomenerģijas kopienu (Septītā pamatprogramma par kodolpētniecības un mācību pasākumiem, 2007—2011) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu, ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu (2007—2011) par kodolpētniecības un mācību pasākumiem (COM(2005)0445 — C6-0386/2005 — 2005/0190(CNS))

356

P6_TA(2006)0525ES sasniegumi brīvības, drošības un tiesiskuma telpas (BDTT) izveidē (ES līguma 2. un 39. pants)Eiropas Parlamenta rezolūcija par ES sasniegumiem brīvības, drošības un tiesiskuma telpas (BDTT) izveidē (ES līguma 2. un 39. pants)

361

P6_TA(2006)0526AIDSEiropas Parlamenta rezolūcija par AIDS

366

P6_TA(2006)0527Invalīdu stāvoklisEiropas Parlamenta rezolūcija par invalīdu stāvokli paplašinātajā Eiropas Savienībā: Eiropas rīcības plāns 2006.—2007. gadam (2006/2105(INI))

370

P6_TA(2006)0528Laiks palielināt apgriezienus — uzņēmējdarbības un izaugsmes veicināšana EiropāEiropas Parlamenta rezolūcija Laiks palielināt apgriezienus — uzņēmējdarbības un izaugsmes veicināšana Eiropā (2006/2138(INI))

378

| * | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

| AFET | Ārlietu komiteja |
| --- | --- |
| DEVE | Attīstības komiteja |
| INTA | Starptautiskās tirdzniecības komiteja |
| BUDG | Budžeta komiteja |
| CONT | Budžeta kontroles komiteja |
| ECON | Ekonomikas un monetārā komiteja |
| EMPL | Nodarbinātības un sociālo jautājumu komiteja |
| ENVI | Vides, veselības aizsardzības un pārtikas nekaitīguma komiteja |
| ITRE | Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja |
| IMCO | Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja |
| TRAN | Transporta un tūrisma komiteja |
| REGI | Reģionālās attīstības komiteja |
| AGRI | Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja |
| PECH | Zivsaimniecības komiteja |
| CULT | Kultūras un izglītības komiteja |
| JURI | Juridiskā komiteja |
| LIBE | Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja |
| AFCO | Konstitucionālo jautājumu komiteja |
| FEMM | Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja |
| PETI | Lūgumrakstu komiteja |

AFET

Ārlietu komiteja

DEVE

Attīstības komiteja

INTA

Starptautiskās tirdzniecības komiteja

BUDG

Budžeta komiteja

CONT

Budžeta kontroles komiteja

ECON

Ekonomikas un monetārā komiteja

EMPL

Nodarbinātības un sociālo jautājumu komiteja

ENVI

Vides, veselības aizsardzības un pārtikas nekaitīguma komiteja

ITRE

Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

IMCO

Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja

TRAN

Transporta un tūrisma komiteja

REGI

Reģionālās attīstības komiteja

AGRI

Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja

PECH

Zivsaimniecības komiteja

CULT

Kultūras un izglītības komiteja

JURI

Juridiskā komiteja

LIBE

Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

AFCO

Konstitucionālo jautājumu komiteja

FEMM

Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja

PETI

Lūgumrakstu komiteja

| PPE-DE | Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupa |
| --- | --- |
| PSE | Sociāldemokrātu grupa Eiropas Parlamentā |
| ALDE | Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa |
| Verts/ALE | Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa |
| GUE/NGL | Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa |
| IND/DEM | Neatkarības/demokrātijas grupa |
| UEN | Nāciju Eiropas grupa |
| NI | Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti |

PPE-DE

Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupa

PSE

Sociāldemokrātu grupa Eiropas Parlamentā

ALDE

Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa

Verts/ALE

Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa

GUE/NGL

Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa

IND/DEM

Neatkarības/demokrātijas grupa

UEN

Nāciju Eiropas grupa

NI

Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I (Paziņojums)

EIROPAS PARLAMENTS

2006.—2007. GADA SESIJA

2006. gada 29.—30. novembra sēdes

Trešdiena, 2006. gada 29. novembris

| 22.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 316/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 316/1

---

PROTOKOLS

(2006/C 316 E/01)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Josep BORRELL FONTELLES

Priekšsēdētājs

1.   Sesijas atsākšana

Sēde tika atklāta plkst. 15.05.

2.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

3.   Dokumentu iesniegšana

Tika iesniegti turpmāk minētie dokumenti.

| 1. | Padome un Komisija







  — | Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra — 2005. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija (N6-0036/2006 — C6-0401/2006 — 2006/2168(DEC)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: CONT |
| --- | --- | --- | --- |
| | atzinums: ITRE |

1.

Padome un Komisija

—

Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra — 2005. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija (N6-0036/2006 — C6-0401/2006 — 2006/2168(DEC)).

nodots

atbildīgajai komitejai: CONT

atzinums: ITRE

| — | Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs — 2005. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija (N6-0035/2006 — C6-0400/2006 — 2006/2167(DEC)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: CONT |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: ENVI |

—

Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs — 2005. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija (N6-0035/2006 — C6-0400/2006 — 2006/2167(DEC)).

nodots

atbildīgajai komitejai: CONT

atzinums: ENVI

| — | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde — 2005. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija (N6-0034/2006 — C6-0399/2006 — 2006/2166(DEC)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: CONT |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: ENVI |

—

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde — 2005. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija (N6-0034/2006 — C6-0399/2006 — 2006/2166(DEC)).

nodots

atbildīgajai komitejai: CONT

atzinums: ENVI

| — | Eiropas Aviācijas drošības aģentūra — 2005. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija (N6-0033/2006 — C6-0398/2006 — 2006/2165(DEC)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: CONT |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: TRAN |

—

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra — 2005. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija (N6-0033/2006 — C6-0398/2006 — 2006/2165(DEC)).

nodots

atbildīgajai komitejai: CONT

atzinums: TRAN

| — | Eiropas Jūras drošības aģentūra — 2005. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija — (N6-0032/2006 — C6-0397/2006 — 2006/2164(DEC)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: CONT |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: TRAN |

—

Eiropas Jūras drošības aģentūra — 2005. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija — (N6-0032/2006 — C6-0397/2006 — 2006/2164(DEC)).

nodots

atbildīgajai komitejai: CONT

atzinums: TRAN

| — | Eiropas Izglītības fonds — 2005. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija (N6-0031/2006 — C6-0396/2006 — 2006/2163(DEC)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: CONT |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: EMPL |

—

Eiropas Izglītības fonds — 2005. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija (N6-0031/2006 — C6-0396/2006 — 2006/2163(DEC)).

nodots

atbildīgajai komitejai: CONT

atzinums: EMPL

| — | Eurojust — 2005. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija (N6-0030/2006 — C6-0395/2006 — 2006/2162(DEC)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: CONT |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: LIBE |

—

Eurojust — 2005. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija (N6-0030/2006 — C6-0395/2006 — 2006/2162(DEC)).

nodots

atbildīgajai komitejai: CONT

atzinums: LIBE

| — | Eiropas Zāļu aģentūra — 2005. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija (N6-0029/2006 — C6-0394/2006 — 2006/2161(DEC)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: CONT |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: ENVI |

—

Eiropas Zāļu aģentūra — 2005. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija (N6-0029/2006 — C6-0394/2006 — 2006/2161(DEC)).

nodots

atbildīgajai komitejai: CONT

atzinums: ENVI

| — | Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs — 2005. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija (N6-0028/2006 — C6-0393/2006 — 2006/2160(DEC)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: CONT |
| --- | --- | --- |

—

Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs — 2005. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija (N6-0028/2006 — C6-0393/2006 — 2006/2160(DEC)).

nodots

atbildīgajai komitejai: CONT

| — | Eiropas Aģentūra drošībai un veselības aizsardzībai darbā — 2005. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija (N6-0027/2006 — C6-0392/2006 — 2006/2159(DEC)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: CONT |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: EMPL |

—

Eiropas Aģentūra drošībai un veselības aizsardzībai darbā — 2005. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija (N6-0027/2006 — C6-0392/2006 — 2006/2159(DEC)).

nodots

atbildīgajai komitejai: CONT

atzinums: EMPL

| — | Eiropas Vides aģentūra — 2005. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija (N6-0026/2006 — C6-0391/2006 — 2006/2158(DEC)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: CONT |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: ENVI |

—

Eiropas Vides aģentūra — 2005. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija (N6-0026/2006 — C6-0391/2006 — 2006/2158(DEC)).

nodots

atbildīgajai komitejai: CONT

atzinums: ENVI

| — | Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs — 2005. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija (N6-0025/2006 — C6-0390/2006 — 2006/2157(DEC)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: CONT |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: LIBE |

—

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs — 2005. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija (N6-0025/2006 — C6-0390/2006 — 2006/2157(DEC)).

nodots

atbildīgajai komitejai: CONT

atzinums: LIBE

| — | Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centrs — 2005. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija (N6-0024/2006 — C6-0389/2006 — 2006/2156(DEC)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: CONT |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: LIBE |

—

Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centrs — 2005. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija (N6-0024/2006 — C6-0389/2006 — 2006/2156(DEC)).

nodots

atbildīgajai komitejai: CONT

atzinums: LIBE

| — | Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra — 2005. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija (N6-0023/2006 — C6-0388/2006 — 2006/2155(DEC)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: CONT |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: AFET |

—

Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra — 2005. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija (N6-0023/2006 — C6-0388/2006 — 2006/2155(DEC)).

nodots

atbildīgajai komitejai: CONT

atzinums: AFET

| — | Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds — 2005. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija (N6-0022/2006 — C6-0387/2006 — 2006/2154(DEC)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: CONT |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: EMPL |

—

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds — 2005. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija (N6-0022/2006 — C6-0387/2006 — 2006/2154(DEC)).

nodots

atbildīgajai komitejai: CONT

atzinums: EMPL

| — | Eiropas Arodizglītības attīstības centrs — 2005. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija (N6-0021/2006 — C6-0386/2006 — 2006/2153(DEC)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: CONT |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: EMPL |

—

Eiropas Arodizglītības attīstības centrs — 2005. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija (N6-0021/2006 — C6-0386/2006 — 2006/2153(DEC)).

nodots

atbildīgajai komitejai: CONT

atzinums: EMPL

| — | Priekšlikums Padomes direktīvai, ar kuru nosaka minimālās prasības cūku aizsardzībai (kodificēta versija) (COM(2006)0669 — C6-0430/2006 — 2006/0224(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes direktīvai, ar kuru nosaka minimālās prasības cūku aizsardzībai (kodificēta versija) (COM(2006)0669 — C6-0430/2006 — 2006/0224(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

| — | Grozīts priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ierobežojumiem saistībā ar patērētāju interešu aizsardzību (kodificēta versija) (COM(2006)0692 — C6-0429/2006 — 2003/0099(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Grozīts priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par ierobežojumiem saistībā ar patērētāju interešu aizsardzību (kodificēta versija) (COM(2006)0692 — C6-0429/2006 — 2003/0099(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko aizliedz laist tirgū un ievest Kopienā vai izvest no tās kaķu un suņu kažokādas un izstrādājumus ar šādām kažokādām (COM(2006)0684 — C6-0428/2006 — 2006/0236(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: IMCO |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: AGRI, ENVI, INTA |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko aizliedz laist tirgū un ievest Kopienā vai izvest no tās kaķu un suņu kažokādas un izstrādājumus ar šādām kažokādām (COM(2006)0684 — C6-0428/2006 — 2006/0236(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: IMCO

atzinums: AGRI, ENVI, INTA

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam par Kopienas līdzdalību Eiropas Investīciju fonda kapitāla palielinājumā (COM(2006)0621 — C6-0426/2006 — 2006/0203(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam par Kopienas līdzdalību Eiropas Investīciju fonda kapitāla palielinājumā (COM(2006)0621 — C6-0426/2006 — 2006/0203(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: BUDG

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 58/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)1402 — C6-0425/2006 — 2006/2285(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 58/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)1402 — C6-0425/2006 — 2006/2285(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: BUDG

| — | Priekšlikums Padomes regulai, ar kuru pielāgo Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgu organizāciju un Regulu (EK) Nr. 320/2006, ar ko nosaka pagaidu shēmu cukura rūpniecības restrukturizācijai Kopienā, sakarā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (COM(2006)0677 — C6-0424/2006 — 2006/0226(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: AGRI |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes regulai, ar kuru pielāgo Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgu organizāciju un Regulu (EK) Nr. 320/2006, ar ko nosaka pagaidu shēmu cukura rūpniecības restrukturizācijai Kopienā, sakarā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (COM(2006)0677 — C6-0424/2006 — 2006/0226(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: AGRI

| — | Priekšlikums Padomes regulai par Kopienas finanšu iemaksām Starptautiskajā Īrijas fondā (2007.—2010. gads) (COM(2006)0564 — C6-0423/2006 — 2006/0194(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: REGI |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: BUDG |

—

Priekšlikums Padomes regulai par Kopienas finanšu iemaksām Starptautiskajā Īrijas fondā (2007.—2010. gads) (COM(2006)0564 — C6-0423/2006 — 2006/0194(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: REGI

atzinums: BUDG

| — | Grozīts priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par divriteņu mehānisko transportlīdzekļu līdzbraucēja roku turekļiem (kodificēta versija) (COM(2006)0265 — C6-0419/2006 — 2003/0058(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Grozīts priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par divriteņu mehānisko transportlīdzekļu līdzbraucēja roku turekļiem (kodificēta versija) (COM(2006)0265 — C6-0419/2006 — 2003/0058(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

| — | Grozīts priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par divriteņu mehānisko transportlīdzekļu atbalsta kājiņām (kodificēta versija) (COM(2006)0262 — C6-0418/2006 — 2003/0059(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Grozīts priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par divriteņu mehānisko transportlīdzekļu atbalsta kājiņām (kodificēta versija) (COM(2006)0262 — C6-0418/2006 — 2003/0059(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 59/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)1403 — C6-0417/2006 — 2006/2284(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 59/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)1403 — C6-0417/2006 — 2006/2284(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: BUDG

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 55/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)1399 — C6-0416/2006 — 2006/2283(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 55/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)1399 — C6-0416/2006 — 2006/2283(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: BUDG

| — | Priekšlikums Padomes direktīvai par savstarpējo palīdzību prasījumu piedziņā attiecībā uz zināmiem nodokļiem un citiem pasākumiem (kodificēta versija) (COM(2006)0605 — C6-0409/2006 — 2006/0192(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes direktīvai par savstarpējo palīdzību prasījumu piedziņā attiecībā uz zināmiem nodokļiem un citiem pasākumiem (kodificēta versija) (COM(2006)0605 — C6-0409/2006 — 2006/0192(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 56/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)1400 — C6-0407/2006 — 2006/2282(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 56/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)1400 — C6-0407/2006 — 2006/2282(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: BUDG

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 54/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)1355 — C6-0406/2006 — 2006/2281(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 54/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)1355 — C6-0406/2006 — 2006/2281(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: BUDG

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 51/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)1352 — C6-0405/2006 — 2006/2280(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 51/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)1352 — C6-0405/2006 — 2006/2280(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: BUDG

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoru stūres iekārtu (kodificēta versija) (COM(2006)0670 — C6-0404/2006 — 2006/0225(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoru stūres iekārtu (kodificēta versija) (COM(2006)0670 — C6-0404/2006 — 2006/0225(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

| — | Priekšlikums Padomes regulai, ar kuru nosaka Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldes apgabalā piemērojamos saglabāšanas un izpildes pasākumus (COM(2006)0609 — C6-0403/2006 — 2006/0200(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: PECH |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: ENVI |

—

Priekšlikums Padomes regulai, ar kuru nosaka Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldes apgabalā piemērojamos saglabāšanas un izpildes pasākumus (COM(2006)0609 — C6-0403/2006 — 2006/0200(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: PECH

atzinums: ENVI

| — | Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (COM(2006)0587 — C6-0402/2006 — 2006/0190(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: PECH |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: ENVI |

—

Priekšlikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (COM(2006)0587 — C6-0402/2006 — 2006/0190(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: PECH

atzinums: ENVI

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai attiecībā uz lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoru maksimālo projektēto ātrumu un kravas platformām (kodificēta versija) (COM(2006)0667 — C6-0385/2006 — 2006/0219(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai attiecībā uz lauksaimniecības vai mežsaimniecības riteņtraktoru maksimālo projektēto ātrumu un kravas platformām (kodificēta versija) (COM(2006)0667 — C6-0385/2006 — 2006/0219(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido Eiropas padomdevēju komiteju Kopienas statistikas informācijas politikas jomā (COM(2006)0653 — C6-0379/2006 — 2006/0217(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: ECON |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: IMCO |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido Eiropas padomdevēju komiteju Kopienas statistikas informācijas politikas jomā (COM(2006)0653 — C6-0379/2006 — 2006/0217(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: ECON

atzinums: IMCO

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Tehnoloģijas institūta izveidi (COM(2006)0604 — C6-0355/2006 — 2006/0197(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: ITRE |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: CULT, BUDG, JURI, CONT, IMCO |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Tehnoloģijas institūta izveidi (COM(2006)0604 — C6-0355/2006 — 2006/0197(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: ITRE

atzinums: CULT, BUDG, JURI, CONT, IMCO

| — | Padomes kopējās pamatnostādnes nolūkā pieņemt Padomes regulu, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (14259/2006 — C6-0431/2006 — 2005/0090(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: BUDG |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: CONT |

—

Padomes kopējās pamatnostādnes nolūkā pieņemt Padomes regulu, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (14259/2006 — C6-0431/2006 — 2005/0090(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: BUDG

atzinums: CONT

| — | Bulgārijas pārstāvja iecelšana Revīzijas palātas locekļa amatā (N6-0037/2006 — C6-0411/2006 — 2006/0811(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: CONT |
| --- | --- | --- |

—

Bulgārijas pārstāvja iecelšana Revīzijas palātas locekļa amatā (N6-0037/2006 — C6-0411/2006 — 2006/0811(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: CONT

| — | Rumānijas pārstāvja iecelšana Revīzijas palātas locekļa amatā (N6-0038/2006 — C6-0410/2006 — 2006/0812(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: CONT |
| --- | --- | --- |

—

Rumānijas pārstāvja iecelšana Revīzijas palātas locekļa amatā (N6-0038/2006 — C6-0410/2006 — 2006/0812(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: CONT

| 2. | Parlamenta komitejas







  2.1. | Ziņojumi







  — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai visā pasaulē (Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments) (COM(2006)0354 — C6-0206/2006 — 2006/0116(COD)) — AFET komiteja.
  Līdzreferenti: Hélène Flautre un Edward McMillan-Scott (A6-0376/2006). |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Parlamenta komitejas

2.1.

Ziņojumi

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai visā pasaulē (Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments) (COM(2006)0354 — C6-0206/2006 — 2006/0116(COD)) — AFET komiteja.

Līdzreferenti: Hélène Flautre un Edward McMillan-Scott (A6-0376/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu “Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013) (COM(2005)0440 — C6-0381/2005 — 2005/0185(CNS)) — ITRE komiteja.
  Referente: Teresa Riera Madurell (A6-0379/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu “Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013) (COM(2005)0440 — C6-0381/2005 — 2005/0185(CNS)) — ITRE komiteja.

Referente: Teresa Riera Madurell (A6-0379/2006).

| — | Ziņojums “Laiks palielināt apgriezienus — uzņēmējdarbības un izaugsmes veicināšana Eiropā” (2006/2138(INI)) — ITRE komiteja.
  Referente: Pilar del Castillo Vera (A6-0384/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums “Laiks palielināt apgriezienus — uzņēmējdarbības un izaugsmes veicināšana Eiropā” (2006/2138(INI)) — ITRE komiteja.

Referente: Pilar del Castillo Vera (A6-0384/2006).

| — | Ziņojums par Reglamenta 139. panta jauno redakciju — pārejas noteikums par valodu lietojumu (2006/2244(REG)) — AFCO komiteja.
  Referents: Ingo Friedrich (A6-0391/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Reglamenta 139. panta jauno redakciju — pārejas noteikums par valodu lietojumu (2006/2244(REG)) — AFCO komiteja.

Referents: Ingo Friedrich (A6-0391/2006).

| — | Ziņojums par Eiropas Savienības spējas integrēt jaunas dalībvalstis institucionālajiem aspektiem (2006/2226(INI)) — AFCO komiteja.
  Referents: Alexander Stubb (A6-0393/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas Savienības spējas integrēt jaunas dalībvalstis institucionālajiem aspektiem (2006/2226(INI)) — AFCO komiteja.

Referents: Alexander Stubb (A6-0393/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir Kopienas garantiju iespējamiem zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem un garantijām projektiem ārpus Kopienas (COM(2006)0324 — C6-0275/2006 — 2006/0107(CNS)) — BUDG komiteja.
  Referents: Esko Seppänen (A6-0394/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir Kopienas garantiju iespējamiem zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem un garantijām projektiem ārpus Kopienas (COM(2006)0324 — C6-0275/2006 — 2006/0107(CNS)) — BUDG komiteja.

Referents: Esko Seppänen (A6-0394/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par zvejniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku (COM(2006)0363 — C6-0282/2006 — 2006/0122(CNS)) — PECH komiteja.
  Referents: Duarte Freitas (A6-0395/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par zvejniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku (COM(2006)0363 — C6-0282/2006 — 2006/0122(CNS)) — PECH komiteja.

Referents: Duarte Freitas (A6-0395/2006).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā (COM(2006)0645 — C6-0362/2006 — 2006/0209(COD)) — TRAN komiteja.
  Referents: Paolo Costa (A6-0401/2006). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā (COM(2006)0645 — C6-0362/2006 — 2006/0209(COD)) — TRAN komiteja.

Referents: Paolo Costa (A6-0401/2006).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 2006/.../EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem (COM(2006)0646 — C6-0360/2006 — 2006/0210(COD)) — TRAN komiteja.
  Referents: Paolo Costa (A6-0402/2006). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 2006/.../EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem (COM(2006)0646 — C6-0360/2006 — 2006/0210(COD)) — TRAN komiteja.

Referents: Paolo Costa (A6-0402/2006).

| — | Ziņojums par Bulgārijas pievienošanos Eiropas Savienībai (2006/2114(INI)) — AFET komiteja.
  Referents: Geoffrey Van Orden (A6-0420/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Bulgārijas pievienošanos Eiropas Savienībai (2006/2114(INI)) — AFET komiteja.

Referents: Geoffrey Van Orden (A6-0420/2006).

| — | Ziņojums par Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (2006/2115(INI)) — AFET komiteja.
  Referents: Pierre Moscovici (A6-0421/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (2006/2115(INI)) — AFET komiteja.

Referents: Pierre Moscovici (A6-0421/2006).

| 2.2. | Ieteikumi otrajam lasījumam







  — | ***II Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013) (12032/2/2006 — C6-0318/2006 — 2005/0043(COD)) — ITRE komiteja.
  Referents: Jerzy Buzek (A6-0392/2006). |
| --- | --- | --- |

2.2.

Ieteikumi otrajam lasījumam

—

***II Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013) (12032/2/2006 — C6-0318/2006 — 2005/0043(COD)) — ITRE komiteja.

Referents: Jerzy Buzek (A6-0392/2006).

| 3. | Deputāti







  3.1. | Rezolūciju priekšlikumi (Reglamenta 113. pants)







  — | Cristiana Muscardini: rezolūcijas priekšlikums par nepieciešamību pēc Ziemassvētkiem no jauna iestādīt egles (B6-0617/2006).






  nodots | atbildīgajai komitejai: ENVI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | atzinums: AGRI |

3.

Deputāti

3.1.

Rezolūciju priekšlikumi (Reglamenta 113. pants)

—

Cristiana Muscardini: rezolūcijas priekšlikums par nepieciešamību pēc Ziemassvētkiem no jauna iestādīt egles (B6-0617/2006).

nodots

atbildīgajai komitejai: ENVI

atzinums: AGRI

| — | Cristiana Muscardini: rezolūcijas priekšlikums par mehānisko transportlīdzekļu izplūdes gāzu radīto piesārņojumu Āfrikā (B6-0616/2006).






  nodots | atbildīgajai komitejai: INTA |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: DEVE, ENVI |

—

Cristiana Muscardini: rezolūcijas priekšlikums par mehānisko transportlīdzekļu izplūdes gāzu radīto piesārņojumu Āfrikā (B6-0616/2006).

nodots

atbildīgajai komitejai: INTA

atzinums: DEVE, ENVI

| 3.2. | Ieteikumu priekšlikumi (Reglamenta 114. pants)







  — | Martine Roure PSE grupas vārdā: ieteikuma priekšlikums Padomei par datu aizsardzību saistībā ar policijas iestāžu sadarbību krimināllietās (B6-0618/2006).






  nodots | atbildīgajai komitejai: LIBE |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.

Ieteikumu priekšlikumi (Reglamenta 114. pants)

—

Martine Roure PSE grupas vārdā: ieteikuma priekšlikums Padomei par datu aizsardzību saistībā ar policijas iestāžu sadarbību krimināllietās (B6-0618/2006).

nodots

atbildīgajai komitejai: LIBE

| — | Doris Pack PPE-DE grupas vārdā: ieteikuma priekšlikums Padomei par Bosniju un Hercegovinu (B6-0615/2006).






  nodots | atbildīgajai komitejai: AFET |
| --- | --- | --- |

—

Doris Pack PPE-DE grupas vārdā: ieteikuma priekšlikums Padomei par Bosniju un Hercegovinu (B6-0615/2006).

nodots

atbildīgajai komitejai: AFET

4.   Lēmumi par atsevišķiem dokumentiem

Atļauja sagatavot patstāvīgus ziņojumus (Reglamenta 45. pants)

AFET komiteja

| — | Kosovas nākotne un ES loma (2006/2267(INI))
  (atzinums: INTA)
  (saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 16. novembra lēmumu) |
| --- | --- |

—

Kosovas nākotne un ES loma (2006/2267(INI))

(atzinums: INTA)

(saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 16. novembra lēmumu)

| — | Ziņojums attiecībā uz stratēģijas dokumentu par paplašināšanās procesa norisi (2006/2252(INI))
  (saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 16. novembra lēmumu) |
| --- | --- |

—

Ziņojums attiecībā uz stratēģijas dokumentu par paplašināšanās procesa norisi (2006/2252(INI))

(saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 16. novembra lēmumu)

CONT komiteja

| — | Kopienu finanšu interešu aizsardzība — cīņa pret krāpšanu — 2005. gada pārskats (2006/2268(INI))
  (atzinums: AGRI, BUDG, REGI)
  (saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 16. novembra lēmumu) |
| --- | --- |

—

Kopienu finanšu interešu aizsardzība — cīņa pret krāpšanu — 2005. gada pārskats (2006/2268(INI))

(atzinums: AGRI, BUDG, REGI)

(saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 16. novembra lēmumu)

ECON komiteja

| — | Finanšu pakalpojumu politika laikposmā no 2005. līdz 2010. gadam — Baltā grāmata (2006/2270(INI))
  (atzinums: JURI)
  (saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 16. novembra lēmumu) |
| --- | --- |

—

Finanšu pakalpojumu politika laikposmā no 2005. līdz 2010. gadam — Baltā grāmata (2006/2270(INI))

(atzinums: JURI)

(saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 16. novembra lēmumu)

| — | Eiropas ekonomikas stāvoklis — iepriekšējs ziņojums par ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm (2006/2272(INI))
  (atzinums: EMPL, ITRE)
  (saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 16. novembra lēmumu) |
| --- | --- |

—

Eiropas ekonomikas stāvoklis — iepriekšējs ziņojums par ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm (2006/2272(INI))

(atzinums: EMPL, ITRE)

(saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 16. novembra lēmumu)

| — | EIB gada pārskats par 2005. gadu (2006/2269(INI))
  (saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 16. novembra lēmumu) |
| --- | --- |

—

EIB gada pārskats par 2005. gadu (2006/2269(INI))

(saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 16. novembra lēmumu)

FEMM komiteja

| — | Reglamentējoši noteikumi attiecībā uz pasākumiem jaunu sieviešu ģimenes dzīves un studiju laika posma apvienošanai Eiropas Savienībā (2006/2276(INI))
  (saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 16. novembra lēmumu) |
| --- | --- |

—

Reglamentējoši noteikumi attiecībā uz pasākumiem jaunu sieviešu ģimenes dzīves un studiju laika posma apvienošanai Eiropas Savienībā (2006/2276(INI))

(saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 16. novembra lēmumu)

| — | Sieviešu ar invaliditāti stāvoklis Eiropas Savienībā (2006/2277(INI))
  (atzinums: EMPL)
  (saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 16. novembra lēmumu) |
| --- | --- |

—

Sieviešu ar invaliditāti stāvoklis Eiropas Savienībā (2006/2277(INI))

(atzinums: EMPL)

(saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 16. novembra lēmumu)

IMCO komiteja

| — | Sekas un ietekme, ko rada veselības pakalpojumu izslēgšana no Iekšējā tirgus pakalpojumu direktīvas (2006/2275(INI))
  (atzinums: ENVI, EMPL)
  (saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 16. novembra lēmumu) |
| --- | --- |

—

Sekas un ietekme, ko rada veselības pakalpojumu izslēgšana no Iekšējā tirgus pakalpojumu direktīvas (2006/2275(INI))

(atzinums: ENVI, EMPL)

(saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 16. novembra lēmumu)

ITRE komiteja

| — | Zināšanu izmantošana praksē: plaša mēroga inovācijas stratēģija ES (2006/2274(INI))
  (atzinums: CULT, EMPL, JURI, ECON, IMCO, REGI)
  (saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 16. novembra lēmumu) |
| --- | --- |

—

Zināšanu izmantošana praksē: plaša mēroga inovācijas stratēģija ES (2006/2274(INI))

(atzinums: CULT, EMPL, JURI, ECON, IMCO, REGI)

(saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 16. novembra lēmumu)

| — | Eiropas politikas izstrādāšana attiecībā uz platjoslas pakalpojumiem (2006/2273(INI))
  (atzinums: CULT, EMPL, JURI, IMCO)
  (saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 16. novembra lēmumu) |
| --- | --- |

—

Eiropas politikas izstrādāšana attiecībā uz platjoslas pakalpojumiem (2006/2273(INI))

(atzinums: CULT, EMPL, JURI, IMCO)

(saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 16. novembra lēmumu)

Komiteju ciešāka sadarbība

ENVI komiteja

| — | Pesticīdu ilgtspējīga lietošana (COM(2006)0373 — C6-0246/2006 — 2006/0132(COD))
  (atzinums: ITRE)
  Komiteju ciešāka sadarbība ENVI, AGRI
  (saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 16. novembra lēmumu) |
| --- | --- |

—

Pesticīdu ilgtspējīga lietošana (COM(2006)0373 — C6-0246/2006 — 2006/0132(COD))

(atzinums: ITRE)

Komiteju ciešāka sadarbība ENVI, AGRI

(saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 16. novembra lēmumu)

Nodošana komitejām

REGI komiteja

| — | Vīna tirgus kopīgās organizācijas reforma (2006/2109(INI))






  nodots | atbildīgajai komitejai: AGRI |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: INTA |

—

Vīna tirgus kopīgās organizācijas reforma (2006/2109(INI))

nodots

atbildīgajai komitejai: AGRI

atzinums: INTA

Lēmums sagatavot ziņojumu saskaņā ar Reglamenta 201. pantu

AFCO komiteja

| — | Reglamenta grozījumi saistībā ar Padomes 2006. gada 17. jūlija lēmumu par Komisijas izpildes pilnvaru īstenošanas kārtību (komitoloģija) (2006/2244(REG)) |
| --- | --- |

—

Reglamenta grozījumi saistībā ar Padomes 2006. gada 17. jūlija lēmumu par Komisijas izpildes pilnvaru īstenošanas kārtību (komitoloģija) (2006/2244(REG))

5.   Rakstiskas deklarācijas (iesniegšana)

Rakstiskas deklarācijas iekļaušanai reģistrā iesniedza šādi deputāti (Reglamenta 116. pants):

| — | Jacky Henin, Marco Rizzo un Helmuth Markov — par Eiropas Enerģētikas aģentūras un ekonomisko interešu grupas izveidi, lai ražotu un piegādātu elektrību Eiropas Savienībā (85/2006); |
| --- | --- |

—

Jacky Henin, Marco Rizzo un Helmuth Markov — par Eiropas Enerģētikas aģentūras un ekonomisko interešu grupas izveidi, lai ražotu un piegādātu elektrību Eiropas Savienībā (85/2006);

| — | Adriana Poli Bortone — par konstitucionālā procesa atsākšanu un kristīgo sakņu iekļaušanu (86/2006); |
| --- | --- |

—

Adriana Poli Bortone — par konstitucionālā procesa atsākšanu un kristīgo sakņu iekļaušanu (86/2006);

| — | Jolanta Dičkutė, John Bowis, Stephen Hughes, Frédérique Ries un Thomas Ulmer — par C hepatītu (87/2006). |
| --- | --- |

—

Jolanta Dičkutė, John Bowis, Stephen Hughes, Frédérique Ries un Thomas Ulmer — par C hepatītu (87/2006).

6.   Padomes nosūtītie nolīgumu teksti

Padome ir nosūtījusi oficiāli apstiprinātas kopijas šādiem dokumentiem:

| — | Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Urugvajas Austrumu Republiku par konkrētiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem; |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Urugvajas Austrumu Republiku par konkrētiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem;

| — | Nolīgums starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par gaisa pārvadātāju veikto pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi un pārsūtīšanu Amerikas Savienoto Valstu Iekšzemes drošības departamentam. |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par gaisa pārvadātāju veikto pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi un pārsūtīšanu Amerikas Savienoto Valstu Iekšzemes drošības departamentam.

7.   Apropriāciju pārvietojumi

Budžeta komiteja izskatīja Eiropas Komisijas priekšlikumu (C6-0383/2006 — SEC(2006)1064) par apropriāciju pārvietojumu DEC 39A/2006.

Saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas 24. panta 3. punktu tā atļāva veikt pārvietojumu daļēji.

*

- *

Budžeta komiteja izskatīja Eiropas Komisijas priekšlikumu (C6-0383/2006 — SEC(2006)1064) par apropriāciju pārvietojumu DEC 39B/2006.

Saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas 24. panta 2. un 3. punktu tā atļāva veikt pārvietojumu pilnā apmērā.

*

- *

Budžeta komiteja izskatīja Eiropas Komisijas priekšlikumu (C6-0361/2006 — SEC(2006)1281) par apropriāciju pārvietojumu DEC 41/2006.

Iepazinusies ar Padomes atzinumu, saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas 24. panta 3. punktu tā atļāva veikt pārvietojumu pilnā apmērā.

*

- *

Budžeta komiteja izskatīja Eiropas Komisijas priekšlikumu (C6-0370/2006 — SEC(2006)1284) par apropriāciju pārvietojumu DEC 44/2006.

Saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas 24. panta 2. punktu tā atļāva veikt pārvietojumu pilnā apmērā.

*

- *

Budžeta komiteja izskatīja Eiropas Komisijas priekšlikumu (C6-0366/2006 — SEC(2006)1286) par apropriāciju pārvietojumu DEC 46/2006.

Saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas 24. panta 2. un 3. punktu tā atļāva veikt pārvietojumu pilnā apmērā.

*

- *

Budžeta komiteja izskatīja Eiropas Komisijas priekšlikumu (C6-0367/2006 — SEC(2006)1350) par apropriāciju pārvietojumu DEC 49/2006.

Saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas 24. panta 2. punktu tā atļāva veikt pārvietojumu pilnā apmērā.

*

- *

Budžeta komiteja izskatīja Eiropas Komisijas priekšlikumu (C6-0371/2006 — SEC(2006)1353) par apropriāciju pārvietojumu DEC 52/2006.

Iepazinusies ar Padomes atzinumu, saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas 24. panta 3. punktu tā atļāva veikt pārvietojumu pilnā apmērā.

*

- *

Budžeta komiteja izskatīja Eiropas Komisijas priekšlikumu (C6-0372/2006 — SEC(2006)1354) par apropriāciju pārvietojumu DEC 53/2006.

Iepazinusies ar Padomes atzinumu, saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas 24. panta 3. punktu tā atļāva veikt pārvietojumu pilnā apmērā.

*

- *

Budžeta komiteja izskatīja Eiropas Komisijas priekšlikumu (C6-0417/2006 — SEC(2006)1403) par apropriāciju pārvietojumu DEC 59/2006.

Saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Finanšu regulas 24. panta 2. un 3. punktu tā atļāva veikt pārvietojumu pilnā apmērā.

8.   Darba kārtība

Darba kārtība tika apstiprināta (2006. gada 13. novembra protokola 14. punkts), un tika izdalīts kļūdu labojums dienas kārtībai (PE 379.744/OJ/COR).

Tādējādi darba kārtība tika noteikta.

9.   Debates par Eiropas nākotni (debates)

Debates par Eiropas nākotni, piedaloties Īrijas premjerministram, Eiropadomes loceklim.

Sēdes vadītājs sniedza īsu paziņojumu, jo īpaši uzsverot Īrijas premjerministra Bertie Ahern izcilo ieguldījumu, jau desmit gadus darbojoties Eiropas lietu jomā. Sēdes vadītājs arī norādīja, ka no 2007. gada 1. janvāra īru valoda kļūs par divdesmit pirmo ES oficiālo valodu, tāpēc pēc šī datuma sēžu zālē debatēs varēs izmantot arī īru valodu.

Uzstājās Bertie Ahern.

Uzstājās: Hans-Gert Pöttering PPE-DE grupas vārdā, Martin Schulz PSE grupas vārdā, Graham Watson ALDE grupas vārdā, Johannes Voggenhuber Verts/ALE grupas vārdā, Gabriele Zimmer GUE/NGL grupas vārdā, Brian Crowley UEN grupas vārdā, Kathy Sinnott IND/DEM grupas vārdā, Jim Allister, pie grupām nepiederošs deputāts, Bertie Ahern, Avril Doyle, Proinsias De Rossa, Sophia in 't Veld, Johannes Voggenhuber, Mary Lou McDonald, Seán Ó Neachtain, Georgios Karatzaferis, Francesco Enrico Speroni, Timothy Kirkhope, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Marian Harkin, Bairbre de Brún un Koenraad Dillen.

SĒDI VADA: Pierre MOSCOVICI

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Ioannis Varvitsiotis, Jo Leinen, Andrew Duff, Richard Corbett un Bertie Ahern.

Debates tika slēgtas.

10.   Pilnvaru pārbaude

Pēc JURI komitejas ierosinājuma Parlaments pieņēma lēmumu apstiprināt deputātu Jens Holm un Katrin Saks pilnvaras, tām stājoties spēkā attiecīgi 2006. gada 27. septembrī un 2006. gada 9. oktobrī.

11.   Parlamenta sastāvs

Dimitri Abadjiev ir paziņojis, ka 2006. gada 1. decembrī viņš atkāpjas no Eiropas Parlamenta novērotāja amata.

Parlaments to pieņem zināšanai un uzdod priekšsēdētājam par to informēt Bulgārijas kompetentās iestādes.

12.   Padomes kopējo nostāju paziņošana

Saskaņā ar Reglamenta 57. panta 1. punktu sēdes vadītājs paziņoja, ka ir saņemta turpmāk minētā Padomes kopējā nostāja kopā ar pamatojumu par tās pieņemšanu, kā arī Komisijas nostāja.

| — | Kopējā nostāja, ko Padome pieņēmusi 2006. gada 23. novembrī nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (14224/4/2006 — C6-0432/2006 — 2004/0270B(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

Kopējā nostāja, ko Padome pieņēmusi 2006. gada 23. novembrī nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (14224/4/2006 — C6-0432/2006 — 2004/0270B(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: ENVI

Trīs mēnešu termiņš, lai Parlaments pieņemtu savu nostāju, sākas rītdien, 2006. gada 30. novembrī.

13.   Krievijas un Eiropas Savienības augstākā līmeņa tikšanās (debates)

Padomes un Komisijas paziņojumi: Krievijas un Eiropas Savienības augstākā līmeņa tikšanās.

Paula Lehtomäki (Padomes pašreizējā priekšsēdētāja) un Benita Ferrero-Waldner (Komisijas locekle) sniedza paziņojumus.

Uzstājās: Camiel Eurlings PPE-DE grupas vārdā, Hannes Swoboda PSE grupas vārdā, Paavo Väyrynen ALDE grupas vārdā, Daniel Cohn-Bendit Verts/ALE grupas vārdā, Vladimír Remek GUE/NGL grupas vārdā, Konrad Szymański UEN grupas vārdā, Mirosław Mariusz Piotrowski IND/DEM grupas vārdā, Charles Tannock, Reino Paasilinna, Inese Vaidere, Elmar Brok, Marek Siwiec, Ryszard Czarnecki un Tunne Kelam.

SĒDI VADA: Antonios TRAKATELLIS

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Rihards Pīks, Béla Glattfelder, Bogusław Sonik, Paula Lehtomäki un Benita Ferrero-Waldner.

Tā kā ierosinātie rezolūcijas priekšlikumi vēl nav pieejami, tos paziņos vēlāk (2006. gada 12. decembra protokola 6. punkts).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 13. decembra protokola 8.15. punkts.

14.   Bulgārijas pievienošanās — Rumānijas pievienošanās (debates)

Ziņojums par Bulgārijas pievienošanos Eiropas Savienībai (2006/2114(INI)) — Ārlietu komiteja.

Referents: Geoffrey Van Orden (A6-0420/2006).

Ziņojums par Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (2006/2115(INI)) — Ārlietu komiteja.

Referents: Pierre Moscovici (A6-0421/2006).

Geoffrey Van Orden iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0420/2006).

Pierre Moscovici iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0421/2006).

Uzstājās: Paula Lehtomäki (Padomes pašreizējā priekšsēdētāja) un Olli Rehn (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Kinga Gál (LIBE komitejas atzinuma sagatavotāja), Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (FEMM komitejas atzinuma sagatavotāja), Lidia Joanna Geringer de Oedenberg (FEMM komitejas atzinuma sagatavotāja), Francisco José Millán Mon PPE-DE grupas vārdā, Jan Marinus Wiersma PSE grupas vārdā, Nicholson of Winterbourne ALDE grupas vārdā, Milan Horáček Verts/ALE grupas vārdā un Jan Tadeusz Masiel UEN grupas vārdā.

SĒDI VADA: Miroslav OUZKÝ

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Nigel Farage IND/DEM grupas vārdā, Hans-Peter Martin, pie grupām nepiederošs deputāts, Elmar Brok, Alexandra Dobolyi, Jean-Marie Cavada, Bernat Joan i Marí, Hanna Foltyn-Kubicka, Gábor Harangozó, Panagiotis Beglitis, Herbert Bösch, Paula Lehtomäki un Olli Rehn.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 30. novembra protokola 8.8. punkts un 2006. gada 30. novembra protokola 8.9. punkts.

15.   Eiropas automašīnu ražošanas nozares pārveidošanas ekonomiskās un sociālās sekas (debates)

Komisijas paziņojums: Eiropas automašīnu ražošanas nozares pārveidošanas ekonomiskās un sociālās sekas.

Vladimír Špidla (Komisijas loceklis) sniedza paziņojumu.

Uzstājās: Ivo Belet PPE-DE grupas vārdā, Stephen Hughes PSE grupas vārdā, Jean Marie Beaupuy ALDE grupas vārdā, Pierre Jonckheer Verts/ALE grupas vārdā, Francis Wurtz GUE/NGL grupas vārdā, Frank Vanhecke, pie grupām nepiederošs deputāts, José Albino Silva Peneda, Mia De Vits, Jacky Henin, Alain Hutchinson, Véronique De Keyser, Jean Louis Cottigny un Vladimír Špidla.

Debates tika slēgtas.

16.   Eiropas finanšu instruments demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai pasaulē ***I (debates)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai visā pasaulē (Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments) (COM(2006)0354 — C6-0206/2006 — 2006/0116(COD)) — Ārlietu komiteja. Līdzreferenti: Hélène

Flautre un Edward McMillan-Scott (A6-0376/2006).

Uzstājās: Paula Lehtomäki (Padomes pašreizējā priekšsēdētāja) un Benita Ferrero-Waldner (Komisijas locekle).

Hélène Flautre un Edward McMillan-Scott iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Alessandro Battilocchio (DEVE komitejas atzinuma sagatavotājs), Albert Jan Maat (BUDG komitejas atzinuma sagatavotājs), Teresa Riera Madurell (FEMM komitejas atzinuma sagatavotāja), Michael Gahler PPE-DE grupas vārdā, Elena Valenciano Martínez-Orozco PSE grupas vārdā, Annemie Neyts-Uyttebroeck ALDE grupas vārdā, Richard Howitt, Kader Arif, Paula Lehtomäki un Benita Ferrero-Waldner.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 12. decembra protokola 14.18. punkts.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 20.20 un atsākta plkst. 21.00.)

SĒDI VADA: Gérard ONESTA

Priekšsēdētāja vietnieks

17.   Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem

Saskaņā ar Reglamenta 144. pantu ar vienu minūti ilgu runu uzstājās šādi deputāti, kuri vēlējās pievērst Parlamenta uzmanību politiski svarīgiem jautājumiem:

Romana Jordan Cizelj, Yannick Vaugrenard, Margarita Starkevičiūtė, Kartika Tamara Liotard, Andrzej Tomasz Zapałowski, György Schöpflin, Marian Harkin, Gerard Batten, Witold Tomczak, Oldřich Vlasák, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Marco Cappato, Czesław Adam Siekierski, Marios Matsakis, Daniel Caspary un Vytautas Landsbergis.

18.   Pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumi (2007—2013) ***II — EK Septītā pamatprogramma (2007—2013), pētījumu rezultātu izplatīšana ***I — Noteikumi līdzdalībai EAK Septītajā pamatprogrammā (2007—2011), pētījumu rezultātu izplatīšana * — Īpašā programma “Cilvēki” (EK Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) * — Īpašā programma “Idejas” (EK Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) * — Īpašā programma “Spējas” (EK Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) * — Īpašā programma “Sadarbība” (EK Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) * — Īpašā programma, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām (EK Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) * — Īpašā programma, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām (Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septītā pamatprogramma (2007—2011)) * — Eiropas Atomenerģijas kopienas īpašā programma (Septītā pētniecības un mācību pamatprogramma (2007—2013)) * (debates)

Ieteikums otrajam lasījumam par Padomes kopējo nostāju nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013) (12032/2/2006 — C6-0318/2006 — 2005/0043(COD)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: Jerzy Buzek (A6-0392/2006).

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007—2013) (COM(2005)0705 — C6-0005/2006 — 2005/0277(COD)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: Philippe Busquin (A6-0304/2006).

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai (Euratom), ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Eiropas Atomenerģijas kopienas Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007—2011) (COM(2006)0042 — C6-0080/2006 — 2006/0014(CNS)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referente: Anne Laperrouze (A6-0305/2006).

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu “Cilvēki”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013) (COM(2005)0442 — C6-0383/2005 — 2005/0187(CNS)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: Umberto Pirilli (A6-0360/2006).

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu “Idejas”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013) (COM(2005)0441 — C6-0382/2005 — 2005/0186(CNS)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referente: Angelika Niebler (A6-0369/2006).

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu “Spējas” (Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) (COM(2005)0443 — C6-0384/2005 — 2005/0188(CNS)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: Vittorio Prodi (A6-0371/2006).

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu “Sadarbība” (Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) (COM(2005)0440 — C6-0381/2005 — 2005/0185(CNS)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referente: Teresa Riera Madurell (A6-0379/2006).

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām atbilstīgi Eiropas Kopienas Septītajai pamatprogrammai pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013) (COM(2005)0439 — C6-0380/2005 — 2005/0184(CNS)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: David Hammerstein Mintz (A6-0335/2006).

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām, ar kurām īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu (2007—2011) kodolpētniecības un mācību pasākumiem (COM(2005)0444 — C6-0385/2005 — 2005/0189(CNS)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: Daniel Caspary (A6-0357/2006).

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu, ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu (2007—2011) kodolpētniecības un mācību pasākumiem (COM(2005)0445/2 — COM(2005)0445/2 — 2005/0190(CNS)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: Umberto Guidoni (A6-0333/2006).

Jerzy Buzek iepazīstināja ar ieteikumu otrajam lasījumam (A6-0392/2006).

Philippe Busquin iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0304/2006).

Anne Laperrouze iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0305/2006).

Umberto Pirilli iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0360/2006).

Angelika Niebler iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0369/2006).

Vittorio Prodi iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0371/2006).

Teresa Riera Madurell iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0379/2006).

David Hammerstein Mintz iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0335/2006).

Daniel Caspary iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0357/2006).

Umberto Guidoni iepazīstināja ar ziņojumu (A6-0333/2006).

Uzstājās: Janez Potočnik (Komisijas loceklis) un Paula Lehtomäki (Padomes pašreizējā priekšsēdētāja).

Uzstājās: Neena Gill (BUDG komitejas atzinuma sagatavotāja), Jamila Madeira (EMPL komitejas atzinuma sagatavotāja), Markus Pieper (AGRI komitejas atzinuma sagatavotājs), Giovanni Berlinguer (CULT komitejas atzinuma sagatavotājs), Giles Chichester PPE-DE grupas vārdā, Reino Paasilinna PSE grupas vārdā, Patrizia Toia ALDE grupas vārdā, Claude Turmes Verts/ALE grupas vārdā, Miloslav Ransdorf GUE/NGL grupas vārdā, Leopold Józef Rutowicz UEN grupas vārdā, Nils Lundgren IND/DEM grupas vārdā, Gunnar Hökmark, Catherine Trautmann, Carlo Casini, Britta Thomsen, Cristina Gutiérrez-Cortines, Eluned Morgan, Françoise Grossetête, Dorette Corbey, Lambert van Nistelrooij, Jan Březina, Romana Jordan Cizelj, Ján Hudacký, Jan Christian Ehler, Etelka Barsi-Pataky, Paul Rübig un Janez Potočnik.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 30. novembra protokola 8.10. punkts, 2006. gada 30. novembra protokola 8.11. punkts, 2006. gada 30. novembra protokola 8.14. punkts, 2006. gada 30. novembra protokola 8.15. punkts, 2006. gada 30. novembra protokola 8.16. punkts, 2006. gada 30. novembra protokola 8.17. punkts, 2006. g ada 30. novembra protokola 8.18. punkts, 2006. gada 30. novembra protokola 8.19. punkts, 2006. gada 30. novembra protokola 8.20. punkts un 2006. gada 30. novembra protokola 8.21. punkts.

19.   Pirotehnisko izstrādājumu laišana tirgū ***I (debates)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pirotehnisko izstrādājumu laišanu tirgū (COM(2005)0457 — C6-0312/2005 — 2005/0194(COD)) — Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja.

Referents: Joel Hasse Ferreira (A6-0289/2006).

Uzstājās Markos Kyprianou (Komisijas loceklis).

Joel Hasse Ferreira iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Anja Weisgerber PPE-DE grupas vārdā, Anne Laperrouze ALDE grupas vārdā, Malcolm Harbour un Markos Kyprianou.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 30. novembra protokola 8.12. punkts.

20.   Pacientu tiesības Eiropas Savienībā (debates)

Komisijas paziņojums: Pacientu tiesības Eiropas Savienībā.

Markos Kyprianou (Komisijas loceklis) sniedza paziņojumu.

Uzstājās: John Bowis PPE-DE grupas vārdā, Anne Ferreira PSE grupas vārdā, Marios Matsakis ALDE grupas vārdā, Irena Belohorská, pie grupām nepiederoša deputāte, Jorgo Chatzimarkakis un Markos Kyprianou.

Debates tika slēgtas.

21.   Nākamās sēdes darba kārtība

Tika noteikta nākamās dienas sēdes darba kārtība (dokuments “Darba kārtība” PE 379.744/OJJE).

22.   Sēdes slēgšana

Sēde tika slēgta plkst. 00.25.

Julian Priestley

ģenerālsekretārs

Edward McMillan-Scott

priekšsēdētāja vietnieks

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Agnoletto, Aita, Allister, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Aubert, Audy, Ayala Sender, Aylward, Bachelot-Narquin, Baco, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beglitis, Belet, Belohorská, Bennahmias, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Bielan, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, Catania, Cavada, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coveney, Cramer, Crowley, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, Désir, Deß, De Veyrac, De Vits, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Robert Evans, Fajmon, Farage, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García Pérez, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, de Grandes Pascual, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herczog, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, in 't Veld, Itälä, Jackson, Janowski, Járóka, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kirkhope, Klamt, Klaß, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Krupa, Kuc, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lax, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Le Rachinel, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, David Martin, Hans-Peter Martin, Martínez Martínez, Masiel, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Medina Ortega, Meijer, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Patriciello, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Posdorf, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Ransdorf, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rogalski, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rübig, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Olle Schmidt, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schroedter, Schuth, Schwab, Seeber, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Simpson, Sinnott, Siwiec, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Stihler, Strož, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Veneto, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Walter, Watson, Henri Weber, Weisgerber, Westlund, Wieland, Wiersma, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wurtz, Yañez-Barnuevo García, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zvěřina, Zwiefka

Novērotāji:

Abadjiev, Ali, Anastase, Arabadjiev, Athanasiu, Bărbuleţiu, Bliznashki, Buruiană-Aprodu, Cappone, Christova, Ciornei, Cioroianu, Corlăţean, Coşea, Gabriela Creţu, Martin Dimitrov, Duca, Ganţ, Hogea, Husmenova, Iacob-Ridzi, Ilchev, Ivanova, Kazak, Kirilov, Kónya-Hamar, Marinescu, Mihalache, Morţun, Paparizov, Parvanova, Petre, Podgorean, Popa, Sârbu, Severin, Shouleva, Silaghi, Stoyanov, Szabó, Ţicău, Ţîrle, Vigenin

---

Ceturtdiena, 2006. gada 30. novembris

| 22.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 316/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 316/17

---

PROTOKOLS

(2006/C 316 E/02)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Alejo VIDAL-QUADRAS

Priekšsēdētāja vietnieks

1.   Sēdes atklāšana

Sēde tika atklāta plkst. 9.00.

2.   Dokumentu iesniegšana

Padome un Komisija iesniedza turpmāk minētos dokumentus.

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar pakļaušanu azbesta iedarbībai darba vietā (kodificēta versija) (COM(2006)0664 — C6-0384/2006 — 2006/0222(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar pakļaušanu azbesta iedarbībai darba vietā (kodificēta versija) (COM(2006)0664 — C6-0384/2006 — 2006/0222(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko konkurences noteikumus attiecina uz pārvadājumiem pa dzelzceļu, autoceļiem un ūdensceļiem (kodificēta versija) (COM(2006)0722 — C6-0433/2006 — 2006/0241(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko konkurences noteikumus attiecina uz pārvadājumiem pa dzelzceļu, autoceļiem un ūdensceļiem (kodificēta versija) (COM(2006)0722 — C6-0433/2006 — 2006/0241(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

| — | Projekts Padomes lēmumam par grozījumiem Eiropas Kopienu Tiesas reglamentā jautājumā par valodu lietojumu, lai iekļautu bulgāru un rumāņu valodu kā tiesvedības valodas, kas minētas Reglamentā (15712/2006 — C6-0434/2006 — 2006/0813(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Projekts Padomes lēmumam par grozījumiem Eiropas Kopienu Tiesas reglamentā jautājumā par valodu lietojumu, lai iekļautu bulgāru un rumāņu valodu kā tiesvedības valodas, kas minētas Reglamentā (15712/2006 — C6-0434/2006 — 2006/0813(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

| — | Projekts Padomes lēmumam, ar ko groza Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas reglamentu attiecībā uz valodu lietojumu, lai bulgāru un rumāņu valodu iekļautu tiesvedības valodās, kas noteiktas Reglamentā (15715/2006 — C6-0435/2006 — 2006/0814(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Projekts Padomes lēmumam, ar ko groza Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas reglamentu attiecībā uz valodu lietojumu, lai bulgāru un rumāņu valodu iekļautu tiesvedības valodās, kas noteiktas Reglamentā (15715/2006 — C6-0435/2006 — 2006/0814(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

| — | Priekšlikums Padomes regulai par inkubējamo olu un mājputnu cāļu ražošanu un tirdzniecību (kodificēta versija) (COM(2006)0694 — C6-0436/2006 — 2006/0231(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes regulai par inkubējamo olu un mājputnu cāļu ražošanu un tirdzniecību (kodificēta versija) (COM(2006)0694 — C6-0436/2006 — 2006/0231(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

3.   Aktīvās vielas farmācijā (rakstiska deklarācija)

Rakstisko deklarāciju 61/2006 par aktīvajām vielām farmācijā, kuru iesniedza Amalia Sartori, John Bowis, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines un Thomas Ulmer, parakstīja Parlamenta deputātu vairākums. Tādējādi saskaņā ar Reglamenta 116. panta 4. punktu to nosūtīs adresātiem un, norādot parakstītāju vārdus, publicēs 2006. gada 12. decembra sēdes protokolam pievienotajā pieņemto tekstu apkopojumā.

4.   AIDS (debates)

Komisijas paziņojums: AIDS.

Vladimír Špidla (Komisijas loceklis) sniedza paziņojumu.

Uzstājās: John Bowis PPE-DE grupas vārdā, Glenys Kinnock PSE grupas vārdā, Georgs Andrejevs ALDE grupas vārdā, Marie-Hélène Aubert Verts/ALE grupas vārdā, Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā, Luca Romagnoli, pie grupām nepiederošs deputāts, Zbigniew Zaleski, Margrietus van den Berg, Fiona Hall, Raül Romeva i Rueda, Zita Gurmai, Pierre Schapira un Vladimír Špidla.

Rezolūcijas priekšlikumi, kas saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu ir iesniegti debašu noslēgumā:

| — | John Bowis PPE-DE grupas vārdā — par Pasaules AIDS dienu (B6-0619/2006); |
| --- | --- |

—

John Bowis PPE-DE grupas vārdā — par Pasaules AIDS dienu (B6-0619/2006);

| — | Vittorio Agnoletto, Feleknas Uca, Dimitrios Papadimoulis, Adamos Adamou un Luisa Morgantini GUE/NGL grupas vārdā — par HIV/AIDS un citām epidēmijām (B6-0620/2006); |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto, Feleknas Uca, Dimitrios Papadimoulis, Adamos Adamou un Luisa Morgantini GUE/NGL grupas vārdā — par HIV/AIDS un citām epidēmijām (B6-0620/2006);

| — | Eoin Ryan UEN grupas vārdā — par Pasaules AIDS dienu 2006. gadā (B6-0621/2006); |
| --- | --- |

—

Eoin Ryan UEN grupas vārdā — par Pasaules AIDS dienu 2006. gadā (B6-0621/2006);

| — | Miguel Angel Martínez Martínez, Glenys Kinnock, Karin Scheele un Ana Maria Gomes PSE grupas vārdā — par HIV/AIDS (Pasaules AIDS diena) (B6-0622/2006); |
| --- | --- |

—

Miguel Angel Martínez Martínez, Glenys Kinnock, Karin Scheele un Ana Maria Gomes PSE grupas vārdā — par HIV/AIDS (Pasaules AIDS diena) (B6-0622/2006);

| — | Georgs Andrejevs un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā — par Pasaules AIDS dienu (B6-0623/2006); |
| --- | --- |

—

Georgs Andrejevs un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā — par Pasaules AIDS dienu (B6-0623/2006);

| — | Carl Schlyter, Marie-Hélène Aubert un Raül Romeva i Rueda Verts/ALE grupas vārdā — par HIV/AIDS (Pasaules AIDS diena) (B6-0624/2006). |
| --- | --- |

—

Carl Schlyter, Marie-Hélène Aubert un Raül Romeva i Rueda Verts/ALE grupas vārdā — par HIV/AIDS (Pasaules AIDS diena) (B6-0624/2006).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 30. novembra protokola 8.23. punkts.

5.   Invalīdu stāvoklis paplašinātajā Eiropas Savienībā: Eiropas rīcības plāns 2006.—2007. gadam (debates)

Ziņojums par invalīdu stāvokli paplašinātajā Eiropas Savienībā: Eiropas rīcības plāns 2006.—2007. gadam (2006/2105(INI)) — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.

Referente: Elizabeth Lynne (A6-0351/2006).

Elizabeth Lynne iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Vladimír Špidla (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Gyula Hegyi (CULT komitejas atzinuma sagatavotājs), Iles Braghetto PPE-DE grupas vārdā un Evangelia Tzampazi PSE grupas vārdā.

SĒDI VADA: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Priekšsēdētāja vietniece

Uzstājās: Arūnas Degutis ALDE grupas vārdā, Ilda Figueiredo GUE/NGL grupas vārdā, Mieczysław Edmund Janowski UEN grupas vārdā, Andrzej Tomasz Zapałowski IND/DEM grupas vārdā, Ana Mato Adrover, Richard Howitt, Philip Bushill-Matthews, Elizabeth Lynne un Vladimír Špidla.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 30. novembra protokola 8.24. punkts.

6.   Laiks palielināt apgriezienus — uzņēmējdarbības un izaugsmes veicināšana (debates)

Ziņojums “Laiks palielināt apgriezienus — uzņēmējdarbības un izaugsmes veicināšana Eiropā” (2006/2138(INI)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referente: Pilar del Castillo Vera (A6-0384/2006).

Pilar del Castillo Vera iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Günter Verheugen (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Uzstājās: Patrizia Toia (EMPL komitejas atzinuma sagatavotāja), Gyula Hegyi (CULT komitejas atzinuma sagatavotājs), Andrzej Jan Szejna (JURI komitejas atzinuma sagatavotājs), Dominique Vlasto PPE-DE grupas vārdā, Norbert Glante PSE grupas vārdā, Ona Juknevičienė ALDE grupas vārdā, Guntars Krasts UEN grupas vārdā, Godfrey Bloom IND/DEM grupas vārdā, Ashley Mote, pie grupām nepiederošs deputāts, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk un Günter Verheugen.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 30. novembra protokola 8.25. punkts.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 10.50 pirms balsošanas laika un atsākta plkst. 11.00.)

SĒDI VADA: Edward McMILLAN-SCOTT

Priekšsēdētāja vietnieks

7.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

*

- *

Uzstājās Jacky Henin, kurš vēlējās uzzināt, vai ir veikti papildu drošības pasākumi (sēdes vadītājs atbildēja, ka viņam tas nav zināms, bet viņš to noskaidros).

8.   Balsošanas laiks

Balsošanas rezultātu sīks izklāsts (grozījumi, atsevišķa balsošana, balsošana pa daļām u. c.) pieejams protokola pielikumā “Balsošanas rezultāti”.

Sēdes vadītājs pēc dažu deputātu pieprasījuma ierosināja par Geoffrey Van Orden un Pierre Moscovici ziņojumiem (attiecīgi A6-0420/2006 un A6-0421/2006) balsot tūliņ pēc tam, kad ir notikusi balsošana par ziņojumiem saskaņā ar vienkāršotu procedūru.

Uzstājās Hannes Swoboda par šo priekšlikumu.

Parlaments šo ierosinājumu apstiprināja.

8.1.   Tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošana civilās aviācijas jomā ***I (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā (COM(2006)0645 — C6-0362/2006 — 2006/0209(COD)) — Transporta un tūrisma komiteja.

Referents: Paolo Costa (A6-0401/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 1. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS, GROZĪJUMS un NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0504).

8.2.   Tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem ***I (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 2006/.../EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem (COM(2006)0646 — C6-0360/2006 — 2006/0210(COD)) — Transporta un tūrisma komiteja.

Referents: Paolo Costa (A6-0402/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 2. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS, GROZĪJUMI un NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0505).

8.3.   EK un Kaboverdes Republikas zvejniecības partnerattiecību nolīgums * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai par zvejniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku (COM(2006)0363 — C6-0282/2006 — 2006/0122(CNS)) — Zivsaimniecības komiteja.

Referents: Duarte Freitas (A6-0395/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 3. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS, GROZĪJUMI un NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0506).

8.4.   Kopienas garantija Eiropas Investīciju bankai * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir Kopienas garantiju iespējamiem zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem un garantijām projektiem ārpus Kopienas (COM(2006)0324 — C6-0275/2006 — 2006/0107(CNS)) — Budžeta komiteja.

Referents: Esko Seppänen (A6-0394/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 4. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS, GROZĪJUMI un NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0507).

8.5.   Reglamenta 139. panta jaunā redakcija — pārejas noteikums par valodu lietojumu (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par Reglamenta 139. panta jauno redakciju — pārejas noteikums par valodu lietojumu (2006/2244(REG)) — Konstitucionālo jautājumu komiteja.

Referents: Ingo Friedrich (A6-0391/2006).

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 5. punkts)

REGLAMENTA 139. PUNKTA GROZĪJUMS, LĒMUMA PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0508).

8.6.   Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras izveidošana * (galīgais balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (COM(2005)0280 — C6-0288/2005 — 2005/0124(CNS)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referente: Kinga Gál (A6-0306/2006).

Debates notika 2006. gada 12. oktobrī(2006. gada 12. oktobra protokola 3. punkts).

Balsošana notika 2006. gada 12. oktobrī(2006. gada 12. oktobra protokola 7.22. punkts).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 6. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0509).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Kinga Gál (referente) pirms balsošanas. |
| --- | --- |

—

Kinga Gál (referente) pirms balsošanas.

8.7.   Pamattiesību aģentūra (darbības saskaņā ar Eiropas Savienības līguma VI sadaļu) * (galīgais balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūrai piešķir pilnvaras veikt pasākumus Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļā minētajās jomās (COM(2005)0280 — C6-0289/2005 — 2005/0125(CNS)) — Pilsoņu brīvību, iekšlietu un tieslietu komiteja.

Referente: Magda Kósáné Kovács (A6-0282/2006).

Debates notika 2006. gada 12. oktobrī(2006. gada 12. oktobra protokola 3. punkts).

Balsošana notika 2006. gada 12. oktobrī(2006. gada 12. oktobra protokola 7.22. punkts).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 7. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0510).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Magda Kósáné Kovács (referente) pirms balsošanas. |
| --- | --- |

—

Magda Kósáné Kovács (referente) pirms balsošanas.

8.8.   Bulgārijas pievienošanās (balsošana)

Ziņojums par Bulgārijas pievienošanos Eiropas Savienībai (2006/2114(INI)) — Ārlietu komiteja.

Referents: Geoffrey Van Orden (A6-0420/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 8. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0511).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Rebecca Harms par grozījumu Nr. 2 un Geoffrey Van Orden (referents), kas prasīja balsot par grozījumu Nr. 9, kurš zaudēja spēku tāpēc, ka tika pieņemts grozījums Nr. 2 (sēdes vadītājs viņam atbildēja, ka grozījums Nr. 2 balsojot ir pieņemts). |
| --- | --- |

—

Rebecca Harms par grozījumu Nr. 2 un Geoffrey Van Orden (referents), kas prasīja balsot par grozījumu Nr. 9, kurš zaudēja spēku tāpēc, ka tika pieņemts grozījums Nr. 2 (sēdes vadītājs viņam atbildēja, ka grozījums Nr. 2 balsojot ir pieņemts).

8.9.   Rumānijas pievienošanās (balsošana)

Ziņojums par Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (2006/2115(INI)) — Ārlietu komiteja.

Referents: Pierre Moscovici (A6-0421/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 9. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0512).

8.10.   Pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumi (2007—2013) ***II (balsošana)

Ieteikums otrajam lasījumam par Padomes kopējo nostāju nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013) (12032/2/2006 — C6-0318/2006 — 2005/0043(COD)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: Jerzy Buzek (A6-0392/2006).

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 10. punkts)

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA

Pasludināta par apstiprinātu ar grozījumiem (P6_TA(2006)0513).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Giles Chichester (ITRE komitejas atzinuma sagatavotājs) ieteica pieņemt komitejas grozījumus kopumā; |
| --- | --- |

—

Giles Chichester (ITRE komitejas atzinuma sagatavotājs) ieteica pieņemt komitejas grozījumus kopumā;

| — | Carlo Casini norādīja, ka viņš ir atsaucis grozījumus Nr. 47 un 48; |
| --- | --- |

—

Carlo Casini norādīja, ka viņš ir atsaucis grozījumus Nr. 47 un 48;

| — | Vittorio Prodi, Philippe Busquin un Hiltrud Breyer par iepriekšējo runātāju teikto. |
| --- | --- |

—

Vittorio Prodi, Philippe Busquin un Hiltrud Breyer par iepriekšējo runātāju teikto.

8.11.   EK Septītā pamatprogramma (2007—2013), pētījumu rezultātu izplatīšana ***I (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007—2013) (COM(2005)0705 — C6-0005/2006 — 2005/0277(COD)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: Philippe Busquin (A6-0304/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 11. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0514).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0514).

8.12.   Pirotehnisko izstrādājumu laišana tirgū ***I (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pirotehnisko izstrādājumu laišanu tirgū (COM(2005)0457 — C6-0312/2005 — 2005/0194(COD)) — Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja.

Referents: Joel Hasse Ferreira (A6-0289/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 12. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0515).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0515).

8.13.   Eiropas integrētās sociālās aizsardzības statistikas sistēma (ESSPROS) ***I (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas integrētās sociālās aizsardzības statistikas sistēmu (ESSPROS) (COM(2006)0011 — C6-0024/2006 — 2006/0004(COD)) — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.

Referents: Jan Andersson (A6-0324/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 13. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0516).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0516).

8.14.   Noteikumi līdzdalībai EAK Septītajā pamatprogrammā (2007—2011), pētījumu rezultātu izplatīšana * (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai (Euratom), ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Eiropas Atomenerģijas kopienas Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007—2011) (COM(2006)0042 — C6-0080/2006 — 2006/0014(CNS)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referente: Anne Laperrouze (A6-0305/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 14. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0517).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0517).

8.15.   Īpašā programma “Cilvēki” (EK Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) * (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu “Cilvēki”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013) (COM(2005)0442 — C6-0383/2005 — 2005/0187(CNS)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: Umberto Pirilli (A6-0360/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 15. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0518).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0518).

8.16.   Īpašā programma “Idejas” (EK Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) * (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu “Idejas”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013) (COM(2005)0441 — C6-0382/2005 — 2005/0186(CNS)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referente: Angelika Niebler (A6-0369/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 16. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0519).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0519).

8.17.   Īpašā programma “Spējas” (EK Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) * (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu “Spējas” (Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) (COM(2005)0443 — C6-0384/2005 — 2005/0188(CNS)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: Vittorio Prodi (A6-0371/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 17. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0520).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0520).

8.18.   Īpašā programma “Sadarbība” (EK Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) * (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu “Sadarbība” (Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) (COM(2005)0440 — C6-0381/2005 — 2005/0185(CNS)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referente: Teresa Riera Madurell (A6-0379/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 18. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0521).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0521).

8.19.   Īpašā programma, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām (EK Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013)) * (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām atbilstīgi Eiropas Kopienas Septītajai pamatprogrammai pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007—2013) (COM(2005)0439 — C6-0380/2005 — 2005/0184(CNS)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: David Hammerstein Mintz (A6-0335/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 19. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0522).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0522).

8.20.   Īpašā programma, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām (Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septītā pamatprogramma (2007—2011)) * (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām, ar kurām īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu (2007—2011) kodolpētniecības un mācību pasākumiem (COM(2005)0444 — C6-0385/2005 — 2005/0189(CNS)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: Daniel Caspary (A6-0357/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 20. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0523).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0523).

8.21.   Eiropas Atomenerģijas kopienas īpašā programma (Septītā pētniecības un mācību pamatprogramma (2007—2013)) * (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu, ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu (2007—2011) kodolpētniecības un mācību pasākumiem (COM(2005)0445/2 — COM(2005)0445/2 — 2005/0190(CNS)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: Umberto Guidoni (A6-0333/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 21. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0524).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0524).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Edit Herczog par grozījumiem Nr. 22 un 23. |
| --- | --- |

—

Edit Herczog par grozījumiem Nr. 22 un 23.

8.22.   Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa (balsošana)

Debates notika 2006. gada 27. septembrī (2006. gada 27. septembra protokola 3. punkts).

Rezolūcijas priekšlikums B6-0625/2006.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 22. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0525).

8.23.   AIDS (balsošana)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0619/2006, B6-0620/2006, B6-0621/2006, B6-0622/2006, B6-0623/2006 unB6-0624/2006.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 23. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0619/2006/rev.

(aizstāj B6-0619/2006, B6-0620/2006, B6-0622/2006, B6-0623/2006 un B6-0624/2006)

Iesnieguši šādi deputāti:

| — | John Bowis PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

John Bowis PPE-DE grupas vārdā,

| — | Miguel Angel Martínez Martínez, Glenys Kinnock, Karin Scheele, Anne Van Lancker un Ana Maria Gomes PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Miguel Angel Martínez Martínez, Glenys Kinnock, Karin Scheele, Anne Van Lancker un Ana Maria Gomes PSE grupas vārdā,

| — | Georgs Andrejevs, Marios Matsakis, Frédérique Ries, Thierry Cornillet, Fiona Hall un Johan Van Hecke ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Georgs Andrejevs, Marios Matsakis, Frédérique Ries, Thierry Cornillet, Fiona Hall un Johan Van Hecke ALDE grupas vārdā,

| — | Carl Schlyter un Marie-Hélène Aubert Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Carl Schlyter un Marie-Hélène Aubert Verts/ALE grupas vārdā,

| — | Vittorio Agnoletto, Luisa Morgantini, Feleknas Uca, Dimitrios Papadimoulis, Adamos Adamou un Helmuth Markov GUE/NGL grupas vārdā. |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto, Luisa Morgantini, Feleknas Uca, Dimitrios Papadimoulis, Adamos Adamou un Helmuth Markov GUE/NGL grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2006)0526).

Par balsojumu uzstājās:

| — | John Bowis iepazīstināja ar mutisku grozījumu, kuru iekļāva. |
| --- | --- |

—

John Bowis iepazīstināja ar mutisku grozījumu, kuru iekļāva.

(Rezolūcijas priekšlikums B6-0621/2006 vairs nav spēkā.)

8.24.   Invalīdu stāvoklis paplašinātajā Eiropas Savienībā: Eiropas rīcības plāns 2006.—2007. gadam (balsošana)

Ziņojums par invalīdu stāvokli paplašinātajā Eiropas Savienībā: Eiropas rīcības plāns 2006.—2007. gadam (2006/2105(INI)) — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.

Referente: Elizabeth Lynne (A6-0351/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 24. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0527).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Elizabeth Lynne (referente) norādīja uz dažām lingvistiskām neatbilsmēm. |
| --- | --- |

—

Elizabeth Lynne (referente) norādīja uz dažām lingvistiskām neatbilsmēm.

8.25.   Laiks palielināt apgriezienus — uzņēmējdarbības un izaugsmes veicināšana (balsošana)

Ziņojums “Laiks palielināt apgriezienus — uzņēmējdarbības un izaugsmes veicināšana Eiropā” (2006/2138(INI)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referente: Pilar del Castillo Vera (A6-0384/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 25. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0528).

9.   Balsojumu skaidrojumi

Rakstiski balsojumu skaidrojumi

Balsojumu skaidrojumi, kas saskaņā ar Reglamenta 163. panta 3. punktu ir iesniegti rakstiski, ir iekļauti šīs sēdes stenogrammā.

Mutiski balsojumu skaidrojumi

Kinga Gál ziņojums — A6-0306/2006:

| — | Bruno Gollnisch. |
| --- | --- |

—

Bruno Gollnisch.

Magda Kósáné Kovács ziņojums — A6-0282/2006:

| — | Bruno Gollnisch. |
| --- | --- |

—

Bruno Gollnisch.

Geoffrey Van Orden ziņojums — A6-0420/2006:

| — | Eija-Riitta Korhola. |
| --- | --- |

—

Eija-Riitta Korhola.

Pierre Moscovici ziņojums — A6-0421/2006:

| — | Michl Ebner un Árpád Duka-Zólyomi. |
| --- | --- |

—

Michl Ebner un Árpád Duka-Zólyomi.

Geoffrey Van Orden ziņojums — A6-0420/2006 — un Pierre Moscovici ziņojums — A6-0421/2006:

| — | Luciana Sbarbati un Hubert Pirker. |
| --- | --- |

—

Luciana Sbarbati un Hubert Pirker.

Ieteikums otrajam lasījumam — Jerzy Buzek — A6-0392/2006:

| — | Hiltrud Breyer. |
| --- | --- |

—

Hiltrud Breyer.

Joel Hasse Ferreira ziņojums — A6-0289/2006:

| — | Josu Ortuondo Larrea un Zita Pleštinská. |
| --- | --- |

—

Josu Ortuondo Larrea un Zita Pleštinská.

B6-0625/2006 — Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa:

| — | Lydia Schenardi. |
| --- | --- |

—

Lydia Schenardi.

Elizabeth Lynne ziņojums — A6-0351/2006:

| — | Danutė Budreikaitė. |
| --- | --- |

—

Danutė Budreikaitė.

10.   Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Balsojumu labojumi un nodomi balsot ir pieejami vietnē “Séance en direct”, “Résultats des votes (appels nominaux)/Results of votes (roll-call votes)”, kā arī protokola pielikuma “Rezultāti balsojumiem pēc saraksta” drukātajā versijā.

Elektronisko versiju Parlamenta vietnē Europarl regulāri atjauninās ne ilgāk kā divas nedēļas pēc balsošanas dienas.

Pēc tam sagatavos balsojumu labojumu un nodomu balsot saraksta galīgo variantu, lai to varētu iztulkot un publicēt Oficiālajā Vēstnesī.

11.   Sēdē pieņemto tekstu nosūtīšana

Saskaņā ar Reglamenta 172. panta 2. punktu šīs sēdes protokolu iesniegs Parlamentam apstiprināšanai nākamās sēdes sākumā.

Parlaments ir piekritis, ka pieņemtos tekstus nosūtīs tajos minētajām struktūrām.

12.   Nākamo sēžu datumi

Nākamās sēdes notiks no 2006. gada 11. līdz 14. decembrim.

13.   Sesijas pārtraukšana

Eiropas Parlamenta sesija tika pārtraukta.

Sēde tika slēgta plkst. 12.20.

Julian Priestley

ģenerālsekretārs

Josep Borrell Fontelles

priekšsēdētājs

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Agnoletto, Aita, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attwooll, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belet, Belohorská, Bennahmias, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Corbett, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Daul, Davies, De Blasio, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, Descamps, Désir, Deß, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duka-Zólyomi, Ebner, El Khadraoui, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Robert Evans, Fajmon, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García Pérez, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hall, Handzlik, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herczog, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Holm, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, in 't Veld, Itälä, Jackson, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karim, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Leichtfried, Leinen, Le Rachinel, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Locatelli, Lombardo, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Maňka, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martínez Martínez, Masiel, Maštálka, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Musumeci, Myller, Napoletano, Nattrass, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Patriciello, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Saks, Salinas García, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Sbarbati, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Olle Schmidt, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Simpson, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Trakatellis, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Veneto, Ventre, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, Vincenzi, Virrankoski, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zieleniec, Zimmer, Zvěřina

Novērotāji:

Ali, Anastase, Arabadjiev, Athanasiu, Bărbuleţiu, Bliznashki, Buruiană-Aprodu, Christova, Ciornei, Cioroianu, Coşea, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Martin Dimitrov, Duca, Ganţ, Hogea, Husmenova, Iacob-Ridzi, Ilchev, Ivanova, Kazak, Kirilov, Kónya-Hamar, Mihalache, Morţun, Paparizov, Paşcu, Petre, Podgorean, Popa, Popeangă, Sârbu, Severin, Shouleva, Silaghi, Sofianski, Stoyanov, Ţicău, Ţîrle, Vălean, Vigenin

---

I PIELIKUMS

BALSOŠANAS REZULTĀTI

Saīsinājumu un simbolu saraksts

| + | pieņemts |
| --- | --- |
| - | noraidīts |
| ↓ | zaudējis spēku |
| A | atsaukts |
| PS (..., ..., ...) | balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas) |
| EB (..., ..., ...) | elektroniskā balsošana (par, pret, atturas) |
| bd | balsošana pa daļām |
| ats. | atsevišķa balsošana |
| groz. | grozījums |
| KG | kompromisa grozījums |
| AD | attiecīgā daļa |
| S | svītrojošs grozījums |
| = | identiski grozījumi |
| § | punkts |
| pants | pants |
| apsv. | apsvērums |
| RP | rezolūcijas priekšlikums |
| KRP | kopīgs rezolūcijas priekšlikums |
| AIZKL | aizklāta balsošana |

+

pieņemts

-

noraidīts

↓

zaudējis spēku

A

atsaukts

PS (..., ..., ...)

balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas)

EB (..., ..., ...)

elektroniskā balsošana (par, pret, atturas)

bd

balsošana pa daļām

ats.

atsevišķa balsošana

groz.

grozījums

KG

kompromisa grozījums

AD

attiecīgā daļa

S

svītrojošs grozījums

=

identiski grozījumi

§

punkts

pants

pants

apsv.

apsvērums

RP

rezolūcijas priekšlikums

KRP

kopīgs rezolūcijas priekšlikums

AIZKL

aizklāta balsošana

1.   Tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošana civilās aviācijas jomā ***I

Ziņojums: Paolo COSTA (A6-0401/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

viens balsojums

+

2.   Tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem ***I

Ziņojums: Paolo COSTA (A6-0402/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| viens balsojums | PS | + | 451, 9, 15 |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

viens balsojums

PS

+

451, 9, 15

Pieprasījums balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

3.   EK un Kaboverdes Republikas zvejniecības partnerattiecību nolīgums *

Ziņojums: Duarte FREITAS (A6-0395/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| viens balsojums | PS | + | 374, 67, 49 |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

viens balsojums

PS

+

374, 67, 49

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: galīgais balsojums

4.   Kopienas garantija Eiropas Investīciju bankai *

Ziņojums: Esko SEPPÄNEN (A6-0394/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

viens balsojums

+

5.   Reglamenta 139. panta jaunā redakcija — pārejas noteikums par valodu lietojumu

Ziņojums: Ingo FRIEDRICH (A6-0391/2006) (kvalificēts vairākums)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

viens balsojums

+

6.   Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras izveidošana *

Ziņojums: Kinga GÁL (A6-0306/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | PS | + | 431, 94, 16 |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Balsojums: normatīvā rezolūcija

PS

+

431, 94, 16

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: galīgais balsojums

7.   Pamattiesību aģentūra (darbības saskaņā ar Eiropas Savienības līguma VI sadaļu) *

Ziņojums: Magda KÓSÁNE KOVÁCS (A6-0282/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | PS | + | 469, 101, 13 |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Balsojums: normatīvā rezolūcija

PS

+

469, 101, 13

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: galīgais balsojums

8.   Bulgārijas pievienošanās

Ziņojums: Geoffrey VAN ORDEN (A6-0420/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aiz 2. § | 3 | ALDE | EB | + | 288, 265, 10 |
| Aiz 11. § | 7/rev. | GUE/NGL | | - | |
| Aiz 13. § | 1 | Verts/ALE | PS | - | 141, 303, 146 |
| 14. § | 8 | PPE-DE | EB | - | 237, 323, 16 |
| Aiz 15. § | 5/rev. | GUE/NGL | | - | |
| 16. § | § | sākotnējais teksts | ats./PS | | |
| 1 | + | 576, 14, 8 |
| 2 | + | 477, 104, 17 |
| 17. § | 4 | ALDE | | - | |
| 20. § | 2 | Verts/ALE un Beglitis | PS | + | 269, 264, 60 |
| 9 | PPE-DE | | ↓ | |
| § | sākotnējais teksts | | ↓ | |
| 23. § | 6 | GUE/NGL | EB | - | 250, 344, 15 |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| F apsv. | § | sākotnējais teksts | ats./PS | | |
| 1 | + | 510, 89, 10 |
| 2 | + | 473, 98, 14 |
| 3 | + | 492, 100, 13 |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 505, 65, 36 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Aiz 2. §

3

ALDE

EB

+

288, 265, 10

Aiz 11. §

7/rev.

GUE/NGL

-

Aiz 13. §

1

Verts/ALE

PS

-

141, 303, 146

14. §

8

PPE-DE

EB

-

237, 323, 16

Aiz 15. §

5/rev.

GUE/NGL

-

16. §

§

sākotnējais teksts

ats./PS

1

+

576, 14, 8

2

+

477, 104, 17

17. §

4

ALDE

-

20. §

2

Verts/ALE un Beglitis

PS

+

269, 264, 60

9

PPE-DE

↓

§

sākotnējais teksts

↓

23. §

6

GUE/NGL

EB

-

250, 344, 15

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

F apsv.

§

sākotnējais teksts

ats./PS

1

+

510, 89, 10

2

+

473, 98, 14

3

+

492, 100, 13

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

505, 65, 36

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: galīgais balsojums

PPE-DE: galīgais balsojums

Verts/ALE: groz. Nr. 1 un 2

Pieprasījumi balsot pa daļām

IND/DEM

F apsv.

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “pamatojoties uz Pievienošanās līgumā paredzētajiem pārejas pasākumiem un citām pilnvarām” un “kas nav saistīta ar ES paplašināšanos”

2. daļa:“pamatojoties uz Pievienošanās līgumā paredzētajiem pārejas pasākumiem un citām pilnvarām”

3. daļa:“kas nav saistīta ar ES paplašināšanos”

GUE/NGL

16. §

1. daļa:“pieprasa strādāt intensīvāk, lai (..) regulējošu sistēmu”

2. daļa:“un elastīgākiem tiesību aktiem nodarbinātības jomā;”

23. §

1. daļa:“apsveic Bulgāriju (..) stabilitāti un drošību,”

2. daļa:“jo īpaši kā (..) transatlantiskajai aliansei;”

Dažādi

Arī Elly de Groen-Kouwenhoven ir parakstījusi grozījumus Nr. 3 un 7/rev.

Arī Bernat Joan i Marí ir parakstījis grozījumu Nr. 1 Verts/ALE grupas vārdā.

9.   Rumānijas pievienošanās

Ziņojums: Pierre MOSCOVICI (A6-0421/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aiz 5. § | 3 | GUE/NGL | | - | |
| Aiz 9. § | 1 | GIBAULT u. c. | EB | - | 240, 287, 56 |
| 2 | GIBAULT u. c. | | - | |
| 10. § | § | sākotnējais teksts | PS | + | 322, 265, 17 |
| 17. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 3 | + | |
| C apsv. | § | sākotnējais teksts | PS | + | 538, 55, 14 |
| Aiz C apsv. | 5 | GUE/NGL | | - | |
| Aiz F apsv. | 4/rev. | GUE/NGL | | - | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 542, 41, 27 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Aiz 5. §

3

GUE/NGL

-

Aiz 9. §

1

GIBAULT u. c.

EB

-

240, 287, 56

2

GIBAULT u. c.

-

10. §

§

sākotnējais teksts

PS

+

322, 265, 17

17. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

-

3

+

C apsv.

§

sākotnējais teksts

PS

+

538, 55, 14

Aiz C apsv.

5

GUE/NGL

-

Aiz F apsv.

4/rev.

GUE/NGL

-

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

542, 41, 27

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: C apsv., 10. § un galīgais balsojums

PSE: galīgais balsojums

Pieprasījumi balsot pa daļām

PSE

17. §

1. daļa:“pauž bažas (..) 800 000 upuru)”, izņemot “saskaņā ar Tieslietu un iekšlietu ministrijas sniegtajiem datiem”

2. daļa:“saskaņā ar Tieslietu un iekšlietu ministrijas sniegtajiem datiem”

3. daļa:“un arī kā vardarbība (..) apkarošanas pasākumus;”

Dažādi

Arī Johannes Blokland ir parakstījis grozījumus Nr. 1 un 2.

10.   Pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumi (2007.—2013. gads) ***II

Ieteikums 2. lasījumam: Jerzy BUZEK (A6-0392/2006) (vajadzīgs kvalificēts vairākums)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1-14
  16-40 | komiteja | | + | |
| 6. pants | 47 | Casini u. c. | | A | |
| 48 | Casini u. c. | | A | |
| I pielikums, I nodaļa “Sadarbība”, 1. § | 41 | GUE/NGL | | - | |
| I pielikums, I nodaļa “Sadarbība”, 1. tēma “Veselība” | 15 | komiteja | | + | |
| 42 | GUE/NGL | | - | |
| I pielikums, I nodaļa “Sadarbība”, 3. tēma “Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”, sadaļa “Pamatojums” | 43 | GUE/NGL | | - | |
| I pielikums, I nodaļa “Sadarbība”, 3. tēma “Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”, sadaļa “Darbības” | 44 | GUE/NGL | | - | |
| I pielikums, I nodaļa “Sadarbība”, 4. tēma “Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas” | 45 | GUE/NGL | | - | |
| I pielikums, I nodaļa “Sadarbība”, 10. tēma “Drošība” | 46 | GUE/NGL | | - | |
| Kopējā nostāja | Apstiprināja ar grozījumiem |
| Normatīvās rezolūcijas projekts |
| Aiz 2. § | 49 | Prodi u. c. | | - | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1-14

16-40

komiteja

+

6. pants

47

Casini u. c.

A

48

Casini u. c.

A

I pielikums, I nodaļa “Sadarbība”, 1. §

41

GUE/NGL

-

I pielikums, I nodaļa “Sadarbība”, 1. tēma “Veselība”

15

komiteja

+

42

GUE/NGL

-

I pielikums, I nodaļa “Sadarbība”, 3. tēma “Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”, sadaļa “Pamatojums”

43

GUE/NGL

-

I pielikums, I nodaļa “Sadarbība”, 3. tēma “Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”, sadaļa “Darbības”

44

GUE/NGL

-

I pielikums, I nodaļa “Sadarbība”, 4. tēma “Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas”

45

GUE/NGL

-

I pielikums, I nodaļa “Sadarbība”, 10. tēma “Drošība”

46

GUE/NGL

-

Kopējā nostāja

Apstiprināja ar grozījumiem

Normatīvās rezolūcijas projekts

Aiz 2. §

49

Prodi u. c.

-

Dažādi

Paolo Costa atsauca savu parakstu zem grozījuma Nr. 49.

Padome ir publicējusi kopējās nostājas 6. panta 4. punkta grozījumu.

Normatīvajai rezolūcijai ir pievienots šāds paziņojums:

Eiropas Parlamenta paziņojums

Eiropas Parlaments uzsver savu stingro pārliecību, ka saskaņā ar šo programmu finansējums nav jāpiešķir iecerētā Eiropas Tehnoloģiskā institūta izveidošanai un/vai administratīvajām izmaksām. Saskaņā ar līdzdalības noteikumiem var segt tikai tās administratīvās izmaksas, kas ir tieši saistītas ar pētniecības projektiem.

11.   Noteikumi līdzdalībai EK Septītajā pamatprogrammā (2007—2013), pētījumu rezultātu izplatīšana ***I

Ziņojums: Philippe BUSQUIN (A6-0304/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. bloks — atbildīgās komitejas iesniegtie kompromisa grozījumi | 128-190 | komiteja | | + | |
| 2. bloks: — atbildīgās komitejas iesniegtie grozījumi | 1-127 | komiteja | | ↓ | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

1. bloks — atbildīgās komitejas iesniegtie kompromisa grozījumi

128-190

komiteja

+

2. bloks: — atbildīgās komitejas iesniegtie grozījumi

1-127

komiteja

↓

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Dažādi

Verts/ALE grupa atsauca savus grozījumus Nr. 191, 192 un 193.

GUE/NGL grupa atsauca savus grozījumus Nr. 194, 195 un 196.

12.   Pirotehnisko izstrādājumu laišana tirgū ***I

Ziņojums: Joel HASSE FERREIRA (A6-0289/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. bloks — kompromisa grozījumi | 1
  4
  5
  8-9
  12
  15
  21
  24-26
  42
  46-50
  61
  67
  68-119 | komiteja


  PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE + GUE/NGL | | + | |
| 2. bloks — atbildīgās komitejas iesniegtie grozījumi | 2-3
  6-7
  10-11
  13-14
  16-20
  22-23
  27-41
  43-45
  51-60
  62-66 | komiteja | | ↓ | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | PS | + | 572, 25, 6 |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | PS | + | 565, 22, 6 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

1. bloks — kompromisa grozījumi

1

4

5

8-9

12

15

21

24-26

42

46-50

61

67

68-119

komiteja

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE + GUE/NGL

+

2. bloks — atbildīgās komitejas iesniegtie grozījumi

2-3

6-7

10-11

13-14

16-20

22-23

27-41

43-45

51-60

62-66

komiteja

↓

Balsojums: grozītais priekšlikums

PS

+

572, 25, 6

Balsojums: normatīvā rezolūcija

PS

+

565, 22, 6

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: grozītais priekšlikums un normatīvās rezolūcijas priekšlikums

13.   Eiropas integrētās sociālās aizsardzības statistikas sistēma (ESSPROS) ***I

Ziņojums: Jan ANDERSSON (A6-0324/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. bloks — kompromisa grozījumi | 1-8
  12-22 | komiteja | | + | |
| 2. bloks — atbildīgās komitejas citi iesniegtie grozījumi | 9-11 | komiteja | | ↓ | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

1. bloks — kompromisa grozījumi

1-8

12-22

komiteja

+

2. bloks — atbildīgās komitejas citi iesniegtie grozījumi

9-11

komiteja

↓

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

14.   Noteikumi līdzdalībai EAK Septītajā pamatprogrammā (2007—2011), pētījumu rezultātu izplatīšana *

Ziņojums: Anne LAPERROUZE (A6-0305/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. bloks — kompromisa grozījumi | 39-53
  55-87
  89 | ALDE + PSE | | + | |
| 88 | ALDE + PSE | ats./EB | + | 413, 152, 29 |
| 2. bloks — atbildīgās komitejas iesniegtie grozījumi | 1-36
  38 | komiteja | | ↓ | |
| 37 | komiteja | ats. | ↓ | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

1. bloks — kompromisa grozījumi

39-53

55-87

89

ALDE + PSE

+

88

ALDE + PSE

ats./EB

+

413, 152, 29

2. bloks — atbildīgās komitejas iesniegtie grozījumi

1-36

38

komiteja

↓

37

komiteja

ats.

↓

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Grozījumu Nr. 54 atsauca.

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PSE, PPE-DE: groz. Nr. 37 un 88

15.   Īpašā programma “Cilvēki” (no 2007. līdz 2013. gadam) (EK Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem) *

Ziņojums: Umberto PIRILLI (A6-0360/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1-48 | komiteja | | + | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1-48

komiteja

+

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

16.   Īpašā programma “Idejas” (no 2007. līdz 2013. gadam) (EK Septītā pētniecības, tehnikas attīstības un demonstrēšanas pamatprogramma) *

Ziņojums: Angelika NIEBLER (A6-0369/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1-26 | komiteja | | + | |
| 3. pants, aiz 2. § | 27 | Casini u. c. | PS | + | sk. še turpmāk
  291, 277, 37 |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1-26

komiteja

+

3. pants, aiz 2. §

27

Casini u. c.

PS

+

sk. še turpmāk

291, 277, 37

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Grozījumā Nr. 27 jābūt šādam tekstam: “cilvēka embriju cilmes šūnu”.

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

UEN: groz. Nr. 27

17.   Īpašā programma “Spējas” (EK Septītā pētniecības, tehnikas attīstības un demonstrēšanas pamatprogramma 2007.—2013. g.) *

Ziņojums: Vittorio PRODI (A6-0371/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1-24
  26-73 | komiteja | | + | |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķs balsojums | 25 | komiteja | EB | + | 327, 271, 9 |
| 4. pants, aiz 2. § | 75 | Casini u. c. | PS | - | sk. še turpmāk
  286, 286, 33 |
| I pielikuma 1. daļa | 74 | PPE-DE | | + | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1-24

26-73

komiteja

+

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķs balsojums

25

komiteja

EB

+

327, 271, 9

4. pants, aiz 2. §

75

Casini u. c.

PS

-

sk. še turpmāk

286, 286, 33

I pielikuma 1. daļa

74

PPE-DE

+

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Grozījumā Nr. 75 jābūt šādam tekstam: “cilvēka embriju cilmes šūnu”.

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE: groz. Nr. 25

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

UEN: groz. Nr. 75

18.   Īpašā programma “Sadarbība” (EK Septītā pētniecības, tehnikas attīstības un demonstrēšanas pamatprogramma 2007.—2013. g.) *

Ziņojums: Teresa RIERA MADURELL (A6-0379/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1-66
  67-171 | komiteja | | + | |
| 4. pants, aiz 2. § | 173 | Casini u. c. | PS | - | sk. še turpmāk
  270, 305, 36 |
| I pielikums, tēmas, 1. tēma “Veselība” | 172 | PPE-DE | EB | + | 401, 172, 14 |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1-66

67-171

komiteja

+

4. pants, aiz 2. §

173

Casini u. c.

PS

-

sk. še turpmāk

270, 305, 36

I pielikums, tēmas, 1. tēma “Veselība”

172

PPE-DE

EB

+

401, 172, 14

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Grozījums Nr. 67 neattiecas uz teksta redakciju visās valodās un par to nebalsoja (Reglamenta 51. panta 1. punkta d) apakšpunkts).

Grozījumā Nr. 173 jābūt šādam tekstam: “cilvēka embriju cilmes šūnu”.

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

UEN: groz. Nr. 173

19.   Īpašā programma, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām (EK pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumu septītajai pamatprogrammai (2007.—2013. gadam)) *

Ziņojums: David HAMMERSTEIN MINTZ (A6-0335/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 2-17
  19-21
  23-33 | komiteja | | + | |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi | 1 | komiteja | ats./EB | + | 324, 258, 6 |
| 18 | komiteja | ats./EB | + | 324, 268, 5 |
| 22 | komiteja | ats. | + | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

2-17

19-21

23-33

komiteja

+

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi

1

komiteja

ats./EB

+

324, 258, 6

18

komiteja

ats./EB

+

324, 268, 5

22

komiteja

ats.

+

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE: groz. Nr. 1, 18 un 22

20.   Īpašā programma, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām (Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septītā pamatprogramma (2007—2011)) *

Ziņojums: Daniel CASPARY (A6-0357/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1-16 | komiteja | | + | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1-16

komiteja

+

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

21.   Eiropas Atomenerģijas kopienas īpašā programma (Septītā pētniecības un mācību pamatprogramma 2007.—2013. g.) *

Ziņojums: Umberto GUIDONI (A6-0333/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1-7
  9-21 | komiteja | EB | + | 464, 93, 19 |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķs balsojums | 8 | komiteja | ats./EB | - | 262, 302, 16 |
| 2. pants, 2. § | 22=
  23= | ALDE
  GUE/NGL | EB | + | 278, 270, 27 |
| Pielikuma 2. daļa | 24 | GUE/NGL | | - | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1-7

9-21

komiteja

EB

+

464, 93, 19

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķs balsojums

8

komiteja

ats./EB

-

262, 302, 16

2. pants, 2. §

22=

23=

ALDE

GUE/NGL

EB

+

278, 270, 27

Pielikuma 2. daļa

24

GUE/NGL

-

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE: groz. Nr. 8

22.   Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa

Rezolūcijas priekšlikums: B6-0625/2006

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rezolūcijas priekšlikums B6-0625/2006 LIBE komiteja |
| 1. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 2. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 3. §, izņemot c) apakšpunktu | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 3. §, c) apakšpunkts | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | - | 272, 303, 12 |
| 3/EB | + | 478, 97, 6 |
| 8. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 309, 256, 8 |
| Aiz 8. § | 2 | GUE/NGL | | - | |
| 4 | GUE/NGL | | - | |
| 5 | GUE/NGL | | - | |
| Aiz 10. § | 3 | GUE/NGL | | - | |
| Aiz B apsv. | 1 | GUE/NGL | | - | |
| D apsv. | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 301, 283, 5 |
| F apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| H apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| J apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| K apsv. | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 301, 289, 6 |
| L apsv. | § | sākotnējais teksts | ats./EB | + | 467, 113, 9 |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 488, 85, 25 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Rezolūcijas priekšlikums B6-0625/2006 LIBE komiteja

1. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

2. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

3. §, izņemot c) apakšpunktu

§

sākotnējais teksts

ats.

+

3. §, c) apakšpunkts

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/EB

-

272, 303, 12

3/EB

+

478, 97, 6

8. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/EB

+

309, 256, 8

Aiz 8. §

2

GUE/NGL

-

4

GUE/NGL

-

5

GUE/NGL

-

Aiz 10. §

3

GUE/NGL

-

Aiz B apsv.

1

GUE/NGL

-

D apsv.

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/EB

+

301, 283, 5

F apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

+

H apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

+

J apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

+

K apsv.

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/EB

+

301, 289, 6

L apsv.

§

sākotnējais teksts

ats./EB

+

467, 113, 9

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

488, 85, 25

Pieprasījumi balsot atsevišķi

IND/DEM: F, H, J, K, L apsv., kā arī 1., 2. un 3. §

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: galīgais balsojums

Pieprasījumi balsot pa daļām

PPE-DE

D apsv.

1. daļa:“atgādinot, ka Eiropas Savienība (..) nostāju BDTT jomās”

2. daļa:“un tā kā tas var ietekmēt (..) stratēģiskajām iniciatīvām”

K apsv.

1. daļa:“atgādinot, ka tad, ja (..) kopīgi ar EP,”

2. daļa:“jo Eiropas Parlamentu (..) vismazākā no dalībvalstīm;”

3. §, c) apakšpunkts

1. daļa:“atbildēt uz prasību (..) tiesvedības procesu saskaņošanu,”

2. daļa:“pilnvaras ierosināt tiesvedību”

3. daļa:“un palīdzot novērst (..) tiesību aktos,”

8. §

1. daļa:“atgādina, ka Eiropas Savienībā (..) nelegālo imigrāciju,”

2. daļa:“bet arī uz legālo imigrāciju;”

23.   AIDS

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0619/2006, B6-0620/2006, B6-0621/2006, B6-0622/2006, B6-0623/2006, B6-0624/2006, B6-0625/2006

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0619/2006/rev.




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| Aiz 6. § | 3/rev. | PSE, GUE/NGL | PS | + | 528, 41, 25 |
| Aiz 7. § | 5/rev. | PSE, GUE/NGL | PS | + | 312, 273, 11 |
| 8/rev. | PPE-DE | | + | |
| Apakšvirsraksts starp 7. un 8. punktu | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/PS | + | 539, 40, 17 |
| 9. § | § | sākotnējais teksts | PS | + | 533, 49, 17 |
| 10. § | § | sākotnējais teksts | PS | + | 525, 42, 20 |
| Aiz 10. § | 4/rev. | PSE, GUE/NGL | PS | + | 520, 35, 25 |
| Aiz 18. § | 6/rev. | PSE, GUE/NGL | PS | + | 318, 244, 30 |
| Aiz 19. § | - | - | | + | mutisks grozījums |
| Aiz 21. § | 7/rev. | PSE, GUE/NGL | | - | |
| Aiz J apsv. | 1/rev. | PSE, GUE/NGL | PS | + | 529, 49, 19 |
| K apsv. | § | sākotnējais teksts | PS | + | 513, 30, 25 |
| L apsv. | § | sākotnējais teksts | PS | + | 534, 35, 15 |
| Aiz L apsv. | 2/rev. | PSE+GUE/NGL | PS | + | 325, 265, 9 |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 546, 34, 24 |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0619/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0620/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0621/2006 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0622/2006 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0623/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0624/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0619/2006/rev.

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL)

Aiz 6. §

3/rev.

PSE, GUE/NGL

PS

+

528, 41, 25

Aiz 7. §

5/rev.

PSE, GUE/NGL

PS

+

312, 273, 11

8/rev.

PPE-DE

+

Apakšvirsraksts starp 7. un 8. punktu

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/PS

+

539, 40, 17

9. §

§

sākotnējais teksts

PS

+

533, 49, 17

10. §

§

sākotnējais teksts

PS

+

525, 42, 20

Aiz 10. §

4/rev.

PSE, GUE/NGL

PS

+

520, 35, 25

Aiz 18. §

6/rev.

PSE, GUE/NGL

PS

+

318, 244, 30

Aiz 19. §

-

-

+

mutisks grozījums

Aiz 21. §

7/rev.

PSE, GUE/NGL

-

Aiz J apsv.

1/rev.

PSE, GUE/NGL

PS

+

529, 49, 19

K apsv.

§

sākotnējais teksts

PS

+

513, 30, 25

L apsv.

§

sākotnējais teksts

PS

+

534, 35, 15

Aiz L apsv.

2/rev.

PSE+GUE/NGL

PS

+

325, 265, 9

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

546, 34, 24

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0619/2006

PPE-DE

↓

B6-0620/2006

GUE/NGL

↓

B6-0621/2006

UEN

↓

B6-0622/2006

PSE

↓

B6-0623/2006

ALDE

↓

B6-0624/2006

Verts/ALE

↓

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: K un L apsv., kā arī 9. un 10. §

GUE/NGL: galīgais balsojums

UEN: groz. Nr. 1, 2, 3, 4, 5 un 6

Pieprasījumi balsot pa daļām

IND/DEM

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “un reproduktīvā”

2. daļa: šie vārdi

Dažādi

Marie-Hélène Aubert Verts/ALE grupas vārdā ir parakstījusi grozījumus Nr. 1—7.

John Bowis ierosināja šādu mutisko grozījumu:

19.a punkts (jauns) “aicina lielākās investīcijas pediatrijas konsultāciju bērniem attīstībai un nodrošināšanai;”

24.   Invalīdu stāvoklis paplašinātajā Eiropas Savienībā: Eiropas rīcības plāns 2006.—2007. gadam

Ziņojums: Elizabeth LYNNE (A6-0351/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. § | § | sākotnējais teksts | ats./PS | | |
| 1 | + | 547, 5, 11 |
| 2 | + | 487, 90, 6 |
| Aiz 12. § | 1 | PPE-DE | | - | |
| 14. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 437, 126, 10 |
| 15. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Aiz 20. § | 2 | PPE-DE | | + | |
| 23. § | 3 | PPE-DE | PS | + | 527, 6, 51 |
| 29. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 30. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 40. § | 4 | PPE-DE | EB | + | 370, 154, 11 |
| 41. § | 5 | PPE-DE | | - | |
| § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 45. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 50. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 309, 209, 8 |
| 51. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

2. §

§

sākotnējais teksts

ats./PS

1

+

547, 5, 11

2

+

487, 90, 6

Aiz 12. §

1

PPE-DE

-

14. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/EB

+

437, 126, 10

15. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Aiz 20. §

2

PPE-DE

+

23. §

3

PPE-DE

PS

+

527, 6, 51

29. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

30. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

40. §

4

PPE-DE

EB

+

370, 154, 11

41. §

5

PPE-DE

-

§

sākotnējais teksts

ats.

+

45. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

50. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/EB

+

309, 209, 8

51. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE: 29., 41. un 45. §

Koch u. c.: 30. §

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

Bushill-Matthews u. c.: groz. Nr. 3

ALDE: 2. §

Pieprasījumi balsot pa daļām

PPE-DE

2. §

1. daļa:“uzsver, ka ikviena (..) pakalpojumiem,”

2. daļa:“un tādēļ aicina (..) EK Līguma 13. pantu;”

50. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdu “NVO”

2. daļa: šie vārdi

51. §

1. daļa:“šajā sakarā atzinīgi (..) tīklu lomu”

2. daļa:“un aicina Komisiju (..) ar invalīdiem;”

Koch u. c.

14. §

1. daļa:“aicina Komisiju (..) pensionēšanās”

2. daļa:“un invalīdus varētu nodrošināt ar darbu;”

15. §

1. daļa:“mudina dalībvalstis (..) aizsardzības veidus”

2. daļa:“un mudina (..) minēto direktīvu;”

Dažādi

Ziņojuma 40. punktā jābūt šādam tekstam: “atzinīgi vērtē
  to, ka invalīdus retāk ievieto
  speciālās iestādēs”.

25.   Laiks palielināt apgriezienus — uzņēmējdarbības un izaugsmes veicināšana

Ziņojums: Pilar DEL CASTILLO VERA (A6-0384/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. § | 1 | Verts/ALE | EB | - | 225, 267, 6 |
| 8. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 12. § | 2 | Verts/ALE | | - | |
| § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

1. §

1

Verts/ALE

EB

-

225, 267, 6

8. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

12. §

2

Verts/ALE

-

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE: 12. §

Pieprasījumi balsot pa daļām

PPE-DE

8. §

1. daļa:“uzsver vajadzību (..) pienācīgu atbalstu”

2. daļa:“aicina Komisiju (..) uzņēmumu dibināšanu;”

---

II PIELIKUMS

REZULTĀTI BALSOJUMIEM PĒC SARAKSTA

1.   P. Costa ziņojums A6-0402/2006

Rezolūcija

Par: 451

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Rivera, Romagnoli, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Friedrich, Gahler, Gaľa, Gargani, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Pack, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rübig, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Cottigny, De Keyser, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Ford, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martin David, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moscovici, Muscat, Napoletano, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 9

GUE/NGL: Liotard

IND/DEM: Booth, Clark, Knapman, Nattrass, Titford, Wise

NI: Schenardi

PPE-DE: Wohlin

Atturas: 15

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Heaton-Harris

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Lars Wohlin

2.   D. Freitas ziņojums A6-0395/2006

Rezolūcija

Par: 374

ALDE: Andria, Budreikaitė, Davies, Manders, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Piskorski, Takkula, Van Hecke

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Grabowski, Louis, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rübig, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Ferreira Elisa, Ford, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moscovici, Muscat, Napoletano, Paasilinna, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Bielan, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: de Groen-Kouwenhoven

Pret: 67

ALDE: Bourlanges, Griesbeck, Hall, Maaten

GUE/NGL: Liotard, Meijer, Svensson

IND/DEM: Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Titford, Wise

NI: Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Fjellner, Florenz, Hannan, Heaton-Harris, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Seeberg, Wohlin

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 49

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bowles, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Matsakis, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Blokland

NI: Allister, Helmer, Mote

PPE-DE: Kamall

PSE: Bösch

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Pret:
  Jens Holm

3.   K. Gál ziņojums A6-0306/2006

Rezolūcija

Par: 431

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Klinz, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Ransdorf, Strož, Wurtz

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Dillen, Rivera, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bonsignore, Braghetto, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gklavakis, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Papastamkos, Peterle, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Rack, Radwan, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 94

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Holm, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Meijer, Pafilis, Pflüger, Remek, Seppänen, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Blokland, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Rachinel, Mote, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Daul, Deß, De Veyrac, Dover, Fajmon, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hybášková, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kamall, Kirkhope, Klamt, Lechner, Liese, McMillan-Scott, Pack, Parish, Pieper, Purvis, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Záborská

UEN: Camre, Krasts, Vaidere

Verts/ALE: Beer

Atturas: 16

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Bobošíková, Kozlík

PPE-DE: Caspary, Dombrovskis, Reul, Škottová, Vlasák, Weisgerber, Wohlin, Zvěřina

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Sarah Ludford

Pret:
  Philip Claeys, Koenraad Dillen, Frank Vanhecke, Jens-Peter Bonde

4.   M. Kósáné Kovács ziņojums A6-0282/2006

Rezolūcija

Par: 469

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Wurtz

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Bonsignore, Braghetto, Brunetta, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, De Blasio, Dehaene, Dimitrakopoulos, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Papastamkos, Peterle, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 101

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Meijer, Pafilis, Pflüger, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Rachinel, Mote, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Daul, Demetriou, Deß, De Veyrac, Dover, Florenz, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hieronymi, Hybášková, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kamall, Kirkhope, Klamt, Lechner, Lehne, Liese, McMillan-Scott, Pack, Parish, Pieper, Purvis, Sartori, Schwab, Sturdy, Sumberg, Van Orden, von Wogau, Záborská

UEN: Camre

Atturas: 13

GUE/NGL: Adamou, Triantaphyllides

PPE-DE: Brok, Caspary, Dombrovskis, Kušķis, Reul, Wohlin

UEN: Didžiokas, Krasts, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Pret:
  Charles Tannock, Alexander Radwan

5.   G. Van Orden ziņojums A6-0420/2006

Groz. Nr. 1

Par: 141

ALDE: Geremek, Matsakis, Ortuondo Larrea, Oviir, Samuelsen, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Meijer, Musacchio, Pflüger, Portas, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren

NI: Allister, Chruszcz, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Barsi-Pataky, Becsey, Brepoels, Buzek, Cabrnoch, Cederschiöld, Doorn, Eurlings, Fjellner, Gál, Gyürk, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Járóka, Kauppi, Maat, Mantovani, Őry, Ouzký, Pieper, Posdorf, Posselt, Schmitt, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: van den Berg, Berger, Berman, Bullmann, Casaca, Cashman, De Rossa, Dührkop Dührkop, Ford, Gierek, Gomes, Haug, Hegyi, Howitt, Kindermann, Kinnock, Lavarra, McAvan, Martin David, Martínez Martínez, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Morgan, Obiols i Germà, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Saks, Scheele, Schulz, Simpson, Stihler, Thomsen, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott

UEN: Camre, Foglietta, Kuźmiuk, Podkański, Rutowicz, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 303

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Flasarová, Kohlíček, Maštálka, Ransdorf, Remek, Strož

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Bobošíková, Helmer, Mote

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wohlin, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Glante, Kuc

UEN: Aylward, Bielan, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Libicki, Maldeikis, Masiel, Ó Neachtain, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere

Atturas: 146

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Holm, Manolakou, Pafilis, Papadimoulis

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Fajmon, Schwab, Škottová, Vlasák, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, Bösch, Bono, Bourzai, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gottardi, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moraes, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Segelström, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Berlato, Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen, Hammerstein Mintz

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Jens Holm, Maria Martens, Arlene McCarthy

Pret:
  Íñigo Méndez de Vigo

Atturas:
  Linda McAvan, Henri Weber

6.   G. Van Orden ziņojums A6-0420/2006

16. punkta 1. daļa

Par: 576

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Rivera, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 14

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

PSE: Gomes

Atturas: 8

GUE/NGL: Adamou, Figueiredo, Guerreiro

NI: Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

UEN: Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

7.   G. Van Orden ziņojums A6-0420/2006

16. punkta 2. daļa

Par: 477

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Helmer, Rivera, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Jonckheer

Pret: 104

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: del Castillo Vera, Ventre

PSE: Berlinguer, Bourzai, Carlotti, Castex, Désir, Douay, Ferreira Anne, Gomes, Guy-Quint, Hughes, Laignel, Moscovici, Poignant, Reynaud, Roure, Vaugrenard, Vergnaud

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 17

ALDE: Toia

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Scheele

UEN: Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen, Trüpel

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Íñigo Méndez de Vigo

Pret:
  Marie-Noëlle Lienemann, Alain Hutchinson, Jan Andersson, Anna Hedh, Ewa Hedkvist Petersen, Inger Segelström, Åsa Westlund

Atturas:
  Henri Weber

8.   G. Van Orden ziņojums A6-0420/2006

Groz. Nr. 2

Par: 269

ALDE: Alvaro, Andria, Bowles, Carlshamre, Cocilovo, in 't Veld, Karim, Losco, Ludford, Matsakis, Ortuondo Larrea, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Sbarbati, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Guidoni, Holm, Kaufmann, Liotard, Markov, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Battilocchio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Brejc, Brepoels, Coelho, Coveney, Demetriou, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Doyle, Ebner, Gahler, Gál, Gaubert, Gklavakis, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Hatzidakis, Karas, Kratsa-Tsagaropoulou, Matsis, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pirker, Pleštinská, Posselt, Rack, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sonik, Sudre, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Weisgerber

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bullmann, van den Burg, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Correia, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Gottardi, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Scheele, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Camre, Krasts, Masiel

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 264

ALDE: Bourlanges, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Geremek, Griesbeck, Hall, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Manders, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Piskorski, Schmidt Olle, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Flasarová, Kohlíček, Maštálka, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Baco, Bobošíková, Chruszcz, Helmer, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Daul, De Blasio, Dehaene, Deß, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pīks, Pinheiro, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Fazakas, Gurmai, Harangozó, Hegyi, Herczog, Kinnock, Moraes, Morgan, Sousa Pinto, Stihler, Tabajdi, Willmott

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Atturas: 60

ALDE: Andrejevs, Birutis, Budreikaitė, Cavada, Degutis, Dičkutė, Drčar Murko, Harkin, Juknevičienė, Lynne, Maaten, Oviir, Prodi, Samuelsen

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Henin, Manolakou, Pafilis, Seppänen

NI: Belohorská, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Rivera, Romagnoli, Speroni

PPE-DE: Wijkman, Wohlin, Zappalà

PSE: Arif, Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, Dobolyi, Douay, Guy-Quint, Jørgensen, Kósáné Kovács, Laignel, Lienemann, Maňka, Moscovici, Patrie, Peillon, Rasmussen, Rosati, Roure, Sakalas, Schaldemose, Vaugrenard, Vergnaud

UEN: Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Fiona Hall

Pret:
  Jill Evans, Íñigo Méndez de Vigo

9.   G. Van Orden ziņojums A6-0420/2006

F apsv., 1. daļa

Par: 510

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Remek

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Pret: 89

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

PPE-DE: Cabrnoch, Cederschiöld, De Veyrac, Fjellner, Hannan, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Posselt, Škottová, Vlasák, Zvěřina

PSE: Hegyi

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 10

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Bonde, Coûteaux

NI: Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote, Rivera

UEN: Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Íñigo Méndez de Vigo

10.   G. Van Orden ziņojums A6-0420/2006

F apsv., 2. daļa

Par: 473

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Blokland, Goudin, Lundgren

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Cramer

Pret: 98

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Gollnisch, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Brepoels, Cabrnoch, Cederschiöld, Fjellner, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Škottová, Vlasák, Zvěřina

PSE: Fazakas

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 14

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Remek

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Železný

NI: Borghezio, Kilroy-Silk, Mote, Speroni

PSE: Roth-Behrendt, Scheele

UEN: Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Pret:
  Michael Cramer

11.   G. Van Orden ziņojums A6-0420/2006

F apsv., 3. daļa

Par: 492

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Blokland, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Helmer, Kozlík, Rivera, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Pret: 100

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Brepoels, Cabrnoch, Cederschiöld, Fajmon, Fjellner, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Kauppi, Škottová, Stubb, Vlasák, Zvěřina

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 13

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Remek

IND/DEM: Bonde

NI: Borghezio, Kilroy-Silk, Mote

PSE: Leichtfried, Patrie, Roth-Behrendt, Scheele

UEN: Pirilli

Verts/ALE: van Buitenen

12.   G. Van Orden ziņojums A6-0420/2006

Rezolūcija

Par: 505

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Guidoni, Holm, Kaufmann, Markov, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Kozlík, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langendries, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Ždanoka

Pret: 65

GUE/NGL: Henin, Liotard, Manolakou, Meijer, Pafilis

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Berend, Caspary, Ehler, Ferber, Gräßle, Jarzembowski, Klaß, Langen, Lechner, Mann Thomas, Mayer, Nassauer, Niebler, Pieper, Radwan, Reul, Sommer, Ulmer, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland

PSE: van den Berg

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Onesta, Rühle, Turmes

Atturas: 36

ALDE: Manders

GUE/NGL: Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Kohlíček, Maštálka, Remek, Strož

IND/DEM: Coûteaux

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: De Veyrac, Fajmon, Liese

PSE: Scheele

UEN: Pirilli

Verts/ALE: Bennahmias, van Buitenen, Harms, Hassi, Jonckheer, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt Frithjof, Voggenhuber

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Pret:
  Glyn Ford, Íñigo Méndez de Vigo

13.   P. Moscovici ziņojums A6-0421/2006

10. punkts

Par: 322

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Kozlík, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Cabrnoch, Esteves, Fajmon, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Kauppi, Őry, Škottová, Stubb, Vlasák, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Bielan, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 265

ALDE: in 't Veld

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mote, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Glante, Groote, Hänsch, Haug, Hegyi, Herczog, Jöns, Kreissl-Dörfler, Roth-Behrendt, Scheele, Walter, Weiler

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foglietta, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan

Atturas: 17

ALDE: Takkula, Toia

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Bonde

NI: Kilroy-Silk

PPE-DE: Hybášková

PSE: Bullmann, Ferreira Anne, Grech, Leichtfried, Muscat, Swoboda

Verts/ALE: van Buitenen, Lichtenberger

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Charlotte Cederschiöld

Pret:
  Margrietus van den Berg

Atturas:
  Cristobal Montoro Romero

14.   P. Moscovici ziņojums A6-0421/2006

C apsv.

Par: 538

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Kozlík, Rivera

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 55

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Helmer, Martin Hans-Peter, Mote, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Barsi-Pataky, Bauer, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Casa, Chichester, Dover, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Kauppi, McMillan-Scott, Olajos, Parish, Šťastný, Sturdy, Sumberg, Tannock, Zaleski

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 14

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro

IND/DEM: Bonde

NI: Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Hänsch, Leichtfried

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Gunnar Hökmark

Pret:
  Timothy Kirkhope

15.   P. Moscovici ziņojums A6-0421/2006

Rezolūcija

Par: 542

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Kozlík, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 41

GUE/NGL: Henin, Liotard, Manolakou, Meijer, Pafilis

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Ehler, Ferber, Gräßle, Jarzembowski, Jeggle, Langen, Mann Thomas, Mayer, Niebler, Pieper, Radwan, Sommer, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wohlin

PSE: Ford, Scheele

UEN: Camre

Atturas: 27

ALDE: Manders

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: De Veyrac, Doorn, Eurlings, Klaß, Maat, Martens, Reul, Wortmann-Kool

PSE: Piecyk, Walter

Verts/ALE: van Buitenen, Jonckheer, Kusstatscher

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Atturas:
  Lambert van Nistelrooij

16.   J. Hasse Ferreira ziņojums A6-0289/2006

Komisijas priekšlikums

Par: 572

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Goudin, Lundgren, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 25

GUE/NGL: Holm, Liotard, Meijer, Seppänen, Svensson

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Kilroy-Silk, Mote

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Harms

Atturas: 6

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Baco, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

17.   J. Hasse Ferreira ziņojums A6-0289/2006

Rezolūcija

Par: 565

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Goudin, Lundgren, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 22

GUE/NGL: Holm, Liotard, Meijer, Svensson

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Kilroy-Silk, Mote

Atturas: 6

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Battilocchio

PSE: Corbey

Verts/ALE: van Buitenen

18.   A. Niebler ziņojums A6-0369/2006

Groz. Nr. 27

Par: 291

ALDE: Andria, Cocilovo, Degutis, Dičkutė, Geremek, Harkin, Juknevičienė, Kacin, Kułakowski, Lax, Losco, Ortuondo Larrea, Oviir, Piskorski, Staniszewska, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Borghezio, Chruszcz, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Itälä, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Surján, Szájer, Tajani, Ulmer, Veneto, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zwiefka

PSE: Berlinguer, Grech, Hazan, Muscat, Scheele

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 277

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, Drčar Murko, Griesbeck, Hall, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz

NI: Battilocchio, Bobošíková, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Daul, Dover, Doyle, Fjellner, Gauzès, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hökmark, Hoppenstedt, Hybášková, Ibrisagic, Jackson, Kauppi, Lamassoure, Matsis, Mavrommatis, Oomen-Ruijten, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Van Orden, Vidal-Quadras, Vlasto, Wohlin, Zahradil

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Camre, Ryan

Verts/ALE: Buitenweg, Lagendijk, Staes

Atturas: 37

ALDE: Birutis, Cavada, Lynne, Matsakis, Morillon, Nicholson of Winterbourne, Schuth, Starkevičiūtė

GUE/NGL: de Brún, Papadimoulis, Ransdorf

NI: Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Bradbourn, Brunetta, Esteves, Fatuzzo, Gklavakis, Kamall, McMillan-Scott, Sartori, Wijkman, Zaleski, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Gebhardt, Leinen, Piecyk, Rosati, Rothe

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen, Hammerstein Mintz, Hassi

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Íñigo Méndez de Vigo

Pret:
  Raül Romeva i Rueda, Patrick Gaubert, Christine De Veyrac, Ambroise Guellec

19.   V. Prodi ziņojums A6-0371/2006

Groz. Nr. 75

Par: 286

ALDE: Andria, Cocilovo, Dičkutė, Geremek, Harkin, Juknevičienė, Kacin, Kułakowski, Lax, Losco, Ortuondo Larrea, Piskorski, Prodi, Staniszewska, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Kohlíček, Markov, Pflüger, Remek, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Rivera, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gawronski, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Surján, Szájer, Tajani, Ulmer, Veneto, Ventre, Vernola, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zwiefka

PSE: Berès, Fazakas, Grech, Hazan, Hedh, Muscat

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 286

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, Drčar Murko, Griesbeck, Hall, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Liotard, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz

NI: Battilocchio, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Cederschiöld, Chichester, Dehaene, De Veyrac, Dover, Doyle, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Herranz García, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Lamassoure, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Ouzký, Pack, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Vidal-Quadras, Vlasto, Wohlin, Zahradil

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Camre, Ryan

Verts/ALE: Buitenweg, Hammerstein Mintz, Jonckheer, Lagendijk, Staes, Turmes

Atturas: 33

ALDE: Birutis, Cavada, Degutis, Lynne, Matsakis, Morillon, Schuth, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Flasarová, Papadimoulis

NI: Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Mote, Vanhecke

PPE-DE: Bradbourn, Callanan, Esteves, Fatuzzo, Kamall, Langendries, McMillan-Scott, Wijkman, Zaleski, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Gebhardt, Piecyk, Rosati

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen, Hassi

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Íñigo Méndez de Vigo

Pret:
  Claude Turmes, Anna Hedh

Atturas:
  Bairbre de Brún

20.   T. Riera Madurell ziņojums A6-0379/2006

Groz. Nr. 173

Par: 270

ALDE: Andria, Cocilovo, Dičkutė, Geremek, Harkin, Juknevičienė, Kacin, Kułakowski, Lax, Losco, Ortuondo Larrea, Piskorski, Prodi, Staniszewska, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Kohlíček, Markov, Pflüger, Remek, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Barsi-Pataky, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Deß, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Ferber, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gawronski, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hannan, Heaton-Harris, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Surján, Szájer, Tajani, Ulmer, Veneto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zwiefka

PSE: Muscat

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 305

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, Drčar Murko, Gentvilas, Griesbeck, Hall, in 't Veld, Jensen, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Oviir, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Liotard, Meijer, Musacchio, Pafilis, Portas, Ransdorf, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz

NI: Battilocchio, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Bauer, Bowis, Brepoels, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Dehaene, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Jackson, Kauppi, Lamassoure, Langendries, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Oomen-Ruijten, Ouzký, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Sartori, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wohlin, Zahradil

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Camre, Didžiokas, Ryan

Verts/ALE: Buitenweg, Hammerstein Mintz, Jonckheer, Lagendijk, Romeva i Rueda, Staes

Atturas: 36

ALDE: Birutis, Cavada, Degutis, Lynne, Matsakis, Morillon, Nicholson of Winterbourne, Schuth, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Flasarová, Maštálka, Papadimoulis

NI: Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Belet, Bradbourn, Demetriou, Díaz de Mera García Consuegra, Esteves, Fatuzzo, Kamall, Montoro Romero, Pinheiro, Škottová, Wijkman, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Gebhardt, Gröner, Piecyk, Rosati, Rothe

Verts/ALE: van Buitenen, Hassi

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Pret:
  Íñigo Méndez de Vigo

Atturas:
  Bairbre de Brún

21.   B6-0625/2006 — Brīvības telpa

Rezolūcija

Par: 488

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Flasarová, Henin, Ransdorf, Remek

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Patriciello, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 85

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Holm, Liotard, Meijer, Pafilis, Pflüger, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Rachinel, Mote, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Dover, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kauppi, Kirkhope, Lulling, McMillan-Scott, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

Atturas: 25

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Rizzo, Strož, Wurtz

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Gaubert, Hökmark, Ibrisagic, Mauro

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas, Schlyter

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Patrick Gaubert

22.   RC B6-0619/2006 — AIDS

Groz. Nr. 3/rev.

Par: 528

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bloom, Bonde, Goudin, Lundgren, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Helmer, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 41

ALDE: Toia

IND/DEM: Blokland, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Gyürk, Záborská

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Atturas: 25

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Mote, Romagnoli, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Zaleski

Verts/ALE: van Buitenen

23.   RC B6-0619/2006 — AIDS

Groz. Nr. 5/rev.

Par: 312

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Rivera

PPE-DE: Callanan, Esteves, Gaľa, Peterle, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Schröder, Ulmer, Wijkman, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 273

ALDE: Prodi, Susta, Takkula, Toia

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Helmer, Lang, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Grech, Muscat

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Atturas: 11

ALDE: Harkin

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Lundgren, Pęk, Železný

NI: Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Pret:
  John Purvis

24.   RC B6-0619/2006 — AIDS

Apakšvirsraksts

Par: 539

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Helmer, Martin Hans-Peter, Rivera, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Masiel, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 40

ALDE: Takkula

IND/DEM: Blokland, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Busuttil, Casa, Landsbergis, Mikolášik, Záborská

UEN: Angelilli, Berlato, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Muscardini, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Wojciechowski Janusz

Atturas: 17

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PPE-DE: Zaleski

Verts/ALE: van Buitenen

25.   RC B6-0619/2006 — AIDS

9. punkts

Par: 533

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Helmer, Martin Hans-Peter, Rivera, Speroni

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Bielan, Camre, Kristovskis, Maldeikis, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 49

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Busuttil, Landsbergis, Mikolášik, Záborská

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Atturas: 17

ALDE: Takkula

IND/DEM: Coûteaux, Železný

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Mote, Vanhecke

PPE-DE: Wohlin, Zaleski

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

26.   RC B6-0619/2006 — AIDS

10. punkts

Par: 525

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Dillen, Helmer, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Crowley, Krasts, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 42

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Chruszcz, Claeys, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Záborská

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Wojciechowski Janusz

Atturas: 20

ALDE: Takkula

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Blokland, Coûteaux, Louis, Železný

NI: Allister, Baco, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote, Romagnoli, Speroni

PPE-DE: Zaleski

UEN: Kristovskis, Maldeikis, Muscardini, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

27.   RC B6-0619/2006 — AIDS

Groz. Nr. 4/rev.

Par: 520

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Helmer, Martin Hans-Peter, Rivera, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Leichtfried, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Didžiokas, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Rutowicz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 35

IND/DEM: Grabowski, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Chruszcz, Le Rachinel, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Casa, Casini, Montoro Romero, Vlasto, Záborská

PSE: Vincenzi

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Atturas: 25

ALDE: Takkula

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Baco, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Mote, Schenardi

PPE-DE: Ferber, McMillan-Scott

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

28.   RC B6-0619/2006 — AIDS

Groz. Nr. 6/rev.

Par: 318

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Blokland, Bonde, Goudin, Lundgren, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Martin Hans-Peter, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Gaľa, Gutiérrez-Cortines, Jackson, Járóka, Méndez de Vigo, Őry, Pīks, Pomés Ruiz, Saïfi, Silva Peneda, Surján, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 244

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Bobošíková, Helmer

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Atturas: 30

ALDE: Takkula

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Baco, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Mote, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Pret:
  Tokia Saïfi

29.   RC B6-0619/2006 — AIDS

Groz. Nr. 1/rev.

Par: 529

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 49

IND/DEM: Blokland, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Busuttil, Mikolášik, Záborská

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Atturas: 19

ALDE: Harkin, Toia

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Claeys, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PPE-DE: Zaleski

Verts/ALE: van Buitenen

30.   RC B6-0619/2006 — AIDS

K apsv.

Par: 513

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Helmer, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 30

IND/DEM: Blokland, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Chruszcz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Busuttil, Mikolášik, Záborská

UEN: Bielan, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Wojciechowski Janusz

Atturas: 25

ALDE: Takkula

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Baco, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Mote, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Zaleski

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Vittorio Agnoletto

31.   RC B6-0619/2006 — AIDS

L apsv.

Par: 534

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fjellner, Fontaine, Freitas, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 35

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Chruszcz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Busuttil, Fatuzzo, Fernández Martín, Gahler, Mato Adrover, Mikolášik, Záborská

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Muscardini, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Szymański, Wojciechowski Janusz

Atturas: 15

IND/DEM: Batten, Blokland, Booth, Clark, Coûteaux, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker

NI: Allister, Baco, Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Zaleski

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Michael Gahler

32.   RC B6-0619/2006 — AIDS

Groz. Nr. 2/rev.

Par: 325

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Buzek, Cabrnoch, del Castillo Vera, Gargani, Goepel, Hoppenstedt, Jackson, Kamall, Őry, Ouzký, Pomés Ruiz, Weisgerber, Wieland, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 265

ALDE: Takkula

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Atturas: 9

IND/DEM: Blokland, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren

NI: Baco, Kilroy-Silk, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Christine De Veyrac

33.   RC B6-0619/2006 — AIDS

Rezolūcija

Par: 546

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Helmer, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Zahradil, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Rutowicz, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 34

IND/DEM: Batten, Blokland, Booth, Clark, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Chruszcz, Kilroy-Silk, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Casini, Florenz, Korhola, Záborská

UEN: Bielan, Czarnecki Ryszard, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Atturas: 24

ALDE: Toia

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Kelam, Landsbergis, Mauro, Mikolášik, Zaleski

UEN: Krasts, Kristovskis, Pirilli, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

34.   E. Lynne ziņojums A6-0351/2006

2. punkta 1. daļa

Par: 547

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Piskorski, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Goudin, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Titford, Whittaker, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Rivera, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 5

IND/DEM: Tomczak, Zapałowski

NI: Chruszcz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Cederschiöld

Atturas: 11

IND/DEM: Grabowski, Louis, Rogalski

NI: Allister, Baco, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PPE-DE: Wohlin

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Charlotte Cederschiöld

35.   E. Lynne ziņojums A6-0351/2006

2. punkta 2. daļa

Par: 487

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fernández Martín, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klich, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Rack, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wohlin, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Muscardini, Pirilli, Ryan, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt Frithjof, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 90

ALDE: Ries, Samuelsen

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Batten, Blokland, Booth, Clark, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski, Železný

NI: Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Deß, Dover, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Gewalt, Gomolka, Gräßle, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Jeggle, Kamall, Kirkhope, Klaß, Koch, Konrad, Langen, McMillan-Scott, Nassauer, Niebler, Oomen-Ruijten, Ouzký, Parish, Purvis, Radwan, Škottová, Stevenson, Sturdy, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Bielan, Czarnecki Ryszard, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Masiel, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 6

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Allister, Kilroy-Silk, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

36.   E. Lynne ziņojums A6-0351/2006

Groz. Nr. 3

Par: 527

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Harkin, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Piskorski, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Sbarbati, Schmidt Olle, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Triantaphyllides

IND/DEM: Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, De Blasio, Dehaene, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Saks, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schaldemose, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Simpson, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Czarnecki Ryszard, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Masiel, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Rutowicz, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kallenbach, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Pret: 6

PPE-DE: Hybášková

Verts/ALE: Evans Jill, Flautre, Lambert, Lichtenberger, Schmidt Frithjof

Atturas: 51

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Holm, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Maštálka, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Wohlin

PSE: Carlotti, Hegyi, Herczog

UEN: Berlato, Muscardini

Verts/ALE: Bennahmias, van Buitenen, Joan i Marí, Kusstatscher, Rühle, Ždanoka

Balsojuma labojumi un nodomi balsot

Par:
  Lívia Járóka

---

PIEŅEMTIE TEKSTI

P6_TA(2006)0504

Tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošana civilās aviācijas jomā ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā (COM(2006)0645 — C6-0362/2006 — 2006/0209(COD))

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0645) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0645) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 80. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0362/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 80. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0362/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0401/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0401/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2006)0209

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 30. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

apspriedusies ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Regulas (EEK) Nr. 3922/91 (3) III pielikumā ir paredzētas kopējās tehniskās prasības un administratīvās procedūras, ko piemēro komerciāliem pārvadājumiem ar gaisa kuģiem. Šīs saskaņotās prasības un procedūras piemēro attiecībā uz visiem gaisa kuģiem, kurus ekspluatē Kopienas operatori, neatkarīgi no tā, vai tie veic uzņēmējdarbību dalībvalstī vai trešā valstī. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EEK) Nr. 3922/91 (3) III pielikumā ir paredzētas kopējās tehniskās prasības un administratīvās procedūras, ko piemēro komerciāliem pārvadājumiem ar gaisa kuģiem. Šīs saskaņotās prasības un procedūras piemēro attiecībā uz visiem gaisa kuģiem, kurus ekspluatē Kopienas operatori, neatkarīgi no tā, vai tie veic uzņēmējdarbību dalībvalstī vai trešā valstī.

| (2) | Regulas (EEK) Nr. 3922/91 īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (4). |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EEK) Nr. 3922/91 īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (4).

| (3) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro paredzēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem — kā noteikts Regulā (EEK) Nr. 3922/91 — var grozīt vai papildināt kopējās tehniskās prasības un administratīvās procedūras, kas izklāstītas minētās regulas III pielikumā, vai atbrīvot dalībvalsti no to piemērošanas. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus minētās regulas elementus vai papildināt minēto regulu, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus, būtu jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(3)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro paredzēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem — kā noteikts Regulā (EEK) Nr. 3922/91 — var grozīt vai papildināt kopējās tehniskās prasības un administratīvās procedūras, kas izklāstītas minētās regulas III pielikumā, vai atbrīvot dalībvalsti no to piemērošanas. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus minētās regulas elementus vai papildināt minēto regulu, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus, būtu jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (4) | Ja nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ saistībā ar aviācijas drošības pietiekama līmeņa uzturēšanu nav iespējams ievērot regulatīvās kontroles procedūras parastos termiņus, Komisijai būtu jāvar piemērot Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 6. punktā paredzēto steidzamības procedūru, lai pieņemtu dažus pasākumus. |
| --- | --- |

(4)

Ja nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ saistībā ar aviācijas drošības pietiekama līmeņa uzturēšanu nav iespējams ievērot regulatīvās kontroles procedūras parastos termiņus, Komisijai būtu jāvar piemērot Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 6. punktā paredzēto steidzamības procedūru, lai pieņemtu dažus pasākumus.

| (5) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EEK) Nr. 3922/91, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EEK) Nr. 3922/91,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo Regulu (EEK) Nr. 3922/91 groza šādi:

| 1) | Regulas 8. pantu groza šādi:






  a) | 3. punkta ceturto daļu aizstāj šādu daļu:
  “Šādā gadījumā Komisija paziņo savu lēmumu visām dalībvalstīm, kam ir tiesības piemērot attiecīgo pasākumu. Lai atspoguļotu attiecīgo pasākumu, saskaņā ar 11. pantu var arī grozīt III pielikuma attiecīgos noteikumus.” |
| --- | --- | --- |

1)

Regulas 8. pantu groza šādi:

a)

3. punkta ceturto daļu aizstāj šādu daļu:

“Šādā gadījumā Komisija paziņo savu lēmumu visām dalībvalstīm, kam ir tiesības piemērot attiecīgo pasākumu. Lai atspoguļotu attiecīgo pasākumu, saskaņā ar 11. pantu var arī grozīt III pielikuma attiecīgos noteikumus.”

| b) | 4. punkta ceturto daļu aizstāj šādu daļu:
  “Šādā gadījumā Komisija paziņo savu lēmumu visām dalībvalstīm, kam ir tiesības piemērot attiecīgo pasākumu. Lai atspoguļotu attiecīgo pasākumu, saskaņā ar 11. pantu var arī grozīt III pielikuma attiecīgos noteikumus.” |
| --- | --- |

b)

4. punkta ceturto daļu aizstāj šādu daļu:

“Šādā gadījumā Komisija paziņo savu lēmumu visām dalībvalstīm, kam ir tiesības piemērot attiecīgo pasākumu. Lai atspoguļotu attiecīgo pasākumu, saskaņā ar 11. pantu var arī grozīt III pielikuma attiecīgos noteikumus.”

| 2) | Regulas 11. pantu groza šādi:






  a) | 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, papildinot to, kuri vajadzīgi zinātnes un tehnikas progresa dēļ un ar kuriem groza III pielikumā uzskaitītās kopējās tehniskās prasības un administratīvās procedūras, pieņem saskaņā ar 12. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. Nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ Komisija var izmantot 12. panta 4. punktā minēto steidzamības procedūru.” |
| --- | --- | --- |

2)

Regulas 11. pantu groza šādi:

a)

1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, papildinot to, kuri vajadzīgi zinātnes un tehnikas progresa dēļ un ar kuriem groza III pielikumā uzskaitītās kopējās tehniskās prasības un administratīvās procedūras, pieņem saskaņā ar 12. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. Nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ Komisija var izmantot 12. panta 4. punktā minēto steidzamības procedūru.”

| b) | 2. punktā vārdkopu “12. pantā” aizstāj ar vārdkopu “12. panta 3. punktā”. |
| --- | --- |

b)

2. punktā vārdkopu “12. pantā” aizstāj ar vārdkopu “12. panta 3. punktā”.

| 3) | Regulas 12. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “12. pants
  1.   Komisijai palīdz Aviācijas drošības komiteja, turpmāk — “Komiteja”
  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.
  Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.
  3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.
  4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1., 2., 4. un 6. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu."” |
| --- | --- |

3)

Regulas 12. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“12. pants

1.   Komisijai palīdz Aviācijas drošības komiteja, turpmāk — “Komiteja”

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1., 2., 4. un 6. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu."”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  ... gada ... Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

(Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 30. novembra Atzinums.

2

(3)  OV L 373, 31.12.1991., 4. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006 (OV L ...).

3

(4)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

4

P6_TA(2006)0505

Tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 2006/.../EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem (COM(2006)0646 — C6-0360/2006 — 2006/0210(COD))

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0646) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0646) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 71. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0360/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 71. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0360/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0402/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0402/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2006)0210

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 30. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/.../EK, ar kuru groza Direktīvu 2006/.../EK, ar ko nosaka tehniskās prasības attiecībā uz iekšējo ūdensceļu kuģiem

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 71. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

apspriedusies ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar EK līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Direktīva 2006/... /EK (3) ievieš saskaņotus nosacījumus tehnisko sertifikātu izdošanai iekšējo ūdensceļu kuģiem kuģošanai visā Kopienas iekšējo ūdensceļu tīklā. |
| --- | --- |

(1)

Direktīva 2006/... /EK (3) ievieš saskaņotus nosacījumus tehnisko sertifikātu izdošanai iekšējo ūdensceļu kuģiem kuģošanai visā Kopienas iekšējo ūdensceļu tīklā.

| (2) | Visbūtiskāk, ka tehniskajās prasībās, kas minētas Direktīvas 2006/.../EK pielikumos, iekļauti noteikumi, kas noteikti Reinas Kuģu inspekcijas noteikumu versijā, ko Reinas kuģniecības centrālā komisijas (CCNR) dalībvalstis apstiprināja 2004. gadā. Noteikumus un tehniskās prasības iekšējās kuģošanas sertifikātu izdošanai saskaņā ar Pārskatītās konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantu kopš tā laika regulāri pārskata, un ir atzīts, ka tie atbilst patreizējai tehnikas attīstībai. |
| --- | --- |

(2)

Visbūtiskāk, ka tehniskajās prasībās, kas minētas Direktīvas 2006/.../EK pielikumos, iekļauti noteikumi, kas noteikti Reinas Kuģu inspekcijas noteikumu versijā, ko Reinas kuģniecības centrālā komisijas (CCNR) dalībvalstis apstiprināja 2004. gadā. Noteikumus un tehniskās prasības iekšējās kuģošanas sertifikātu izdošanai saskaņā ar Pārskatītās konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantu kopš tā laika regulāri pārskata, un ir atzīts, ka tie atbilst patreizējai tehnikas attīstībai.

| (3) | Lai novērstu konkurences traucējumus un atšķirīgus drošības līmeņus, jo īpaši Eiropas līmeņa saskaņošanas veicināšanai, būtu vēlams pieņemt vienādas tehniskās prasības visam Kopienas iekšējo ūdensceļu tīklam, un pēc tam tās regulāri atjaunināt, lai minētais līdzsvars netiktu izjaukts. |
| --- | --- |

(3)

Lai novērstu konkurences traucējumus un atšķirīgus drošības līmeņus, jo īpaši Eiropas līmeņa saskaņošanas veicināšanai, būtu vēlams pieņemt vienādas tehniskās prasības visam Kopienas iekšējo ūdensceļu tīklam, un pēc tam tās regulāri atjaunināt, lai minētais līdzsvars netiktu izjaukts.

| (4) | Direktīva 2006/.../EK atļauj Komisijai pielāgot minētās tehniskās prasības, ņemot vērā tehnikas attīstību un ar citu starptautisku organizāciju, jo īpaši ar Reinas navigācijas centrālās komisijas (CCNR), darbību saistītās norises. |
| --- | --- |

(4)

Direktīva 2006/.../EK atļauj Komisijai pielāgot minētās tehniskās prasības, ņemot vērā tehnikas attīstību un ar citu starptautisku organizāciju, jo īpaši ar Reinas navigācijas centrālās komisijas (CCNR), darbību saistītās norises.

| (5) | Šos grozījumus vajadzīgs veikt ātri, lai nodrošinātu, ka Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikāta izsniegšanai nepieciešamās tehniskās prasības nodrošina tādu drošības līmeni, kas līdzvērtīgs līmenim, kas nepieciešams Pārskatītās konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantā noteiktā sertifikāta izsniegšanai. |
| --- | --- |

(5)

Šos grozījumus vajadzīgs veikt ātri, lai nodrošinātu, ka Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikāta izsniegšanai nepieciešamās tehniskās prasības nodrošina tādu drošības līmeni, kas līdzvērtīgs līmenim, kas nepieciešams Pārskatītās konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantā noteiktā sertifikāta izsniegšanai.

| (6) | Direktīvas 2006/.../EK īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (4). |
| --- | --- |

(6)

Direktīvas 2006/.../EK īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (4).

| (7) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt nosacījumus, saskaņā ar kuriem var grozīt Direktīvas 2006/.../EK pielikumos izklāstītās tehniskās prasības un administratīvās procedūras. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus Direktīvas 2006/.../EK elementus, būtu jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(7)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt nosacījumus, saskaņā ar kuriem var grozīt Direktīvas 2006/.../EK pielikumos izklāstītās tehniskās prasības un administratīvās procedūras. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus Direktīvas 2006/.../EK elementus, būtu jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (8) | Efektivitātes nolūkā regulatīvās kontroles procedūras parastie termiņi būtu jāsaīsina, lai pieņemtu šādus pasākumus, ar ko groza Direktīvas 2006/.../EK pielikumus. |
| --- | --- |

(8)

Efektivitātes nolūkā regulatīvās kontroles procedūras parastie termiņi būtu jāsaīsina, lai pieņemtu šādus pasākumus, ar ko groza Direktīvas 2006/.../EK pielikumus.

| (9) | Steidzamības dēļ nepieciešams piemērot Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 6. punktā paredzēto steidzamības procedūru, lai pieņemtu jebkurus Direktīvas 2006/.../EK pielikumu grozījumus, lai ņemtu vērā tehnikas attīstību un ar citu starptautisku organizāciju, jo īpaši ar Reinas navigācijas centrālās komisijas (CCNR), darbību saistītās norises, kā arī attiecībā uz īslaicīgu pasākumu pieņemšanu. |
| --- | --- |

(9)

Steidzamības dēļ nepieciešams piemērot Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 6. punktā paredzēto steidzamības procedūru, lai pieņemtu jebkurus Direktīvas 2006/.../EK pielikumu grozījumus, lai ņemtu vērā tehnikas attīstību un ar citu starptautisku organizāciju, jo īpaši ar Reinas navigācijas centrālās komisijas (CCNR), darbību saistītās norises, kā arī attiecībā uz īslaicīgu pasākumu pieņemšanu.

| (10) | Tādēļ Direktīva 2006/.../EK būtu atbilstīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(10)

Tādēļ Direktīva 2006/.../EK būtu atbilstīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvu 2006/.../EK groza šādi:

| 1. | Direktīvas 19. pantam pievieno šādus punktus:
  “3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu, 5. punkta b)apakšpunktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.
  Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 3. punkta c) apakšpunktā un 4. punkta b) un e) apakšpunktā paredzētie termiņi ir attiecīgi divdesmit viena diena, piecpadsmit dienas un viens mēnesis.
  4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1., 2., 4. un 6. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.” |
| --- | --- |

1.

Direktīvas 19. pantam pievieno šādus punktus:

“3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu, 5. punkta b)apakšpunktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 3. punkta c) apakšpunktā un 4. punkta b) un e) apakšpunktā paredzētie termiņi ir attiecīgi divdesmit viena diena, piecpadsmit dienas un viens mēnesis.

4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1., 2., 4. un 6. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.”

| 2. | Direktīvas 20. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “20. pants
  Pielikumu un ieteikumu attiecībā uz pagaidu licencēm pielāgošana.
  1.   Visi grozījumi, kas vajadzīgi, lai šīs direktīvas pielikumus pielāgotu, ņemot vērā tehnikas attīstību un ar citu starptautisku organizāciju, jo īpaši ar Reinas navigācijas centrālās komisijas (CCNR), darbību saistītās norises, lai nodrošinātu to, ka abu 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto sertifikātu izdošana notiek, ievērojot tehniskās prasības, kas nodrošina vienādu drošības līmeni, vai lai ņemtu vērā 5. pantā minētos gadījumus, ir jāpieņem saskaņā ar 19. panta 3. punktā izklāstīto regulatīvo kontroles procedūru. Nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ Komisija var izmantot 19. panta 4. punktā minēto steidzamības procedūru.
  Šie grozījumi jāizdara ātri, lai nodrošinātu, ka Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikāta, kas atzīts kuģošanai uz Reinas, izsniegšanai vajadzīgās tehniskās prasības nodrošina tādu drošības līmeni, kas līdzvērtīgs līmenim, kas nepieciešams Pārskatītās konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantā minētā sertifikāta izsniegšanai.
  2.   Neskarot 1. punktu, Komisija pieņem 5. panta 2. punktā minētos apstiprinājumus saskaņā ar 19. panta 2. punktā noteikto procedūru.
  3.   Komisija saskaņā ar II pielikuma 2.19. pantu lemj par Komitejas rekomendācijām attiecībā uz Kopienas iekšzemes kuģošanas kuģu pagaidu sertifikātiem.” |
| --- | --- |

2.

Direktīvas 20. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“20. pants

Pielikumu un ieteikumu attiecībā uz pagaidu licencēm pielāgošana.

1.   Visi grozījumi, kas vajadzīgi, lai šīs direktīvas pielikumus pielāgotu, ņemot vērā tehnikas attīstību un ar citu starptautisku organizāciju, jo īpaši ar Reinas navigācijas centrālās komisijas (CCNR), darbību saistītās norises, lai nodrošinātu to, ka abu 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto sertifikātu izdošana notiek, ievērojot tehniskās prasības, kas nodrošina vienādu drošības līmeni, vai lai ņemtu vērā 5. pantā minētos gadījumus, ir jāpieņem saskaņā ar 19. panta 3. punktā izklāstīto regulatīvo kontroles procedūru. Nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ Komisija var izmantot 19. panta 4. punktā minēto steidzamības procedūru.

Šie grozījumi jāizdara ātri, lai nodrošinātu, ka Kopienas iekšējās kuģošanas sertifikāta, kas atzīts kuģošanai uz Reinas, izsniegšanai vajadzīgās tehniskās prasības nodrošina tādu drošības līmeni, kas līdzvērtīgs līmenim, kas nepieciešams Pārskatītās konvencijas par kuģošanu Reinā 22. pantā minētā sertifikāta izsniegšanai.

2.   Neskarot 1. punktu, Komisija pieņem 5. panta 2. punktā minētos apstiprinājumus saskaņā ar 19. panta 2. punktā noteikto procedūru.

3.   Komisija saskaņā ar II pielikuma 2.19. pantu lemj par Komitejas rekomendācijām attiecībā uz Kopienas iekšzemes kuģošanas kuģu pagaidu sertifikātiem.”

| 3. | Direktīvas II pielikumu groza šādi:






  1. | Pielikuma 1.06. pantu aizstāj ar šādu tekstu:
  “1.06.
  Pagaidu prasības
  Pagaidu prasības, ar ko paredz nebūtisku šīs direktīvas noteikumu grozīšanu, tos papildinot, var pieņemt saskaņā ar direktīvas 19. panta 4. punktā noteikto regulatīvo kontroles procedūru gadījumos, kad tas uzskatāms par steidzami nepieciešamu, lai pielāgotos iekšējo ūdensceļu transporta tehniskajam progresam, pieļautu atkāpes no šīs direktīvas noteikumiem vai arī lai dotu iespēju veikt pārbaudes. Prasības publicē, un tās ir spēkā, ne ilgāk kā trīs gadus. Visās dalībvalstīs tās stājas spēkā vienlaicīgi un tās atceļ atbilstīgi vieniem un tiem pašiem nosacījumiem.” |
| --- | --- | --- |

3.

Direktīvas II pielikumu groza šādi:

1.

Pielikuma 1.06. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“1.06.

Pagaidu prasības

Pagaidu prasības, ar ko paredz nebūtisku šīs direktīvas noteikumu grozīšanu, tos papildinot, var pieņemt saskaņā ar direktīvas 19. panta 4. punktā noteikto regulatīvo kontroles procedūru gadījumos, kad tas uzskatāms par steidzami nepieciešamu, lai pielāgotos iekšējo ūdensceļu transporta tehniskajam progresam, pieļautu atkāpes no šīs direktīvas noteikumiem vai arī lai dotu iespēju veikt pārbaudes. Prasības publicē, un tās ir spēkā, ne ilgāk kā trīs gadus. Visās dalībvalstīs tās stājas spēkā vienlaicīgi un tās atceļ atbilstīgi vieniem un tiem pašiem nosacījumiem.”

| 2. | Pielikuma 10.03.a panta 5. punktu aizstāj ar šādu tekstu:






  “5. | Sistēmām, kas izsmidzina mazāku daudzumu ūdens, ir tipa apstiprinājums saskaņā ar IMO Rezolūciju A 800(19) vai citu atzītu standartu. Šādus atzītus standartus, ja paredz nebūtisku šīs direktīvas noteikumu grozīšanu, pieņem atbilstoši šīs direktīvas 19. panta 3. punktā noteiktajai regulatīvajai kontroles procedūrai. Tipa apstiprināšanu veic apstiprināta klasificēšanas sabiedrība vai akreditēta testēšanas iestāde. Akreditēta testēšanas iestāde atbilst Eiropas standartam attiecībā uz vispārīgām prasībām testēšanas un kalibrēšanas laboratoriju kompetences jomā (EN ISO/IEC 17025: 2000).” |
| --- | --- | --- |

2.

Pielikuma 10.03.a panta 5. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“5.

Sistēmām, kas izsmidzina mazāku daudzumu ūdens, ir tipa apstiprinājums saskaņā ar IMO Rezolūciju A 800(19) vai citu atzītu standartu. Šādus atzītus standartus, ja paredz nebūtisku šīs direktīvas noteikumu grozīšanu, pieņem atbilstoši šīs direktīvas 19. panta 3. punktā noteiktajai regulatīvajai kontroles procedūrai. Tipa apstiprināšanu veic apstiprināta klasificēšanas sabiedrība vai akreditēta testēšanas iestāde. Akreditēta testēšanas iestāde atbilst Eiropas standartam attiecībā uz vispārīgām prasībām testēšanas un kalibrēšanas laboratoriju kompetences jomā (EN ISO/IEC 17025: 2000).”

| 3. | Pielikuma 10.03.b panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:






  “1. | Ugunsdzēšanas līdzekļi
  Mašīntelpu, katlu telpu un sūkņu telpu aizsardzībai pastāvīgi uzstādītās ugunsdzēšanas sistēmās drīkst izmantot šādus ugunsdzēšanas līdzekļus:






  a) | CO2 (Oglekļa dioksīds) |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Pielikuma 10.03.b panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“1.

Ugunsdzēšanas līdzekļi

Mašīntelpu, katlu telpu un sūkņu telpu aizsardzībai pastāvīgi uzstādītās ugunsdzēšanas sistēmās drīkst izmantot šādus ugunsdzēšanas līdzekļus:

a)

CO2 (Oglekļa dioksīds)

| b) | HFC 227ea (heptafluoropropāns); |
| --- | --- |

b)

HFC 227ea (heptafluoropropāns);

| c) | IG-541 (52 % slāpekļa, 40 % argona, 8% oglekļa dioksīda). |
| --- | --- |

c)

IG-541 (52 % slāpekļa, 40 % argona, 8% oglekļa dioksīda).

Atļauju izmantot citus ugunsdzēšanas līdzekļus, ja šāda atļauja paredz nebūtisku šīs direktīvas noteikumu grozīšanu, dod saskaņā ar šīs direktīvas 19. panta 3. punktā noteikto regulatīvo kontroles procedūru.”

2. pants

1.   Dalībvalstis, kuru teritorijā ir Direktīvas 2006/.../EK 1. panta 1. punktā minētie iekšējie ūdensceļi, pieņem normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai no ... (5) izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.

Kad dalībvalstis pieņem šos tiesību aktus, tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to valsts tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. Komisija par to informē pārējās dalībvalstis.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā ... (6).

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm, kuru teritorijā ir Direktīvas 2006/.../EK 1. panta 1. punktā minētie iekšējie ūdensceļi.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  ... gada ... Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

(Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 30. novembra Atzinums.

2

(3)  OV L ....

3

(4)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

4

(5)  Divi gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

5

(6)  Direktīvas 2006/.../EK spēkā stāšanās diena.

6

P6_TA(2006)0506

EK un Kaboverdes zvejniecības partnerattiecību nolīgums *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par zvejniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku (COM(2006)0363 — C6-0282/2006 —2006/0122(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2006)0363) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2006)0363) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 37. pantu un 300. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 37. pantu un 300. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0282/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0282/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas un Attīstības komitejas atzinumus (A6-0395/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas un Attīstības komitejas atzinumus (A6-0395/2006),

| 1. | apstiprina grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam un apstiprina nolīguma slēgšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam un apstiprina nolīguma slēgšanu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu un Kaboverdes Republikas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu un Kaboverdes Republikas valdībām un parlamentiem.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| 3.a pants (jauns) |
| | 3.a pants




  Protokola spēkā esamības pēdējā gadā, kā arī līdz jauna nolīguma noslēgšanai vai spēkā esošā nolīguma pagarināšanai Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par pašreizējā nolīguma īstenošanu un apstākļiem, kādos tas notiek. |
| Grozījums Nr. 2 |
| 3.b pants (jauns) |
| | 3.b pants




  Komisija ik gadu novērtē, vai dalībvalstis, kuru kuģi zvejo saskaņā ar šo protokolu, ir izpildījušas prasību par pārskatu sniegšanu. |
| Grozījums Nr. 3 |
| 3.c pants (jauns) |
| | 3.c pants




  Komisija ik gadu ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šā protokola 7. pantā izklāstītās nozaru daudzgadu programmas īstenošanas rezultātiem. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 1

3.a pants (jauns)

3.a pants

Protokola spēkā esamības pēdējā gadā, kā arī līdz jauna nolīguma noslēgšanai vai spēkā esošā nolīguma pagarināšanai Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par pašreizējā nolīguma īstenošanu un apstākļiem, kādos tas notiek.

Grozījums Nr. 2

3.b pants (jauns)

3.b pants

Komisija ik gadu novērtē, vai dalībvalstis, kuru kuģi zvejo saskaņā ar šo protokolu, ir izpildījušas prasību par pārskatu sniegšanu.

Grozījums Nr. 3

3.c pants (jauns)

3.c pants

Komisija ik gadu ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šā protokola 7. pantā izklāstītās nozaru daudzgadu programmas īstenošanas rezultātiem.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0507

Kopienas garantija Eiropas Investīciju bankai *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir Kopienas garantiju iespējamiem zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem un garantijām projektiem ārpus Kopienas (COM(2006)0324 — C6-0275/2006 — 2006/0107(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2006)0324) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2006)0324) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 181.a pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0275/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 181.a pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0275/2006),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. un 35. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. un 35. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A6-0394/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A6-0394/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| 1. atsauce |
| ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 181.a pantu, | ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā
  179. un
  181.a pantu, |
| Grozījums Nr. 2 |
| 6. apsvērums |
| (6) ES ārējās attiecības no 2007. gada atbalstīs arī ar jaunajiem finanšu instrumentiem, t. i., IPA, ENPI un DCECI
  un
  Stabilitātes instrumentu. | (6) ES ārējās attiecības no 2007. gada atbalstīs arī ar jaunajiem finanšu instrumentiem, t. i., IPA, ENPI un DCECI, Stabilitātes instrumentu
  un Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu
  . |
| Grozījums Nr. 3 |
| 7. apsvērums |
| (7) EIB finansēšanas darījumiem jāatbilst ES ārpolitikai un jāatbalsta šī politika, tostarp īpaši reģionālie mērķi. EIB finansēšanas darījumiem jānotiek valstīs, kuras izpilda attiecīgus nosacījumus atbilstīgi ES augsta līmeņa nolīgumiem par politiskiem un makroekonomiskiem jautājumiem. | (7) EIB finansēšanas darījumiem jāatbilst ES ārpolitikai un jāatbalsta šī politika, tostarp īpaši reģionālie mērķi
  , kā arī jāpalīdz īstenot vispārējo uzdevumu saistībā ar demokrātijas un tiesiskuma ieviešanu un stiprināšanu, jāatbalsta cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas mērķis, kā arī jāsekmē to starptautisko nolīgumu vides jomā izpilde, kuros Kopiena vai dalībvalstis ir līgumslēdzējas puses
  . EIB finansēšanas darījumiem jānotiek valstīs, kuras izpilda attiecīgus nosacījumus atbilstīgi ES augsta līmeņa nolīgumiem par politiskiem un makroekonomiskiem jautājumiem.
  EIB sadarbībā ar Komisiju jāizskata jautājums par ex-post kontroles mehānisma izveidi, lai nodrošinātu, ka, īstenojot EIB finansētās darbībās ārpus Kopienas, tiek aizsargātas ES vērtības. |
| Grozījums Nr. 4 |
| 8.a apsvērums (jauns) |
| | (8a) Mērķnozaru uzskaitījums, kas iekļauts 9. līdz 12. apsvērumā, nav pilnīgs, un tas nedrīkst likt šķēršļus centieniem panākt lielāku saskaņotību ar citiem iepriekš minētajiem ārpolitikas finansēšanas instrumentiem. |
| Grozījums Nr. 5 |
| 8.b apsvērums (jauns) |
| | (8b) Turklāt ir jāpaplašina informācija, ko saņem Eiropas Parlaments, kā arī jāstiprina rūpīgas pārbaudes iespējas, tostarp nosūtot Komisijas vai EIB sagatavotos stratēģiskās plānošanas dokumentus. |
| Grozījums Nr. 6 |
| 8.c apsvērums (jauns) |
| | (8c) EIB ir jānodrošina, ka tās kreditēšanas darbības pilnībā atbalsta Eiropas Savienības politikas mērķus to starptautisko nolīgumu par noturīgu attīstību mērķus, ko parakstījusi Eiropas Savienība un tās dalībvalstis. EIB ir jāvelta uzmanība tiem projektiem, kas sekmē ANO Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu un palīdz sasniegt ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Kioto protokolā par klimta pārmaiņām izvirzītos mērķus par siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanu, kreditējot projektus, kas saistīti ar energotaupību, energoefektivitāti un neizsīkstošo enerģijas avotu attīstīšanu. EIB jānodrošina, ka visi lēmumi par aizdevuma piešķiršanu ir balstīti uz Konvencijā par bioloģisko daudzveidību formulēto piesardzības principu. |
| Grozījums Nr. 7 |
| 8.d apsvērums (jauns) |
| | (8d) EIB ir jānodrošina, ka individuālie projekti tiek pakļauti ietekmes uz ilgtspējību novērtējumiem, kurus veic neatkarīgi no projekta sponsoriem un EIB. |
| Grozījums Nr. 8 |
| 9. apsvērums |
| (9) Attiecībā uz pirmspievienošanās valstīm EIB finansēšanas darījumiem šajās valstīs jāatspoguļo prioritātes, kas noteiktas pievienošanās partnerībās, Eiropas partnerībās, stabilizācijas un asociācijas nolīgumos un sarunās ar ES. Veicot ES darbības Rietumbalkānos, pakāpeniski jāpāriet no atjaunošanas atbalsta uz pirmsiestāšanās atbalstu. Šajā kontekstā EIB darbībai jācenšas arī rosināt institūciju veidošanas aspektu, attiecīgā gadījumā sadarbojoties ar citām reģionā aktīvām starptautiskām finanšu institūcijām. Laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam finansēšanai kandidātvalstīs (Horvātijā, Turcijā un Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā) arvien vairāk jānotiek saskaņā ar EIB pirmspievienošanās mehānismu, kurš laika gaitā jāpaplašina, lai aptvertu potenciālās kandidātvalstis Rietumbalkānos atbilstīgi to pievienošanās procesa norisei. | (9) Attiecībā uz pirmspievienošanās valstīm EIB finansēšanas darījumiem šajās valstīs jāatspoguļo prioritātes, kas noteiktas pievienošanās partnerībās, Eiropas partnerībās, stabilizācijas un asociācijas nolīgumos un sarunās ar ES. Veicot ES darbības Rietumbalkānos, pakāpeniski jāpāriet no atjaunošanas atbalsta uz pirmspievienošanās atbalstu. Šajā kontekstā EIB darbībai jācenšas arī rosināt institūciju veidošanas aspektu, attiecīgā gadījumā sadarbojoties ar citām reģionā aktīvām starptautiskām finanšu institūcijām.
  Turklāt ir būtiski veicināt tirdzniecību Rietumbalkānu valstīs, jo tas ir nozīmīgs instruments, lai uzsvērtu, cik svarīga ir pāreja no atjaunošanas atbalsta uz pirmspievienošanās atbalstu, tādējādi vēl vairāk integrējoties ES.
  Laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam finansēšanai kandidātvalstīs (Horvātijā, Turcijā un Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā) arvien vairāk jānotiek saskaņā ar EIB pirmspievienošanās mehānismu, kurš laika gaitā jāpaplašina, lai aptvertu potenciālās kandidātvalstis Rietumbalkānos atbilstīgi to pievienošanās procesa norisei. |
| Grozījums Nr. 9 |
| 11. apsvērums |
| (11) Saistībā ar valstīm, uz kurām attiecas DCECI, EIB finansēšanas darījumi Āzijas un Latīņamerikas valstīs
  tiks
  pakāpeniski
  saskaņoti
  ar ES sadarbības stratēģiju šajos reģionos, un
  tie papildinās
  no Kopienas budžeta
  finansētos instrumentus
  . “Savstarpējās intereses” koncepcija, kas līdz šim praksē aprobežojās ar tādu projektu finansēšanu, kuros iesaistīti ES uzņēmumi,
  tiks paplašināta
  , lai ņemtu vērā vides ilgtspējības veicināšanu un reģionālo integrāciju (piemēram, transporta, telekomunikāciju un enerģētikas projekti, kas atbalsta savstarpēju saistību). EIB jācenšas pakāpeniski paplašināt savu darbību lielākā skaitā valstu šajos reģionos, tostarp nabadzīgākajās valstīs. Centrālāzijā EIB jākoncentrējas uz
  lieliem
  energoapgādes un enerģijas pārvades projektiem ar pārrobežu ietekmi. EIB finansēšanas darījumi Centrālāzijā jāveic ciešā sadarbībā ar ERAB, jo īpaši saskaņā ar noteikumiem, kuri jānosaka trīspusējā Saprašanās memorandā starp Komisiju, EIB un ERAB. Lai uzlabotu ES intervences pārredzamību Latīņamerikā, īpaša summa jāatvēl Latīņamerikas finansēšanas mehānismam. | (11) Saistībā ar valstīm, uz kurām attiecas DCECI,
  EIB jāturpina un jākonsolidē darbības, koncentrējoties uz projektiem, kas veicina Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu, sekmē ilgtspējīgu attīstību un uzlabo vides aizsardzību.
  EIB finansēšanas darījumi Āzijas un Latīņamerikas valstīs pakāpeniski
  jāsaskaņo
  ar ES sadarbības stratēģiju šajos reģionos, un tiem jāpapildina
  no Kopienas budžeta finansētie instrumenti. “Savstarpējās intereses” koncepcija, kas līdz šim praksē aprobežojās ar tādu projektu finansēšanu, kuros iesaistīti ES uzņēmumi,
  jāpaplašina
  , lai ņemtu vērā vides ilgtspējības veicināšanu un reģionālo integrāciju (piemēram, transporta, telekomunikāciju un enerģētikas projekti, kas atbalsta savstarpēju saistību). EIB jācenšas pakāpeniski paplašināt savu darbību lielākā skaitā valstu šajos reģionos, tostarp nabadzīgākajās valstīs. Centrālāzijā EIB jākoncentrējas uz
  vides infrastruktūras, noturīgas
  energoapgādes un enerģijas pārvades projektiem ar pārrobežu ietekmi. EIB finansēšanas darījumi Centrālāzijā jāveic ciešā sadarbībā ar ERAB, jo īpaši saskaņā ar noteikumiem, kuri jānosaka trīspusējā Saprašanās memorandā starp Komisiju, EIB un ERAB. Lai uzlabotu ES intervences pārredzamību Latīņamerikā, īpaša summa jāatvēl Latīņamerikas finansēšanas mehānismam. |
| Grozījums Nr. 10 |
| 16. apsvērums |
| (16) Jāpaplašina EIB un Komisijas ziņojumi par EIB finansēšanas darījumiem. Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no EIB, Komisijai katru gadu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par EIB finansēšanas darījumiem, kas veikti saskaņā ar šo lēmumu. | (16) Jāveicina EIB un Komisijas ziņojumi par EIB finansēšanas darījumiem
  , kā arī pašas EIB spēja veikt novērtējumus
  . Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no EIB, Komisijai
  jāsagatavo savs novērtējums, lielu aizdevumu projektu gadījumos izmantojot neatkarīgus ārējos ekspertus, un
  katru gadu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par EIB finansēšanas darījumiem, kas veikti saskaņā ar šo lēmumu.
  Šajā ziņojumā jāiekļauj novērtējums par EIB finansēšanas darījumu ieguldījumu ES ārpolitikas mērķu sasniegšanā. Turklāt šim ziņojumam jāpievieno saraksts ar EIB atbalstītajiem aizdevumiem atkarībā no tā, cik lielā mēra tie ir pakļauti riskiem atbilstoši EIB novērtējumam. |
| Grozījums Nr. 11 |
| 17. apsvērums |
| (17) Ar šo lēmumu izveidotajai Kopienas garantijai jāsedz EIB finansēšanas darījumi, kas uzsākti septiņu gadu laikposmā, kurš sākas 2007. gada 1. janvārī. Lai varētu konstruktīvi novērtēt notikumus minētā laikposma pirmajā pusē, EIB un Komisijai jāsagatavo šā lēmuma termiņa vidusposma pārskats. | (17) Ar šo lēmumu izveidotajai Kopienas garantijai jāsedz EIB finansēšanas darījumi, kas uzsākti septiņu gadu laikposmā, kurš sākas 2007. gada 1. janvārī. Lai varētu konstruktīvi novērtēt notikumus minētā laikposma pirmajā pusē, EIB un Komisijai jāsagatavo šā lēmuma termiņa vidusposma pārskats.
  Pārskats ir jāveic, pamatojies uz plašām ieinteresēto pušu apspriedēm par EIB darījumu ietekmi. |
| Grozījums Nr. 12 |
| 18. apsvērums |
| (18) EIB finansēšanas darījumus jāturpina pārvaldīt saskaņā ar Bankas noteikumiem un kārtību, ieskaitot atbilstīgus kontroles pasākumus, kā arī saskaņā ar attiecīgiem noteikumiem un procedūrām attiecībā uz Revīzijas palātu un OLAF. | (18) EIB finansēšanas darījumus jāturpina pārvaldīt saskaņā ar Bankas noteikumiem un kārtību, ieskaitot atbilstīgus kontroles pasākumus, kā arī saskaņā ar attiecīgiem noteikumiem un procedūrām attiecībā uz Revīzijas palātu un OLAF.
  Saskaņā ar EK līguma 267. pantu, kurā izklāstīti EIB uzdevumi, EIB jāpārliecinās ka tās finansētos projektus nevar pilnībā finansēt ar atsevišķu dalībvalstu rīcībā esošo līdzekļu palīdzību un, jo īpaši, ka netiek veiktas darbības, kas deformē konkurenci ar kredītiestādēm un investīciju iestādēm. |
| Grozījums Nr. 13 |
| 20. apsvērums |
| (20) EIB, apspriežoties ar Komisiju, jāsagatavo orientējošs daudzgadu plāns attiecībā uz EIB noslēgto finansēšanas darījumu apjomu, lai nodrošinātu atbilstīgu budžeta plānošanu Garantiju fonda finansējumam, | (20) EIB, apspriežoties ar Komisiju, jāsagatavo orientējošs daudzgadu plāns attiecībā uz EIB noslēgto finansēšanas darījumu apjomu, lai nodrošinātu atbilstīgu budžeta plānošanu Garantiju fonda finansējumam.
  Budžeta plānā, ko nosūta Eiropas Parlamentam, Komisijai jāņem vērā aprēķinātā ietekme uz budžetu. |
| Grozījums Nr. 14 |
| 1. panta 2. punkts |
| 2. Kopienas garantijas maksimālais segums ir
  65 %
  no EIB finansēšanas darījumos piešķirto kredītu un garantiju kopsummas, atņemot atmaksātās summas un pieskaitot visas saistītās summas. | 2. Kopienas garantijas maksimālais segums ir
  55 %
  no EIB finansēšanas darījumos piešķirto kredītu un garantiju kopsummas, atņemot atmaksātās summas un pieskaitot visas saistītās summas. |
| Grozījums Nr. 15 |
| 2. panta 2. punkts |
| 2. Atsevišķas valstis kļūst tiesīgas pretendēt uz aizdevumiem un garantijām saskaņā ar reģionālajiem limitiem un apakšlimitiem, kad un ja tās izpilda attiecīgus nosacījumus atbilstīgi
  ES
  augsta līmeņa nolīgumiem ar attiecīgo valsti par politiskiem un makroekonomiskiem jautājumiem. Komisija, apspriežoties ar EIB, nosaka, kad atsevišķa valsts ir izpildījusi attiecīgos nosacījumus, un ziņo par to EIB. | 2. Atsevišķas valstis kļūst tiesīgas pretendēt uz aizdevumiem un garantijām saskaņā ar reģionālajiem limitiem un apakšlimitiem, kad un ja tās izpilda attiecīgus nosacījumus atbilstīgi
  Eiropas Savienības politikai un
  augsta līmeņa nolīgumiem ar attiecīgo valsti par politiskiem un makroekonomiskiem jautājumiem. Komisija, apspriežoties ar EIB, nosaka, kad atsevišķa valsts ir izpildījusi attiecīgos nosacījumus, un
  pēc tam, kad par šo lēmumu un tā iemesliem informēts Eiropas Parlaments un Padome,
  ziņo par to EIB. |
| Grozījums Nr. 16 |
| 2. panta 4. punkts |
| 4. Ja rodas nopietnas bažas par politisko vai ekonomisko stāvokli konkrētā valstī, Komisija un EIB var nolemt pārtraukt EIB finansēšanas darījumus šādā valstī. | 4. Ja rodas nopietnas bažas par politisko vai ekonomisko stāvokli konkrētā valstī, Komisija un EIB var nolemt pārtraukt EIB finansēšanas darījumus šādā valstī.
  Šādos gadījumos Komisija savu lēmumu un tā iemeslus dara zināmus Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| Grozījums Nr. 17 |
| 3. panta 2. punkts |
| 2. Komisija un EIB kopīgi lemj par rezerves pilnvaru izmantošanu. Komisijai un EIB palīdz Ekonomikas un finanšu komiteja, kas izveidota ar Līguma 114. panta 2. punktu. | 2. Komisija un EIB kopīgi lemj par rezerves pilnvaru izmantošanu.
  Jāpiemēro 2. panta 2. punkta noteikumi par attiecīgiem nosacījumiem un pienākumu informēt Eiropas Parlamentu.
  Komisijai un EIB palīdz Ekonomikas un finanšu komiteja, kas izveidota ar Līguma 114. panta 2. punktu. |
| Grozījums Nr. 18 |
| 4. panta 4. punkts |
| 4. EIB finansēšanas darījumu atbilstību Eiropas Savienības ārpolitikai un mērķiem uzrauga saskaņā ar 7. pantu. | 4. EIB finansēšanas darījumu atbilstību Eiropas Savienības ārpolitikai un mērķiem uzrauga saskaņā ar 7. pantu,
  un ar jaunajā ārlietu finansēšanas instrumentā 2007. līdz 2013. gadam paredzētā strukturētā dialoga ar Eiropas Parlamentu palīdzību to uzrauga Komisija
  . |
| Grozījums Nr. 19 |
| 6. panta 2.a punkts (jauns) |
| | 2.a Ja valsts vadītājs, valdības loceklis, dalībvalsts parlamenta deputāts, Komisijas loceklis vai Eiropas Parlamenta deputāts ir tieši vai netieši saistīts ar organizāciju, kas gūst labumu no Kopienas garantētās EIB darbības, bankas pārbaudes komiteja sagatavo īpašu ziņojumu saistībā ar lēmumu par Kopienas garantiju. Šis punkts neattiecas uz pašreizējiem Kopienas garantijas nolīgumiem, kuri tika noslēgti, pamatojoties uz parastiem noteiktumiem un kuri, ņemot vērā to būtību un finansiālās sekas, nav nozīmīgi nevienai no iesaistītajām pusēm. |
| Grozījums Nr. 20 |
| 7. panta 1.a punkts (jauns) |
| | 1.a Ikgadējā ziņojumā iekļauj vispārēju novērtējumu par galvenajām problēmām, kas skartas ietekmes uz ilgtspējību novērtējumā attiecībā uz 8.d apsvērumā minētajiem aizdevumu projektiem, kā arī Komisijas ieteikumi EIB par to, kā novērst šīs problēmas. |
| Grozījums Nr. 21 |
| 7. panta 2.a punkts (jauns) |
| | 2.a Turklāt Komisijai jāsaņem ārējo ekspertu slēdziens, kad vien tas nepieciešams, lai sagatavotu neatkarīgu novērtējumu par EIB finanšu darījumu ieguldījumu. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 1

1. atsauce

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 181.a pantu,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā
  179. un
  181.a pantu,

Grozījums Nr. 2

6. apsvērums

(6) ES ārējās attiecības no 2007. gada atbalstīs arī ar jaunajiem finanšu instrumentiem, t. i., IPA, ENPI un DCECI
  un
  Stabilitātes instrumentu.

(6) ES ārējās attiecības no 2007. gada atbalstīs arī ar jaunajiem finanšu instrumentiem, t. i., IPA, ENPI un DCECI, Stabilitātes instrumentu
  un Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu
  .

Grozījums Nr. 3

7. apsvērums

(7) EIB finansēšanas darījumiem jāatbilst ES ārpolitikai un jāatbalsta šī politika, tostarp īpaši reģionālie mērķi. EIB finansēšanas darījumiem jānotiek valstīs, kuras izpilda attiecīgus nosacījumus atbilstīgi ES augsta līmeņa nolīgumiem par politiskiem un makroekonomiskiem jautājumiem.

(7) EIB finansēšanas darījumiem jāatbilst ES ārpolitikai un jāatbalsta šī politika, tostarp īpaši reģionālie mērķi
  , kā arī jāpalīdz īstenot vispārējo uzdevumu saistībā ar demokrātijas un tiesiskuma ieviešanu un stiprināšanu, jāatbalsta cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas mērķis, kā arī jāsekmē to starptautisko nolīgumu vides jomā izpilde, kuros Kopiena vai dalībvalstis ir līgumslēdzējas puses
  . EIB finansēšanas darījumiem jānotiek valstīs, kuras izpilda attiecīgus nosacījumus atbilstīgi ES augsta līmeņa nolīgumiem par politiskiem un makroekonomiskiem jautājumiem.
  EIB sadarbībā ar Komisiju jāizskata jautājums par ex-post kontroles mehānisma izveidi, lai nodrošinātu, ka, īstenojot EIB finansētās darbībās ārpus Kopienas, tiek aizsargātas ES vērtības.

Grozījums Nr. 4

8.a apsvērums (jauns)

(8a) Mērķnozaru uzskaitījums, kas iekļauts 9. līdz 12. apsvērumā, nav pilnīgs, un tas nedrīkst likt šķēršļus centieniem panākt lielāku saskaņotību ar citiem iepriekš minētajiem ārpolitikas finansēšanas instrumentiem.

Grozījums Nr. 5

8.b apsvērums (jauns)

(8b) Turklāt ir jāpaplašina informācija, ko saņem Eiropas Parlaments, kā arī jāstiprina rūpīgas pārbaudes iespējas, tostarp nosūtot Komisijas vai EIB sagatavotos stratēģiskās plānošanas dokumentus.

Grozījums Nr. 6

8.c apsvērums (jauns)

(8c) EIB ir jānodrošina, ka tās kreditēšanas darbības pilnībā atbalsta Eiropas Savienības politikas mērķus to starptautisko nolīgumu par noturīgu attīstību mērķus, ko parakstījusi Eiropas Savienība un tās dalībvalstis. EIB ir jāvelta uzmanība tiem projektiem, kas sekmē ANO Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu un palīdz sasniegt ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Kioto protokolā par klimta pārmaiņām izvirzītos mērķus par siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanu, kreditējot projektus, kas saistīti ar energotaupību, energoefektivitāti un neizsīkstošo enerģijas avotu attīstīšanu. EIB jānodrošina, ka visi lēmumi par aizdevuma piešķiršanu ir balstīti uz Konvencijā par bioloģisko daudzveidību formulēto piesardzības principu.

Grozījums Nr. 7

8.d apsvērums (jauns)

(8d) EIB ir jānodrošina, ka individuālie projekti tiek pakļauti ietekmes uz ilgtspējību novērtējumiem, kurus veic neatkarīgi no projekta sponsoriem un EIB.

Grozījums Nr. 8

9. apsvērums

(9) Attiecībā uz pirmspievienošanās valstīm EIB finansēšanas darījumiem šajās valstīs jāatspoguļo prioritātes, kas noteiktas pievienošanās partnerībās, Eiropas partnerībās, stabilizācijas un asociācijas nolīgumos un sarunās ar ES. Veicot ES darbības Rietumbalkānos, pakāpeniski jāpāriet no atjaunošanas atbalsta uz pirmsiestāšanās atbalstu. Šajā kontekstā EIB darbībai jācenšas arī rosināt institūciju veidošanas aspektu, attiecīgā gadījumā sadarbojoties ar citām reģionā aktīvām starptautiskām finanšu institūcijām. Laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam finansēšanai kandidātvalstīs (Horvātijā, Turcijā un Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā) arvien vairāk jānotiek saskaņā ar EIB pirmspievienošanās mehānismu, kurš laika gaitā jāpaplašina, lai aptvertu potenciālās kandidātvalstis Rietumbalkānos atbilstīgi to pievienošanās procesa norisei.

(9) Attiecībā uz pirmspievienošanās valstīm EIB finansēšanas darījumiem šajās valstīs jāatspoguļo prioritātes, kas noteiktas pievienošanās partnerībās, Eiropas partnerībās, stabilizācijas un asociācijas nolīgumos un sarunās ar ES. Veicot ES darbības Rietumbalkānos, pakāpeniski jāpāriet no atjaunošanas atbalsta uz pirmspievienošanās atbalstu. Šajā kontekstā EIB darbībai jācenšas arī rosināt institūciju veidošanas aspektu, attiecīgā gadījumā sadarbojoties ar citām reģionā aktīvām starptautiskām finanšu institūcijām.
  Turklāt ir būtiski veicināt tirdzniecību Rietumbalkānu valstīs, jo tas ir nozīmīgs instruments, lai uzsvērtu, cik svarīga ir pāreja no atjaunošanas atbalsta uz pirmspievienošanās atbalstu, tādējādi vēl vairāk integrējoties ES.
  Laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam finansēšanai kandidātvalstīs (Horvātijā, Turcijā un Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā) arvien vairāk jānotiek saskaņā ar EIB pirmspievienošanās mehānismu, kurš laika gaitā jāpaplašina, lai aptvertu potenciālās kandidātvalstis Rietumbalkānos atbilstīgi to pievienošanās procesa norisei.

Grozījums Nr. 9

11. apsvērums

(11) Saistībā ar valstīm, uz kurām attiecas DCECI, EIB finansēšanas darījumi Āzijas un Latīņamerikas valstīs
  tiks
  pakāpeniski
  saskaņoti
  ar ES sadarbības stratēģiju šajos reģionos, un
  tie papildinās
  no Kopienas budžeta
  finansētos instrumentus
  . “Savstarpējās intereses” koncepcija, kas līdz šim praksē aprobežojās ar tādu projektu finansēšanu, kuros iesaistīti ES uzņēmumi,
  tiks paplašināta
  , lai ņemtu vērā vides ilgtspējības veicināšanu un reģionālo integrāciju (piemēram, transporta, telekomunikāciju un enerģētikas projekti, kas atbalsta savstarpēju saistību). EIB jācenšas pakāpeniski paplašināt savu darbību lielākā skaitā valstu šajos reģionos, tostarp nabadzīgākajās valstīs. Centrālāzijā EIB jākoncentrējas uz
  lieliem
  energoapgādes un enerģijas pārvades projektiem ar pārrobežu ietekmi. EIB finansēšanas darījumi Centrālāzijā jāveic ciešā sadarbībā ar ERAB, jo īpaši saskaņā ar noteikumiem, kuri jānosaka trīspusējā Saprašanās memorandā starp Komisiju, EIB un ERAB. Lai uzlabotu ES intervences pārredzamību Latīņamerikā, īpaša summa jāatvēl Latīņamerikas finansēšanas mehānismam.

(11) Saistībā ar valstīm, uz kurām attiecas DCECI,
  EIB jāturpina un jākonsolidē darbības, koncentrējoties uz projektiem, kas veicina Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu, sekmē ilgtspējīgu attīstību un uzlabo vides aizsardzību.
  EIB finansēšanas darījumi Āzijas un Latīņamerikas valstīs pakāpeniski
  jāsaskaņo
  ar ES sadarbības stratēģiju šajos reģionos, un tiem jāpapildina
  no Kopienas budžeta finansētie instrumenti. “Savstarpējās intereses” koncepcija, kas līdz šim praksē aprobežojās ar tādu projektu finansēšanu, kuros iesaistīti ES uzņēmumi,
  jāpaplašina
  , lai ņemtu vērā vides ilgtspējības veicināšanu un reģionālo integrāciju (piemēram, transporta, telekomunikāciju un enerģētikas projekti, kas atbalsta savstarpēju saistību). EIB jācenšas pakāpeniski paplašināt savu darbību lielākā skaitā valstu šajos reģionos, tostarp nabadzīgākajās valstīs. Centrālāzijā EIB jākoncentrējas uz
  vides infrastruktūras, noturīgas
  energoapgādes un enerģijas pārvades projektiem ar pārrobežu ietekmi. EIB finansēšanas darījumi Centrālāzijā jāveic ciešā sadarbībā ar ERAB, jo īpaši saskaņā ar noteikumiem, kuri jānosaka trīspusējā Saprašanās memorandā starp Komisiju, EIB un ERAB. Lai uzlabotu ES intervences pārredzamību Latīņamerikā, īpaša summa jāatvēl Latīņamerikas finansēšanas mehānismam.

Grozījums Nr. 10

16. apsvērums

(16) Jāpaplašina EIB un Komisijas ziņojumi par EIB finansēšanas darījumiem. Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no EIB, Komisijai katru gadu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par EIB finansēšanas darījumiem, kas veikti saskaņā ar šo lēmumu.

(16) Jāveicina EIB un Komisijas ziņojumi par EIB finansēšanas darījumiem
  , kā arī pašas EIB spēja veikt novērtējumus
  . Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no EIB, Komisijai
  jāsagatavo savs novērtējums, lielu aizdevumu projektu gadījumos izmantojot neatkarīgus ārējos ekspertus, un
  katru gadu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par EIB finansēšanas darījumiem, kas veikti saskaņā ar šo lēmumu.
  Šajā ziņojumā jāiekļauj novērtējums par EIB finansēšanas darījumu ieguldījumu ES ārpolitikas mērķu sasniegšanā. Turklāt šim ziņojumam jāpievieno saraksts ar EIB atbalstītajiem aizdevumiem atkarībā no tā, cik lielā mēra tie ir pakļauti riskiem atbilstoši EIB novērtējumam.

Grozījums Nr. 11

17. apsvērums

(17) Ar šo lēmumu izveidotajai Kopienas garantijai jāsedz EIB finansēšanas darījumi, kas uzsākti septiņu gadu laikposmā, kurš sākas 2007. gada 1. janvārī. Lai varētu konstruktīvi novērtēt notikumus minētā laikposma pirmajā pusē, EIB un Komisijai jāsagatavo šā lēmuma termiņa vidusposma pārskats.

(17) Ar šo lēmumu izveidotajai Kopienas garantijai jāsedz EIB finansēšanas darījumi, kas uzsākti septiņu gadu laikposmā, kurš sākas 2007. gada 1. janvārī. Lai varētu konstruktīvi novērtēt notikumus minētā laikposma pirmajā pusē, EIB un Komisijai jāsagatavo šā lēmuma termiņa vidusposma pārskats.
  Pārskats ir jāveic, pamatojies uz plašām ieinteresēto pušu apspriedēm par EIB darījumu ietekmi.

Grozījums Nr. 12

18. apsvērums

(18) EIB finansēšanas darījumus jāturpina pārvaldīt saskaņā ar Bankas noteikumiem un kārtību, ieskaitot atbilstīgus kontroles pasākumus, kā arī saskaņā ar attiecīgiem noteikumiem un procedūrām attiecībā uz Revīzijas palātu un OLAF.

(18) EIB finansēšanas darījumus jāturpina pārvaldīt saskaņā ar Bankas noteikumiem un kārtību, ieskaitot atbilstīgus kontroles pasākumus, kā arī saskaņā ar attiecīgiem noteikumiem un procedūrām attiecībā uz Revīzijas palātu un OLAF.
  Saskaņā ar EK līguma 267. pantu, kurā izklāstīti EIB uzdevumi, EIB jāpārliecinās ka tās finansētos projektus nevar pilnībā finansēt ar atsevišķu dalībvalstu rīcībā esošo līdzekļu palīdzību un, jo īpaši, ka netiek veiktas darbības, kas deformē konkurenci ar kredītiestādēm un investīciju iestādēm.

Grozījums Nr. 13

20. apsvērums

(20) EIB, apspriežoties ar Komisiju, jāsagatavo orientējošs daudzgadu plāns attiecībā uz EIB noslēgto finansēšanas darījumu apjomu, lai nodrošinātu atbilstīgu budžeta plānošanu Garantiju fonda finansējumam,

(20) EIB, apspriežoties ar Komisiju, jāsagatavo orientējošs daudzgadu plāns attiecībā uz EIB noslēgto finansēšanas darījumu apjomu, lai nodrošinātu atbilstīgu budžeta plānošanu Garantiju fonda finansējumam.
  Budžeta plānā, ko nosūta Eiropas Parlamentam, Komisijai jāņem vērā aprēķinātā ietekme uz budžetu.

Grozījums Nr. 14

1. panta 2. punkts

2. Kopienas garantijas maksimālais segums ir
  65 %
  no EIB finansēšanas darījumos piešķirto kredītu un garantiju kopsummas, atņemot atmaksātās summas un pieskaitot visas saistītās summas.

2. Kopienas garantijas maksimālais segums ir
  55 %
  no EIB finansēšanas darījumos piešķirto kredītu un garantiju kopsummas, atņemot atmaksātās summas un pieskaitot visas saistītās summas.

Grozījums Nr. 15

2. panta 2. punkts

2. Atsevišķas valstis kļūst tiesīgas pretendēt uz aizdevumiem un garantijām saskaņā ar reģionālajiem limitiem un apakšlimitiem, kad un ja tās izpilda attiecīgus nosacījumus atbilstīgi
  ES
  augsta līmeņa nolīgumiem ar attiecīgo valsti par politiskiem un makroekonomiskiem jautājumiem. Komisija, apspriežoties ar EIB, nosaka, kad atsevišķa valsts ir izpildījusi attiecīgos nosacījumus, un ziņo par to EIB.

2. Atsevišķas valstis kļūst tiesīgas pretendēt uz aizdevumiem un garantijām saskaņā ar reģionālajiem limitiem un apakšlimitiem, kad un ja tās izpilda attiecīgus nosacījumus atbilstīgi
  Eiropas Savienības politikai un
  augsta līmeņa nolīgumiem ar attiecīgo valsti par politiskiem un makroekonomiskiem jautājumiem. Komisija, apspriežoties ar EIB, nosaka, kad atsevišķa valsts ir izpildījusi attiecīgos nosacījumus, un
  pēc tam, kad par šo lēmumu un tā iemesliem informēts Eiropas Parlaments un Padome,
  ziņo par to EIB.

Grozījums Nr. 16

2. panta 4. punkts

4. Ja rodas nopietnas bažas par politisko vai ekonomisko stāvokli konkrētā valstī, Komisija un EIB var nolemt pārtraukt EIB finansēšanas darījumus šādā valstī.

4. Ja rodas nopietnas bažas par politisko vai ekonomisko stāvokli konkrētā valstī, Komisija un EIB var nolemt pārtraukt EIB finansēšanas darījumus šādā valstī.
  Šādos gadījumos Komisija savu lēmumu un tā iemeslus dara zināmus Eiropas Parlamentam un Padomei.

Grozījums Nr. 17

3. panta 2. punkts

2. Komisija un EIB kopīgi lemj par rezerves pilnvaru izmantošanu. Komisijai un EIB palīdz Ekonomikas un finanšu komiteja, kas izveidota ar Līguma 114. panta 2. punktu.

2. Komisija un EIB kopīgi lemj par rezerves pilnvaru izmantošanu.
  Jāpiemēro 2. panta 2. punkta noteikumi par attiecīgiem nosacījumiem un pienākumu informēt Eiropas Parlamentu.
  Komisijai un EIB palīdz Ekonomikas un finanšu komiteja, kas izveidota ar Līguma 114. panta 2. punktu.

Grozījums Nr. 18

4. panta 4. punkts

4. EIB finansēšanas darījumu atbilstību Eiropas Savienības ārpolitikai un mērķiem uzrauga saskaņā ar 7. pantu.

4. EIB finansēšanas darījumu atbilstību Eiropas Savienības ārpolitikai un mērķiem uzrauga saskaņā ar 7. pantu,
  un ar jaunajā ārlietu finansēšanas instrumentā 2007. līdz 2013. gadam paredzētā strukturētā dialoga ar Eiropas Parlamentu palīdzību to uzrauga Komisija
  .

Grozījums Nr. 19

6. panta 2.a punkts (jauns)

2.a Ja valsts vadītājs, valdības loceklis, dalībvalsts parlamenta deputāts, Komisijas loceklis vai Eiropas Parlamenta deputāts ir tieši vai netieši saistīts ar organizāciju, kas gūst labumu no Kopienas garantētās EIB darbības, bankas pārbaudes komiteja sagatavo īpašu ziņojumu saistībā ar lēmumu par Kopienas garantiju. Šis punkts neattiecas uz pašreizējiem Kopienas garantijas nolīgumiem, kuri tika noslēgti, pamatojoties uz parastiem noteiktumiem un kuri, ņemot vērā to būtību un finansiālās sekas, nav nozīmīgi nevienai no iesaistītajām pusēm.

Grozījums Nr. 20

7. panta 1.a punkts (jauns)

1.a Ikgadējā ziņojumā iekļauj vispārēju novērtējumu par galvenajām problēmām, kas skartas ietekmes uz ilgtspējību novērtējumā attiecībā uz 8.d apsvērumā minētajiem aizdevumu projektiem, kā arī Komisijas ieteikumi EIB par to, kā novērst šīs problēmas.

Grozījums Nr. 21

7. panta 2.a punkts (jauns)

2.a Turklāt Komisijai jāsaņem ārējo ekspertu slēdziens, kad vien tas nepieciešams, lai sagatavotu neatkarīgu novērtējumu par EIB finanšu darījumu ieguldījumu.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0508

Pārejas noteikums par valodu lietojumu

Eiropas Parlamenta lēmums par Reglamenta 139. panta jauno redakciju, pārejas noteikums par valodu lietojumu (2006/2244(REG))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā priekšsēdētāja 2006. gada 20. jūlija vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā priekšsēdētāja 2006. gada 20. jūlija vēstuli,

| — | ņemot vērā Reglamenta 201. un 202. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 201. un 202. pantu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A6-0391/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A6-0391/2006),

| A. | tā kā Parlaments 2004. gada 1. aprīlī savā Reglamentā iekļāva noteikumu, saskaņā ar kuru, piemērojot Parlamenta noteikumus par valodām, attiecībā uz to dalībvalstu oficiālajām valodām, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā, līdz 2006. gada 31. decembrim izņēmuma kārtā ir jāņem vērā “reālā un skaitliski pietiekamā nepieciešamo tulku un tulkotāju pieejamība”; |
| --- | --- |

A.

tā kā Parlaments 2004. gada 1. aprīlī savā Reglamentā iekļāva noteikumu, saskaņā ar kuru, piemērojot Parlamenta noteikumus par valodām, attiecībā uz to dalībvalstu oficiālajām valodām, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā, līdz 2006. gada 31. decembrim izņēmuma kārtā ir jāņem vērā “reālā un skaitliski pietiekamā nepieciešamo tulku un tulkotāju pieejamība”;

| B. | tā kā saistībā ar šīm valodām sasniegtie panākumi tomēr līdz gada beigām neļauj pilnībā atcelt pārejas noteikumu, bet gan būtu jāizmanto iespēja to pagarināt; |
| --- | --- |

B.

tā kā saistībā ar šīm valodām sasniegtie panākumi tomēr līdz gada beigām neļauj pilnībā atcelt pārejas noteikumu, bet gan būtu jāizmanto iespēja to pagarināt;

| C. | tā kā attiecībā uz bulgāru un rumāņu valodām, kuras ES oficiālajām valodām pievienosies 2007. gada 1. janvārī, zināmu laika posmu pastāvēs tās pašas grūtības un tā kā uz šo brīdi kā oficiālā valoda klāt nākusī īru valoda sagādā īpašas praktiskas problēmas; |
| --- | --- |

C.

tā kā attiecībā uz bulgāru un rumāņu valodām, kuras ES oficiālajām valodām pievienosies 2007. gada 1. janvārī, zināmu laika posmu pastāvēs tās pašas grūtības un tā kā uz šo brīdi kā oficiālā valoda klāt nākusī īru valoda sagādā īpašas praktiskas problēmas;

| D. | tā kā spēkā esošais pārejas noteikums būtu jāpārstrādā un līdz pašreizējā sasaukuma beigām jāpagarina, lai ņemtu vērā minētos aspektus; |
| --- | --- |

D.

tā kā spēkā esošais pārejas noteikums būtu jāpārstrādā un līdz pašreizējā sasaukuma beigām jāpagarina, lai ņemtu vērā minētos aspektus;

| E. | tā kā saskaņā ar Reglamenta 138. pantu tiek saglabāts mērķis īstenot daudzvalodību, |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar Reglamenta 138. pantu tiek saglabāts mērķis īstenot daudzvalodību,

| 1. | nolemj veikt minēto grozījumu Reglamentā; |
| --- | --- |

1.

nolemj veikt minēto grozījumu Reglamentā;

| 2. | nolemj, ka šis grozījums stājas spēkā no 2007. gada 1. janvāra; |
| --- | --- |

2.

nolemj, ka šis grozījums stājas spēkā no 2007. gada 1. janvāra;

| 3. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai, lai tās informētu. |
| --- | --- |

3.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai, lai tās informētu.

| SPĒKĀ ESOŠAIS TEKSTS | GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| 139. pants |
| 1.
  Izņēmuma kārtā attiecībā uz to dalībvalstu oficiālajām valodām, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā, no šī datuma un līdz 2006. gada 31. decembrim, piemērojot 138. pantu, jāņem vērā reālā un skaitliski pietiekamā nepieciešamo tulku un tulkotāju pieejamība. | 1.
  Pārejas laikā līdz sestā sasaukuma beigām ir pieļaujamas atkāpes no 138. panta noteikumiem, ja, neraugoties uz atbilstīgi veiktajiem pasākumiem, kādā no oficiālajām valodām nav pieejams pietiekams skaits tulku vai tulkotāju. |
| 2.
  Katru ceturksni ģenerālsekretārs iesniedz Prezidijam detalizētu ziņojumu par attīstību, kas ir panākta, lai pilnībā piemērotu 138. pantu, un nosūta tā kopiju visiem deputātiem. | 2.
  Prezidijs pēc ģenerālsekretāra ierosinājuma nosaka, vai attiecībā uz katru attiecīgo oficiālo valodu pastāv 1. punktā minētie nosacījumi, un ik pēc pusgada pārskata savu lēmumu, ņemot vērā ģenerālsekretāra ziņojumu par attīstību. Prezidijs nosaka vajadzīgos īstenošanas noteikumus. |
| | 2.a Piemēro īpašus noteikumus uz noteiktu laiku par tiesību aktu formulēšanu, kurus, ņemot vērā līgumus, ir pieņēmusi Padome, izņemot regulas, kuras Eiropas Parlaments un Padome pieņem kopīgi. |
| 3. Pēc Prezidija pamatota ieteikuma Parlaments var nolemt jebkurā laikā atcelt šo pantu pirms paredzētā termiņa vai 1. punktā norādītā laika posma beigās tā darbību pagarināt. | 3. Pēc Prezidija pamatota ieteikuma Parlaments var nolemt jebkurā laikā atcelt šo pantu pirms paredzētā termiņa vai 1. punktā norādītā laika posma beigās tā darbību pagarināt. |

SPĒKĀ ESOŠAIS TEKSTS

GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 1

139. pants

1.
  Izņēmuma kārtā attiecībā uz to dalībvalstu oficiālajām valodām, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā, no šī datuma un līdz 2006. gada 31. decembrim, piemērojot 138. pantu, jāņem vērā reālā un skaitliski pietiekamā nepieciešamo tulku un tulkotāju pieejamība.

1.
  Pārejas laikā līdz sestā sasaukuma beigām ir pieļaujamas atkāpes no 138. panta noteikumiem, ja, neraugoties uz atbilstīgi veiktajiem pasākumiem, kādā no oficiālajām valodām nav pieejams pietiekams skaits tulku vai tulkotāju.

2.
  Katru ceturksni ģenerālsekretārs iesniedz Prezidijam detalizētu ziņojumu par attīstību, kas ir panākta, lai pilnībā piemērotu 138. pantu, un nosūta tā kopiju visiem deputātiem.

2.
  Prezidijs pēc ģenerālsekretāra ierosinājuma nosaka, vai attiecībā uz katru attiecīgo oficiālo valodu pastāv 1. punktā minētie nosacījumi, un ik pēc pusgada pārskata savu lēmumu, ņemot vērā ģenerālsekretāra ziņojumu par attīstību. Prezidijs nosaka vajadzīgos īstenošanas noteikumus.

2.a Piemēro īpašus noteikumus uz noteiktu laiku par tiesību aktu formulēšanu, kurus, ņemot vērā līgumus, ir pieņēmusi Padome, izņemot regulas, kuras Eiropas Parlaments un Padome pieņem kopīgi.

3. Pēc Prezidija pamatota ieteikuma Parlaments var nolemt jebkurā laikā atcelt šo pantu pirms paredzētā termiņa vai 1. punktā norādītā laika posma beigās tā darbību pagarināt.

3. Pēc Prezidija pamatota ieteikuma Parlaments var nolemt jebkurā laikā atcelt šo pantu pirms paredzētā termiņa vai 1. punktā norādītā laika posma beigās tā darbību pagarināt.

P6_TA(2006)0509

Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (COM(2005)0280 — C6-0288/2005 — 2005/0124(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0280) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0280) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 308. pantu, saskaņā ar kuru Padome apspriedās ar Parlamentu (C6-0288/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 308. pantu, saskaņā ar kuru Padome apspriedās ar Parlamentu (C6-0288/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Budžeta komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0306/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Budžeta komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0306/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu 2006. gada 12. oktobrī (2); |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu 2006. gada 12. oktobrī (2);

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi mainīt savu priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi mainīt savu priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu gadījumā, ja tā gatavojas atkāpties no Parlamenta apstiprinātās redakcijas; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu gadījumā, ja tā gatavojas atkāpties no Parlamenta apstiprinātās redakcijas;

| 4. | lūdz Padomi atkārtoti apspriesties ar Parlamentu, ja tā vēlas Komisijas priekšlikumu būtiski grozīt; |
| --- | --- |

4.

lūdz Padomi atkārtoti apspriesties ar Parlamentu, ja tā vēlas Komisijas priekšlikumu būtiski grozīt;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0414.

P6_TA(2006)0510

Pamattiesību aģentūra — pasākumi Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļā *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūrai piešķir pilnvaras veikt pasākumus Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļā minētajās jomās (COM(2005)0280 — C6-0289/2005 — 2005/0125(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0280) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0280) (1),

| — | ņemot vērā ES līguma 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES līguma 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā ES līguma 39. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru Padome konsultēja Parlamentu (C6-0289/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES līguma 39. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru Padome konsultēja Parlamentu (C6-0289/2005),

| — | ņemot vērā tā Reglamenta 93. un 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā Reglamenta 93. un 51. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0282/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0282/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu 2006. gada 12. oktobrī (2); |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu 2006. gada 12. oktobrī (2);

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0415.

P6_TA(2006)0511

Bulgārijas pievienošanās

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Bulgārijas pievienošanos Eiropas Savienībai (2006/2114(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 13. aprīlī sniegto piekrišanu Bulgārijas Republikas pieteikumam kļūt par Eiropas Savienības dalībvalsti (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 13. aprīlī sniegto piekrišanu Bulgārijas Republikas pieteikumam kļūt par Eiropas Savienības dalībvalsti (1),

| — | ņemot vērā Līgumu par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (2), kas parakstīts 2005. gada 25. aprīlī (Pievienošanās līgums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (2), kas parakstīts 2005. gada 25. aprīlī (Pievienošanās līgums),

| — | ņemot vērā Parlamenta daudzās rezolūcijas un ziņojumus par Bulgāriju kopš pievienošanās sarunu sākuma, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta daudzās rezolūcijas un ziņojumus par Bulgāriju kopš pievienošanās sarunu sākuma,

| — | ņemot vērā Komisijas regulāros ziņojumus par Bulgārijas gatavību pievienoties un jo īpaši Komisijas 2006. gada 26. septembra paziņojumu “Pārraudzības ziņojums par Bulgārijas un Rumānijas gatavību pievienoties Eiropas Savienībai” (COM(2006)0549), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas regulāros ziņojumus par Bulgārijas gatavību pievienoties un jo īpaši Komisijas 2006. gada 26. septembra paziņojumu “Pārraudzības ziņojums par Bulgārijas un Rumānijas gatavību pievienoties Eiropas Savienībai” (COM(2006)0549),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, kā arī Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0420/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, kā arī Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0420/2006),

| A. | tā kā Parlaments atzinīgi vērtē Komisijas un Padomes apstiprinājumu tam, ka Bulgārija ir pietiekami sagatavojusies, lai 2007. gada 1. janvārī kļūtu par ES dalībvalsti; |
| --- | --- |

A.

tā kā Parlaments atzinīgi vērtē Komisijas un Padomes apstiprinājumu tam, ka Bulgārija ir pietiekami sagatavojusies, lai 2007. gada 1. janvārī kļūtu par ES dalībvalsti;

| B. | tā kā Bulgārija pieteicās dalībai Eiropas Savienībā 1995. gada 14. decembrī, to oficiāli atzina par kandidātvalsti 1997. gada 16. jūlijā, sarunas sākās 2000. gada 15. februārī, tā veiksmīgi noslēdza pievienošanās sarunas 2004. gada 14. decembrī, parakstīja Pievienošanās līgumu 2005. gada 25. aprīlī un ir to ratificējusi, un kopā ar Rumāniju noslēgs vēsturisko piekto ES paplašināšanās kārtu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Bulgārija pieteicās dalībai Eiropas Savienībā 1995. gada 14. decembrī, to oficiāli atzina par kandidātvalsti 1997. gada 16. jūlijā, sarunas sākās 2000. gada 15. februārī, tā veiksmīgi noslēdza pievienošanās sarunas 2004. gada 14. decembrī, parakstīja Pievienošanās līgumu 2005. gada 25. aprīlī un ir to ratificējusi, un kopā ar Rumāniju noslēgs vēsturisko piekto ES paplašināšanās kārtu;

| C. | tā kā reformu virzība, ātrums un ritms ir bijis pastāvīgs un pats modernizācijas process ir jāuzskata par ieguvumu, ne tikai par priekšnosacījumu, lai pievienotos ES; |
| --- | --- |

C.

tā kā reformu virzība, ātrums un ritms ir bijis pastāvīgs un pats modernizācijas process ir jāuzskata par ieguvumu, ne tikai par priekšnosacījumu, lai pievienotos ES;

| D. | tā kā Bulgārijas milzīgie sasniegumi pārmaiņu procesā neapšaubāmi ir pelnījuši atzinību, jo īpaši Bulgārijas iedzīvotāju neizmērojamā pacietība, ar kādu viņi uzņēma līdz šim nepieredzētu politisku un ekonomisku pasākumu virkni; |
| --- | --- |

D.

tā kā Bulgārijas milzīgie sasniegumi pārmaiņu procesā neapšaubāmi ir pelnījuši atzinību, jo īpaši Bulgārijas iedzīvotāju neizmērojamā pacietība, ar kādu viņi uzņēma līdz šim nepieredzētu politisku un ekonomisku pasākumu virkni;

| E. | tā kā, tāpat kā daudzās citās dalībvalstīs, ir skaidrs, ka reformu process Bulgārijā turpināsies vēl daudzus gadus pēc pievienošanās, bet ir jomas, kurām jāvelta īpaša uzmanība un kurās, iespējams, veicami papildu pasākumi, lai veicinātu savlaicīgu rīcību; |
| --- | --- |

E.

tā kā, tāpat kā daudzās citās dalībvalstīs, ir skaidrs, ka reformu process Bulgārijā turpināsies vēl daudzus gadus pēc pievienošanās, bet ir jomas, kurām jāvelta īpaša uzmanība un kurās, iespējams, veicami papildu pasākumi, lai veicinātu savlaicīgu rīcību;

| F. | tā kā, pamatojoties uz Pievienošanās līgumā paredzētajiem pārejas pasākumiem un citām pilnvarām, valstu valdību ziņā ir lemt par migrācijas jautājumiem, kā, piemēram, ierobežojumiem brīvai darbaspēka apritei, un atzīstot, ka šis jautājums ir kļuvis aktuāls, ņemot vērā haotisku patvēruma un imigrācijas politiku vairākās dalībvalstīs, kas nav saistīta ar ES paplašināšanos, |
| --- | --- |

F.

tā kā, pamatojoties uz Pievienošanās līgumā paredzētajiem pārejas pasākumiem un citām pilnvarām, valstu valdību ziņā ir lemt par migrācijas jautājumiem, kā, piemēram, ierobežojumiem brīvai darbaspēka apritei, un atzīstot, ka šis jautājums ir kļuvis aktuāls, ņemot vērā haotisku patvēruma un imigrācijas politiku vairākās dalībvalstīs, kas nav saistīta ar ES paplašināšanos,

| 1. | apsveic Bulgāriju un atzinīgi vērtē šīs valsts pievienošanos 2007. gada 1. janvārī, sagaida, ka darbu savlaicīgi uzsāks Bulgārijas 18 Eiropas Parlamenta deputāti, kā arī Komisijas loceklis un šīs valsts ierēdņi ES iestādēs, un pauž atzinību par Bulgārijas novērotāju izcilo ieguldījumu Eiropas Parlamenta darbā kopš 2005. gada septembra; |
| --- | --- |

1.

apsveic Bulgāriju un atzinīgi vērtē šīs valsts pievienošanos 2007. gada 1. janvārī, sagaida, ka darbu savlaicīgi uzsāks Bulgārijas 18 Eiropas Parlamenta deputāti, kā arī Komisijas loceklis un šīs valsts ierēdņi ES iestādēs, un pauž atzinību par Bulgārijas novērotāju izcilo ieguldījumu Eiropas Parlamenta darbā kopš 2005. gada septembra;

| 2. | apsveic Komisijas Paplašināšanās ģenerāldirektorātu par profesionālu un pašaizliedzīgu sniegumu, veicot pārraudzību, jo īpaši pēdējo gadu laikā, kad paātrinājās progress virzībā uz pievienošanos, un atzinīgi vērtē ģenerāldirektorāta līdzsvaroto Bulgārijas gatavības novērtējumu; |
| --- | --- |

2.

apsveic Komisijas Paplašināšanās ģenerāldirektorātu par profesionālu un pašaizliedzīgu sniegumu, veicot pārraudzību, jo īpaši pēdējo gadu laikā, kad paātrinājās progress virzībā uz pievienošanos, un atzinīgi vērtē ģenerāldirektorāta līdzsvaroto Bulgārijas gatavības novērtējumu;

| 3. | atzinīgi vērtē Bulgārijas prezidenta 2006. gada 29. oktobra vēlēšanu rezultātus; mudina prezidentu turpināt virzību uz integrāciju Eiropas Savienībā un īstenot šādai virzībai nepieciešamās reformas; vienlaikus pauž nožēlu par to, ka vēlēšanās sevi spēcīgi apliecināja pret integrāciju ES vērsti spēki, un aicina prezidentu otrā pilnvaru termiņa laikā pievērsties to Bulgārijas pilsoņu problēmām, kuri ir kritiski noskaņoti pret Bulgārijas pievienošanos ES; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē Bulgārijas prezidenta 2006. gada 29. oktobra vēlēšanu rezultātus; mudina prezidentu turpināt virzību uz integrāciju Eiropas Savienībā un īstenot šādai virzībai nepieciešamās reformas; vienlaikus pauž nožēlu par to, ka vēlēšanās sevi spēcīgi apliecināja pret integrāciju ES vērsti spēki, un aicina prezidentu otrā pilnvaru termiņa laikā pievērsties to Bulgārijas pilsoņu problēmām, kuri ir kritiski noskaņoti pret Bulgārijas pievienošanos ES;

| 4. | atzīmē jomas, kurās nepieciešama turpmāka virzība, steidzamu un pastāvīgu nepieciešamību sasniegt reālus rezultātus, kā arī dažādus aizsardzības un citus papildu pasākumus, kas vajadzības gadījumā ir pieejami, lai risinātu ieilgušas grūtības; aicina Bulgārijas iestādes nekavējoties un apņēmīgi rīkoties, lai novērstu vai mazinātu vajadzību īstenot šādus pasākumus, uzstāj, ka Parlamentam nepārtraukti jāpiedalās uzraudzības pasākumos, un pieprasa, lai Komisija arī turpmāk pilnībā iesaista Parlamentu, apsverot iespēju piemērot drošības klauzulas noteikumus, jo Komisijas priekšsēdētājs ir piekritis nodrošināt Parlamenta līdzdalību gadījumā, ja tiek piemērota Akta par pievienošanās nosacījumiem 39. panta drošības klauzula, atliekot pievienošanos līdz 2008. gadam; |
| --- | --- |

4.

atzīmē jomas, kurās nepieciešama turpmāka virzība, steidzamu un pastāvīgu nepieciešamību sasniegt reālus rezultātus, kā arī dažādus aizsardzības un citus papildu pasākumus, kas vajadzības gadījumā ir pieejami, lai risinātu ieilgušas grūtības; aicina Bulgārijas iestādes nekavējoties un apņēmīgi rīkoties, lai novērstu vai mazinātu vajadzību īstenot šādus pasākumus, uzstāj, ka Parlamentam nepārtraukti jāpiedalās uzraudzības pasākumos, un pieprasa, lai Komisija arī turpmāk pilnībā iesaista Parlamentu, apsverot iespēju piemērot drošības klauzulas noteikumus, jo Komisijas priekšsēdētājs ir piekritis nodrošināt Parlamenta līdzdalību gadījumā, ja tiek piemērota Akta par pievienošanās nosacījumiem 39. panta drošības klauzula, atliekot pievienošanos līdz 2008. gadam;

| 5. | mudina dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, steidzami ratificēt Pievienošanās līgumu; |
| --- | --- |

5.

mudina dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, steidzami ratificēt Pievienošanās līgumu;

Politiskie kritēriji

| 6. | uzstāj, ka ikvienai nozarei ir jābūt maksimāli pārredzamai, tai skaitā privatizācijas, konkursa un valsts iepirkuma procedūru norisei, iecelšanai un paaugstināšanai amatā valsts dienestā un tiesu iestādēs, kā arī jebkura līmeņa tiesvedībai, lai veicinātu labu pārvaldību, efektivitāti un sabiedrības uzticību; |
| --- | --- |

6.

uzstāj, ka ikvienai nozarei ir jābūt maksimāli pārredzamai, tai skaitā privatizācijas, konkursa un valsts iepirkuma procedūru norisei, iecelšanai un paaugstināšanai amatā valsts dienestā un tiesu iestādēs, kā arī jebkura līmeņa tiesvedībai, lai veicinātu labu pārvaldību, efektivitāti un sabiedrības uzticību;

| 7. | pieprasa stiprināt Bulgārijas ombuda pilnvaras, lai tas spētu labot administratīvas kļūdas un darboties kā korupcijas novēršanas mehānisms, tādējādi, iespējams, palielinot iestāžu darbības pārredzamību; |
| --- | --- |

7.

pieprasa stiprināt Bulgārijas ombuda pilnvaras, lai tas spētu labot administratīvas kļūdas un darboties kā korupcijas novēršanas mehānisms, tādējādi, iespējams, palielinot iestāžu darbības pārredzamību;

| 8. | slavē Bulgārijas iestāžu pastāvīgos centienus nodrošināt saistību izpildi tieslietu un iekšlietu jomā, kā arī pasākumus, kas īstenoti, lai cīnītos pret organizēto noziedzību un korupciju un lai pabeigtu tiesu iestāžu reformu; sagaida, ka tiks enerģiski īstenoti tādi pasākumi kā policijas izmeklētāju labāka apmācība attiecībā uz pirmstiesas izmeklēšanu, pretkorupcijas stratēģijas labāka koordinēšana starp iesaistītajām iestādēm un valsts pārvaldes inspekciju institucionālās kompetences stiprināšana un ka šo pasākumu īstenošana sniegs reālus, uzskatāmus rezultātus, tai skaitā veiksmīgi izvirzītas apsūdzības nopietnu noziegumu līdzdalībniekiem un šo personu notiesāšanu; |
| --- | --- |

8.

slavē Bulgārijas iestāžu pastāvīgos centienus nodrošināt saistību izpildi tieslietu un iekšlietu jomā, kā arī pasākumus, kas īstenoti, lai cīnītos pret organizēto noziedzību un korupciju un lai pabeigtu tiesu iestāžu reformu; sagaida, ka tiks enerģiski īstenoti tādi pasākumi kā policijas izmeklētāju labāka apmācība attiecībā uz pirmstiesas izmeklēšanu, pretkorupcijas stratēģijas labāka koordinēšana starp iesaistītajām iestādēm un valsts pārvaldes inspekciju institucionālās kompetences stiprināšana un ka šo pasākumu īstenošana sniegs reālus, uzskatāmus rezultātus, tai skaitā veiksmīgi izvirzītas apsūdzības nopietnu noziegumu līdzdalībniekiem un šo personu notiesāšanu;

| 9. | sagaida, ka īpaša vērība nekavējoties tiks pievērsta Komisijas pēdējā uzraudzības ziņojumā norādītajiem kritērijiem, lai novērstu jebkuru aizsardzības mehānismu iespējamu izmantošanu; pieprasa efektīvāk rīkoties, lai identificētu, pakļautu kriminālvajāšanai un konfiscētu organizētās noziedzības līdzdalībnieku līdzekļus; turklāt uzstāj, ka ir jāsasniedz reāli rezultāti, izpildot sodus un veicot kriminālvajāšanu lietās par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu; |
| --- | --- |

9.

sagaida, ka īpaša vērība nekavējoties tiks pievērsta Komisijas pēdējā uzraudzības ziņojumā norādītajiem kritērijiem, lai novērstu jebkuru aizsardzības mehānismu iespējamu izmantošanu; pieprasa efektīvāk rīkoties, lai identificētu, pakļautu kriminālvajāšanai un konfiscētu organizētās noziedzības līdzdalībnieku līdzekļus; turklāt uzstāj, ka ir jāsasniedz reāli rezultāti, izpildot sodus un veicot kriminālvajāšanu lietās par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu;

| 10. | atzinīgi vērtē uzlabojumus policijas un drošības dienestu organizācijā un pārvaldē, īstenojot jauno Likumu par Iekšlietu ministriju; pieprasa paplašināt īpašo uzdevumu policijas vienības, kuras iesaistītas cīņā pret organizēto noziedzību, korupciju — jo īpaši uz robežas —, narkotiku un cilvēku tirdzniecību, turklāt pieprasa uzlabot atalgojumu un dienesta apstākļus, izcilu virsnieku strauju paaugstināšanu amatā un vismūsdienīgākā ekipējuma nodrošināšanu; vienlaikus dalībvalstīm tiek lūgts nodrošināt specializētu apmācību policijas virsniekiem ar īpašām zināšanām un šo virsnieku turpmāku norīkošanu Bulgārijas policijas dienestā, lai palīdzētu izmeklēt vēl neatklātus noziegumus, kas izpelnījušies plašu ievērību, un ierobežotu noziedzīgo aprindu vadoņu iespējas rīkoties; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē uzlabojumus policijas un drošības dienestu organizācijā un pārvaldē, īstenojot jauno Likumu par Iekšlietu ministriju; pieprasa paplašināt īpašo uzdevumu policijas vienības, kuras iesaistītas cīņā pret organizēto noziedzību, korupciju — jo īpaši uz robežas —, narkotiku un cilvēku tirdzniecību, turklāt pieprasa uzlabot atalgojumu un dienesta apstākļus, izcilu virsnieku strauju paaugstināšanu amatā un vismūsdienīgākā ekipējuma nodrošināšanu; vienlaikus dalībvalstīm tiek lūgts nodrošināt specializētu apmācību policijas virsniekiem ar īpašām zināšanām un šo virsnieku turpmāku norīkošanu Bulgārijas policijas dienestā, lai palīdzētu izmeklēt vēl neatklātus noziegumus, kas izpelnījušies plašu ievērību, un ierobežotu noziedzīgo aprindu vadoņu iespējas rīkoties;

| 11. | slavē pārmaiņas, kas notikušas prokuratūras dienestā, stājoties amatā jaunajam ģenerālprokuroram, tai skaitā operatīvu rīcību un pasākumus, lai novērstu priekšlaicīgu izmeklēšanas izbeigšanu; pieprasa izstrādāt tiesību normas, lai no pienākumu izpildes atstādinātu tos maģistrātus, par kuru darbību tiek veikta disciplināra izmeklēšana, un nesaudzīgi vērsties pret prokuroriem, kuri kavējuši taisnīgu tiesu vai nepamatotu iemeslu dēļ izbeiguši lietu izskatīšanu; |
| --- | --- |

11.

slavē pārmaiņas, kas notikušas prokuratūras dienestā, stājoties amatā jaunajam ģenerālprokuroram, tai skaitā operatīvu rīcību un pasākumus, lai novērstu priekšlaicīgu izmeklēšanas izbeigšanu; pieprasa izstrādāt tiesību normas, lai no pienākumu izpildes atstādinātu tos maģistrātus, par kuru darbību tiek veikta disciplināra izmeklēšana, un nesaudzīgi vērsties pret prokuroriem, kuri kavējuši taisnīgu tiesu vai nepamatotu iemeslu dēļ izbeiguši lietu izskatīšanu;

| 12. | atzinīgi vērtē lēmumu nodrošināt piekļuvi slepenā dienesta dokumentiem — pasākumu, kas palīdzēs stiprināt sabiedrības uzticību un demonstrēs nepārprotamu atsacīšanos no pagātnes, — un iesaka šā procesa kontroli uzticēt objektīvai, bezpartejiskai un respektablai komisijai; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē lēmumu nodrošināt piekļuvi slepenā dienesta dokumentiem — pasākumu, kas palīdzēs stiprināt sabiedrības uzticību un demonstrēs nepārprotamu atsacīšanos no pagātnes, — un iesaka šā procesa kontroli uzticēt objektīvai, bezpartejiskai un respektablai komisijai;

| 13. | atkārtoti pieprasa uzlabot dzīves un higiēnas apstākļus bērnunamos, kā arī aprūpes iestādēs personām ar garīgo un fizisko spēju traucējumiem, atzīstot, ka pašreizējie projekti un prioritātes pietiekami nenodrošina šajās iestādēs esošo cilvēku vajadzības, un tāpēc pieprasa, lai ar stacionāro aprūpi saistītu problēmu risināšana kļūst par valsts mēroga prioritāti, īstenojot augstākas kvalitātes, rūpīgi pārdomātas programmas, kas ļautu atteikties no stacionārās aprūpes, un apgūstot kohēzijas fondus, lai nodrošinātu apjomīgus un reālus uzlabojumus ēku, dzīves apstākļu un aprūpes jomā; atkārtoti pieprasa veicināt reformas tiesību aktos, kuri attiecas uz adopcijas kārtību; |
| --- | --- |

13.

atkārtoti pieprasa uzlabot dzīves un higiēnas apstākļus bērnunamos, kā arī aprūpes iestādēs personām ar garīgo un fizisko spēju traucējumiem, atzīstot, ka pašreizējie projekti un prioritātes pietiekami nenodrošina šajās iestādēs esošo cilvēku vajadzības, un tāpēc pieprasa, lai ar stacionāro aprūpi saistītu problēmu risināšana kļūst par valsts mēroga prioritāti, īstenojot augstākas kvalitātes, rūpīgi pārdomātas programmas, kas ļautu atteikties no stacionārās aprūpes, un apgūstot kohēzijas fondus, lai nodrošinātu apjomīgus un reālus uzlabojumus ēku, dzīves apstākļu un aprūpes jomā; atkārtoti pieprasa veicināt reformas tiesību aktos, kuri attiecas uz adopcijas kārtību;

| 14. | atzīst, ka daudz ir padarīts čigānu integrācijas jomā, un pieprasa veikt vēl mērķtiecīgākus pasākumus, lai uzlabotu čigānu valodu prasmi, nodrošinātu viņiem labāku piekļuvi augstākajai izglītībai, profesionālajai izglītībai un nodarbinātībai, kā arī nodrošinātu viņiem labāku veselības aprūpi un ģimenes plānošanas iespējas, tajā pašā laikā iedrošinot viņus darīt visu iespējamo, lai adaptētos plašākā sabiedrībā un izmantotu viņiem sniegtās iespējas; |
| --- | --- |

14.

atzīst, ka daudz ir padarīts čigānu integrācijas jomā, un pieprasa veikt vēl mērķtiecīgākus pasākumus, lai uzlabotu čigānu valodu prasmi, nodrošinātu viņiem labāku piekļuvi augstākajai izglītībai, profesionālajai izglītībai un nodarbinātībai, kā arī nodrošinātu viņiem labāku veselības aprūpi un ģimenes plānošanas iespējas, tajā pašā laikā iedrošinot viņus darīt visu iespējamo, lai adaptētos plašākā sabiedrībā un izmantotu viņiem sniegtās iespējas;

| 15. | aicina Komisiju gan pirms, gan pēc pievienošanās stingri uzraudzīt to, kā Bulgārija pilda saistības attiecībā uz mazākumtautību aizsardzību, un tāpēc iekļaut šo jautājumu nesen izveidotajā pēcpievienošanās sadarbības un pārbaudes sistēmā; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju gan pirms, gan pēc pievienošanās stingri uzraudzīt to, kā Bulgārija pilda saistības attiecībā uz mazākumtautību aizsardzību, un tāpēc iekļaut šo jautājumu nesen izveidotajā pēcpievienošanās sadarbības un pārbaudes sistēmā;

Saimnieciskie kritēriji

| 16. | apsveic Bulgāriju ar valsts pastāvīgu saimnieciskās dzīves augšupeju, kas nodrošinājusi IKP pieaugumu 6,1% apmērā, augstākas faktiskās algas, bezdarba samazināšanos (8,7 %) un izcilus rezultātus ārvalstu tiešo investīciju jomā; turklāt uzver, cik nozīmīga ir pārdomāta makroekonomikas politika un strukturālās reformas, lai saglabātu stabilitāti un turpinātu samazināt tirdzniecības un tekošo norēķinu deficītu, kā arī stimulētu izaugsmi un nodarbinātību; |
| --- | --- |

16.

apsveic Bulgāriju ar valsts pastāvīgu saimnieciskās dzīves augšupeju, kas nodrošinājusi IKP pieaugumu 6,1% apmērā, augstākas faktiskās algas, bezdarba samazināšanos (8,7 %) un izcilus rezultātus ārvalstu tiešo investīciju jomā; turklāt uzver, cik nozīmīga ir pārdomāta makroekonomikas politika un strukturālās reformas, lai saglabātu stabilitāti un turpinātu samazināt tirdzniecības un tekošo norēķinu deficītu, kā arī stimulētu izaugsmi un nodarbinātību;

| 17. | pieprasa strādāt intensīvāk, lai uzlabotu situāciju Bulgārijas mikroekonomikā un veicinātu privātā sektora, jo īpaši MVU, attīstību, kas balstītos uz pārredzamu, tiesisku, administratīvu un regulējošu sistēmu un elastīgākiem tiesību aktiem nodarbinātības jomā; |
| --- | --- |

17.

pieprasa strādāt intensīvāk, lai uzlabotu situāciju Bulgārijas mikroekonomikā un veicinātu privātā sektora, jo īpaši MVU, attīstību, kas balstītos uz pārredzamu, tiesisku, administratīvu un regulējošu sistēmu un elastīgākiem tiesību aktiem nodarbinātības jomā;

| 18. | pauž bažas par to, ka turpina pastāvēt neredzami šķēršļi ārvalstu investoriem; uzstāj, ka konkursa procedūrām un regulējošiem pasākumiem jābūt pārredzamiem, objektīviem un viegli saprotamiem; mudina Bulgārijas valdību risināt problēmas, kas saistītas ar nespēju savlaicīgi pieņemt administratīvus lēmumus, jo tas var apdraudēt investīcijām labvēlīgas vides veidošanos Bulgārijā; iesaka izmantot nodokļu atvieglojumus, lai veicinātu investīciju pieplūdumu, kā arī uzlabotu ierēdņu un uzņēmēju savstarpējo saskarsmi un atklātumu; |
| --- | --- |

18.

pauž bažas par to, ka turpina pastāvēt neredzami šķēršļi ārvalstu investoriem; uzstāj, ka konkursa procedūrām un regulējošiem pasākumiem jābūt pārredzamiem, objektīviem un viegli saprotamiem; mudina Bulgārijas valdību risināt problēmas, kas saistītas ar nespēju savlaicīgi pieņemt administratīvus lēmumus, jo tas var apdraudēt investīcijām labvēlīgas vides veidošanos Bulgārijā; iesaka izmantot nodokļu atvieglojumus, lai veicinātu investīciju pieplūdumu, kā arī uzlabotu ierēdņu un uzņēmēju savstarpējo saskarsmi un atklātumu;

Acquis communautaire

| 19. | apsveic Bulgārijas iestādes ar to, ka drīzumā tiks pabeigta daudzu komplicētu pasākumu īstenošana lauksaimniecības jomā; atzīst nozīmīgos panākumus, kas sasniegti dzīvu dzīvnieku tirdzniecības un dzīvnieku labturības jomā, kur jāievēro visaugstākie standarti, piemēram, pārvadājot un kaujot dzīvniekus, kā arī apstrādājot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus; uzsver, cik liela nozīme ir tam, lai, Bulgārijai pievienojoties ES, pilnībā funkcionētu pārstrādes sistēma, un sagaida, ka tā arī notiks; pieprasa pabeigt nepieciešamo robežkontroles punktu izveidi un veikt visstingrākos pasākumus, lai kontrolētu klasiskā cūku mēra un citu dzīvnieku slimību izplatību, jo īpaši, ja ir apdraudēta sabiedrības veselība vai pārtikas piegāžu drošība; |
| --- | --- |

19.

apsveic Bulgārijas iestādes ar to, ka drīzumā tiks pabeigta daudzu komplicētu pasākumu īstenošana lauksaimniecības jomā; atzīst nozīmīgos panākumus, kas sasniegti dzīvu dzīvnieku tirdzniecības un dzīvnieku labturības jomā, kur jāievēro visaugstākie standarti, piemēram, pārvadājot un kaujot dzīvniekus, kā arī apstrādājot dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus; uzsver, cik liela nozīme ir tam, lai, Bulgārijai pievienojoties ES, pilnībā funkcionētu pārstrādes sistēma, un sagaida, ka tā arī notiks; pieprasa pabeigt nepieciešamo robežkontroles punktu izveidi un veikt visstingrākos pasākumus, lai kontrolētu klasiskā cūku mēra un citu dzīvnieku slimību izplatību, jo īpaši, ja ir apdraudēta sabiedrības veselība vai pārtikas piegāžu drošība;

| 20. | uzstāj, lai Bulgārija izmanto iespēju ieviest augstākus lidostu un lidojumu drošības standartus, ņemot vērā terorisma draudu specifiku, kad uzbrukumu vienai valstij var veikt, izmantojot citas valsts drošības procedūru nepilnības; mudina steidzami un pārbaudāmi pabeigt visus korektīvos pasākumus, lai novērstu nepilnības lidojumderīguma un lidaparātu apkopes, ekspluatācijas kārtības un apkalpes licencēšanas jomā; |
| --- | --- |

20.

uzstāj, lai Bulgārija izmanto iespēju ieviest augstākus lidostu un lidojumu drošības standartus, ņemot vērā terorisma draudu specifiku, kad uzbrukumu vienai valstij var veikt, izmantojot citas valsts drošības procedūru nepilnības; mudina steidzami un pārbaudāmi pabeigt visus korektīvos pasākumus, lai novērstu nepilnības lidojumderīguma un lidaparātu apkopes, ekspluatācijas kārtības un apkalpes licencēšanas jomā;

| 21. | atkārtoti aicina Padomi un Komisiju nodrošināt, lai Bulgārija pilda savas saistības attiecībā uz Kozlodujas spēkstacijas 3. un 4. bloka slēgšanu, kā to paredz 30. pants Aktā par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem, kas ir dalībvalstu parlamentu ratificētā Pievienošanās līguma sastāvdaļa; aicina ES iestādes turēt dotos solījumus attiecībā uz finansējuma piešķiršanu Bulgārijai EUR 210 miljonu apmērā laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam, lai slēgtu Kozlodujas spēkstaciju; |
| --- | --- |

21.

atkārtoti aicina Padomi un Komisiju nodrošināt, lai Bulgārija pilda savas saistības attiecībā uz Kozlodujas spēkstacijas 3. un 4. bloka slēgšanu, kā to paredz 30. pants Aktā par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem, kas ir dalībvalstu parlamentu ratificētā Pievienošanās līguma sastāvdaļa; aicina ES iestādes turēt dotos solījumus attiecībā uz finansējuma piešķiršanu Bulgārijai EUR 210 miljonu apmērā laikposmā no 2007. līdz 2008. gadam, lai slēgtu Kozlodujas spēkstaciju;

| 22. | uzsver, cik nozīmīga ir ES līdzekļu pareiza pārvaldība un kontrole, lai nodrošinātu finanšu godīgu, mērķtiecīgu un efektīvu izlietojumu, piemērojot procedūras, kas pieejamas un viegli saprotamas ar birokrātiju nesaistītām personām; |
| --- | --- |

22.

uzsver, cik nozīmīga ir ES līdzekļu pareiza pārvaldība un kontrole, lai nodrošinātu finanšu godīgu, mērķtiecīgu un efektīvu izlietojumu, piemērojot procedūras, kas pieejamas un viegli saprotamas ar birokrātiju nesaistītām personām;

| 23. | norāda, ka jomās, kur pirmajos trīs gados pēc pievienošanās varētu veikt pagaidu pasākumus, līdzīgi pasākumi tika īstenoti pēc ES iepriekšējās paplašināšanās kārtas, no kuriem labumu gūtu visas iesaistītās puses; pauž vēlmi, lai šie mehānismi tiek piemēroti tikai konkrētās jomās; norāda, ka atbilstīgus pasākumus ES politikas pienācīgas darbības nodrošināšanai var atcelt tikai tad, ja ir pilnībā izpildīti Komisijas noteiktie kritēriji; |
| --- | --- |

23.

norāda, ka jomās, kur pirmajos trīs gados pēc pievienošanās varētu veikt pagaidu pasākumus, līdzīgi pasākumi tika īstenoti pēc ES iepriekšējās paplašināšanās kārtas, no kuriem labumu gūtu visas iesaistītās puses; pauž vēlmi, lai šie mehānismi tiek piemēroti tikai konkrētās jomās; norāda, ka atbilstīgus pasākumus ES politikas pienācīgas darbības nodrošināšanai var atcelt tikai tad, ja ir pilnībā izpildīti Komisijas noteiktie kritēriji;

| 24. | apsveic Bulgāriju ar ieguldījumu, ko tā devusi, garantējot reģiona un starptautisko stabilitāti un drošību, jo īpaši kā NATO dalībvalsts, un uzskata, ka Bulgārijas un ASV nolīgums par militārā nodrošinājuma izmantošanu apliecina patiesu piederību transatlantiskajai aliansei; |
| --- | --- |

24.

apsveic Bulgāriju ar ieguldījumu, ko tā devusi, garantējot reģiona un starptautisko stabilitāti un drošību, jo īpaši kā NATO dalībvalsts, un uzskata, ka Bulgārijas un ASV nolīgums par militārā nodrošinājuma izmantošanu apliecina patiesu piederību transatlantiskajai aliansei;

| 25. | turpina paust atbalstu bulgāru medmāsām un palestīniešu ārstam, kuri kopš 1999. gada atrodas apcietinājumā Lībijā; uzstāj, ka pašlaik notiekošā lietas otrreizējā izskatīšana ir jāpabeidz ātri un ar apmierinošu rezultātu un ka Lībijas iestādēm pēc tam jānodrošina atbilstīga kompensācija par to, ko šiem nevainīgajiem cilvēkiem ir nācies pārciest; |
| --- | --- |

25.

turpina paust atbalstu bulgāru medmāsām un palestīniešu ārstam, kuri kopš 1999. gada atrodas apcietinājumā Lībijā; uzstāj, ka pašlaik notiekošā lietas otrreizējā izskatīšana ir jāpabeidz ātri un ar apmierinošu rezultātu un ka Lībijas iestādēm pēc tam jānodrošina atbilstīga kompensācija par to, ko šiem nevainīgajiem cilvēkiem ir nācies pārciest;

*

- *

| 26. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Bulgārijas Republikas valdībai un Nacionālajai asamblejai. |
| --- | --- |

26.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Bulgārijas Republikas valdībai un Nacionālajai asamblejai.

---

(1)  OV C 33 E, 9.2.2006., 409. lpp.

(2)  OV L 157, 21.6.2005., 11. lpp.

P6_TA(2006)0512

Rumānijas pievienošanās

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (2006/2115(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (1), kas tika parakstīts 2005. gada 25. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (1), kas tika parakstīts 2005. gada 25. aprīlī,

| — | ņemot vērā visas kopš paplašināšanās procesa sākuma līdz šim brīdim pieņemtās rezolūcijas un ziņojumus, īpaši beidzamo 2006. gada 14. jūnijā pieņemto rezolūciju par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā visas kopš paplašināšanās procesa sākuma līdz šim brīdim pieņemtās rezolūcijas un ziņojumus, īpaši beidzamo 2006. gada 14. jūnijā pieņemto rezolūciju par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (2),

| — | ņemot vērā 2006. gada 15. un 16. jūnija Briseles Eiropadomes prezidentūras secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 15. un 16. jūnija Briseles Eiropadomes prezidentūras secinājumus,

| — | ņemot vērā secinājumus, ko Vispārējo lietu un Ārlietu padome izdarīja 2006. gada 17. oktobrī saistībā ar paplašināšanos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā secinājumus, ko Vispārējo lietu un Ārlietu padome izdarīja 2006. gada 17. oktobrī saistībā ar paplašināšanos,

| — | ņemot vērā Komisijas 2006. gada 26. septembra pārraudzības ziņojumu par Rumāniju (COM(2006)0549), kā arī iepriekšējos pārraudzības ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 26. septembra pārraudzības ziņojumu par Rumāniju (COM(2006)0549), kā arī iepriekšējos pārraudzības ziņojumus,

| — | ņemot vērā starp Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju un Komisijas priekšsēdētāju notikušo saraksti par Eiropas Parlamenta pilnīgu iesaistīšanos, ja tiktu izskatīta iespēja izmantot kādu Pievienošanās līguma drošības klauzulu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starp Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju un Komisijas priekšsēdētāju notikušo saraksti par Eiropas Parlamenta pilnīgu iesaistīšanos, ja tiktu izskatīta iespēja izmantot kādu Pievienošanās līguma drošības klauzulu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0421/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0421/2006),

| A. | tā kā Rumānijas pievienošanās Eiropas Savienībai ir viens no vēsturiski būtiskākajiem notikumiem, kas saistīts ar lielām izmaiņām šīs valsts ekonomiskajā, sociālajā un pilsoniskajā sfērā, un ņemot vērā to, ka šī pievienošanās pozitīvi ietekmēs Rumānijas iedzīvotājus, kā arī Eiropas Savienības attīstību un kohēziju; |
| --- | --- |

A.

tā kā Rumānijas pievienošanās Eiropas Savienībai ir viens no vēsturiski būtiskākajiem notikumiem, kas saistīts ar lielām izmaiņām šīs valsts ekonomiskajā, sociālajā un pilsoniskajā sfērā, un ņemot vērā to, ka šī pievienošanās pozitīvi ietekmēs Rumānijas iedzīvotājus, kā arī Eiropas Savienības attīstību un kohēziju;

| B. | tā kā Rumānijas integrācija Eiropas Savienībā stiprinās stabilitāti un veicinās labklājību Dienvidaustrumeiropā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Rumānijas integrācija Eiropas Savienībā stiprinās stabilitāti un veicinās labklājību Dienvidaustrumeiropā;

| C. | tā kā Rumānijas iekļaušanās Eiropas Savienībā stiprinās Eiropas integrācijas procesa politisko un kultūras dimensiju; |
| --- | --- |

C.

tā kā Rumānijas iekļaušanās Eiropas Savienībā stiprinās Eiropas integrācijas procesa politisko un kultūras dimensiju;

| D. | tā kā 2004. gadā notikušās 5. paplašināšanās pirmā kārta pozitīvi ietekmēja gan vecās, gan jaunās dalībvalstis un tā kā ir paredzams, ka tas attieksies arī uz šo paplašināšanās kārtu, ar kuru 5. paplašināšanās noslēgsies; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2004. gadā notikušās 5. paplašināšanās pirmā kārta pozitīvi ietekmēja gan vecās, gan jaunās dalībvalstis un tā kā ir paredzams, ka tas attieksies arī uz šo paplašināšanās kārtu, ar kuru 5. paplašināšanās noslēgsies;

| E. | tā kā pēc 2006. gada maijā sniegtā Komisijas ziņojuma ir novēroti nozīmīgi uzlabojumi, kā to atklāj beidzamais pārraudzības ziņojums, kas sniegts 2006. gada 26. septembrī; |
| --- | --- |

E.

tā kā pēc 2006. gada maijā sniegtā Komisijas ziņojuma ir novēroti nozīmīgi uzlabojumi, kā to atklāj beidzamais pārraudzības ziņojums, kas sniegts 2006. gada 26. septembrī;

| F. | tā kā Rumānija turpina darbu pie Pievienošanās līgumā norādīto nosacījumu izpildes, lai 2007. gada 1. janvārī reizē ar Bulgāriju kļūtu par Eiropas Savienības dalībvalsti, un tā kā Eiropas Parlaments neatlaidīgi ir paudis atbalstu abu valstu vienlaicīgai uzņemšanai, |
| --- | --- |

F.

tā kā Rumānija turpina darbu pie Pievienošanās līgumā norādīto nosacījumu izpildes, lai 2007. gada 1. janvārī reizē ar Bulgāriju kļūtu par Eiropas Savienības dalībvalsti, un tā kā Eiropas Parlaments neatlaidīgi ir paudis atbalstu abu valstu vienlaicīgai uzņemšanai,

| 1. | atzinīgi vērtē to, cik Komisija nopietni un neatlaidīgi veic Rumānijas veikto reformu pārraudzību; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē to, cik Komisija nopietni un neatlaidīgi veic Rumānijas veikto reformu pārraudzību;

| 2. | apsveic Rumāniju un atzinīgi vērtē tās pievienošanos 2007. gada 1. janvārī, gaida 35 tās deputātu ierašanos Eiropas Parlamentā, kā arī tās komisāra un ierēdņu ierašanos ES iestādēs, kā arī atzīst Eiropas Parlamentā strādājošo Rumānijas novērotāju izcilo ieguldījumu kopš 2005. gada septembra; |
| --- | --- |

2.

apsveic Rumāniju un atzinīgi vērtē tās pievienošanos 2007. gada 1. janvārī, gaida 35 tās deputātu ierašanos Eiropas Parlamentā, kā arī tās komisāra un ierēdņu ierašanos ES iestādēs, kā arī atzīst Eiropas Parlamentā strādājošo Rumānijas novērotāju izcilo ieguldījumu kopš 2005. gada septembra;

| 3. | uzsver to, ka šī paplašināšanās, gluži tāpat kā iepriekšējās, ir Eiropas vienotības un solidaritātes apliecinājums, kas labvēlīgi ietekmē visas puses, kā arī sniedz iespēju popularizēt demokrātijas, līdztiesības, daudzveidības un nediskriminējošas attieksmes vērtības; |
| --- | --- |

3.

uzsver to, ka šī paplašināšanās, gluži tāpat kā iepriekšējās, ir Eiropas vienotības un solidaritātes apliecinājums, kas labvēlīgi ietekmē visas puses, kā arī sniedz iespēju popularizēt demokrātijas, līdztiesības, daudzveidības un nediskriminējošas attieksmes vērtības;

| 4. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija savā 2006. gada 26. septembra ziņojumā iesaka vienlaicīgi uzņemt gan Bulgāriju, gan Rumāniju; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija savā 2006. gada 26. septembra ziņojumā iesaka vienlaicīgi uzņemt gan Bulgāriju, gan Rumāniju;

| 5. | pauž atzinību par Rumānijas panākto lielo progresu kopš 2006. gada maijā sniegtā ziņojuma un līdz ar to apstiprina ierosināto datumu šīs valsts uzņemšanai, kā paredzēts — 2007. gada 1. janvārī, bet atgādina Rumānijas iestādēm, ka pēc iestāšanās tās nedrīkst palēnināt reformu tempu; |
| --- | --- |

5.

pauž atzinību par Rumānijas panākto lielo progresu kopš 2006. gada maijā sniegtā ziņojuma un līdz ar to apstiprina ierosināto datumu šīs valsts uzņemšanai, kā paredzēts — 2007. gada 1. janvārī, bet atgādina Rumānijas iestādēm, ka pēc iestāšanās tās nedrīkst palēnināt reformu tempu;

| 6. | atzinīgi vērtē Rumānijas panākumus īstenojot daudzās reformas, kas veiktas gatavojoties uz pievienošanos un izsaka atzinību Rumānijas varas iestādēm par daudzajiem sasniegumiem īsā laika posmā; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē Rumānijas panākumus īstenojot daudzās reformas, kas veiktas gatavojoties uz pievienošanos un izsaka atzinību Rumānijas varas iestādēm par daudzajiem sasniegumiem īsā laika posmā;

| 7. | atgādina, ka reformu process labvēlīgi ietekmē Rumāniju saistībā ar tās pievienošanos Eiropas Savienībai un ka tas veicina ekonomiskās labklājības un valsts drošības līmeņa nostiprināšanos; |
| --- | --- |

7.

atgādina, ka reformu process labvēlīgi ietekmē Rumāniju saistībā ar tās pievienošanos Eiropas Savienībai un ka tas veicina ekonomiskās labklājības un valsts drošības līmeņa nostiprināšanos;

| 8. | atzīmē, ka ir izdevies panākt vērā ņemamus uzlabojumus jomās, par kurām Komisijas 2006. gada maija ziņojumā norādīts, ka tajās nepieciešama tūlītēja rīcība — tiesu sistēmas reforma, korupcijas apkarošana, maksājumu aģentūru un integrētas administrācijas un kontroles sistēmas izveide, TSE, nodokļu iekasēšanas sistēmas savietojamība; |
| --- | --- |

8.

atzīmē, ka ir izdevies panākt vērā ņemamus uzlabojumus jomās, par kurām Komisijas 2006. gada maija ziņojumā norādīts, ka tajās nepieciešama tūlītēja rīcība — tiesu sistēmas reforma, korupcijas apkarošana, maksājumu aģentūru un integrētas administrācijas un kontroles sistēmas izveide, TSE, nodokļu iekasēšanas sistēmas savietojamība;

| 9. | ir apmierināts par to, ka Rumānijā pastāv darboties spējīga tirgus ekonomika un tās iekšzemes kopprodukta pieaugums sasniedz gandrīz 7 %, bet bezdarbs pastāv 5,5% līmenī; |
| --- | --- |

9.

ir apmierināts par to, ka Rumānijā pastāv darboties spējīga tirgus ekonomika un tās iekšzemes kopprodukta pieaugums sasniedz gandrīz 7 %, bet bezdarbs pastāv 5,5% līmenī;

| 10. | rosina dalībvalstis no 2007. gada 1. janvāra atvērt darba tirgu Rumāņu darba ņēmējiem, pilnībā ievērojot Kopienas tiesību aktos garantētās darba ņēmēju tiesības uz brīvu pārvietošanos; |
| --- | --- |

10.

rosina dalībvalstis no 2007. gada 1. janvāra atvērt darba tirgu Rumāņu darba ņēmējiem, pilnībā ievērojot Kopienas tiesību aktos garantētās darba ņēmēju tiesības uz brīvu pārvietošanos;

| 11. | uzsver, ka sakarā ar gaidāmajiem finanšu pārvedumiem no ES, kā arī ņemot vērā to, ka Rumānijai būs jāpiedalās līdzfinansēšanā, iespējamiem budžeta pārvietojumiem nav jānotiek vienīgi uz sociālo izdevumu rēķina un tiem nav jāizraisa šo izdevumu samazināšanās; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka sakarā ar gaidāmajiem finanšu pārvedumiem no ES, kā arī ņemot vērā to, ka Rumānijai būs jāpiedalās līdzfinansēšanā, iespējamiem budžeta pārvietojumiem nav jānotiek vienīgi uz sociālo izdevumu rēķina un tiem nav jāizraisa šo izdevumu samazināšanās;

| 12. | rosina Rumānijas valdību nostiprināt uzsāktās reformas, un aicina Rumānijas iestādes padziļināti strādāt bērnu aizsardzības un minoritāšu integrācijas jomā, īpaši attiecībā uz čigānu un ungāru minoritātēm, kā arī saistībā ar attieksmi pret garīgo invaliditāti; aicina Rumāniju šai nolūkā nekavējoties veikt pasākumus, lai novērstu nepilnības, kas radušās izpildot prasības, kuras noteiktas Komisijas 2005. un 2006. gadā sniegtajos visaptverošajos pārraudzības ziņojumos un Parlamenta 2004. un 2005. gadā pieņemtajās rezolūcijās; |
| --- | --- |

12.

rosina Rumānijas valdību nostiprināt uzsāktās reformas, un aicina Rumānijas iestādes padziļināti strādāt bērnu aizsardzības un minoritāšu integrācijas jomā, īpaši attiecībā uz čigānu un ungāru minoritātēm, kā arī saistībā ar attieksmi pret garīgo invaliditāti; aicina Rumāniju šai nolūkā nekavējoties veikt pasākumus, lai novērstu nepilnības, kas radušās izpildot prasības, kuras noteiktas Komisijas 2005. un 2006. gadā sniegtajos visaptverošajos pārraudzības ziņojumos un Parlamenta 2004. un 2005. gadā pieņemtajās rezolūcijās;

| 13. | atzīmē, ka kopš Komisijas 2006. gada maija ziņojuma ir panākts progress minoritāšu jautājumā; atgādina, ka tā nostāja minoritāšu jautājumā Rumānijā ir atkarīga no tā, vai minoritātes tiek cienītas, atzītas, vai tām tiek sniegts atbalsts, kā arī vai tiek apkarota jebkura veida pret tām vērstā vardarbība un diskriminācija; vēlas, lai likums par minoritātēm tiktu apstiprināts pēc iespējas ātrāk, ievērojot politiskos kritērijus; atzīmē, ka Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centrs arī pēc pievienošanās turpinās rasisma apkarošanas un ar to saistītās diskriminācijas uzraudzību, kā tas notiek attiecībā uz visām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

13.

atzīmē, ka kopš Komisijas 2006. gada maija ziņojuma ir panākts progress minoritāšu jautājumā; atgādina, ka tā nostāja minoritāšu jautājumā Rumānijā ir atkarīga no tā, vai minoritātes tiek cienītas, atzītas, vai tām tiek sniegts atbalsts, kā arī vai tiek apkarota jebkura veida pret tām vērstā vardarbība un diskriminācija; vēlas, lai likums par minoritātēm tiktu apstiprināts pēc iespējas ātrāk, ievērojot politiskos kritērijus; atzīmē, ka Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centrs arī pēc pievienošanās turpinās rasisma apkarošanas un ar to saistītās diskriminācijas uzraudzību, kā tas notiek attiecībā uz visām dalībvalstīm;

| 14. | attiecībā uz čigānu mazākumtautību: aicina Rumānijas iestādes nostiprināt reformas, ko tās ir uzsākušas tādās jomās, kā: aizsardzība pret iestāžu vardarbību, dzīves un izmitināšanas apstākļu uzlabošana, piekļuve nodarbinātībai un veselības aizsardzības sistēmai, nodrošinot atbilstīgu finansējumu; |
| --- | --- |

14.

attiecībā uz čigānu mazākumtautību: aicina Rumānijas iestādes nostiprināt reformas, ko tās ir uzsākušas tādās jomās, kā: aizsardzība pret iestāžu vardarbību, dzīves un izmitināšanas apstākļu uzlabošana, piekļuve nodarbinātībai un veselības aizsardzības sistēmai, nodrošinot atbilstīgu finansējumu;

| 15. | attiecībā uz ungāru mazākumtautību: aicina Rumānijas iestādes ņemt vērā ungāru mazākumtautības vēlmes saskaņā ar subsidiaritātes un kultūras pašpārvaldes principiem, jo īpaši nodrošinot atbilstīgu finansējumu izglītības standartu uzlabošanai; |
| --- | --- |

15.

attiecībā uz ungāru mazākumtautību: aicina Rumānijas iestādes ņemt vērā ungāru mazākumtautības vēlmes saskaņā ar subsidiaritātes un kultūras pašpārvaldes principiem, jo īpaši nodrošinot atbilstīgu finansējumu izglītības standartu uzlabošanai;

| 16. | ierosina, lai Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja no 2007. gada 1. janvāra veic to reformu pārraudzību, kuras Rumānijā uzsāktas adopcijas un bērnu aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

16.

ierosina, lai Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja no 2007. gada 1. janvāra veic to reformu pārraudzību, kuras Rumānijā uzsāktas adopcijas un bērnu aizsardzības jomā;

| 17. | pauž bažas par joprojām pastāvošo un smago problēmu, ko rada vardarbība pret sievietēm, kas galvenokārt izpaužas kā sieviešu tirdzniecība un seksuālā izmantošana gan valsts iekšienē, gan ārpus tās (katru gadu ir 800 000 upuru) un arī kā vardarbība ģimenē, un aicina valdību veikt izšķirīgus pasākumus šīs problēmas atrisināšanai, kas būtu vērsti uz aizsardzību un informētību, kā arī aicina sadarbībā ar sabiedrību, atbilstīgajām NVO, tiesu iestādēm un policiju reģionālā, valsts un starptautiskajā līmenī veikt apkarošanas pasākumus; |
| --- | --- |

17.

pauž bažas par joprojām pastāvošo un smago problēmu, ko rada vardarbība pret sievietēm, kas galvenokārt izpaužas kā sieviešu tirdzniecība un seksuālā izmantošana gan valsts iekšienē, gan ārpus tās (katru gadu ir 800 000 upuru) un arī kā vardarbība ģimenē, un aicina valdību veikt izšķirīgus pasākumus šīs problēmas atrisināšanai, kas būtu vērsti uz aizsardzību un informētību, kā arī aicina sadarbībā ar sabiedrību, atbilstīgajām NVO, tiesu iestādēm un policiju reģionālā, valsts un starptautiskajā līmenī veikt apkarošanas pasākumus;

| 18. | atzīmē, ka Rumānijai ir jāpaātrina to pieprasījumu izskatīšana, kas ir saistīti ar komunistiskā režīma laikā konfiscēto īpašumu restitūciju, īpašu uzmanību pievēršot baznīcas un kopienas īpašumiem, lai neapstātos likumdošanas līmenī; uzsver, ka šajā nolūkā ir nepieciešams izveidot funkcionālu īpašumu fondu; |
| --- | --- |

18.

atzīmē, ka Rumānijai ir jāpaātrina to pieprasījumu izskatīšana, kas ir saistīti ar komunistiskā režīma laikā konfiscēto īpašumu restitūciju, īpašu uzmanību pievēršot baznīcas un kopienas īpašumiem, lai neapstātos likumdošanas līmenī; uzsver, ka šajā nolūkā ir nepieciešams izveidot funkcionālu īpašumu fondu;

| 19. | prasa, lai Rumānijas iestādes turpina īstenot vides aizsardzības likumdošanu, un aicina veikt pārrunas ar kaimiņvalstīm un stingri piemērot standartus atbilstoši attiecīgajiem ES tiesību aktiem (piemēram, atbilstoši 2006. gada 15. marta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/21/EK par ieguves rūpniecības atkritumu apsaimniekošanu (3)), īpašu uzmanību pievēršot lieliem ieguves rūpniecības projektiem, kam ir būtiska ietekme uz vidi, kā, piemēram Rosia Montana gadījumā; |
| --- | --- |

19.

prasa, lai Rumānijas iestādes turpina īstenot vides aizsardzības likumdošanu, un aicina veikt pārrunas ar kaimiņvalstīm un stingri piemērot standartus atbilstoši attiecīgajiem ES tiesību aktiem (piemēram, atbilstoši 2006. gada 15. marta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/21/EK par ieguves rūpniecības atkritumu apsaimniekošanu (3)), īpašu uzmanību pievēršot lieliem ieguves rūpniecības projektiem, kam ir būtiska ietekme uz vidi, kā, piemēram Rosia Montana gadījumā;

| 20. | atzīmē, ka Komisija ir izcēlusi trīs jomas, kurās kopš 2006. gada maija ziņojuma ir panākts nozīmīgs progress, bet kurās darbs ir jāturpina:






  — | tiesu sistēmas reforma, kā arī korupcijas apkarošana, |
| --- | --- | --- |

20.

atzīmē, ka Komisija ir izcēlusi trīs jomas, kurās kopš 2006. gada maija ziņojuma ir panākts nozīmīgs progress, bet kurās darbs ir jāturpina:

—

tiesu sistēmas reforma, kā arī korupcijas apkarošana,

| — | Eiropas Savienības atbalsta apgūšana un pārvalde lauksaimniecības un struktūrfondu jomā, |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības atbalsta apgūšana un pārvalde lauksaimniecības un struktūrfondu jomā,

| — | acquis communautaire piemērošana atsevišķās pārtikas drošības jomās; |
| --- | --- |

—

acquis communautaire piemērošana atsevišķās pārtikas drošības jomās;

| 21. | uzsver, ka no šīm trijām jomām vissvarīgākās ir — tiesu sistēmas reformas pabeigšana un korupcijas apkarošana un tāpēc Rumānijas varas iestādēm tām jāpievērš īpaša uzmanība; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka no šīm trijām jomām vissvarīgākās ir — tiesu sistēmas reformas pabeigšana un korupcijas apkarošana un tāpēc Rumānijas varas iestādēm tām jāpievērš īpaša uzmanība;

| 22. | atbalsta Komisijas attīstības kontroles un atbalsta mehānismu izveidi šajās jomās, pamatojoties uz īpaši noteiktiem kritērijiem, un aktīvi aicina Rumānijas valdību veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai panāktu vēlamo rezultātu un izvairītos no drošības klauzulu piemērošanas; |
| --- | --- |

22.

atbalsta Komisijas attīstības kontroles un atbalsta mehānismu izveidi šajās jomās, pamatojoties uz īpaši noteiktiem kritērijiem, un aktīvi aicina Rumānijas valdību veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai panāktu vēlamo rezultātu un izvairītos no drošības klauzulu piemērošanas;

| 23. | atgādina, ka pagaidu pasākumus varēs piemērot pirmos trīs gadus pēc pievienošanās un ka šādi visām pusēm izdevīgi pasākumi tika piemēroti pēdējās paplašināšanās laikā; vēlas, lai šie pasākumi tiktu piemēroti tikai īpašās Komisijas norādītās jomās un uz noteiktu laiku; uzsver to, ka atbilstīgi pasākumi, kas paredzēti ES politikas jomu kārtīgas darbības nodrošināšanai, var tikt atcelti tikai tad, kad ir pilnībā izpildīti Komisijas noteiktie kritēriji; |
| --- | --- |

23.

atgādina, ka pagaidu pasākumus varēs piemērot pirmos trīs gadus pēc pievienošanās un ka šādi visām pusēm izdevīgi pasākumi tika piemēroti pēdējās paplašināšanās laikā; vēlas, lai šie pasākumi tiktu piemēroti tikai īpašās Komisijas norādītās jomās un uz noteiktu laiku; uzsver to, ka atbilstīgi pasākumi, kas paredzēti ES politikas jomu kārtīgas darbības nodrošināšanai, var tikt atcelti tikai tad, kad ir pilnībā izpildīti Komisijas noteiktie kritēriji;

| 24. | gaida Komisijas ziņojumu, kurš nāks klājā 2007. gada jūnijā par šīs valsts paveikto tiesu sistēmas reformas un korupcijas apkarošanas jomās; aicina Rumāniju izmantot visas iespējas atbilstīgu pasākumu veikšanai; |
| --- | --- |

24.

gaida Komisijas ziņojumu, kurš nāks klājā 2007. gada jūnijā par šīs valsts paveikto tiesu sistēmas reformas un korupcijas apkarošanas jomās; aicina Rumāniju izmantot visas iespējas atbilstīgu pasākumu veikšanai;

| 25. | uzstāj, lai Komisija sistemātiski turpmāko mēnešu laikā sniedz atskaiti Eiropas Parlamentam par Rumānijas paveikto, kā arī lai Parlaments tiek iesaistīts Komisijas ierosinātajā uzraudzības procesā pēc iestāšanās; |
| --- | --- |

25.

uzstāj, lai Komisija sistemātiski turpmāko mēnešu laikā sniedz atskaiti Eiropas Parlamentam par Rumānijas paveikto, kā arī lai Parlaments tiek iesaistīts Komisijas ierosinātajā uzraudzības procesā pēc iestāšanās;

| 26. | uzsver, ka Rumānijas valdībai ir jāapzinās, cik būtiski ir pilnībā izmantot atlikušo laiku, lai turpinātu darbu pie sasniegto rezultātu nostiprināšanas; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka Rumānijas valdībai ir jāapzinās, cik būtiski ir pilnībā izmantot atlikušo laiku, lai turpinātu darbu pie sasniegto rezultātu nostiprināšanas;

| 27. | mudina divas dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, steidzami ratificēt Pievienošanās līgumu; |
| --- | --- |

27.

mudina divas dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, steidzami ratificēt Pievienošanās līgumu;

| 28. | aicina Komisiju nodrošināt atbilstīgu finansējumu informācijas kampaņām, kuru mērķis ir uzlabot sabiedrības izpratni par Rumānijas (un Bulgārijas) pievienošanos; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju nodrošināt atbilstīgu finansējumu informācijas kampaņām, kuru mērķis ir uzlabot sabiedrības izpratni par Rumānijas (un Bulgārijas) pievienošanos;

| 29. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu un Rumānijas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

29.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu un Rumānijas valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 157, 21.6.2005., 11. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0262.

(3)  OV L 102, 11.4.2006., 15. lpp.

P6_TA(2006)0513

Septītā pamatprogramma — pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumi (2007.—2013. g.) ***II

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007.—2013. g.) (12032/2/2006 — C6-0318/2006 — 2005/0043(COD))

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (12032/2/2006 — C6-0318/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (12032/2/2006 — C6-0318/2006),

| — | ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0119) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0119) (2),

| — | ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (COM(2006)0364) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (COM(2006)0364) (2),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 62. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 62. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0392/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0392/2006),

| 1. | apstiprina grozīto kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto kopējo nostāju;

| 2. | apstiprina pielikumā pievienoto paziņojumu; |
| --- | --- |

2.

apstiprina pielikumā pievienoto paziņojumu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, 15.6.2006., P6_TA(2006)0265.

(2)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC2-COD(2005)0043

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2006. gada 30. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007.—2013. g.)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 166. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Kopiena ir noteikusi mērķi, kas paredzēts Līgumā, nostiprināt Kopienas rūpniecības zinātnisko un tehnoloģisko bāzi, tādējādi nodrošinot augstu konkurētspēju starptautiskā līmenī. Šim nolūkam Kopienai jāveicina visas vajadzīgās pētniecības darbības, jo īpaši, atbalstot uzņēmumus, tostarp mazos un vidējos uzņēmumus (“MVU”), pētniecības centrus un universitātes to pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbībās. Šajā sakarā būtu jāpiešķir prioritāte tām jomām un projektiem, kuros Eiropas finansējums un sadarbība ir jo īpaši svarīga un rada pievienoto vērtību. Atbalstot pētniecību, paplašinot zināšanu robežas, praktisko zinātnes izpēti un inovācijas, Kopiena cenšas veicināt Eiropas pētniecības sinerģijas un tādējādi nodrošināt stabilāku Eiropas pētniecības telpas pamatu. Tas sniegs pozitīvu ieguldījumu sociālajam, kultūras un ekonomikas progresam visās 25 dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(1)

Kopiena ir noteikusi mērķi, kas paredzēts Līgumā, nostiprināt Kopienas rūpniecības zinātnisko un tehnoloģisko bāzi, tādējādi nodrošinot augstu konkurētspēju starptautiskā līmenī. Šim nolūkam Kopienai jāveicina visas vajadzīgās pētniecības darbības, jo īpaši, atbalstot uzņēmumus, tostarp mazos un vidējos uzņēmumus (“MVU”), pētniecības centrus un universitātes to pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbībās. Šajā sakarā būtu jāpiešķir prioritāte tām jomām un projektiem, kuros Eiropas finansējums un sadarbība ir jo īpaši svarīga un rada pievienoto vērtību. Atbalstot pētniecību, paplašinot zināšanu robežas, praktisko zinātnes izpēti un inovācijas, Kopiena cenšas veicināt Eiropas pētniecības sinerģijas un tādējādi nodrošināt stabilāku Eiropas pētniecības telpas pamatu. Tas sniegs pozitīvu ieguldījumu sociālajam, kultūras un ekonomikas progresam visās 25 dalībvalstīs.

| (2) | Eiropadomes Lisabonas sanāksmē 2000. gada 23.—24. martā atzina pētniecības centrālo lomu, nosakot Eiropas Savienībai jaunu stratēģisku mērķi nākamajai desmitgadei: kļūt par tādu konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zinātnes atziņām balstīto ekonomiku pasaulē, kas spēj nodrošināt ilgtspējīgu ekonomisko attīstību, radot vairāk un labākas darba vietas un plašāku sociālo kohēziju. Trijstūris — izglītība, pētniecība un inovācijas — ir pamatinstruments tā sasniegšanai un tādēļ Kopiena tiecas mobilizēt un stiprināt vajadzīgās pētniecības un inovāciju iespējas. Šajā ziņā Septītā pamatprogramma ir centrāls Kopienas instruments, kas papildina dalībvalstu un Eiropas rūpniecības centienus. |
| --- | --- |

(2)

Eiropadomes Lisabonas sanāksmē 2000. gada 23.—24. martā atzina pētniecības centrālo lomu, nosakot Eiropas Savienībai jaunu stratēģisku mērķi nākamajai desmitgadei: kļūt par tādu konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zinātnes atziņām balstīto ekonomiku pasaulē, kas spēj nodrošināt ilgtspējīgu ekonomisko attīstību, radot vairāk un labākas darba vietas un plašāku sociālo kohēziju. Trijstūris — izglītība, pētniecība un inovācijas — ir pamatinstruments tā sasniegšanai un tādēļ Kopiena tiecas mobilizēt un stiprināt vajadzīgās pētniecības un inovāciju iespējas. Šajā ziņā Septītā pamatprogramma ir centrāls Kopienas instruments, kas papildina dalībvalstu un Eiropas rūpniecības centienus.

| (3) | Saskaņā ar Lisabonas stratēģiju Eiropadomes Barselonas sanāksmē 2002. gada 15.—16. martā vienojās, ka būtu jāpalielina kopējo izdevumu apjoms pētniecībai un attīstībai, un inovācijām Savienībā, lai līdz 2010. gadam tuvinātos izdevumiem 3% apmērā no IKP, divas trešdaļas no šā apjoma nodrošinot no privātā sektora ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Lisabonas stratēģiju Eiropadomes Barselonas sanāksmē 2002. gada 15.—16. martā vienojās, ka būtu jāpalielina kopējo izdevumu apjoms pētniecībai un attīstībai, un inovācijām Savienībā, lai līdz 2010. gadam tuvinātos izdevumiem 3% apmērā no IKP, divas trešdaļas no šā apjoma nodrošinot no privātā sektora ieguldījumiem.

| (4) | Septītās pamatprogrammas galvenais mērķis ir sniegt ieguldījumu, lai Savienība kļūtu par pasaules līderi pētniecības jomā. Tādēļ pamatprogrammu ir nepieciešams vērst uz to, lai veicinātu un finansiāli atbalstītu pasaules līmeņa progresīvu pētniecību, kas galvenokārt balstīta uz pētniecības izcilības principu. |
| --- | --- |

(4)

Septītās pamatprogrammas galvenais mērķis ir sniegt ieguldījumu, lai Savienība kļūtu par pasaules līderi pētniecības jomā. Tādēļ pamatprogrammu ir nepieciešams vērst uz to, lai veicinātu un finansiāli atbalstītu pasaules līmeņa progresīvu pētniecību, kas galvenokārt balstīta uz pētniecības izcilības principu.

| (5) | Eiropas Parlaments vairākkārt, it īpaši 2005. gada 10. marta Rezolūcijā par zinātni un tehnoloģiju — nostādnēs pētniecības atbalsta politikai Eiropas Savienībā (4), ir uzsvēris pētniecības un tehnoloģiju attīstības nozīmi un zināšanu pieaugušo lomu ekonomikas izaugsmei, kā arī sociālajai un vides labklājībai. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Parlaments vairākkārt, it īpaši 2005. gada 10. marta Rezolūcijā par zinātni un tehnoloģiju — nostādnēs pētniecības atbalsta politikai Eiropas Savienībā (4), ir uzsvēris pētniecības un tehnoloģiju attīstības nozīmi un zināšanu pieaugušo lomu ekonomikas izaugsmei, kā arī sociālajai un vides labklājībai.

| (6) | Ņemot vērā visas Kopienas politikas pētniecības vajadzības un balstoties uz Eiropas rūpniecības nozares, zinātnieku aprindu, universitāšu un citu ieinteresēto aprindu plašo atbalstu, Kopienai būtu jānosaka zinātniskie un tehnoloģiskie mērķi, kas jāsasniedz saskaņā ar tās Septīto pamatprogrammu laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā visas Kopienas politikas pētniecības vajadzības un balstoties uz Eiropas rūpniecības nozares, zinātnieku aprindu, universitāšu un citu ieinteresēto aprindu plašo atbalstu, Kopienai būtu jānosaka zinātniskie un tehnoloģiskie mērķi, kas jāsasniedz saskaņā ar tās Septīto pamatprogrammu laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam.

| (7) | Jo īpaši svarīgas rūpnieciskajai pētniecībai ir Eiropas Tehnoloģiju platformas (ETP) un Kopīgās tehnoloģiju ierosmes (KTI).
  Šajā sakarā vajadzētu to darbībā aktīvi iesaistīt MVU.
  ETP palīdz iesaistītajām pusēm nodibināt ilgtermiņa stratēģiskas programmas un var izveidoties par nozīmīgu mehānismu, lai veicinātu Eiropas konkurētspēju. |
| --- | --- |

(7)

Jo īpaši svarīgas rūpnieciskajai pētniecībai ir Eiropas Tehnoloģiju platformas (ETP) un Kopīgās tehnoloģiju ierosmes (KTI).
  Šajā sakarā vajadzētu to darbībā aktīvi iesaistīt MVU.
  ETP palīdz iesaistītajām pusēm nodibināt ilgtermiņa stratēģiskas programmas un var izveidoties par nozīmīgu mehānismu, lai veicinātu Eiropas konkurētspēju.

| (8) | Septītās pamatprogrammas mērķi būtu jāizvēlas, lai tos balstītu uz Sestās pamatprogrammas sasniegumiem Eiropas Pētniecības telpas izveidē un būtu jāturpina tie, attīstot uz zinātnes atziņām balstītu ekonomiku un sabiedrību Eiropā, kura sasniegs Lisabonas stratēģijas mērķus Kopienas politikas aspektos. Septītās pamatprogrammas mērķu starpā īpaši svarīgi būtu:






  — | jāatbalsta visa veida starpvalstu sadarbību ES teritorijā, |
| --- | --- | --- |

(8)

Septītās pamatprogrammas mērķi būtu jāizvēlas, lai tos balstītu uz Sestās pamatprogrammas sasniegumiem Eiropas Pētniecības telpas izveidē un būtu jāturpina tie, attīstot uz zinātnes atziņām balstītu ekonomiku un sabiedrību Eiropā, kura sasniegs Lisabonas stratēģijas mērķus Kopienas politikas aspektos. Septītās pamatprogrammas mērķu starpā īpaši svarīgi būtu:

—

jāatbalsta visa veida starpvalstu sadarbību ES teritorijā,

| — | jāuzlabo Eiropas progresīvās pētniecības dinamisms, jaunrade un izcilība, atzīstot zinātnieku atbildību un neatkarību, nosakot pētniecības pamatnostādnes šajā jomā. Ņemot to vērā, Septītajā pamatprogrammā būtiska loma būtu japiešķir pētnieku ierosinātai pamata pētniecībai, kas balstās uz izcilību, |
| --- | --- |

—

jāuzlabo Eiropas progresīvās pētniecības dinamisms, jaunrade un izcilība, atzīstot zinātnieku atbildību un neatkarību, nosakot pētniecības pamatnostādnes šajā jomā. Ņemot to vērā, Septītajā pamatprogrammā būtiska loma būtu japiešķir pētnieku ierosinātai pamata pētniecībai, kas balstās uz izcilību,

| — | gan kvantitatīvi, gan kvalitatīvi būtu jāstiprina zinātnes un tehnoloģiju cilvēkresursu potenciāls Eiropā; svarīgākie līdzekļi šā mērķa sasniegšanai ir labāka izglītība un vieglāka pētniecības iespēju pieejamība, kā arī pētnieka “profesijas” atzīšana, tostarp, ievērojami palielinot sieviešu līdzdalību pētniecībā, veicinot pētnieku mobilitāti un karjeras attīstību. Eiropas pētnieku hartā un Uzvedības kodeksā pētnieku pieņemšanai darbā noteiktie vispārējie principi varētu palīdzēt izveidot īstu Eiropas darba tirgu pētniekiem, vienlaikus ņemot vērā brīvprātīgas dalības aspektu. Turklāt būtu jāattīsta un jāveicina Eiropas pētniecības institūtu un universitāšu izcilība. |
| --- | --- |

—

gan kvantitatīvi, gan kvalitatīvi būtu jāstiprina zinātnes un tehnoloģiju cilvēkresursu potenciāls Eiropā; svarīgākie līdzekļi šā mērķa sasniegšanai ir labāka izglītība un vieglāka pētniecības iespēju pieejamība, kā arī pētnieka “profesijas” atzīšana, tostarp, ievērojami palielinot sieviešu līdzdalību pētniecībā, veicinot pētnieku mobilitāti un karjeras attīstību. Eiropas pētnieku hartā un Uzvedības kodeksā pētnieku pieņemšanai darbā noteiktie vispārējie principi varētu palīdzēt izveidot īstu Eiropas darba tirgu pētniekiem, vienlaikus ņemot vērā brīvprātīgas dalības aspektu. Turklāt būtu jāattīsta un jāveicina Eiropas pētniecības institūtu un universitāšu izcilība.

| (9) | Turklāt, Eiropā būtu jāintensificē dialogs starp zinātnes nozari un sabiedrību, lai izveidotu zinātnes un pētniecības darba kārtību, kas atbilstu iedzīvotāju interesēm, tostarp, veicinot kritisko faktoru atspoguļošanu, un ir paredzēta, lai stiprinātu sabiedrības uzticību zinātnei. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt, Eiropā būtu jāintensificē dialogs starp zinātnes nozari un sabiedrību, lai izveidotu zinātnes un pētniecības darba kārtību, kas atbilstu iedzīvotāju interesēm, tostarp, veicinot kritisko faktoru atspoguļošanu, un ir paredzēta, lai stiprinātu sabiedrības uzticību zinātnei.

| (10) | Īpaša uzmanība būtu jāpievērš pētnieku zinātniskās karjeras veicināšanai viņu produktīvākajā dzīves posmā. Karjeras sākuma posmu iesākušie zinātnieki var būt galvenais zinātnes virzītājspēks Eiropā. |
| --- | --- |

(10)

Īpaša uzmanība būtu jāpievērš pētnieku zinātniskās karjeras veicināšanai viņu produktīvākajā dzīves posmā. Karjeras sākuma posmu iesākušie zinātnieki var būt galvenais zinātnes virzītājspēks Eiropā.

| (11) | Gan kvantitatīvi, gan kvalitatīvi būtu jāstiprina pētniecības un inovāciju potenciāls Eiropā. |
| --- | --- |

(11)

Gan kvantitatīvi, gan kvalitatīvi būtu jāstiprina pētniecības un inovāciju potenciāls Eiropā.

| (12) | Būtu jāatbalsta tādu zināšanu plaša izplatība, kuras radušās sabiedriski finansētas izpētes rezultātā. |
| --- | --- |

(12)

Būtu jāatbalsta tādu zināšanu plaša izplatība, kuras radušās sabiedriski finansētas izpētes rezultātā.

| (13) | Lai realizētu šos mērķus, ir jāveicina četru veidu darbības: starpvalstu sadarbība politikas noteikto tēmu jomā (programma “Sadarbība”), pētnieku ierosinātie pētījumi, pamatojoties uz pētniecības aprindu ierosmi (programma “Idejas”), individuālo pētnieku atbalsts (programma “Cilvēki”) un pētniecības iespēju atbalsts (programma “Iespējas”). |
| --- | --- |

(13)

Lai realizētu šos mērķus, ir jāveicina četru veidu darbības: starpvalstu sadarbība politikas noteikto tēmu jomā (programma “Sadarbība”), pētnieku ierosinātie pētījumi, pamatojoties uz pētniecības aprindu ierosmi (programma “Idejas”), individuālo pētnieku atbalsts (programma “Cilvēki”) un pētniecības iespēju atbalsts (programma “Iespējas”).

| (14) | Programmā “Sadarbība” atbalsts būtu jāsniedz starpvalstu sadarbības veidiem atbilstīgā apmērā visā Savienībā un ārpus tās robežām vairākās tematiskās jomās, kas atbilst galvenajām zināšanu un tehnoloģiju attīstības jomām, kurās jāatbalsta un jāpastiprina pētniecība, lai risinātu Eiropas sociālās, ekonomikas, vides, sabiedrības veselības un rūpniecības problēmas, kalpotu sabiedrībai un atbalstītu jaunattīstības valstis. Visos iespējamos gadījumos šī programma nodrošinās uz uzdevumiem vērstu plānu elastīgumu, kas skar tematikas prioritātes. |
| --- | --- |

(14)

Programmā “Sadarbība” atbalsts būtu jāsniedz starpvalstu sadarbības veidiem atbilstīgā apmērā visā Savienībā un ārpus tās robežām vairākās tematiskās jomās, kas atbilst galvenajām zināšanu un tehnoloģiju attīstības jomām, kurās jāatbalsta un jāpastiprina pētniecība, lai risinātu Eiropas sociālās, ekonomikas, vides, sabiedrības veselības un rūpniecības problēmas, kalpotu sabiedrībai un atbalstītu jaunattīstības valstis. Visos iespējamos gadījumos šī programma nodrošinās uz uzdevumiem vērstu plānu elastīgumu, kas skar tematikas prioritātes.

| (15) | Programmā “Idejas” darbības jāveic Eiropas Pētniecības padomei (EPP), kurai jāpiešķir liela autonomijas pakāpe, lai attīstītu augsta līmeņa progresīvo pētniecību Eiropas līmenī, turpinot izcilības tradīciju Eiropā un popularizējot to starptautiskā līmenī. EPP jāuztur pastāvīgi sakari ar zinātnisko sabiedrību un Eiropas iestādēm.
  Attiecībā uz EPP struktūru Septītās pamatprogrammas vidusposma pārskats var uzrādīt nepieciešamību pēc turpmākiem uzlabojumiem, radot vajadzību izdarīt attiecīgus grozījumus. |
| --- | --- |

(15)

Programmā “Idejas” darbības jāveic Eiropas Pētniecības padomei (EPP), kurai jāpiešķir liela autonomijas pakāpe, lai attīstītu augsta līmeņa progresīvo pētniecību Eiropas līmenī, turpinot izcilības tradīciju Eiropā un popularizējot to starptautiskā līmenī. EPP jāuztur pastāvīgi sakari ar zinātnisko sabiedrību un Eiropas iestādēm.
  Attiecībā uz EPP struktūru Septītās pamatprogrammas vidusposma pārskats var uzrādīt nepieciešamību pēc turpmākiem uzlabojumiem, radot vajadzību izdarīt attiecīgus grozījumus.

| (16) | Programmā “Cilvēki” personas būtu jārosina pievērsties pētnieka profesijai, būtu jāveicina Eiropas zinātnieku palikšana Eiropā, būtu jāpiesaista Eiropai zinātnieki no visas pasaules, kā arī būtu jāveido labākajiem pētniekiem pievilcīga Eiropa. Turpinot pozitīvo pieredzi ar programmu “Marijas Kirī pasākumi” saskaņā ar iepriekšējām pamatprogrammām, programmai “Cilvēki” būtu jāveicina to, lai cilvēki izvēlētos pētnieka profesiju; būtu jāstrukturē pētniecības mācību piedāvājums un iespējas; būtu jāsekmē to, lai Eiropas pētnieki paliktu vai atgrieztos Eiropā; būtu jāveicina starpnozaru mobilitāte un būtu jāpiesaista Eiropai pētnieki no visas pasaules. Pētnieku mobilitāte ir svarīgs elements ne tikai pētnieku karjeras attīstībā, bet arī būtiska, lai nodotu zināšanas tālāk un dalītos ar tām starp valstīm un nozarēm, kā arī lai nodrošinātu to, ka progresīvā pētniecība dažādās disciplīnās gūtu labumu no centīgiem un kompetentiem pētniekiem, kā arī piesaistītu vairāk finanšu līdzekļu. |
| --- | --- |

(16)

Programmā “Cilvēki” personas būtu jārosina pievērsties pētnieka profesijai, būtu jāveicina Eiropas zinātnieku palikšana Eiropā, būtu jāpiesaista Eiropai zinātnieki no visas pasaules, kā arī būtu jāveido labākajiem pētniekiem pievilcīga Eiropa. Turpinot pozitīvo pieredzi ar programmu “Marijas Kirī pasākumi” saskaņā ar iepriekšējām pamatprogrammām, programmai “Cilvēki” būtu jāveicina to, lai cilvēki izvēlētos pētnieka profesiju; būtu jāstrukturē pētniecības mācību piedāvājums un iespējas; būtu jāsekmē to, lai Eiropas pētnieki paliktu vai atgrieztos Eiropā; būtu jāveicina starpnozaru mobilitāte un būtu jāpiesaista Eiropai pētnieki no visas pasaules. Pētnieku mobilitāte ir svarīgs elements ne tikai pētnieku karjeras attīstībā, bet arī būtiska, lai nodotu zināšanas tālāk un dalītos ar tām starp valstīm un nozarēm, kā arī lai nodrošinātu to, ka progresīvā pētniecība dažādās disciplīnās gūtu labumu no centīgiem un kompetentiem pētniekiem, kā arī piesaistītu vairāk finanšu līdzekļu.

| (17) | Programmā “Iespējas” būtu jāoptimizē pētniecības infrastruktūru izmantošana un attīstība; būtu jāstiprina MVU inovāciju iespējas un to spējas izmantot pētniecības sasniegumus; būtu jāatbalsta reģionālu pētniecības kopu attīstība; pilnībā būtu jāizmanto pētniecības potenciāls Savienības konverģences un attālākajos reģionos; Eiropas sabiedrībā būtu jātuvina zinātne un sabiedrība; būtu jāatbalsta saskaņota pētniecības politikas veidošana valstu un Kopienas līmenī un jāveic horizontālas darbības un pasākumi starptautiskas sadarbības atbalstam. |
| --- | --- |

(17)

Programmā “Iespējas” būtu jāoptimizē pētniecības infrastruktūru izmantošana un attīstība; būtu jāstiprina MVU inovāciju iespējas un to spējas izmantot pētniecības sasniegumus; būtu jāatbalsta reģionālu pētniecības kopu attīstība; pilnībā būtu jāizmanto pētniecības potenciāls Savienības konverģences un attālākajos reģionos; Eiropas sabiedrībā būtu jātuvina zinātne un sabiedrība; būtu jāatbalsta saskaņota pētniecības politikas veidošana valstu un Kopienas līmenī un jāveic horizontālas darbības un pasākumi starptautiskas sadarbības atbalstam.

| (18) | Kopīgajam pētniecības centram (KPC) būtu jāsniedz ieguldījums, nodrošinot uz patērētājiem vērstu zinātnisku un tehnisku atbalstu Kopienas politikas izveidei, attīstībai, īstenošanai un uzraudzībai. Šajā sakarā ir lietderīgi, lai KPC turpinātu darbu kā neatkarīgs Savienības zinātnes un tehnoloģiju paraugcentrs īpašās kompetences jomās. |
| --- | --- |

(18)

Kopīgajam pētniecības centram (KPC) būtu jāsniedz ieguldījums, nodrošinot uz patērētājiem vērstu zinātnisku un tehnisku atbalstu Kopienas politikas izveidei, attīstībai, īstenošanai un uzraudzībai. Šajā sakarā ir lietderīgi, lai KPC turpinātu darbu kā neatkarīgs Savienības zinātnes un tehnoloģiju paraugcentrs īpašās kompetences jomās.

| (19) | Eiropas pētniecības telpas īstenošanā svarīga loma ir reģioniem. Reģionu attīstības potenciāla izvēršana un plaša pētījumu un tehnoloģiskās attīstības rezultātu izplatīšana palīdz novērst tehnoloģisko plaisu un sekmē Eiropas konkurētspēju. |
| --- | --- |

(19)

Eiropas pētniecības telpas īstenošanā svarīga loma ir reģioniem. Reģionu attīstības potenciāla izvēršana un plaša pētījumu un tehnoloģiskās attīstības rezultātu izplatīšana palīdz novērst tehnoloģisko plaisu un sekmē Eiropas konkurētspēju.

| (20) | Septītā pamatprogramma papildina dalībvalstīs veiktos pasākumus, kā arī citas Kopienas darbības, kas ir nepieciešamas kopējiem stratēģiskiem centieniem Lisabonas mērķu sasniegšanai, jo īpaši atbilstīgi struktūrfondiem, un tādās jomās kā lauksaimniecība,
  zivsaimniecība
  , izglītība, apmācība, konkurētspēja un inovācijas, rūpniecība, nodarbinātība un vide. |
| --- | --- |

(20)

Septītā pamatprogramma papildina dalībvalstīs veiktos pasākumus, kā arī citas Kopienas darbības, kas ir nepieciešamas kopējiem stratēģiskiem centieniem Lisabonas mērķu sasniegšanai, jo īpaši atbilstīgi struktūrfondiem, un tādās jomās kā lauksaimniecība,
  zivsaimniecība
  , izglītība, apmācība, konkurētspēja un inovācijas, rūpniecība, nodarbinātība un vide.

| (21) | Kopienas politikā un programmās būtu jānodrošina abpusēja sinerģija un papildināmība, vienlaikus sniedzot risinājumu, lai nodrošinātu stiprinātu un vienkāršotu pieeju pētniecības finansēšanai, kas ir jo īpaši svarīgi MVU. |
| --- | --- |

(21)

Kopienas politikā un programmās būtu jānodrošina abpusēja sinerģija un papildināmība, vienlaikus sniedzot risinājumu, lai nodrošinātu stiprinātu un vienkāršotu pieeju pētniecības finansēšanai, kas ir jo īpaši svarīgi MVU.

| (22) | Septītajā pamatprogrammā
  ar konkrētiem pasākumiem un īpašām darbībām MVU labā
  būtu jātiecas jo īpaši nodrošināt atbilstīgu MVU iesaistīšanos. Inovācijām un ar MVU saistītām darbībām, ko atbalsta saskaņā ar šo pamatprogrammu, jāpapildina darbības, ko veic Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammā. |
| --- | --- |

(22)

Septītajā pamatprogrammā
  ar konkrētiem pasākumiem un īpašām darbībām MVU labā
  būtu jātiecas jo īpaši nodrošināt atbilstīgu MVU iesaistīšanos. Inovācijām un ar MVU saistītām darbībām, ko atbalsta saskaņā ar šo pamatprogrammu, jāpapildina darbības, ko veic Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammā.

| (23) | Dalība Septītās pamatprogrammas darbībās būtu jāatvieglina, publicējot visu attiecīgo informāciju, kas visiem iespējamajiem dalībniekiem jādara pieejama laicīgi un viegli sasniedzama,
  kā arī attiecīgi izmantojot vienkāršas un ātras procedūras, nenosakot nepamatoti sarežģītus finanšu noteikumus un nevajadzīgas atskaites, ievērojot dalības noteikumus, ko piemēro šai pamatprogrammai, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes ... gada ...Regulā (EK) Nr. .../2006
   (5)
  . |
| --- | --- |

(23)

Dalība Septītās pamatprogrammas darbībās būtu jāatvieglina, publicējot visu attiecīgo informāciju, kas visiem iespējamajiem dalībniekiem jādara pieejama laicīgi un viegli sasniedzama,
  kā arī attiecīgi izmantojot vienkāršas un ātras procedūras, nenosakot nepamatoti sarežģītus finanšu noteikumus un nevajadzīgas atskaites, ievērojot dalības noteikumus, ko piemēro šai pamatprogrammai, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes ... gada ...Regulā (EK) Nr. .../2006
   (5)
  .

| (24) | Ņemot vērā Sestās pamatprogrammas jauno instrumentu izmantošanas vidusposma pārskatīšanu un pamatprogrammas piecu gadu novērtējumu, ir noteikta jauna pieeja, kurai būtu jānodrošina Kopienas pētniecības politikas politisko mērķu vieglāka, efektīvāka un elastīgāka sasniegšana. Šim nolūkam būtu jāizmanto mazāks vienkāršāku “finansēšanas shēmu” kopums, apvienojumā ar lielāku elastīgumu un brīvību, lai atbalstītu dažādas darbības, un būtu jāpiešķir lielāka pārvaldības autonomija dalībniekiem. |
| --- | --- |

(24)

Ņemot vērā Sestās pamatprogrammas jauno instrumentu izmantošanas vidusposma pārskatīšanu un pamatprogrammas piecu gadu novērtējumu, ir noteikta jauna pieeja, kurai būtu jānodrošina Kopienas pētniecības politikas politisko mērķu vieglāka, efektīvāka un elastīgāka sasniegšana. Šim nolūkam būtu jāizmanto mazāks vienkāršāku “finansēšanas shēmu” kopums, apvienojumā ar lielāku elastīgumu un brīvību, lai atbalstītu dažādas darbības, un būtu jāpiešķir lielāka pārvaldības autonomija dalībniekiem.

| (25) | Ņemot vērā lielo interesi par Pamatprogrammas darbību, valsts un privāto investīciju efektivitāti, vajadzību dot iespēju Kopienai atrisināt jaunas zinātnes un tehnoloģiju problēmas, un pilnībā izmantot tās pētnieku potenciālu, nepieļaujot nekādu diskrimināciju, svarīgo lomu, kas Kopienas darbībai ir Eiropas pētniecības sistēmas efektivitātes uzlabošanā, Septītās pamatprogrammas ieguldījumu centienos, cita starpā, meklējot risinājumus klimata pārmaiņām un ilgtspējībai, Eiropas iedzīvotāju veselības uzlabošanai, kā arī Lisabonas stratēģijas atdzīvināšanā, ir jāīsteno Kopienas pētniecības pasākumi. |
| --- | --- |

(25)

Ņemot vērā lielo interesi par Pamatprogrammas darbību, valsts un privāto investīciju efektivitāti, vajadzību dot iespēju Kopienai atrisināt jaunas zinātnes un tehnoloģiju problēmas, un pilnībā izmantot tās pētnieku potenciālu, nepieļaujot nekādu diskrimināciju, svarīgo lomu, kas Kopienas darbībai ir Eiropas pētniecības sistēmas efektivitātes uzlabošanā, Septītās pamatprogrammas ieguldījumu centienos, cita starpā, meklējot risinājumus klimata pārmaiņām un ilgtspējībai, Eiropas iedzīvotāju veselības uzlabošanai, kā arī Lisabonas stratēģijas atdzīvināšanā, ir jāīsteno Kopienas pētniecības pasākumi.

| (26) | Septītās pamatprogrammas īstenošana var rosināt papildprogrammu izstrādāšanu, kurās paredzēta vienīgi konkrētu dalībvalstu līdzdalība, Kopienas līdzdalību programmās, ko uzsākušas vairākas dalībvalstis, kopuzņēmumu dibināšanu vai cita veida vienošanās Līguma 168., 169. un 171. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(26)

Septītās pamatprogrammas īstenošana var rosināt papildprogrammu izstrādāšanu, kurās paredzēta vienīgi konkrētu dalībvalstu līdzdalība, Kopienas līdzdalību programmās, ko uzsākušas vairākas dalībvalstis, kopuzņēmumu dibināšanu vai cita veida vienošanās Līguma 168., 169. un 171. panta nozīmē.

| (27) | Kopiena ir noslēgusi vairākus starptautiskus nolīgumus pētniecības jomā, un būtu jāpastiprina starptautiska pētniecības sadarbība, lai gūtu maksimālu labumu no pētniecības un attīstības internacionalizācijas, lai sniegtu ieguldījumu pasaules patēriņa preču ražošanā un turpmāk integrētu Kopienu pasaules pētniecības kopienā. |
| --- | --- |

(27)

Kopiena ir noslēgusi vairākus starptautiskus nolīgumus pētniecības jomā, un būtu jāpastiprina starptautiska pētniecības sadarbība, lai gūtu maksimālu labumu no pētniecības un attīstības internacionalizācijas, lai sniegtu ieguldījumu pasaules patēriņa preču ražošanā un turpmāk integrētu Kopienu pasaules pētniecības kopienā.

| (28) | Šobrīd jau ir izveidota nozīmīga zinātnisko atziņu struktūra, kas spēj ievērojami uzlabot jaunattīstības valstīs dzīvojošo personu dzīves līmeni; ja iespējams, Septītā pamatprogramma ar iepriekš minēto darbību veidiem sekmēs tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(28)

Šobrīd jau ir izveidota nozīmīga zinātnisko atziņu struktūra, kas spēj ievērojami uzlabot jaunattīstības valstīs dzīvojošo personu dzīves līmeni; ja iespējams, Septītā pamatprogramma ar iepriekš minēto darbību veidiem sekmēs tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu līdz 2010. gadam.

| (29) | Septītajai pamatprogrammai būtu jāsniedz ieguldījums izaugsmes, ilgtspējīgas attīstības un vides aizsardzības veicināšanā, tostarp risinot klimata pārmaiņu problēmu. |
| --- | --- |

(29)

Septītajai pamatprogrammai būtu jāsniedz ieguldījums izaugsmes, ilgtspējīgas attīstības un vides aizsardzības veicināšanā, tostarp risinot klimata pārmaiņu problēmu.

| (30) | Pētījumos, kas veikti Septītās pamatprogrammas darbības laikā, būtu jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp tie, kas ir iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Ir ņemti vērā atzinumi, ko sniegusi Eiropas grupa dabaszinātņu ētikas un jauno tehnoloģiju jautājumos, un tas tiks darīts arī turpmāk. Pētniecības darbībās būtu jāņem vērā arī Protokols par dzīvnieku aizsardzību un labturību, un būtu jāsamazina dzīvnieku izmantošana pētniecībā un testēšanā ar mērķi galīgi aizstāt dzīvnieku izmantošanu ar citām metodēm. |
| --- | --- |

(30)

Pētījumos, kas veikti Septītās pamatprogrammas darbības laikā, būtu jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp tie, kas ir iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Ir ņemti vērā atzinumi, ko sniegusi Eiropas grupa dabaszinātņu ētikas un jauno tehnoloģiju jautājumos, un tas tiks darīts arī turpmāk. Pētniecības darbībās būtu jāņem vērā arī Protokols par dzīvnieku aizsardzību un labturību, un būtu jāsamazina dzīvnieku izmantošana pētniecībā un testēšanā ar mērķi galīgi aizstāt dzīvnieku izmantošanu ar citām metodēm.

| (31) | Septītajā pamatprogrammā ar attiecīgiem līdzekļiem aktīvi tiks veicināta sieviešu loma zinātnē un pētniecībā, lai vēl vairāk sekmētu sieviešu plašāku dalību šajā jomā un palielinātu sieviešu aktīvo lomu pētniecībā. |
| --- | --- |

(31)

Septītajā pamatprogrammā ar attiecīgiem līdzekļiem aktīvi tiks veicināta sieviešu loma zinātnē un pētniecībā, lai vēl vairāk sekmētu sieviešu plašāku dalību šajā jomā un palielinātu sieviešu aktīvo lomu pētniecībā.

| 32) | šajā lēmumā ir paredzēts finansējums visam Septītās pamatprogrammas darbības laikam, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (6) 37. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

32)

šajā lēmumā ir paredzēts finansējums visam Septītās pamatprogrammas darbības laikam, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (6) 37. punkta nozīmē.

| (33) | Būtu jāveic arī atbilstīgi pasākumi, kas ir samērīgi ar Eiropas Kopienu finanšu interesēm, lai uzraudzītu piešķirtā finanšu atbalsta efektivitāti un šo līdzekļu izlietojuma efektivitāti, lai novērstu nelikumības un krāpšanu, kā arī pasākumi, lai atgūtu zaudētos, nepamatoti izmaksātos vai nepareizi izlietotos līdzekļus saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (7), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (8), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (9). |
| --- | --- |

(33)

Būtu jāveic arī atbilstīgi pasākumi, kas ir samērīgi ar Eiropas Kopienu finanšu interesēm, lai uzraudzītu piešķirtā finanšu atbalsta efektivitāti un šo līdzekļu izlietojuma efektivitāti, lai novērstu nelikumības un krāpšanu, kā arī pasākumi, lai atgūtu zaudētos, nepamatoti izmaksātos vai nepareizi izlietotos līdzekļus saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (7), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (8), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (9).

| (34) | Ir svarīgi nodrošināt pareizu Septītās pamatprogrammas finanšu vadību un tās īstenošanu visefektīvākajā un lietotājam vieglākajā veidā, vienlaikus nodrošinot tiesisko noteiktību un programmas pieejamību visiem dalībniekiem. Ir jānodrošina atbilstība Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (10), kā arī vienkāršošanas un labāka regulējuma prasībām. |
| --- | --- |

(34)

Ir svarīgi nodrošināt pareizu Septītās pamatprogrammas finanšu vadību un tās īstenošanu visefektīvākajā un lietotājam vieglākajā veidā, vienlaikus nodrošinot tiesisko noteiktību un programmas pieejamību visiem dalībniekiem. Ir jānodrošina atbilstība Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (10), kā arī vienkāršošanas un labāka regulējuma prasībām.

| (35) | Ņemot vērā to, ka tās rīcības mērķus, kas jāveic saskaņā ar Līguma 163. pantu, proti, veicināt uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas un sabiedrības izveidi Eiropā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu Septītajā pamatprogrammā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(35)

Ņemot vērā to, ka tās rīcības mērķus, kas jāveic saskaņā ar Līguma 163. pantu, proti, veicināt uz zinātnes atziņām balstītas ekonomikas un sabiedrības izveidi Eiropā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu Septītajā pamatprogrammā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Septītās pamatprogrammas pieņemšana

Ar šo laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim pieņem pamatprogrammu Kopienas darbībām pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā, tostarp demonstrējumu pasākumiem (“Septītā pamatprogramma”).

2. pants

Mērķi un pasākumi

1.   Septītā pamatprogramma ir paredzēta i) līdz iv) apakšpunktā izklāstīto pasākumu atbalstam. Minēto pasākumu mērķi un vispārējas pamatnostādnes ir izklāstītas I pielikumā.

| i) | Sadarbība: atbalsts paredzēts daudziem pētniecības pasākumiem, ko veiks, izmantojot starpvalstu sadarbību, šādās tematiskajās jomās:






  a) | veselība; |
| --- | --- | --- |

i)

Sadarbība: atbalsts paredzēts daudziem pētniecības pasākumiem, ko veiks, izmantojot starpvalstu sadarbību, šādās tematiskajās jomās:

a)

veselība;

| b) | pārtika, lauksaimniecība un
  zivsaimniecība
  , biotehnoloģija; |
| --- | --- |

b)

pārtika, lauksaimniecība un
  zivsaimniecība
  , biotehnoloģija;

| c) | informācijas un komunikācijas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

c)

informācijas un komunikācijas tehnoloģijas;

| d) | nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

d)

nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas;

| e) | enerģētika; |
| --- | --- |

e)

enerģētika;

| f) | vide (tostarp klimata pārmaiņas); |
| --- | --- |

f)

vide (tostarp klimata pārmaiņas);

| g) | transports (tostarp aeronautika); |
| --- | --- |

g)

transports (tostarp aeronautika);

| h) | sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes; |
| --- | --- |

h)

sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes;

| i) | kosmoss; |
| --- | --- |

i)

kosmoss;

| j) | drošība. |
| --- | --- |

j)

drošība.

| ii) | Idejas: atbalsts tiks sniegts “pētnieku ierosinātiem” pētījumiem, ko visās jomās veic atsevišķas valstu vai starpvalstu grupas, kuras konkurē savā starpā Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

ii)

Idejas: atbalsts tiks sniegts “pētnieku ierosinātiem” pētījumiem, ko visās jomās veic atsevišķas valstu vai starpvalstu grupas, kuras konkurē savā starpā Eiropas līmenī.

| iii) | Cilvēki: atbalsts paredzēts kvantitatīvai un kvalitatīvai zinātnes un tehnoloģiju attīstības cilvēkresursu potenciāla stiprināšanai Eiropā, kā arī mobilitātes veicināšanai. |
| --- | --- |

iii)

Cilvēki: atbalsts paredzēts kvantitatīvai un kvalitatīvai zinātnes un tehnoloģiju attīstības cilvēkresursu potenciāla stiprināšanai Eiropā, kā arī mobilitātes veicināšanai.

| iv) | Spējas: atbalsts paredzēts Eiropas pētniecības un inovāciju spēju galvenajiem aspektiem, piemēram, pētniecības infrastruktūra; reģionālas pētniecības kopas; pilna pētniecības potenciāla attīstība Kopienas konverģences un attālākos reģionos; pētniecība mazo un vidējo uzņēmumu (“MVU”) (11) vajadzībām; ar programmu “Zinātne sabiedrībā” saistītie jautājumi; atbalsts saskaņotai politikas izstrādei; starptautiskās sadarbības horizontālie pasākumi. |
| --- | --- |

iv)

Spējas: atbalsts paredzēts Eiropas pētniecības un inovāciju spēju galvenajiem aspektiem, piemēram, pētniecības infrastruktūra; reģionālas pētniecības kopas; pilna pētniecības potenciāla attīstība Kopienas konverģences un attālākos reģionos; pētniecība mazo un vidējo uzņēmumu (“MVU”) (11) vajadzībām; ar programmu “Zinātne sabiedrībā” saistītie jautājumi; atbalsts saskaņotai politikas izstrādei; starptautiskās sadarbības horizontālie pasākumi.

2.   Septītās pamatprogrammas līdzekļi arī paredzēti Kopīgā pētniecības centra (“KPC”) veikto tiešo zinātnisko un tehnoloģisko darbību atbalstam, kuras nav saistītas ar kodoljautājumiem, kā noteikts I pielikumā.

3. pants

Konkrētas programmas

Septīto pamatprogrammu īsteno ar konkrētām programmām. Šajās programmās nosaka precīzus mērķus un sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus.

4. pants

Maksimālais kopējais apjoms un katrai programmai piešķirtā finansējuma īpatsvars

1.   Kopienas finansiālās līdzdalības maksimālais kopējais apjoms šajā Septītajā pamatprogrammā ir EUR 50 521 miljoni (12). Minētās summas sadalījums 2. panta 1. un 2. punktā minētajām darbībām un pasākumiem ir šāds (miljonos EUR):

| Sadarbība | 32 413 |
| --- | --- |
| Idejas | 7 510 |
| Cilvēki | 4 750 |
| Iespējas | 4 097 |
| Ar kodoljautājumiem nesaistītas Kopīgā pētniecības centra darbības | 1 751 |

Sadarbība

32 413

Idejas

7 510

Cilvēki

4 750

Iespējas

4 097

Ar kodoljautājumiem nesaistītas Kopīgā pētniecības centra darbības

1 751

2.   Indikatīvais sadalījums katrai no I pielikumā minētā pasākuma tematiskajām jomām ir sniegts II pielikumā.

3.   Sīki izstrādāti noteikumi Kopienas finansiālai līdzdalībai šajā pamatprogrammā ir noteikti III pielikumā.

5. pants

Kopienas finanšu interešu aizsardzība

Attiecībā uz Kopienas darbībām, ko finansē saskaņā ar šo lēmumu, Kopienas tiesību normas pārkāpuma gadījumā, tostarp saistībā ar šo programmu paredzēto līgumsaistību pārkāpumu, kuru rada kāda uzņēmēja darbība vai bezdarbība, kas rada vai varētu radīt kaitējumu Eiropas Savienības vispārējam budžetam vai tās pārvaldītajiem budžetiem, radot nepamatotus izdevumus, piemēro Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96.

6. pants

Ētikas principi

1.   Visi pētījumi, ko veic saskaņā ar Septīto pamatprogrammu, jāveic saskaņā ar ētikas pamatprincipiem.

2.   Saskaņā ar šo programmu nefinansē šādas pētniecības jomas:

| — | zinātniskās izpētes pasākumus, kuru mērķis ir cilvēku klonēšana reproduktīvos nolūkos, |
| --- | --- |

—

zinātniskās izpētes pasākumus, kuru mērķis ir cilvēku klonēšana reproduktīvos nolūkos,

| — | zinātniskās izpētes pasākumus, kuru mērķis ir pārveidot cilvēku ģenētisko mantojumu, kas varētu šādas izmaiņas padarīt pārmantojamas (13), |
| --- | --- |

—

zinātniskās izpētes pasākumus, kuru mērķis ir pārveidot cilvēku ģenētisko mantojumu, kas varētu šādas izmaiņas padarīt pārmantojamas (13),

| — | zinātniskās izpētes pasākumus, kas paredzēti cilvēku embriju radīšanai vienīgi zinātniskās pētniecības nolūkā, vai cilmes šūnu ieguvei, tostarp veicot somatisko šūnu kodola pārstādīšanu. |
| --- | --- |

—

zinātniskās izpētes pasākumus, kas paredzēti cilvēku embriju radīšanai vienīgi zinātniskās pētniecības nolūkā, vai cilmes šūnu ieguvei, tostarp veicot somatisko šūnu kodola pārstādīšanu.

3.   Gan pieaugušo, gan embriju cilvēka cilmes šūnu pētniecību var finansēt kā atkarībā no zinātniskā ierosinājuma satura, tā atkarībā no iesaistītās (-o) dalībvalsts (-u) tiesiskā regulējuma.

Jebkurā pieteikumā, lai saņemtu finansējumu cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecībai, ir attiecīgi jāiekļauj sīka informācija par licencēšanas un kontroles pasākumiem, ko veiks dalībvalsts kompetentās iestādes, kā arī sīka informācija par sniegto ētisko apstiprinājumu (-iem).

Cilvēka embrija cilmes šūnu pētniecības jomā uz iestādēm, organizācijām un pētniekiem attiecas stingra licencēšana un kontrole atbilstīgi iesaistītās(o) dalībvalsts(u) tiesiskajam regulējumam.

4.   Pētniecības jomas, kas paredzētas augstāk, pārskata šīs programmas otrajā posmā (2010.—2013. gads), ņemot vērā zinātnes attīstību.

7. pants

Uzraudzība, novērtēšana un pārskatīšana

1.   Komisija pastāvīgi un sistemātiski uzrauga Septītās pamatprogrammas un tās īpašo programmu īstenošanu un regulāri ziņo par šīs uzraudzības rezultātiem un izplata tos.

2.   Ne vēlāk kā 2010. gadā Komisija ar ārējo ekspertu palīdzību veic šīs pamatprogrammas un tās īpašo programmu uz pierādījumiem balstītu starpposma novērtējumu, turpinot Sestās pamatprogrammas ex-post novērtējumu. Šis novērtējums attiecas uz notiekošo pētniecības darbību kvalitāti, kā arī to īstenošanas un pārvaldības kvalitāti un virzību uz izvirzītajiem mērķiem.

Komisija minētā novērtējuma secinājumus, pievienojot savus apsvērumus, un attiecīgos gadījumos priekšlikumus šīs pamatprogrammas pielāgošanai dara zināmus Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.

Pirms starpposma novērtējuma sastāda progresa ziņojumu, tiklīdz ir pieejami pietiekami dati, kuros redzami sākotnējie atzinumi par to jauno darbību efektivitāti, kas uzsāktas saskaņā ar Septīto pamatprogrammu, un par vienkāršošanas ceļā gūtajiem panākumiem.

3.   Divus gadus pēc šīs pamatprogrammas pabeigšanas Komisija veic programmas pamatojuma, īstenošanas un sasniegumu ārējo novērtējumu, pieaicinot neatkarīgus ekspertus.

Komisija minētā novērtējuma secinājumus, pievienojot savus apsvērumus, dara zināmus Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.

8. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 65, 17.3.2006., 9. lpp.

1

(2)  OV C 115, 16.5.2006., 20. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 15. jūnija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts), Padomes 2006. gada 25. septembra Kopējā nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Eiropas Parlamenta 2006. gada 30. novembra Nostāja.

3

Oficiālajā Vēstnesī

2006. gada 25. septembra

(Oficiālajā Vēstnesī

2006. gada 30. novembra

(4)  OV C 320 E, 15.12.2005., 259. lpp.

4

(5)  OV L ....

5

(6)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

6

(7)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

7

(8)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

8

(9)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

9

(10)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

10

(11)  Visā Septītajā pamatprogrammā ar “MVU” saprot arī mikrouzņēmumus.

11

(12)  Piezīme: visas summas ir pašreizējās cenās, atspoguļojot Iestāžu nolīgumu (IN) par finanšu Shēmu (2007.—2013. gads). Attiecīgi IN summa FP7 2007.—2013. gadam EUR 48 081 miljonu apjomā 2004. g. cenās atbilst EUR 54 582 miljoniem 2007.—2013. gadam pašreizējās cenās. No šīs summas EUR 50 521 miljoni ir paredzēti FP7 (EK) 2007.—2013. gadam, EUR 2 751 miljoni ir paredzēti FP7 (Euratom) 2007.—2011. gadam un, indikatīvi, EUR 1 310 miljoni ir paredzēti Euratom programmai 2012.—2013. gadam.

12

(Euratom)

Euratom

(13)  Var finansēt zinātnisko izpēti, kas saistīta ar dzimumdziedzeru vēža ārstēšanu.

13

I PIELIKUMS

ZINĀTNISKIE UN TEHNOLOĢISKIE MĒRĶI, TĒMU UN DARBĪBU VISPĀRĪGAS NOSTĀDNES

Septītā pamatprogramma tiks īstenota, lai izpildītu Līguma 163. pantā aprakstītos vispārējos mērķus stiprināt rūpniecisko konkurētspēju un pildīt citas Kopienas politikas pētniecības vajadzības, tādējādi veicinot uz zinātnes atziņām balstītas sabiedrības izveidi un turpinot Eiropas pētniecības telpas attīstību, kā arī papildinot darbības valsts un reģionālā līmenī. Tā veicinās izcilību zinātniskajā un tehnoloģiskajā pētniecībā, izstrādi un demonstrāciju pasākumus, īstenojot šādas četras programmas: “Sadarbība”, “Idejas”, “Cilvēki” un “Iespējas”.

I.   SADARBĪBA

Šajā Septītās pamatprogrammas daļā atbalsts tiks sniegts starpvalstu sadarbībai dažādās formās visā Savienībā un ārpus tās robežām vairākās tematiskās jomās, kas atbilst galvenajām zināšanu un tehnoloģiju jomām, kurās jāatbalsta un jāpastiprina augstākās kvalitātes pētniecība, lai risinātu Eiropas sociālās, ekonomiskās, vides un rūpnieciskās problēmas. Galvenais darbs būs vērsts uz to, lai uzlabotu rūpniecības konkurētspēju, izmantojot izpētes programmu, kas atspoguļo lietotāju vajadzības visā Eiropā.

Vispārējs mērķis ir veicināt ilgtspējīgu attīstību.

Desmit tēmas Kopienas darbībai ir šādas:

| 1) | veselība; |
| --- | --- |

1)

veselība;

| 2) | pārtika, lauksaimniecība un
  zivsaimniecība
  , biotehnoloģija; |
| --- | --- |

2)

pārtika, lauksaimniecība un
  zivsaimniecība
  , biotehnoloģija;

| 3) | informācijas un komunikācijas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

3)

informācijas un komunikācijas tehnoloģijas;

| 4) | nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

4)

nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas;

| 5) | enerģētika; |
| --- | --- |

5)

enerģētika;

| 6) | vide (tostarp klimata pārmaiņas); |
| --- | --- |

6)

vide (tostarp klimata pārmaiņas);

| 7) | transports (tostarp aeronautika); |
| --- | --- |

7)

transports (tostarp aeronautika);

| 8) | sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes; |
| --- | --- |

8)

sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes;

| 9) | kosmoss; |
| --- | --- |

9)

kosmoss;

| 10) | drošība. |
| --- | --- |

10)

drošība.

Šīs tēmas ir samērā plaši definētas, lai tās varētu pielāgot jaunām vajadzībām un iespējām, kas var rasties Septītās pamatprogrammas darbības laikā. Katrai no šīm tēmām ir noteikti vairāki pasākumi, kuros norādītas vispārējās nostādnes, kas paredzētas Kopienas atbalstam. šīs darbības ir noteiktas, pamatojoties uz to, kā tās sekmē Kopienas mērķu sasniegšanu, tostarp pāreju uz sabiedrību, kas balstīta uz zināšanām, kā arī attiecīgo Eiropas pētniecības potenciālu un šajā jomā veikto Kopienas līmeņa darbību pievienoto vērtību.

Īpašu uzmanību pievērsīs efektīvas koordinācijas nodrošināšanai starp tematiskajām jomām, kā arī prioritārām zinātnes jomām, kas apvieno vairākas tēmas, piemēram, pētniecība mežsaimniecībā, kultūras mantojums, jūras zinātnes un tehnoloģijas.

Daudzdisciplīnu pieeju veicinās ar kopējām starptematiskām pieejām pētniecības un tehnoloģiju jomām, kas ir saistītas ar vairāk nekā vienu tēmu, un svarīga starptematiskās sadarbības forma būs kopīgi izsludināti konkursi.

Attiecībā uz jautājumiem, kas jo īpaši aktuāli rūpniecības nozarei, tēmas ir noteiktas, pamatojoties arī uz darbu, ko veikušas dažādas “Eiropas tehnoloģiju platformas”, kuras ir izveidotas jomās, kur Eiropas konkurētspēja, ekonomikas izaugsme un labklājība ir atkarīga no nozīmīga pētniecības un tehnoloģiju progresa vidējā un ilgā termiņā. Eiropas tehnoloģiju platformas apvieno attiecīgo nozaru ieinteresētās personas, lai definētu un īstenotu Stratēģiskās izpētes programmu. Šī pamatprogramma sekmēs minēto Stratēģiskās izpētes programmu realizāciju, ja tās rada Eiropas pievienoto vērtību. Eiropas tehnoloģiju platformas,
  iespējams, līdzdarbojoties reģionālām pētniecības kopām,
  var būt nozīmīgas, lai sekmētu un organizētu rūpniecības pārstāvju, tostarp MVU, dalību pētniecības projektos saistībā ar to specifisko nozari, tostarp arī projektos, kas ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar pamatprogrammu.

Desmit tēmās iekļauta arī pētniecība, kas vajadzīga, lai atbalstītu Kopienas politikas formulēšanu, īstenošanu un izvērtēšanu tādās jomās kā veselība, drošība, patērētāju aizsardzība, enerģētika, vide, atbalsts attīstībai, zivsaimniecība, jūras lietas, lauksaimniecība, dzīvnieku labturība, transports, izglītība un mācības, nodarbinātība, sociālās lietas, kohēzija, brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveide, kā arī atbalstītu pirmsnormatīvus un normatīvus pētījumus, kas ir saistīti ar standartu savstarpējās izmantojamības un kvalitātes uzlabošanu un to īstenošanu,
  tādējādi uzlabojot arī Eiropas konkurētspēju. Īpaša uzmanība tiks pievērsta tādu aspektu koordinācijai Septītajā pamatprogrammā un saistībā ar citām Kopienas politikas jomām un programmām, kuri attiecas uz racionālu un efektīvu enerģijas izmantošanu.

Atbilstīgi katrai tēmai papildus šiem pasākumiem brīvā un elastīgā veidā tiks risinātas divu veidu iespējas:

| — | nākotnes un jaunās tehnoloģijas: atbalstīt pētījumus, kuru mērķis ir noteikt vai turpmāk pētīt jaunas zinātniskās un tehnoloģiskās iespējas konkrētā jomā un/vai kopā ar citām saistītām jomām un disciplīnām, sniedzot īpašu atbalstu pēkšņiem pētījumu priekšlikumiem, tostarp ar kopīgi izsludinātiem konkursiem; attīstīt inovatīvas idejas un radikāli jaunus izmantojuma veidus, kā arī pētīt jaunas iespējas pētniecības virzienos, jo īpaši saistībā ar potenciāli nozīmīgiem atklājumiem; būs nodrošināta pienācīga koordinācija ar pasākumiem, ko veiks saistībā ar programmu “Idejas”, lai novērstu pārklāšanos un nodrošinātu finansējuma optimālu izmantošanu; |
| --- | --- |

—

nākotnes un jaunās tehnoloģijas: atbalstīt pētījumus, kuru mērķis ir noteikt vai turpmāk pētīt jaunas zinātniskās un tehnoloģiskās iespējas konkrētā jomā un/vai kopā ar citām saistītām jomām un disciplīnām, sniedzot īpašu atbalstu pēkšņiem pētījumu priekšlikumiem, tostarp ar kopīgi izsludinātiem konkursiem; attīstīt inovatīvas idejas un radikāli jaunus izmantojuma veidus, kā arī pētīt jaunas iespējas pētniecības virzienos, jo īpaši saistībā ar potenciāli nozīmīgiem atklājumiem; būs nodrošināta pienācīga koordinācija ar pasākumiem, ko veiks saistībā ar programmu “Idejas”, lai novērstu pārklāšanos un nodrošinātu finansējuma optimālu izmantošanu;

| — | politikas neparedzētās vajadzības: lai elastīgi reaģētu uz jaunām politikas vajadzībām, kas rodas pamatprogrammas darbības laikā, tādām kā neparedzēti notikumi vai atgadījumi, kuros vajadzīga ātra reaģēšana, piemēram, jaunu epidēmiju, pārtikas drošības apdraudējuma vai dabas katastrofu gadījumā. |
| --- | --- |

—

politikas neparedzētās vajadzības: lai elastīgi reaģētu uz jaunām politikas vajadzībām, kas rodas pamatprogrammas darbības laikā, tādām kā neparedzēti notikumi vai atgadījumi, kuros vajadzīga ātra reaģēšana, piemēram, jaunu epidēmiju, pārtikas drošības apdraudējuma vai dabas katastrofu gadījumā.

Zināšanu izplatīšana un tālāknodošana sniedz būtisku pievienoto vērtību Eiropas pētniecības darbībām, un tiks veikti pasākumi, lai rūpniecības nozares, politikas veidotāji un sabiedrība plašāk izmantotu rezultātus.
  Ir jāaizsargā arī intelektuālā īpašuma tiesības, tostarp saistībā ar atbalstu cīņai pret viltošanu.
  Zināšanu izplatīšanu uzskatīs par būtisku uzdevumu visās tematiskajās jomās, piemērojot jomas “Drošība” pasākumiem vajadzīgos ierobežojumus sakarā ar konfidencialitātes aspektu, tostarp arī, finansējot sadarbības tīklu veidošanas ierosmes, seminārus un pasākumus, ārējo ekspertu palīdzību un informācijas un elektroniskos pakalpojumus, jo īpaši CORDIS.

Tiks nodrošināta papildināmība un sinerģija starp šo programmu un citām Kopienas programmām. Pasākumus inovāciju atbalstam veiks saskaņā ar Konkurētspējas un inovāciju programmu.

Īpaša uzmanība būtu jāpievērš mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) (1), jo īpaši starptautiskā sadarbībā esošu zināšanu ietilpīgu MVU, līdzdalībai. Visā programmas daļā “Sadarbība” veiks konkrētus pasākumus, tostarp atbalsta darbības MVU līdzdalības veicināšanai, saistībā ar stratēģiju, ko izstrādās atbilstīgi katrai tēmai. Papildus šīm stratēģijām tiks veikta kvantitatīva un kvalitatīva uzraudzība attiecībā uz nosprausto mērķu sasniegšanu. Mērķis būs novirzīt vismaz 15 % no programmas sadaļā “Sadarbība” pieejamajiem resursiem uz MVU.

Atbalstu sniegs arī attiecībā uz ierosmēm, kuru mērķis ir rosināt debates par zinātniskiem jautājumiem un pētījumu rezultātiem ar pēc iespējas plašu sabiedrību ārpus pētniecības aprindām, kā arī zinātniskās komunikācijas un izglītības jomā, tostarp vajadzības gadījumā iesaistot pilsoniskās sabiedrības organizācijas vai šādu organizāciju tīklus. Tiks veikta dzimumu jautājuma un dzimumu līdztiesības aspektu integrācija visās zinātnisko pētījumu jomās.

Lai palielinātu Eiropas pētniecības konkurētspēju, tās potenciāls jāizmanto pilnībā visā Eiropas pētniecības telpā. Projektus, kuru mērķis ir nodrošināt zinātnisko izcilību, būtu jāvada, pievēršot uzmanību optimālam resursu izlietojumam.

Visās šajās tēmās atbalstu starpvalstu sadarbībai īstenos ar:

| — | kopīgiem pētījumiem, |
| --- | --- |

—

kopīgiem pētījumiem,

| — | kopīgām tehnoloģiju ierosmēm, |
| --- | --- |

—

kopīgām tehnoloģiju ierosmēm,

| — | to pētniecības programmu koordināciju, kuras nav Kopienas programmas, |
| --- | --- |

—

to pētniecības programmu koordināciju, kuras nav Kopienas programmas,

| — | starptautisko sadarbību. |
| --- | --- |

—

starptautisko sadarbību.

Kopīgie pētījumi

Kopienas pētniecības finansējums galvenokārt būs paredzēts kopīgiem pētījumiem. Mērķis ir zināšanu attīstības galvenajās jomās izveidot izcilus pētniecības projektus un tīklus, kuri spētu piesaistīt pētniekus un investīcijas no Eiropas un visas pasaules.

Tas tiks panākts, atbalstot kopīgus pētījumus saskaņā ar vairākām finansēšanas shēmām: kopīgie projekti, izcilības tīkli, koordinācijas/atbalsta darbības (skat. III pielikumu).

Kopīgās tehnoloģiju ierosmes

Ļoti nedaudzos gadījumos PTA mērķa darbības jomas un iesaistīto resursu apjoma dēļ varētu būt lietderīga ilgtermiņa partnerību veidošana ar privātā un valsts sektora iesaistīšanu kopīgu tehnoloģiju ierosmju veidā. Šajās ierosmēs, galvenokārt Eiropas tehnoloģijas platformu darba rezultātā, kas aptver vienu pētniecības aspektu vai nelielu skaitu pētniecības aspektu attiecīgajā jomā, tiks apvienotas privātā sektora investīcijas un valsts un Eiropas publiskais finansējums, tostarp dotācijas no Septītās pamatprogrammas un aizdevumi un garantijas finansējums no Eiropas Investīciju bankas. Lēmumi par katru kopīgo tehnoloģiju ierosmi tiks pieņemti atsevišķi, vai nu pamatojoties uz Līguma 171. pantu (tas var ietvert kopuzņēmuma izveidi), vai pamatojoties uz lēmumiem par īpašām programmām saskaņā ar Līguma 166. panta 3. punktu.

Potenciālas kopīgas tehnoloģiju ierosmes tiks noteiktas atklātā un pārredzamā veidā, pamatojoties uz novērtējumiem, izmantojot vairākus kritērijus:

| — | pašreizējo instrumentu nespēja sasniegt mērķi, |
| --- | --- |

—

pašreizējo instrumentu nespēja sasniegt mērķi,

| — | ietekme uz nozares konkurētspēju un izaugsmi, |
| --- | --- |

—

ietekme uz nozares konkurētspēju un izaugsmi,

| — | Eiropas mērogā veikto darbību pievienotā vērtība, |
| --- | --- |

—

Eiropas mērogā veikto darbību pievienotā vērtība,

| — | sasniedzamā mērķa definīcijas pakāpe, skaidrība un īstenošanas iespēja, |
| --- | --- |

—

sasniedzamā mērķa definīcijas pakāpe, skaidrība un īstenošanas iespēja,

| — | rūpniecības nozaru uzņēmumu sniegtā finansējuma un resursu apjoms, |
| --- | --- |

—

rūpniecības nozaru uzņēmumu sniegtā finansējuma un resursu apjoms,

| — | plašāku politikas mērķu veicināšanas pakāpe, tostarp labums, ko no tā gūs sabiedrība, |
| --- | --- |

—

plašāku politikas mērķu veicināšanas pakāpe, tostarp labums, ko no tā gūs sabiedrība,

| — | spēja piesaistīt papildu valsts atbalstu un panākt lielāku pašreizējā un gaidāmā nozares pārstāvju sniegtā finansējuma efektivitāti. |
| --- | --- |

—

spēja piesaistīt papildu valsts atbalstu un panākt lielāku pašreizējā un gaidāmā nozares pārstāvju sniegtā finansējuma efektivitāti.

Kopīgo tehnoloģiju ierosmes veids ir skaidri jādefinē, it īpaši attiecībā uz šādiem jautājumiem:

| — | finanšu saistības, |
| --- | --- |

—

finanšu saistības,

| — | dalībnieku saistību ilgums, |
| --- | --- |

—

dalībnieku saistību ilgums,

| — | noteikumi, ar kuriem uzņemas līgumsaistības un tās pārtrauc, |
| --- | --- |

—

noteikumi, ar kuriem uzņemas līgumsaistības un tās pārtrauc,

| — | intelektuālā īpašuma tiesības. |
| --- | --- |

—

intelektuālā īpašuma tiesības.

Ņemot vērā kopīgo tehnoloģiju ierosmju īpašo piemērošanas jomu un sarežģītību, tiks pieliktas lielas pūles, lai nodrošinātu to pārredzamu darbību un to, lai Kopienas finansējumu kopīgajām tehnoloģiju ierosmēm piešķirtu, balstoties uz pamatprogrammas izcilības un konkurētspējas principiem.

Īpašu uzmanību pievērsīs vispārējai saskaņotībai un koordinācijai starp kopīgām tehnoloģiju ierosmēm un programmām, un projektiem vienā jomā (2), vienlaikus ievērojot jau esošās īstenošanas procedūras, kā arī veltīs uzmanību tam, lai nodrošinātu, ka dalība to projektos ir atvērta plašam dalībnieku lokam visā Eiropā, un it sevišķi MVU.

To pētniecības programmu koordinācija, kuras nav Kopienas programmas

Šajā jomā veiktajās darbībās tiks izmantoti divi galvenie līdzekļi: ERA-NET shēma un Kopienas līdzdalība kopīgi veiktajās valstu pētniecības programmās (saskaņā ar Līguma 169. pantu). Darbība var attiekties uz jomām, kas nav tieši saistītas ar desmit tēmām, ja vien tām ir pietiekama Eiropas pievienotā vērtība. Pasākumus izmantos arī, lai uzlabotu papildināmību un sinerģiju starp Septīto pamatprogrammu un pasākumiem, ko veic saskaņā ar starpvaldību struktūrām, tādām kā EUREKA un COST
   (3).

ERA-NET shēmā tiks attīstīta un nostiprināta valstu un reģionālu pētniecības pasākumu koordinācija:

| — | sniedzot pamatu dalībniekiem, kas īsteno sabiedriskas pētniecības programmas, lai palielinātu viņu veikto pasākumu koordināciju. Tas ietvers atbalstu jauniem ERA-NET tīkliem, kā arī pastāvošo ERA-NET tīklu darbības jomas paplašināšanu un padziļināšanu, piemēram, paplašinot partnerību, kā arī savstarpēji atverot savas programmas citu dalībnieku līdzdalībai. Vajadzības gadījumā ERA-NET tīklus varētu izmantot programmu koordinācijai starp Eiropas reģioniem un dalībvalstīm, lai radītu iespēju sadarbībai saistībā ar plaša apjoma ierosmēm, |
| --- | --- |

—

sniedzot pamatu dalībniekiem, kas īsteno sabiedriskas pētniecības programmas, lai palielinātu viņu veikto pasākumu koordināciju. Tas ietvers atbalstu jauniem ERA-NET tīkliem, kā arī pastāvošo ERA-NET tīklu darbības jomas paplašināšanu un padziļināšanu, piemēram, paplašinot partnerību, kā arī savstarpēji atverot savas programmas citu dalībnieku līdzdalībai. Vajadzības gadījumā ERA-NET tīklus varētu izmantot programmu koordinācijai starp Eiropas reģioniem un dalībvalstīm, lai radītu iespēju sadarbībai saistībā ar plaša apjoma ierosmēm,

| — | nedaudzos gadījumos, sniedzot papildu finansiālo Kopienas atbalstu tiem dalībniekiem, kas apkopo resursus kopīgiem priekšlikumu konkursiem starp attiecīgajām valsts un reģionālajām programmām (“ERA-NET PLUS”). |
| --- | --- |

—

nedaudzos gadījumos, sniedzot papildu finansiālo Kopienas atbalstu tiem dalībniekiem, kas apkopo resursus kopīgiem priekšlikumu konkursiem starp attiecīgajām valsts un reģionālajām programmām (“ERA-NET PLUS”).

Kopienas līdzdalība pētniecības programmās, kas tiek kopīgi veiktas, pamatojoties uz 169. pantu, ir jo īpaši svarīga Eiropas plaša mēroga dažāda līmeņa sadarbībai starp dalībvalstīm, kurām ir kopīgas vajadzības un/vai intereses. Konkrētos noteiktos gadījumos šādas ierosmes atbilstīgi Līguma 169. pantam varētu uzsākt jomās, kas ir jānosaka ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, ietverot iespējamo sadarbību ar starpvaldību programmām, pamatojoties uz vairākiem kritērijiem:

| — | saistība ar Kopienas mērķiem, |
| --- | --- |

—

saistība ar Kopienas mērķiem,

| — | sasniedzamā mērķa skaidra definīcija un tā atbilstība šīs pamatprogrammas mērķiem, |
| --- | --- |

—

sasniedzamā mērķa skaidra definīcija un tā atbilstība šīs pamatprogrammas mērķiem,

| — | iepriekšējas bāzes esamība (esošās vai paredzētās pētniecības programmas), |
| --- | --- |

—

iepriekšējas bāzes esamība (esošās vai paredzētās pētniecības programmas),

| — | Eiropas pievienotā vērtība, |
| --- | --- |

—

Eiropas pievienotā vērtība,

| — | “kritiskā masa” attiecībā uz iesaistīto programmu apjomu un skaitu, kā arī programmu aptverto pasākumu līdzību, |
| --- | --- |

—

“kritiskā masa” attiecībā uz iesaistīto programmu apjomu un skaitu, kā arī programmu aptverto pasākumu līdzību,

| — | Līguma 169. panta kā visatbilstīgākā līdzekļa efektivitāte mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

—

Līguma 169. panta kā visatbilstīgākā līdzekļa efektivitāte mērķu sasniegšanai.

Starptautiskā sadarbība

Starptautiskas sadarbības pasākumi, kas demonstrē Eiropas pievienoto vērtību un ir savstarpēji izdevīgi, atbilstīgi šai Septītās pamatprogrammas sadaļai būs šādi:

| — | trešo valstu zinātnieku un pētniecības iestāžu pastiprināta līdzdalība tematiskajās jomās, piemērojot drošības jomas pasākumiem vajadzīgos ierobežojumus sakarā ar konfidencialitātes aspektu, aktīvi mudinot tos izmantot šo iespēju, |
| --- | --- |

—

trešo valstu zinātnieku un pētniecības iestāžu pastiprināta līdzdalība tematiskajās jomās, piemērojot drošības jomas pasākumiem vajadzīgos ierobežojumus sakarā ar konfidencialitātes aspektu, aktīvi mudinot tos izmantot šo iespēju,

| — | īpaši sadarbības pasākumi katrā tematiskajā jomā, kas paredzēti trešām valstīm gadījumā, kad pastāv abpusēja interese par sadarbību konkrētos jautājumos, ko izvēlēsies, pamatojoties uz šo valstu zinātnisko un tehnoloģisko līmeni un vajadzībām. Ciešā saistībā ar divpusējiem sadarbības nolīgumiem vai daudzpusējiem dialogiem starp ES un šīm valstīm vai valstu grupām šīs darbības kalpos kā īpaši instrumenti sadarbības īstenošanai starp ES un minētajām valstīm. Konkrēti šādas darbības ir: darbības, kuru mērķis ir stiprināt kandidātvalstu, kā arī kaimiņvalstu pētniecības iespējas; sadarbības pasākumi, kas ir vērsti uz jaunattīstības valstīm un jaunajām valstīm, galveno uzmanību pievēršot to īpašām vajadzībām tādās jomās kā veselība,
  tostarp ielaistu slimību izpēte, lauksaimniecība, zivsaimniecība un vide, un ko īsteno finansiālos apstākļos, kuri ir piemēroti minēto valstu iespējām. |
| --- | --- |

—

īpaši sadarbības pasākumi katrā tematiskajā jomā, kas paredzēti trešām valstīm gadījumā, kad pastāv abpusēja interese par sadarbību konkrētos jautājumos, ko izvēlēsies, pamatojoties uz šo valstu zinātnisko un tehnoloģisko līmeni un vajadzībām. Ciešā saistībā ar divpusējiem sadarbības nolīgumiem vai daudzpusējiem dialogiem starp ES un šīm valstīm vai valstu grupām šīs darbības kalpos kā īpaši instrumenti sadarbības īstenošanai starp ES un minētajām valstīm. Konkrēti šādas darbības ir: darbības, kuru mērķis ir stiprināt kandidātvalstu, kā arī kaimiņvalstu pētniecības iespējas; sadarbības pasākumi, kas ir vērsti uz jaunattīstības valstīm un jaunajām valstīm, galveno uzmanību pievēršot to īpašām vajadzībām tādās jomās kā veselība,
  tostarp ielaistu slimību izpēte, lauksaimniecība, zivsaimniecība un vide, un ko īsteno finansiālos apstākļos, kuri ir piemēroti minēto valstu iespējām.

Šī pamatprogrammas daļa aptver starptautiskas sadarbības pasākumus katrā tematiskajā jomā un vairākās tēmās vienlaikus. Šādas darbības īstenos, nodrošinot koordināciju ar darbībām programmās “Cilvēki” un “Iespējas”. Šo pasākumu pamatā būs vispārēja starptautiskās sadarbības stratēģija saskaņā ar pamatprogrammu.

TĒMAS

1.   Veselība

Mērķis

Uzlabot Eiropas iedzīvotāju veselību un palielināt Eiropas ar veselību saistītu nozaru un uzņēmumu konkurētspēju un palielināt spēju radīt inovācijas, risinot globālas veselības problēmas, tostarp jaunās epidēmijas. Uzsvaru liks uz praktisko izpēti (pamatatklājumu izmantošana klīniskajā praksē, tostarp eksperimentu rezultātu zinātniska apstiprināšana), jaunu terapiju izstrādi un apstiprināšanu, veselības veicināšanas un profilakses metodēm, tostarp attiecībā uz
  bērnu veselību
  , veselīgu novecošanu, diagnostikas instrumentiem un medicīnas tehnoloģijām, kā arī ilgtspējīgām un efektīvām veselības aprūpes sistēmām.

Pamatojums

Cilvēka genoma sekvences izzināšana un nesenā attīstība postgenomikā ir krasi izmainījusi cilvēka veselības un slimību izpēti. Lai integrētu milzīgo datu apjomu un izprastu to pamatā esošos procesus, un izstrādātu svarīgas tehnoloģijas ar veselību saistītajai bioloģiskajai rūpniecībai, ir jāapvieno būtiskākais no dažādām zināšanām un resursiem, kas nav pieejami valstu līmenī, lai attīstītu zināšanas un prasmes, kas ļautu rīkoties.

Nozīmīgai attīstībai praktiskajā veselības pētniecībā, kas ir nepieciešama, lai nodrošinātu, ka biomedicīnas pētniecība sniedz praktisku labumu un uzlabo dzīves kvalitāti, ir vajadzīga arī daudzdisciplināra attieksme un pieeja Eiropas līmenī, iesaistot dažādas ieinteresētās personas. Šāda pieeja ļauj Eiropai efektīvāk papildināt starptautiskos centienus, lai apkarotu globālas nozīmes slimības.

Daudzu slimību (piem., vēzis, sirds un asinsvadu slimības un infekcijas slimības, psihiskās un neiroloģiskās slimības, jo īpaši ar novecošanu saistītās slimības, tādas kā Alcheimera slimība un Parkinsona slimība) klīniskā izpēte pamatojas uz starptautiskiem izmēģinājumiem vairākos centros, lai nodrošinātu pacientu vajadzīgo skaitu īsā laikposmā.

Epidemioloģiskai izpētei vajadzīga liela cilvēku dažādība un starptautiskie tīkli, lai nonāktu pie nozīmīgiem secinājumiem. Reti sastopamu slimību jaunu diagnostikas un ārstēšanas metožu izstrādē, kā arī šo slimību epidemioloģiskā izpētē arī vajadzīga daudzu valstu pieeja, lai palielinātu pacientu skaitu katrā pētījumā. Turklāt, īstenojot veselības politikas virzītu izpēti Eiropas līmenī, kļūst iespējams veikt modeļu, sistēmu, datu un valsts datubāzēs un bioloģisko datu bankās apkopotā pacientu materiāla salīdzināšanu.

Labi attīstīta ES mēroga biomedicīnas pētniecība palīdzēs nostiprināt Eiropas veselības aizsardzības biotehnoloģijas, medicīnas tehnoloģiju un farmaceitiskās nozares konkurētspēju. ES sadarbība ar attīstības valstīm tām ļaus attīstīt pētniecības spējas. ES jāuzņemas aktīva loma, sabiedriskajā un farmaceitiskajā nozarē veidojot inovācijas veicinošu vidi, kas risina sabiedrības veselības vajadzības, jo īpaši, lai palielinātu panākumus klīnisko pētījumu jomā. Uz pētniecību balstītie MVU ir galvenais veselības aizsardzības biotehnoloģiju un medicīnas tehnoloģiju industriju dzinējspēks. Lai gan Eiropai pašlaik ir vairāk biotehnoloģiju uzņēmumu nekā ASV, vairums no tiem ir mazi un mazāk attīstīti nekā konkurenti. Valsts un privāti atbalstīti pētījumu centieni ES līmenī atvieglos to attīstību. ES pētniecība arī dod ieguldījumu jaunu normu un standartu attīstībai, lai izveidotu atbilstīgu normatīvo regulējumu jaunām medicīnas tehnoloģijām (piemēram, atjaunošanās medicīnai). Alternatīvu testēšanas stratēģiju jomā būtu jānodrošina Eiropas pētniecības un inovāciju galvenā loma pasaules līmenī, jo īpaši attiecībā uz metodēm, kurās neizmanto dzīvniekus.

Īstenojamās darbības, kuras aptver politikas vajadzībām nepieciešamo pētniecību, ir izklāstītas turpmāk. Vajadzības gadījumā tiks atbalstītas ilgtermiņa pētniecības programmas, piemēram, Eiropas tehnoloģiju platformu noteiktās programmas, piemēram, programma jaunu medikamentu izstrādei. Lai reaģētu uz jaunām politikas vajadzībām, atbalstu var sniegt papildu darbībām, piemēram, veselības politikas jomā un arodveselības un darba drošības jomā.

Īpaša uzmanība tiks veltīta stratēģiskajiem jautājumiem — bērnu veselībai un bērnu slimībām, kā arī novecojošās sabiedrības veselībai, un tie būs attiecīgi jāņem vērā visās darbībās šajā tēmā.

Katrā no turpmāk minētajām darbībām vērā ņems ētiskos, juridiskos un sociālekonomiskos jautājumus.

Darbības

| — | Biotehnoloģija, analogi instrumenti un medicīnas tehnoloģijas cilvēka veselībai






  — | Augstas iedarbības pētniecība: paātrināt progresu fundamentālajā genomikā (genomu un postgenomu) un biomedicīnas izpētē, uzlabojot datu radīšanu, standartizāciju, iegūšanu un analīzi. |
| --- | --- | --- |

—

Biotehnoloģija, analogi instrumenti un medicīnas tehnoloģijas cilvēka veselībai

—

Augstas iedarbības pētniecība: paātrināt progresu fundamentālajā genomikā (genomu un postgenomu) un biomedicīnas izpētē, uzlabojot datu radīšanu, standartizāciju, iegūšanu un analīzi.

| — | Konstatēšana, diagnoze un kontrole: likt uzsvaru uz neinvazīvām vai minimāli invazīvām pieejām un tādām tehnoloģijām kā jauni preventīvi līdzekļi reģeneratīvajai medicīnai (piem., ar molekulāro attēlveidošanu un diagnostiku). |
| --- | --- |

—

Konstatēšana, diagnoze un kontrole: likt uzsvaru uz neinvazīvām vai minimāli invazīvām pieejām un tādām tehnoloģijām kā jauni preventīvi līdzekļi reģeneratīvajai medicīnai (piem., ar molekulāro attēlveidošanu un diagnostiku).

| — | Terapiju piemērotības, drošuma un efektivitātes prognozēšana: attīstīt un apstiprināt bioloģiskos marķierus, in vivo un in vitro metodes un modeļus, tostarp simulēšanu, farmakogenomiku, mērķorientētas un uz rezultātiem vērstas pieejas un alternatīvas izmēģinājumiem ar dzīvniekiem. |
| --- | --- |

—

Terapiju piemērotības, drošuma un efektivitātes prognozēšana: attīstīt un apstiprināt bioloģiskos marķierus, in vivo un in vitro metodes un modeļus, tostarp simulēšanu, farmakogenomiku, mērķorientētas un uz rezultātiem vērstas pieejas un alternatīvas izmēģinājumiem ar dzīvniekiem.

| — | Inovatīvas terapeitiskas pieejas un iejaukšanās: pētīt, saskaņot un turpināt attīstīt progresīvas terapijas un tehnoloģijas, ko var pielietot daudzu slimību un traucējumu gadījumos, piemēram, jaunus preventīvus līdzekļus reģeneratīvajai medicīnai. |
| --- | --- |

—

Inovatīvas terapeitiskas pieejas un iejaukšanās: pētīt, saskaņot un turpināt attīstīt progresīvas terapijas un tehnoloģijas, ko var pielietot daudzu slimību un traucējumu gadījumos, piemēram, jaunus preventīvus līdzekļus reģeneratīvajai medicīnai.

| — | Pētniecības atklājumu izmantošana klīniskajā praksē cilvēka veselībai






  — | Bioloģisko datu un procesu integrēšana — liela mēroga datu vākšana, sistēmu bioloģija (tostarp sarežģītu sistēmu modelēšana): savākt un analizēt milzīgo datu apjomu, kas vajadzīgs, lai labāk izprastu gēnu un gēnu produktu tūkstošus regulējošos sarežģītos tīklus, kuri kontrolē svarīgus bioloģiskus procesus visos attiecīgajos organismos un visos organizācijas līmeņos. |
| --- | --- | --- |

—

Pētniecības atklājumu izmantošana klīniskajā praksē cilvēka veselībai

—

Bioloģisko datu un procesu integrēšana — liela mēroga datu vākšana, sistēmu bioloģija (tostarp sarežģītu sistēmu modelēšana): savākt un analizēt milzīgo datu apjomu, kas vajadzīgs, lai labāk izprastu gēnu un gēnu produktu tūkstošus regulējošos sarežģītos tīklus, kuri kontrolē svarīgus bioloģiskus procesus visos attiecīgajos organismos un visos organizācijas līmeņos.

| — | Smadzeņu un saistīto slimību, cilvēka attīstības un novecošanas pētniecība: izpētīt veselīgas novecošanas procesu un to, kā notiek gēnu un vides iedarbība uz smadzeņu darbību gan normālos apstākļos, gan arī smadzeņu slimību un attiecīgu ar novecošanu saistītu slimību (piem., plānprātības) gadījumos. |
| --- | --- |

—

Smadzeņu un saistīto slimību, cilvēka attīstības un novecošanas pētniecība: izpētīt veselīgas novecošanas procesu un to, kā notiek gēnu un vides iedarbība uz smadzeņu darbību gan normālos apstākļos, gan arī smadzeņu slimību un attiecīgu ar novecošanu saistītu slimību (piem., plānprātības) gadījumos.

| — | Pētniecības atklājumu izmantošana klīniskajā praksē infekcijas slimību gadījumā — cīnīties ar rezistenci pret zālēm, HIV/AIDS globālām briesmām, malāriju un tuberkulozi, kā arī
  hepatītu
  un iespējamām jaunām vai atkārtotām epidēmijām (piemēram, SARS un īpaši patogēnu gripu). |
| --- | --- |

—

Pētniecības atklājumu izmantošana klīniskajā praksē infekcijas slimību gadījumā — cīnīties ar rezistenci pret zālēm, HIV/AIDS globālām briesmām, malāriju un tuberkulozi, kā arī
  hepatītu
  un iespējamām jaunām vai atkārtotām epidēmijām (piemēram, SARS un īpaši patogēnu gripu).

| — | Pētniecības atklājumu izmantošana klīniskajā praksē nopietnu slimību gadījumā — vēzis, sirds un asinsvadu slimības, diabēts/aptaukošanās; reti sastopamas slimības, citas hroniskas slimības, tostarp artrīts,
  reimatiskas
  slimības un
  muskuļu un kaulu slimības, un elpošanas ceļu slimības, tostarp tādas, ko izraisa alerģijas
  : izstrādāt uz pacientiem vērstas stratēģijas, no profilakses līdz diagnozei, īpaši uzsverot ārstēšanu, tostarp klīnisko izpēti
  un aktīvu sastāvdaļu lietojumu
  . Tiks ņemti vērā paliatīvās medicīnas aspekti. |
| --- | --- |

—

Pētniecības atklājumu izmantošana klīniskajā praksē nopietnu slimību gadījumā — vēzis, sirds un asinsvadu slimības, diabēts/aptaukošanās; reti sastopamas slimības, citas hroniskas slimības, tostarp artrīts,
  reimatiskas
  slimības un
  muskuļu un kaulu slimības, un elpošanas ceļu slimības, tostarp tādas, ko izraisa alerģijas
  : izstrādāt uz pacientiem vērstas stratēģijas, no profilakses līdz diagnozei, īpaši uzsverot ārstēšanu, tostarp klīnisko izpēti
  un aktīvu sastāvdaļu lietojumu
  . Tiks ņemti vērā paliatīvās medicīnas aspekti.

| — | Eiropas iedzīvotājiem sniegtās veselības aprūpes optimizēšana






  — | Klīnisko pētījumu rezultātu ieviešana klīniskajā praksē: radīt zināšanu bāzi lēmumu pieņemšanai klīniskos apstākļos un pievērsties tam, kā pārvērst klīniskās izpētes rezultātus klīniskā praksē, jo īpaši pievēršoties pacientu drošības un medikamentu labākas izmantošanas jautājumam (tostarp zāļu lietošanas izraisīto blakusparādību uzraudzības aspektiem un zinātniski pārbaudītai papildināmībai un alternatīviem medikamentiem), kā arī risinot bērnu, sieviešu un vecāka gadagājuma cilvēku īpašās vajadzības. |
| --- | --- | --- |

—

Eiropas iedzīvotājiem sniegtās veselības aprūpes optimizēšana

—

Klīnisko pētījumu rezultātu ieviešana klīniskajā praksē: radīt zināšanu bāzi lēmumu pieņemšanai klīniskos apstākļos un pievērsties tam, kā pārvērst klīniskās izpētes rezultātus klīniskā praksē, jo īpaši pievēršoties pacientu drošības un medikamentu labākas izmantošanas jautājumam (tostarp zāļu lietošanas izraisīto blakusparādību uzraudzības aspektiem un zinātniski pārbaudītai papildināmībai un alternatīviem medikamentiem), kā arī risinot bērnu, sieviešu un vecāka gadagājuma cilvēku īpašās vajadzības.

| — | Veselības aprūpes sistēmu, tostarp pārejas posma veselības aprūpes sistēmu un mājas aprūpes stratēģiju kvalitāte, efektivitāte un solidaritāte. Lai efektīvu iejaukšanos pārvērstu vadības lēmumos, lai izvērtētu dažādu iejaukšanās veidu izmaksas, efektivitāti un priekšrocības, tostarp attiecībā uz pacientu drošību, lai noteiktu vajadzības un nosacījumus cilvēkresursu atbilstīgam nodrošinājumam, analizētu faktorus, kas ietekmē augstas kvalitātes veselības aprūpes pieejamību (arī grupām ar sociāli nelabvēlīgiem apstākļiem) uz vienlīdzības pamata, tostarp iedzīvotāju skaita izmaiņu analīzi (piemēram, novecošana, mobilitāte un migrācija, mainīga darba vieta). |
| --- | --- |

—

Veselības aprūpes sistēmu, tostarp pārejas posma veselības aprūpes sistēmu un mājas aprūpes stratēģiju kvalitāte, efektivitāte un solidaritāte. Lai efektīvu iejaukšanos pārvērstu vadības lēmumos, lai izvērtētu dažādu iejaukšanās veidu izmaksas, efektivitāti un priekšrocības, tostarp attiecībā uz pacientu drošību, lai noteiktu vajadzības un nosacījumus cilvēkresursu atbilstīgam nodrošinājumam, analizētu faktorus, kas ietekmē augstas kvalitātes veselības aprūpes pieejamību (arī grupām ar sociāli nelabvēlīgiem apstākļiem) uz vienlīdzības pamata, tostarp iedzīvotāju skaita izmaiņu analīzi (piemēram, novecošana, mobilitāte un migrācija, mainīga darba vieta).

| — | Uzlabota slimību profilakse un labāka medikamentu izmantošana. Lai izstrādātu efektīvus sabiedrības veselības pasākumus, kuros risināti galvenie veselību ietekmējošie faktori (piemēram, stress, uzturs, dzīvesveids vai vides faktori un to mijiedarbība ar ārstniecības līdzekļiem). Lai dažādos veselības aprūpes apstākļos noteiktu pareizu iejaukšanos ar mērķi uzlabot medikamentu izrakstīšanu un to, kā pacienti lieto zāles (tostarp zāļu lietošanas izraisīto blakusparādību uzraudzības aspektus un zāļu mijiedarbību). |
| --- | --- |

—

Uzlabota slimību profilakse un labāka medikamentu izmantošana. Lai izstrādātu efektīvus sabiedrības veselības pasākumus, kuros risināti galvenie veselību ietekmējošie faktori (piemēram, stress, uzturs, dzīvesveids vai vides faktori un to mijiedarbība ar ārstniecības līdzekļiem). Lai dažādos veselības aprūpes apstākļos noteiktu pareizu iejaukšanos ar mērķi uzlabot medikamentu izrakstīšanu un to, kā pacienti lieto zāles (tostarp zāļu lietošanas izraisīto blakusparādību uzraudzības aspektus un zāļu mijiedarbību).

| — | Jaunu veselības terapiju un tehnoloģiju pareiza izmantošana. Jaunu medicīnas tehnoloģiju (tostarp ierīču) un progresīvu terapiju, kas nodrošina augstu sabiedrības veselības aizsardzības līmeni un noderīgumu, ilgtermiņa drošuma un efektivitātes novērtējums un plaša mēroga lietošanas kontrole. |
| --- | --- |

—

Jaunu veselības terapiju un tehnoloģiju pareiza izmantošana. Jaunu medicīnas tehnoloģiju (tostarp ierīču) un progresīvu terapiju, kas nodrošina augstu sabiedrības veselības aizsardzības līmeni un noderīgumu, ilgtermiņa drošuma un efektivitātes novērtējums un plaša mēroga lietošanas kontrole.

2.   Pārtika, lauksaimniecība
  un zivsaimniecība
  , biotehnoloģija

Mērķis

Izveidot Eiropā uz zinātnes atziņām balstītu bioekonomiku (4), apvienojot zinātni, rūpniecību un citas ieinteresētās puses, lai izmantotu jaunas pētniecības iespējas, risinot sociālas, vides un ekonomikas problēmas: pieaugošs pieprasījums pēc drošākas, veselīgākas, kvalitatīvākas pārtikas un pēc atjaunīgo bioresursu ilgtspējīgas izmantošanas un ražošanas; pieaugošais epizootijas un zoonozes slimību, kā arī ar pārtiku saistītu traucējumu risks; draudi lauksaimniecības, akvakultūras un zivsaimniecības ražošanas ilgtspējībai un drošībai; pieaugošais pieprasījums pēc augstas kvalitātes pārtikas, ņemot vērā dzīvnieku labturības un lauku un piekrastes apstākļus un reakciju uz specifiskām patērētāju vajadzībām uztura ziņā.

Pamatojums

Inovācijas un zināšanu attīstība bioloģisko resursu (mikroorganismu, augu, dzīvnieku) ilgtspējīgā apsaimniekošanā, ražošanā un izmantošanā sniegs pamatu jauniem, ilgtspējīgiem, drošiem, ekoloģiski efektīviem un konkurētspējīgiem produktiem lauksaimniecības, zivsaimniecības, lopbarības, pārtikas, veselības, koksnes apstrādes un pārstrādes rūpniecībā, kā arī saistītajās nozarēs. Saskaņā ar Eiropas stratēģiju attiecībā uz zinātnēm par dzīvību un biotehnoloģiju (5) tas palīdzēs palielināt Eiropas lauksaimniecības un biotehnoloģijas, sēklu ražošanas un pārtikas uzņēmumu, īpaši augsto tehnoloģiju MVU, konkurētspēju, tajā pat laikā uzlabojot sociālo labklājību.

Pētniecība par pārtikas un dzīvnieku barības aprites drošumu, ar uzturu saistītām slimībām, pārtikas izvēli un pārtikas un uztura ietekmi uz veselību palīdzēs apkarot ar pārtiku saistītos veselības traucējumus (piem., aptaukošanās, alerģijas) un infekcijas slimības (piem., transmisīvā sūkļveida encefalopātija, putnu gripa), vienlaicīgi sniedzot nozīmīgu ieguldījumu pašreizējās politikas un noteikumu īstenošanā un nākamās politikas un regulējuma formulēšanā sabiedrības, dzīvnieku, augu veselības un patērētāju aizsardzības jomā.

Eiropas uzņēmumu dažādība šajās jomās un tas, ka lielākā daļa uzņēmumu ir mazi, kas ir viena no Savienības priekšrocībām un iespējām, izraisa fragmentētu pieeju līdzīgām problēmām. Tās var labāk atrisināt, ieviešot lielāku sadarbību un zināšanu apmaiņu, piemēram, par jaunām metodoloģijām, tehnoloģijām, procesiem un standartiem, kas rodas sakarā ar izmaiņām Kopienas tiesību aktos.

Vairākas Eiropas tehnoloģiju platformas veicina kopīgu pētniecības prioritāšu noteikšanu tādās jomās kā augu genomika un biotehnoloģija, mežsaimniecība un koksnes apstrādes un pārstrādes rūpniecība, dzīvnieku veselība, lauksaimniecības dzīvnieku audzēšana, pārtika un rūpnieciskā biotehnoloģija. Veiktā zinātniskā izpēte nodrošinās pamata zināšanas, kas nepieciešamas, lai atbalstītu kopējo lauksaimniecības politiku un Eiropas mežsaimniecības stratēģiju; lauksaimniecības un tirdzniecības jautājumus; ģenētiski modificētu organismu (“ĢMO”) drošības aspektus; noteikumus par pārtikas drošību; Kopienas dzīvnieku veselības, slimību kontroles un labturības standartus; un kopējās zivsaimniecības politikas reformu, ar ko cenšas nodrošināt zvejniecības un akvakultūras ilgtspējīgu attīstību un zivsaimniecības produktu nekaitīgumu (6). Lai nodrošinātu sociālo nozīmību, ir paredzēta arī elastīga reaģēšana uz jaunām politikas vajadzībām, jo īpaši attiecībā uz jauniem riskiem, jaunām sociālām vai ekonomikas tendencēm un vajadzībām.

Darbības

| — | Zemes, meža un ūdens vides bioloģisko resursu ilgtspējīga ražošana un apsaimniekošana: veicināt pētniecību, tostarp tādas tehnoloģijas kā genomika, proteomika, metabolomika, sistēmu bioloģija bioinformātika un mikroorganismu, augu un dzīvnieku konverģējošas tehnoloģijas, tostarp minēto organismu bioloģiskās daudzveidības ekspluatāciju un ilgtspējīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

—

Zemes, meža un ūdens vides bioloģisko resursu ilgtspējīga ražošana un apsaimniekošana: veicināt pētniecību, tostarp tādas tehnoloģijas kā genomika, proteomika, metabolomika, sistēmu bioloģija bioinformātika un mikroorganismu, augu un dzīvnieku konverģējošas tehnoloģijas, tostarp minēto organismu bioloģiskās daudzveidības ekspluatāciju un ilgtspējīgu izmantošanu.

Attiecībā uz sauszemes bioloģiskajiem resursiem tiks veikta šāda pētniecība: augsnes auglība, uzlaboti kultūraugi un ražošanas sistēmas visā to daudzveidībā, tostarp bioloģiskā lauksaimniecība, kvalitatīvas ražošanas shēmas un ĢMO ietekmes uz vidi un cilvēkiem pārraudzība un novērtējums; augu veselība, ilgtspējīga, konkurētspējīga un daudzfunkcionāla lauksaimniecība un mežsaimniecība; lauku attīstība; dzīvnieku veselība un labturība, audzēšana un ražošana; dzīvnieku infekcijas slimības, tostarp epidemioloģiski pētījumi, zoonozes un to patogēni mehānismi, un slimības, kas saistītas ar dzīvnieku barību; citi draudi pārtikas ražošanas ilgtspējībai un drošībai, tostarp klimata pārmaiņas; dzīvnieku izcelsmes atkritumu droša iznīcināšana.

Attiecībā uz bioloģiskiem resursiem no ūdens vides pētniecība atbalstīs zivsaimniecības ilgtspējību un konkurētspēju, nodrošinās zinātnisko un tehnisko bāzi zvejniecības pārvaldībai un atbalstīs akvakultūras ilgtspējīgu attīstību, tostarp audzēšanu un labturību.

Līdzekļu (tostarp IKT līdzekļu) izstrādāšana, kas vajadzīgi politikas veidotājiem un citiem dalībniekiem tādās jomās kā lauksaimniecība, zivsaimniecība un akvakultūra un lauku attīstība (ainavu, zemes apsaimniekošanas politika utt.); ražošanas sociālekonomiskie un ētiskie aspekti.

| — | Princips “no galda uz saimniecību” — pārtika (
  tostarp pārtika no jūras dzīvniekiem un augiem
  ), veselība un labklājība: pārtikas un lopbarības patērētāju, sabiedrības, kultūras, rūpniecības un veselības, kā arī tradicionālie aspekti, tostarp uzvedības zinātnes un kognitīvās zinātnes; uzturs, ar uzturu saistītās slimības un traucējumi, tostarp aptaukošanās un alerģijas bērniem un pieaugušajiem; uzturs saistībā ar slimību profilaksi (tostarp labākas zināšanas par pārtikas veselību uzlabojošajām sastāvdaļām un īpašībām); inovatīvas pārtikas un lopbarības apstrādes tehnoloģijas (tostarp iepakošana un tehnoloģijas no jomām, kas nav saistītas ar pārtiku); pārtikas, dzērienu un lopbarības uzlabota kvalitāte un nekaitīgums, gan no ķīmiskā, gan no bioloģiskā viedokļa; uzlabotas pārtikas drošuma garantēšanas metodoloģijas; pārtikas aprites integritāte (un kontrole); fiziskā un bioloģiskā vides ietekme uz pārtikas/lopbarības apriti un pārtikas/lopbarības aprites ietekme uz vidi; ietekme uz pārtikas apriti un tās izturība pret globālajām izmaiņām; kopējā pārtikas aprites koncepcija (tostarp pārtika no jūras dzīvniekiem un augiem, un citas pārtikas izejvielas un sastāvdaļas); izsekojamība un tās tālākā attīstība; pārtikas īstums; jaunu sastāvdaļu un produktu izstrāde. |
| --- | --- |

—

Princips “no galda uz saimniecību” — pārtika (
  tostarp pārtika no jūras dzīvniekiem un augiem
  ), veselība un labklājība: pārtikas un lopbarības patērētāju, sabiedrības, kultūras, rūpniecības un veselības, kā arī tradicionālie aspekti, tostarp uzvedības zinātnes un kognitīvās zinātnes; uzturs, ar uzturu saistītās slimības un traucējumi, tostarp aptaukošanās un alerģijas bērniem un pieaugušajiem; uzturs saistībā ar slimību profilaksi (tostarp labākas zināšanas par pārtikas veselību uzlabojošajām sastāvdaļām un īpašībām); inovatīvas pārtikas un lopbarības apstrādes tehnoloģijas (tostarp iepakošana un tehnoloģijas no jomām, kas nav saistītas ar pārtiku); pārtikas, dzērienu un lopbarības uzlabota kvalitāte un nekaitīgums, gan no ķīmiskā, gan no bioloģiskā viedokļa; uzlabotas pārtikas drošuma garantēšanas metodoloģijas; pārtikas aprites integritāte (un kontrole); fiziskā un bioloģiskā vides ietekme uz pārtikas/lopbarības apriti un pārtikas/lopbarības aprites ietekme uz vidi; ietekme uz pārtikas apriti un tās izturība pret globālajām izmaiņām; kopējā pārtikas aprites koncepcija (tostarp pārtika no jūras dzīvniekiem un augiem, un citas pārtikas izejvielas un sastāvdaļas); izsekojamība un tās tālākā attīstība; pārtikas īstums; jaunu sastāvdaļu un produktu izstrāde.

| — | Zinātnes par dzīvību un biotehnoloģija
  un bioķīmija
  ilgtspējīgiem nepārtikas produktiem un procesiem: uzlaboti kultūraugi un meža resursi, izejvielas, jūras produkti un biomasa (tostarp jūras resursi) enerģijai, videi, kā arī produkti ar augstu pievienoto vērtību, piemēram, materiāli un ķīmiskas vielas (tostarp bioloģiski resursi, kas izmantojami farmācijas nozarē un medicīnā), tostarp jaunas lauksaimniecības sistēmas, bioprocesi un bioloģiskas pārstrādes rūpnīcas koncepcijas; biokatalīze; jauni un uzlaboti mikroorganismi un fermenti mežsaimniecība un koksnes apstrādes un pārstrādes produkti un procesi; vides bioatveseļošana un tīrāka biopārstrāde, agrārās nozares atkritumu un blakusproduktu utilizācija. |
| --- | --- |

—

Zinātnes par dzīvību un biotehnoloģija
  un bioķīmija
  ilgtspējīgiem nepārtikas produktiem un procesiem: uzlaboti kultūraugi un meža resursi, izejvielas, jūras produkti un biomasa (tostarp jūras resursi) enerģijai, videi, kā arī produkti ar augstu pievienoto vērtību, piemēram, materiāli un ķīmiskas vielas (tostarp bioloģiski resursi, kas izmantojami farmācijas nozarē un medicīnā), tostarp jaunas lauksaimniecības sistēmas, bioprocesi un bioloģiskas pārstrādes rūpnīcas koncepcijas; biokatalīze; jauni un uzlaboti mikroorganismi un fermenti mežsaimniecība un koksnes apstrādes un pārstrādes produkti un procesi; vides bioatveseļošana un tīrāka biopārstrāde, agrārās nozares atkritumu un blakusproduktu utilizācija.

3.   Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT)

Mērķis

Uzlabot Eiropas rūpniecības konkurētspēju un dot Eiropai iespēju apgūt un pielāgot IKT nākotnes attīstību, lai izpildītu sabiedrības un ekonomikas prasības. IKT ir uz zināšanām balstītas sabiedrības pamatā. Pasākumi stiprinās Eiropas zinātnes un tehnoloģiju bāzi un nodrošinās tās globāli vadošo lomu IKT jomā, palīdzēs virzīt un veicināt produktu, pakalpojumu un procesu inovācijas un radošu pieeju, izmantojot IKT, un nodrošinās, ka IKT attīstība tiek ātri pārvērsta jaunās priekšrocībās Eiropas iedzīvotāju, uzņēmumu, rūpniecības nozaru un valdību interesēs. Šīs darbības arī palīdzēs samazināt digitālplaisas un sociālo atstumtību.

Pamatojums

IKT ir svarīgas Eiropas nākotnei un tās ir Lisabonas stratēģijas īstenošanas pamatā. Tām ir veicinošs iespaids trīs būtiskās jomās: produktivitātē un inovācijās, sabiedrisko pakalpojumu modernizēšanā un zinātnes un tehnoloģijas progresā. Pusi no produktivitātes rezultātā gūtās peļņas mūsu tautsaimniecībās nodrošina IKT ietekme uz produktiem, pakalpojumiem un uzņēmējdarbības procesiem. IKT ir galvenais faktors inovāciju un jaunrades veicināšanā un vērtību izmaiņu apgūšanā ražošanas un pakalpojumu nozarē.

IKT ir nepieciešamas, lai apmierinātu augošo pieprasījumu pēc veselības un sociālās aprūpes, jo īpaši cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, tostarp novecojošajai sabiedrībai, un lai modernizētu valsts kompetencē esošos pakalpojumus, piemēram, izglītība, kultūras mantojums, drošība, enerģētika, transports un vide, kā arī lai veicinātu pārvaldības un politikas veidošanas procesu pieejamību un pārredzamību. IKT ir svarīga nozīme pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomas pārvaldībā un informācijas izplatīšanā, un tās paātrina citu zinātnes un tehnoloģijas jomu attīstību, jo tās ietekmē veidu, kā zinātnieki veic izpēti, sadarbojas un rada inovācijas.

Ekonomikas un sabiedrības augošās vajadzības kopā ar IKT vispārēju ieviešanu un vajadzību tālāk paplašināt tehnoloģijas robežas
  ,
  kā arī izstrādāt inovatīvus, augstvērtīgus, uz IKT balstītus produktus un pakalpojumus, nosaka plašu risināmo pētniecības jautājumu klāstu. Pietuvināt tehnoloģijas cilvēkiem un organizatoriskām vajadzībām nozīmē: neizcelt tehnoloģiju sarežģītību un pēc pieprasījuma atklāt to funkcionalitāti; padarīt tehnoloģijas funkcionālas, ļoti viegli lietojamas, pieejamas un cenas ziņā pieņemamas; nodrošināt jaunas uz IKT balstītas lietojumprogrammas, risinājumus un pakalpojumus, kuri ir uzticami, droši un pielāgojami lietotāju kontekstam un vēlmēm. Atbilstīgi pieprasījumam “vairāk par mazāku cenu” IKT pētnieki ir iesaistīti globālā sacensībā pievēršoties miniaturizācijai, apgūstot datoru, komunikācijas un informācijas nesēju tehnoloģiju saplūšanu, tostarp sistēmu tālāku savstarpēju izmantojamību, kā arī integrēšanu ar citām saistītām zinātnēm un disciplīnām, un sistēmu radīšanai, kas varētu apgūt zināšanas un attīstīties.

Ņemot vērā šos dažādos centienus, rodas jauna tehnoloģiju paaudze. IKT pētniecības pasākumi arī balstīsies uz plašu zinātnes un tehnoloģijas disciplīnu kopumu, tostarp biozinātnēm un zinātni par dzīvību,
  ķīmiju
  , psiholoģiju, pedagoģiju, izziņas un sociālajām zinātnēm un humanitārām nozarēm.

IKT ir viena no pētniecības ziņā visintensīvākajām nozarēm. IKT pētniecības īpatsvars valsts un privātajā sektorā veido trešdaļu no kopējā pētniecības apjoma visās lielākajās tautsaimniecībās. Lai gan Eiropai jau ir rūpnieciski un tehnoloģiski vadošā loma galvenajās IKT jomās, tā atpaliek no saviem lielākajiem konkurentiem investīciju ziņā, kas veltītas IKT pētniecībai. Maksimālo labumu no iespējām, ko var sniegt IKT attīstība, mēs varam gūt tikai tad, ja no jauna tiek apvienoti un palielināti centieni Eiropas līmenī. IKT pētniecība, kuras pamatā ir “atvērtā koda” izstrādes modelis, pierāda savu lietderību kā inovatīva metode sadarbības uzlabošanai. IKT pētniecības rezultātus var izmantot dažādos veidos un tie var radīt dažādus uzņēmējdarbības modeļus.

IKT pētniecības darbības tiks cieši saistītas ar politikas pasākumiem IKT izmantošanai un regulējošiem pasākumiem atbilstīgi visaptverošai un vienotai stratēģijai. Pēc plašām konsultācijām, tostarp ar vairākām Eiropas tehnoloģiju platformām un rūpniecības nozares ierosmēm, ir izvirzītas prioritātes tādās jomās kā nanoelektronika, mikrosistēmas, iegultās sistēmas, mobilie un bezvadu sakari, elektroniskie sabiedrības saziņas līdzekļi, fotonika, robotika un programmatūra, pakalpojumi un tīkli (Grids), tostarp bezmaksas, brīva un atklātā pirmkoda programmatūra (FLOSS). Vērā ņems arī ilgtspējības jautājumus, jo īpaši elektronikas jomā.

Darbības

Pētniecības loma attiecībā uz nākotnes un jaunajām tehnoloģijām ir īpaši būtiska šajā tēmā, lai atbalstītu progresīvus pētījumus galveno IKT jomā un IKT savienojumā ar citām saistītajām jomām un disciplīnām; lai attīstītu inovatīvas idejas un radikāli jaunus izmantojuma veidus, izpētītu jaunas iespējas IKT pētniecības virzienos, tostarp kvantu ietekmes, sistēmu integrācijas un viedsistēmu izmantojumu.

| — | IKT tehnoloģiju pīlāri






  — | Nanoelektronika, fotonika un integrētas mikro/nanosistēmas: paplašināt miniaturizācijas, integrācijas, daudzveidības, glabāšanas un apjoma robežas; palielināt jaudu un ražotspēju ar zemākām izmaksām; atvieglot IKT iekļaušanu dažādās lietojumprogrammās; saskarnes; iepriekšēja izpēte, radot vajadzību pētīt jaunas koncepcijas. |
| --- | --- | --- |

—

IKT tehnoloģiju pīlāri

—

Nanoelektronika, fotonika un integrētas mikro/nanosistēmas: paplašināt miniaturizācijas, integrācijas, daudzveidības, glabāšanas un apjoma robežas; palielināt jaudu un ražotspēju ar zemākām izmaksām; atvieglot IKT iekļaušanu dažādās lietojumprogrammās; saskarnes; iepriekšēja izpēte, radot vajadzību pētīt jaunas koncepcijas.

| — | Plaši pieejami neierobežotas jaudas sakaru tīkli: plaša pieeja dažādiem tīkliem — fiksētiem, mobiliem, bezvadu un apraides tīkliem, kas izplešas no personālā mēroga līdz reģionālam un globālam mērogam, — nodrošinot iespēju piegādāt arvien lielāku datu un pakalpojumu apjomu jebkurā vietā un laikā. |
| --- | --- |

—

Plaši pieejami neierobežotas jaudas sakaru tīkli: plaša pieeja dažādiem tīkliem — fiksētiem, mobiliem, bezvadu un apraides tīkliem, kas izplešas no personālā mēroga līdz reģionālam un globālam mērogam, — nodrošinot iespēju piegādāt arvien lielāku datu un pakalpojumu apjomu jebkurā vietā un laikā.

| — | Iegultās sistēmas, skaitļošanas tehnika un kontrole: jaudīgas, drošas un dalītas, uzticamas un efektīvas datu apstrādes, datu glabāšanas un sakaru sistēmas un ražojumi, kas ir iebūvēti priekšmetos un materiālā infrastruktūrā un kas var sajust, kontrolēt vidi un pielāgoties tai. diskrēto un nepārtraukto sistēmu savstarpējā izmantojamība. |
| --- | --- |

—

Iegultās sistēmas, skaitļošanas tehnika un kontrole: jaudīgas, drošas un dalītas, uzticamas un efektīvas datu apstrādes, datu glabāšanas un sakaru sistēmas un ražojumi, kas ir iebūvēti priekšmetos un materiālā infrastruktūrā un kas var sajust, kontrolēt vidi un pielāgoties tai. diskrēto un nepārtraukto sistēmu savstarpējā izmantojamība.

| — | Programmatūra, tīkli (Grids), drošība un uzticamība: dinamiska, pielāgojama, droša un uzticama programmatūra un pakalpojumi, platformas programmatūrai un pakalpojumiem, sarežģītas sistēmas un jauna apstrādes arhitektūra, tostarp to nodrošināšana pakalpojumu veidā. |
| --- | --- |

—

Programmatūra, tīkli (Grids), drošība un uzticamība: dinamiska, pielāgojama, droša un uzticama programmatūra un pakalpojumi, platformas programmatūrai un pakalpojumiem, sarežģītas sistēmas un jauna apstrādes arhitektūra, tostarp to nodrošināšana pakalpojumu veidā.

| — | Zināšanas, izziņas un mācību sistēmas: semantiskās sistēmas; saglabāt un izmantot zināšanas, kas ir iekļautas tīmekļa un multivides saturā; saskaņā ar bioloģiskiem principiem veidotas mākslīgas sistēmas, kas uztver, saprot, mācās un attīstās, un darbojas autonomi; atvērto iekārtu un cilvēku mācīšanās, pamatojoties uz labāku cilvēka izziņas izpratni. |
| --- | --- |

—

Zināšanas, izziņas un mācību sistēmas: semantiskās sistēmas; saglabāt un izmantot zināšanas, kas ir iekļautas tīmekļa un multivides saturā; saskaņā ar bioloģiskiem principiem veidotas mākslīgas sistēmas, kas uztver, saprot, mācās un attīstās, un darbojas autonomi; atvērto iekārtu un cilvēku mācīšanās, pamatojoties uz labāku cilvēka izziņas izpratni.

| — | Modelēšana, vizualizācija, mijiedarbība un jauktā realitāte: instrumenti produktu, pakalpojumu un digitālās vides inovatīvai veidošanai un radīšanai, un dabiskai, valodas-iespējotai un valodas iespējotai mijiedarbībai un komunikācijai. |
| --- | --- |

—

Modelēšana, vizualizācija, mijiedarbība un jauktā realitāte: instrumenti produktu, pakalpojumu un digitālās vides inovatīvai veidošanai un radīšanai, un dabiskai, valodas-iespējotai un valodas iespējotai mijiedarbībai un komunikācijai.

| — | Jaunas perspektīvas IKT jomā, pateicoties citu zinātņu un tehnoloģiju disciplīnu attīstībai, ietverot elementus no matemātikas un fizikas, biotehnoloģijas, materiālu zinātnes un zinātnēm par dzīvību, lai padarītu IKT ierīces apmērā tik mazas, lai tās būtu savietojamas ar dzīviem organismiem un mijiedarbotos ar tiem, lai palielinātu sistēmu inženierijas un informācijas apstrādes veiktspēju un lietotājdraudzīgumu un lai modelētu un imitētu dzīvo pasauli. |
| --- | --- |

—

Jaunas perspektīvas IKT jomā, pateicoties citu zinātņu un tehnoloģiju disciplīnu attīstībai, ietverot elementus no matemātikas un fizikas, biotehnoloģijas, materiālu zinātnes un zinātnēm par dzīvību, lai padarītu IKT ierīces apmērā tik mazas, lai tās būtu savietojamas ar dzīviem organismiem un mijiedarbotos ar tiem, lai palielinātu sistēmu inženierijas un informācijas apstrādes veiktspēju un lietotājdraudzīgumu un lai modelētu un imitētu dzīvo pasauli.

| — | Tehnoloģiju integrēšana






  — | Personālā vide: personālās komunikācijas ierīces un skaitļošanas tehnika, palīgierīces, valkājamie datori, implanti; to saskarnes un starpsavienojumi ar pakalpojumiem un resursiem. |
| --- | --- | --- |

—

Tehnoloģiju integrēšana

—

Personālā vide: personālās komunikācijas ierīces un skaitļošanas tehnika, palīgierīces, valkājamie datori, implanti; to saskarnes un starpsavienojumi ar pakalpojumiem un resursiem.

| — | Mājas vide: komunikācija, uzraudzība, kontrole, palīdzība; nevainojama savstarpējā izmantojamība un visu ierīču izmantošana; mijiedarbīgais digitālais saturs un pakalpojumi. |
| --- | --- |

—

Mājas vide: komunikācija, uzraudzība, kontrole, palīdzība; nevainojama savstarpējā izmantojamība un visu ierīču izmantošana; mijiedarbīgais digitālais saturs un pakalpojumi.

| — | Robotikas sistēmas: progresīvas autonomās sistēmas; izziņa, kontrole, darbības prasmes, dabiska mijiedarbība un sadarbība; miniaturizācija, humanoīdās tehnoloģijas. |
| --- | --- |

—

Robotikas sistēmas: progresīvas autonomās sistēmas; izziņa, kontrole, darbības prasmes, dabiska mijiedarbība un sadarbība; miniaturizācija, humanoīdās tehnoloģijas.

| — | Automatizēta infrastruktūra: līdzekļi, lai ikdienas dzīvē visvairāk nepieciešamo infrastruktūru padarītu efektīvāku un vieglāk lietojamu, vieglāk pielāgojamu un uzturamu, izturīgāku lietošanā un aizsargātāku pret atteici. |
| --- | --- |

—

Automatizēta infrastruktūra: līdzekļi, lai ikdienas dzīvē visvairāk nepieciešamo infrastruktūru padarītu efektīvāku un vieglāk lietojamu, vieglāk pielāgojamu un uzturamu, izturīgāku lietošanā un aizsargātāku pret atteici.

| — | Lietojumprogrammu pētniecība






  — | IKT, kas risina sabiedrības problēmas: tādas jaunas sistēmas, inovatīvi materiāli, struktūras, tehnoloģijas un pakalpojumi sabiedriski nozīmīgās jomās, kas uzlabo kvalitāti, efektivitāti, pieejamību un iekļautību, tostarp pieejamību invalīdiem; lietotājdraudzīgas lietojumprogrammas, jauno tehnoloģiju un ierosmju integrēšana, piemēram, interaktīva automatizēta dzīves vide:






  — | veselībai — slimību profilakses un veselības aprūpes nosacījumu uzlabošanai, agrīnai diagnostikai, ārstēšanai un personalizācijai; autonomija, drošība, pacientu uzraudzība un mobilitāte; veselības informācijas telpa zināšanu atklāšanai un pārvaldībai, |
| --- | --- | --- | --- |

—

Lietojumprogrammu pētniecība

—

IKT, kas risina sabiedrības problēmas: tādas jaunas sistēmas, inovatīvi materiāli, struktūras, tehnoloģijas un pakalpojumi sabiedriski nozīmīgās jomās, kas uzlabo kvalitāti, efektivitāti, pieejamību un iekļautību, tostarp pieejamību invalīdiem; lietotājdraudzīgas lietojumprogrammas, jauno tehnoloģiju un ierosmju integrēšana, piemēram, interaktīva automatizēta dzīves vide:

—

veselībai — slimību profilakses un veselības aprūpes nosacījumu uzlabošanai, agrīnai diagnostikai, ārstēšanai un personalizācijai; autonomija, drošība, pacientu uzraudzība un mobilitāte; veselības informācijas telpa zināšanu atklāšanai un pārvaldībai,

| — | uzlabot iekļautību un vienlīdzīgu līdzdalību un novērst digitālus šķēršļus; palīgtehnoloģijas gados vecākiem cilvēkiem un invalīdiem; plašam lietotāju lokam paredzēto pakalpojumu un produktu izstrāde, |
| --- | --- |

—

uzlabot iekļautību un vienlīdzīgu līdzdalību un novērst digitālus šķēršļus; palīgtehnoloģijas gados vecākiem cilvēkiem un invalīdiem; plašam lietotāju lokam paredzēto pakalpojumu un produktu izstrāde,

| — | mobilitātei; automatizētas uz IKT balstītas transporta sistēmas, transportlīdzekļi un automatizēti servisa pakalpojumi tūrisma jomā, kas nodrošina cilvēku un preču drošu, ekoloģisku, ērtu un efektīvu pārvietošanos, |
| --- | --- |

—

mobilitātei; automatizētas uz IKT balstītas transporta sistēmas, transportlīdzekļi un automatizēti servisa pakalpojumi tūrisma jomā, kas nodrošina cilvēku un preču drošu, ekoloģisku, ērtu un efektīvu pārvietošanos,

| — | vides, riska pārvaldības un ilgtspējīgas attīstības labā, lai novērstu neaizsargātību un mazinātu dabas katastrofu, rūpniecisko avāriju un ar ekonomisko attīstību saistītu cilvēka darbību sekas, |
| --- | --- |

—

vides, riska pārvaldības un ilgtspējīgas attīstības labā, lai novērstu neaizsargātību un mazinātu dabas katastrofu, rūpniecisko avāriju un ar ekonomisko attīstību saistītu cilvēka darbību sekas,

| — | valsts pārvaldēm visos līmeņos: efektivitāte, atklātība un atbildība pasaules līmeņa publiskajai pārvaldei un saikne ar iedzīvotājiem un uzņēmējiem, atbalstot demokrātiju, nodrošinot visiem piekļuvi informācijai. |
| --- | --- |

—

valsts pārvaldēm visos līmeņos: efektivitāte, atklātība un atbildība pasaules līmeņa publiskajai pārvaldei un saikne ar iedzīvotājiem un uzņēmējiem, atbalstot demokrātiju, nodrošinot visiem piekļuvi informācijai.

| — | IKT saturam, jaunradei un personīgai attīstībai:






  — | jauni informācijas nesēju piemēri un jaunas satura formas, tostarp izklaide; mijiedarbīga digitālā satura radīšana un piekļuve tam; bagātināta lietotāju pieredze; rentabls satura nodrošinājums; digitālo tiesību pārvaldība; informācijas hibrīdnesēji, |
| --- | --- | --- |

—

IKT saturam, jaunradei un personīgai attīstībai:

—

jauni informācijas nesēju piemēri un jaunas satura formas, tostarp izklaide; mijiedarbīga digitālā satura radīšana un piekļuve tam; bagātināta lietotāju pieredze; rentabls satura nodrošinājums; digitālo tiesību pārvaldība; informācijas hibrīdnesēji,

| — | ar tehnoloģijām uzlabotas mācības; pielāgojami un kontekstualizēti mācību risinājumi; mācības ar aktīvu līdzdalību, |
| --- | --- |

—

ar tehnoloģijām uzlabotas mācības; pielāgojami un kontekstualizēti mācību risinājumi; mācības ar aktīvu līdzdalību,

| — | uz IKT balstītas sistēmas, lai atbalstītu digitālu kultūras un zinātnes resursu un līdzekļu pieejamību un ilgtermiņa lietošanu daudzvalodu/daudzkultūru vidē
  un tostarp attiecībā uz kultūras mantojumu
  . |
| --- | --- |

—

uz IKT balstītas sistēmas, lai atbalstītu digitālu kultūras un zinātnes resursu un līdzekļu pieejamību un ilgtermiņa lietošanu daudzvalodu/daudzkultūru vidē
  un tostarp attiecībā uz kultūras mantojumu
  .

| — | IKT uzņēmumu un rūpniecības nozaru atbalstam:






  — | jaunas dinamisku, tīklā savietotu, uz sadarbību balstītas uzņēmējdarbības procesu formas, digitālas ekosistēmas, kas cita starpā spēcina mazās un vidējās organizācijas un kopienas; optimizēta darba organizācija un sadarbību veicinoša darba vide, kā zināšanu apmaiņa un interaktīvie pakalpojumi (piem., tūrismam), |
| --- | --- | --- |

—

IKT uzņēmumu un rūpniecības nozaru atbalstam:

—

jaunas dinamisku, tīklā savietotu, uz sadarbību balstītas uzņēmējdarbības procesu formas, digitālas ekosistēmas, kas cita starpā spēcina mazās un vidējās organizācijas un kopienas; optimizēta darba organizācija un sadarbību veicinoša darba vide, kā zināšanu apmaiņa un interaktīvie pakalpojumi (piem., tūrismam),

| — | Rūpniecība, tostarp tradicionālās nozares ātra un pielāgojama projektēšana, augsti individualizētu produktu ražošana un piegāde; digitālā un virtuālā ražošana; modelēšanas, imitācijas, optimizēšanas un prezentācijas instrumenti; miniatūri integrēti IKT produkti. |
| --- | --- |

—

Rūpniecība, tostarp tradicionālās nozares ātra un pielāgojama projektēšana, augsti individualizētu produktu ražošana un piegāde; digitālā un virtuālā ražošana; modelēšanas, imitācijas, optimizēšanas un prezentācijas instrumenti; miniatūri integrēti IKT produkti.

| — | IKT uzticamībai un drošībai: identitātes pārvaldība; autentificēšana un apstiprināšana; privātumu uzlabojošas tehnoloģijas; tiesību un pamatlīdzekļu pārvaldība; aizsardzība pret kiberdraudiem
  sadarbībā ar citām tēmām, jo īpaši “Drošības” tēmu. |
| --- | --- |

—

IKT uzticamībai un drošībai: identitātes pārvaldība; autentificēšana un apstiprināšana; privātumu uzlabojošas tehnoloģijas; tiesību un pamatlīdzekļu pārvaldība; aizsardzība pret kiberdraudiem
  sadarbībā ar citām tēmām, jo īpaši “Drošības” tēmu.

4.   Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas

Mērķis

Uzlabot Eiropas rūpniecības nozares konkurētspēju un radīt zināšanas, lai nodrošinātu tās pārveidošanu no resursu ietilpīgas nozares zināšanu ietilpīgā nozarē, radot radikālas pārmaiņas zināšanās un ieviešot progresīvas zināšanas jauniem lietojumiem, kas ietver dažādas tehnoloģijas un disciplīnas. Tas būs noderīgi kā jaunajām augsto tehnoloģiju nozarēm, tā progresīvākajām uz zināšanām balstītām tradicionālām nozarēm, īpašu uzmanību veltot pienācīgai PTA rezultātu izplatīšanai mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Šie pasākumi, pirmkārt, ir saistīti ar tādu tehnoloģiju attīstību, kas ietekmē visas rūpniecības nozares un daudzas citas Septītās pamatprogrammas tēmas.

Pamatojums

Augošās grūtības, kas ietekmē daudzas rūpnieciskās darbības, vērojamas ne tikai tradicionālās nozarēs, kurām raksturīgs augsts darbietilpīgums, bet kļūst vērojama arī starpniecības pakalpojumu nozarē, kas veido Eiropas ekonomikas pamatu, un pat dažos augsto tehnoloģiju sektoros. Jāuztur spēcīga rūpnieciskā bāze, stiprinot zināšanu saturu esošajā rūpniecībā, kā arī veidojot Eiropā uz zinātnes atziņām balstītu zināšanu ietilpīgu rūpniecību, uzsverot pamatpētījumu izmantošanu rūpnieciskiem lietojumiem. Tas ietvers esošās MVU bāzes modernizāciju un jaunu uz zināšanām balstītu MVU izveidi un tālāku izaugsmi, sākot ar zināšanu un kompetences izplatīšanu, īstenojot kopīgas programmas.

Rūpniecības konkurētspēja nākotnē lielā mērā būs atkarīga no nanotehnoloģijām un to izmantošanas. PTA nanozinātnēs un nanotehnoloģijās, ko veic vairākās jomās, var paātrināt Eiropas rūpniecības pārveidošanos. ES pieder atzīta vadošā loma tādās jomās kā nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un ražošanas tehnoloģijas, kas jānostiprina, lai nodrošinātu un palielinātu ES ietekmi augstas globālās konkurences apstākļos.

Materiāli ar jaunām īpašībām ir ļoti svarīgi Eiropas rūpniecības konkurētspējai nākotnē, un tie ir tehniskā progresa pamats daudzās jomās.

Ar rūpniecību saistītas prioritātes un to integrāciju nozares lietojumiem var noteikt ar tādiem pasākumiem kā Eiropas tehnoloģiju platformas tādās jomās kā nanoelektronika, rūpniecība, elektroenerģijas ieguve, tērauda rūpniecība, ķīmija, enerģētika, transporta nozare, būvniecība, rūpnieciskā drošība, tekstila nozare, keramikas nozare, koksnes apstrādes un pārstrādes rūpniecība un nanomedicīna. Tas palīdzēs noteikt kopējas pētniecības prioritātes un mērķus. Papildus elastīgai reaģēšanai uz jaunām politikas vajadzībām, kas radīsies Septītās pamatprogrammas laikā, tiks risināti attiecīgie politikas, regulatīvie, standartizācijas un ietekmes jautājumi.

Darbības

| — | Nanozinātnes, nanotehnoloģijas






  — | Jaunu zināšanu radīšana par saskarni un no lieluma atkarīgām parādībām; materiālu īpašību nanomēroga kontrole jauniem lietojumiem; tehnoloģiju integrēšana nanomērogā, tostarp pārraudzība un zondēšana; paškomplektējošas īpašības; nanomotori; nanoierīces un nanosistēmas; metodes un instrumenti raksturošanai un manipulācijām nanomērogā; nano- un augstas precizitātes tehnoloģijas ķīmijā pamatmateriālu un sastāvdaļu ražošanai; līdz nanometram precīzu komponentu pētīšana un ražošana; ietekme uz cilvēka drošību, veselību un vidi; metroloģija, pārraudzība un zondēšana, nomenklatūra un standarti; jaunu koncepciju un pieeju izpēte nozares lietojumiem, ieskaitot jauno tehnoloģiju integrēšanu un konverģenci. Ar pasākumiem pētīs arī nanotehnoloģiju ietekmi uz sabiedrību un nanozinātnes un tehnoloģiju nozīmi sabiedrības problēmu risināšanā. |
| --- | --- | --- |

—

Nanozinātnes, nanotehnoloģijas

—

Jaunu zināšanu radīšana par saskarni un no lieluma atkarīgām parādībām; materiālu īpašību nanomēroga kontrole jauniem lietojumiem; tehnoloģiju integrēšana nanomērogā, tostarp pārraudzība un zondēšana; paškomplektējošas īpašības; nanomotori; nanoierīces un nanosistēmas; metodes un instrumenti raksturošanai un manipulācijām nanomērogā; nano- un augstas precizitātes tehnoloģijas ķīmijā pamatmateriālu un sastāvdaļu ražošanai; līdz nanometram precīzu komponentu pētīšana un ražošana; ietekme uz cilvēka drošību, veselību un vidi; metroloģija, pārraudzība un zondēšana, nomenklatūra un standarti; jaunu koncepciju un pieeju izpēte nozares lietojumiem, ieskaitot jauno tehnoloģiju integrēšanu un konverģenci. Ar pasākumiem pētīs arī nanotehnoloģiju ietekmi uz sabiedrību un nanozinātnes un tehnoloģiju nozīmi sabiedrības problēmu risināšanā.

| — | Materiāli






  — | Jaunu zināšanu radīšana par augstas efektivitātes virsmām un materiāliem jauniem produktiem un procesiem, kā arī to labošanai; uz zinātnes atziņām balstīti materiāli ar pielāgotām īpašībām un paredzamu veiktspēju; uzticamāka konstruēšana un simulācija; skaitļojošā modelēšana; augstāka sarežģītība; saderība ar vidi; nano-, mikro- un makro- funkcionalitātes integrācija ķīmijas tehnoloģijā un materiālu apstrādes nozarēs; jauni nanomateriāli, tostarp nanokompozīti, biomateriāli un hibrīdu materiāli, tostarp to veidošana un apstrādes, īpašību un veiktspējas kontrole. |
| --- | --- | --- |

—

Materiāli

—

Jaunu zināšanu radīšana par augstas efektivitātes virsmām un materiāliem jauniem produktiem un procesiem, kā arī to labošanai; uz zinātnes atziņām balstīti materiāli ar pielāgotām īpašībām un paredzamu veiktspēju; uzticamāka konstruēšana un simulācija; skaitļojošā modelēšana; augstāka sarežģītība; saderība ar vidi; nano-, mikro- un makro- funkcionalitātes integrācija ķīmijas tehnoloģijā un materiālu apstrādes nozarēs; jauni nanomateriāli, tostarp nanokompozīti, biomateriāli un hibrīdu materiāli, tostarp to veidošana un apstrādes, īpašību un veiktspējas kontrole.

| — | Jauna ražošana






  — | Radīt apstākļus un resursus ilgtspējīgai uz zināšanām balstītai ražošanai, tostarp, lai veidotu, attīstītu un apstiprinātu jaunas sistēmas saistībā ar jaunām rūpnieciskām vajadzībām, kā arī veicinātu Eiropas rūpnieciskās bāzes modernizāciju; izstrādāt plaša lietojuma ražošanas pamatlīdzekļus pielāgojamai, uz sadarbību un zinātnes atziņām balstītai ražošanai; izstrādāt jaunas inženierzinātnes koncepcijas, izmantojot tehnoloģiju apvienojumu (piemēram, nano-, mikro- bio-, ģeo-, info-, optikas, izziņas un to inženierijas prasības), lai radītu nākamās paaudzes jaunus vai atjaunotus produktus un pakalpojumus ar augstu pievienoto vērtību un pielāgotos mainīgajām vajadzībām; iesaistīt augstas iedarbības ražošanas tehnoloģijas. |
| --- | --- | --- |

—

Jauna ražošana

—

Radīt apstākļus un resursus ilgtspējīgai uz zināšanām balstītai ražošanai, tostarp, lai veidotu, attīstītu un apstiprinātu jaunas sistēmas saistībā ar jaunām rūpnieciskām vajadzībām, kā arī veicinātu Eiropas rūpnieciskās bāzes modernizāciju; izstrādāt plaša lietojuma ražošanas pamatlīdzekļus pielāgojamai, uz sadarbību un zinātnes atziņām balstītai ražošanai; izstrādāt jaunas inženierzinātnes koncepcijas, izmantojot tehnoloģiju apvienojumu (piemēram, nano-, mikro- bio-, ģeo-, info-, optikas, izziņas un to inženierijas prasības), lai radītu nākamās paaudzes jaunus vai atjaunotus produktus un pakalpojumus ar augstu pievienoto vērtību un pielāgotos mainīgajām vajadzībām; iesaistīt augstas iedarbības ražošanas tehnoloģijas.

| — | Tehnoloģiju integrēšana rūpnieciskiem lietojumiem






  — | Integrēt jaunas zināšanas, nano- un mikrotehnoloģijas, materiālus un ražošanu lietojumiem vienā vai vairākās nozarēs, tādās kā: veselība, pārtika, būvniecība un ēkas, transports, enerģētika, informācija un komunikācija, ķīmija, vide, tekstilpreces un apģērbs, apavi, koksnes apstrādes un pārstrādes rūpniecība, tērauda rūpniecība, mašīnbūve. |
| --- | --- | --- |

—

Tehnoloģiju integrēšana rūpnieciskiem lietojumiem

—

Integrēt jaunas zināšanas, nano- un mikrotehnoloģijas, materiālus un ražošanu lietojumiem vienā vai vairākās nozarēs, tādās kā: veselība, pārtika, būvniecība un ēkas, transports, enerģētika, informācija un komunikācija, ķīmija, vide, tekstilpreces un apģērbs, apavi, koksnes apstrādes un pārstrādes rūpniecība, tērauda rūpniecība, mašīnbūve.

5.   Enerģētika

Mērķis

Pielāgot pašreizējo enerģētikas sistēmu ilgtspējīgākā sistēmā, kas mazāk būtu atkarīga no importētas degvielas un balstītos uz dažādiem enerģijas avotiem, jo īpaši uz atjaunīgās enerģijas avotiem, enerģijas nesējiem un nepiesārņojošiem avotiem; uzlabot energoefektivitāti, tostarp padarīt enerģijas lietošanu un glabāšanu racionālāku; risināt arvien augošos izaicinājumus saistībā ar piegādes drošību un klimata pārmaiņām, vienlaikus palielinot Eiropas rūpniecības konkurētspēju.

Pamatojums

Attiecībā uz enerģētikas sistēmām pastāv lielas problēmas. Nepieciešams steidzami atklāt un izstrādāt piemērotus un savlaicīgus risinājumus, ņemot vērā satraucošas enerģijas pieprasījuma tendences pasaulē, parasto naftas un dabasgāzes krājumu izsīkumu, kā arī vajadzību būtiski ierobežot siltumnīcefekta gāzu emisijas nolūkā mazināt klimata pārmaiņu postošās sekas, naftas cenu kaitējošo nepastāvību (jo īpaši attiecībā uz transporta nozari, kas ir lielā mērā atkarīga no naftas cenām) un ģeopolitisko nestabilitāti naftas piegādātāju apgabalos. Pētniecība enerģētikas jomā ir nozīmīgs ieguldījums, lai nodrošinātu samaksājamas enerģijas cenas mūsu iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Pētījumi un demonstrējumi ir nepieciešami, lai nodrošinātu videi draudzīgākās un rentablākās tehnoloģijas un pasākumus, kas dotu iespēju ES izpildīt savus mērķus atbilstīgi Kioto protokolam un tos pārsniegt, un izpildīt savas enerģētikas politikas saistības, kā aprakstīts 2000. gada Zaļajā grāmatā par energoapgādes drošību (7), 2005. gada Zaļajā grāmatā par energoefektivitāti (8) un 2006. gada Zaļajā grāmatā par Eiropas stratēģiju stabilam, konkurētspējīgam un drošam enerģētikas tirgum (9).

Eiropa ir panākusi vadošo lomu pasaulē vairākās enerģijas ražošanas un energoefektivitātes tehnoloģijās. Tā ir pirmajā vietā attiecībā uz modernajām atjaunīgās enerģijas tehnoloģijām, tādām kā saules enerģija, bioenerģija un vēja enerģija. ES ir spēcīgs konkurents pasaulē elektroenerģijas ieguves un sadales tehnoloģiju jomā, un tai ir lielas pētniecības iespējas oglekļa savākšanas un atdalīšanas jomā. Tomēr šajās jomās pašlaik ir parādījusies konkurence (jo īpaši no ASV un Japānas). Tāpēc Eiropai ir jāuztur un jāattīsta sava vadošā pozīcija, kas prasa ievērojamu darbu un starptautisku sadarbību.

Enerģētikas sistēmas radikālai pārveidošanai par uzticamu, konkurētspējīgu un ilgtspējīgu enerģētikas sistēmu ar mazāku CO2 emisiju vai bez tās ir vajadzīgas jaunas tehnoloģijas
  un jauni materiāli
  , kuru radīšanā iesaistītais risks ir liels un ieguvumi pārāk nekonkrēti, lai privātie uzņēmumi sniegtu visu vajadzīgo finansējumu pētniecībai, attīstībai, demonstrējumiem un ieviešanai. Tādēļ privātā sektora ieguldījumu veicināšanā svarīga loma ir valsts sektora atbalstam un, lai sacenstos ar tautsaimniecībām, kas sistemātiski iegulda lielus līdzekļus līdzīgās tehnoloģijās, būtu jāapvieno Eiropas centieni un resursi saskanīgā un efektīvākā veidā. Šajā ziņā būtiska loma ir Eiropas tehnoloģiju platformām, koordinētā veidā apvienojot vajadzīgos pētniecības pasākumus. Turpmāk izklāstītas darbības mērķa sasniegšanai.
  Efektivitātes palielināšana visā enerģētikas sistēmā, no avota līdz lietotājam, ir būtiska un tā ir visas enerģētikas tēmas pamatā. Atzīstot to ievērojamo ieguldījumu nākotnes ilgtspējīgās enerģētikas sistēmās, atjaunīgajiem enerģijas avotiem un enerģijas efektivitātei tās pēdējā izmantošanas stadijā būs galvenā vieta šajā tēmā. Īpaša uzmanība tiks pievērsta pētniecības, attīstības un demonstrācijas veicināšanai, kā arī spēju palielināšanas sekmēšanai šajā jomā. Šajā sakarā pilnībā izmantos sinerģiju ar Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas sastāvdaļu — programmu “Saprātīga enerģija Eiropai”. Tiks arī pētītas iespējas turpmākām liela mēroga ierosmēm, kas integrētu finansējumu no dažādiem avotiem (piemēram, KTI).

Ir paredzēta īpaša darbība attiecībā uz zināšanām enerģētikas politikas veidošanai, kas arī var sniegt atbalstu jaunām politikas vajadzībām, piemēram, saistībā ar Eiropas enerģētikas politikas lomu starptautisko ar klimata pārmaiņām saistīto darbību attīstībā un saistībā ar energoapgādes, kā arī tās cenu nestabilitāti un pārtraukumiem.

Darbības

| — | Ūdeņradis un kurināmā elementi
  Integrētas darbības, lai nodrošinātu stabilu tehnoloģisku pamatu konkurētspējīgai ES kurināmā elementu un ūdeņraža nozarei stacionāriem, pārnēsājamiem un transporta lietojumiem. Ūdeņraža un kurināmā elementu Eiropas tehnoloģiju platforma atbalsta šo pasākumu, ierosinot integrētu pētniecības un ieviešanas stratēģiju. |
| --- | --- |

—

Ūdeņradis un kurināmā elementi

Integrētas darbības, lai nodrošinātu stabilu tehnoloģisku pamatu konkurētspējīgai ES kurināmā elementu un ūdeņraža nozarei stacionāriem, pārnēsājamiem un transporta lietojumiem. Ūdeņraža un kurināmā elementu Eiropas tehnoloģiju platforma atbalsta šo pasākumu, ierosinot integrētu pētniecības un ieviešanas stratēģiju.

| — | Atjaunīgās elektroenerģijas ražošana
  Tehnoloģijas, lai palielinātu vispārējo pārveides efektivitāti, izmaksu efektivitāti un uzticamību, samazinot izmaksas elektrības ražošanai no vietējiem atjaunīgiem enerģijas avotiem, tostarp atkritumiem, un lai izstrādātu un demonstrētu tehnoloģijas, kas ir piemērotas dažādiem reģionāliem apstākļiem. |
| --- | --- |

—

Atjaunīgās elektroenerģijas ražošana

Tehnoloģijas, lai palielinātu vispārējo pārveides efektivitāti, izmaksu efektivitāti un uzticamību, samazinot izmaksas elektrības ražošanai no vietējiem atjaunīgiem enerģijas avotiem, tostarp atkritumiem, un lai izstrādātu un demonstrētu tehnoloģijas, kas ir piemērotas dažādiem reģionāliem apstākļiem.

| — | Atjaunīgo veidu degvielas ražošana
  Integrētas degvielas ražošanas sistēmas un pārveides tehnoloģijas: izstrādāt un samazināt vienības pašizmaksu cietajiem, šķidrajiem un gāzveida kurināmajiem (tostarp ūdeņradim), ko ražo no atjaunīgiem enerģijas avotiem, tostarp biomasas un atkritumiem, lai radītu oglekļa-neitrālu kurināmo rentablu ražošanu, glabāšanu, sadali un lietošanu, jo īpaši biodegvielu transportam un elektrības ražošanu. |
| --- | --- |

—

Atjaunīgo veidu degvielas ražošana

Integrētas degvielas ražošanas sistēmas un pārveides tehnoloģijas: izstrādāt un samazināt vienības pašizmaksu cietajiem, šķidrajiem un gāzveida kurināmajiem (tostarp ūdeņradim), ko ražo no atjaunīgiem enerģijas avotiem, tostarp biomasas un atkritumiem, lai radītu oglekļa-neitrālu kurināmo rentablu ražošanu, glabāšanu, sadali un lietošanu, jo īpaši biodegvielu transportam un elektrības ražošanu.

| — | Atjaunīgie avoti apsildei un dzesēšanai
  Izpētīt, izstrādāt un demonstrēt tehnoloģijas un iekārtas, tostarp uzglabāšanas tehnoloģijas, lai palielinātu efektivitāti un samazinātu izmaksas aktīvajai un pasīvajai apsildei un dzesēšanai no atjaunīgiem enerģijas avotiem, nodrošinot to lietošanu dažādos reģionālos apstākļos, kur iespējams konstatēt pietiekami lielu potenciālu. |
| --- | --- |

—

Atjaunīgie avoti apsildei un dzesēšanai

Izpētīt, izstrādāt un demonstrēt tehnoloģijas un iekārtas, tostarp uzglabāšanas tehnoloģijas, lai palielinātu efektivitāti un samazinātu izmaksas aktīvajai un pasīvajai apsildei un dzesēšanai no atjaunīgiem enerģijas avotiem, nodrošinot to lietošanu dažādos reģionālos apstākļos, kur iespējams konstatēt pietiekami lielu potenciālu.

| — | CO2 uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijas nulles izmešu līmeņa elektroenerģijas ieguvei
  Izpētīt, izstrādāt un demonstrēt tehnoloģijas, lai krasi samazinātu izrakteņu kurināmā izmantošanas ietekmi uz vidi, cenšoties nodrošināt efektīvas un ekonomiskas elektroenerģijas un/vai siltuma ieguves stacijas ar nullei tuvu izmešu līmeni, pamatojoties uz CO2 uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijām, jo īpaši uzglabāšanu pazemē. |
| --- | --- |

—

CO2 uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijas nulles izmešu līmeņa elektroenerģijas ieguvei

Izpētīt, izstrādāt un demonstrēt tehnoloģijas, lai krasi samazinātu izrakteņu kurināmā izmantošanas ietekmi uz vidi, cenšoties nodrošināt efektīvas un ekonomiskas elektroenerģijas un/vai siltuma ieguves stacijas ar nullei tuvu izmešu līmeni, pamatojoties uz CO2 uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijām, jo īpaši uzglabāšanu pazemē.

| — | Tīrās akmeņogļu tehnoloģijas
  Izpētīt, izstrādāt un demonstrēt tehnoloģijas, lai būtiski uzlabotu iekārtu efektivitāti, uzticamību un izmaksas, attīstot un demonstrējot tīrās akmeņogļu un citu cieto kurināmo pārveides tehnoloģijas,
  tostarp ķīmijas procesus
  , ražojot arī sekundārus enerģijas nesējus (tostarp ūdeņradi) un gāzveida vai šķidros kurināmos. Darbības attiecīgi tiks saistītas ar CO2 uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijām vai ar biomasas kopizmantošanu. |
| --- | --- |

—

Tīrās akmeņogļu tehnoloģijas

Izpētīt, izstrādāt un demonstrēt tehnoloģijas, lai būtiski uzlabotu iekārtu efektivitāti, uzticamību un izmaksas, attīstot un demonstrējot tīrās akmeņogļu un citu cieto kurināmo pārveides tehnoloģijas,
  tostarp ķīmijas procesus
  , ražojot arī sekundārus enerģijas nesējus (tostarp ūdeņradi) un gāzveida vai šķidros kurināmos. Darbības attiecīgi tiks saistītas ar CO2 uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijām vai ar biomasas kopizmantošanu.

| — | Viedi enerģētikas tīkli
  Izpētīt, izstrādāt un demonstrēt, kā palielināt Eiropas elektrības un gāzes sistēmu un tīklu efektivitāti, drošību, uzticamību un kvalitāti, īpaši integrētākā Eiropas enerģijas tirgū, piemēram, pārveidojot pašreizējos elektrības tīklus mijiedarbīgā (patērētāji/operatori) pakalpojumu tīklā, izstrādājot enerģijas uzglabāšanas iespējas un novēršot šķēršļus izkliedētu un atjaunīgu enerģijas avotu plašai ieviešanai un efektīvai integrēšanai. |
| --- | --- |

—

Viedi enerģētikas tīkli

Izpētīt, izstrādāt un demonstrēt, kā palielināt Eiropas elektrības un gāzes sistēmu un tīklu efektivitāti, drošību, uzticamību un kvalitāti, īpaši integrētākā Eiropas enerģijas tirgū, piemēram, pārveidojot pašreizējos elektrības tīklus mijiedarbīgā (patērētāji/operatori) pakalpojumu tīklā, izstrādājot enerģijas uzglabāšanas iespējas un novēršot šķēršļus izkliedētu un atjaunīgu enerģijas avotu plašai ieviešanai un efektīvai integrēšanai.

| — | Energoefektivitāte un ietaupījumi
  Izpētīt, izstrādāt un demonstrēt jaunas koncepcijas, optimizēt pārbaudītas koncepcijas un tehnoloģijas, lai veicinātu tālāku galīgo un primāro enerģijas patēriņa ietaupījumu to aprites cikla laikā ēkām (tostarp apgaismei), transportam, pakalpojumiem un rūpniecībai. Tas ietver energoefektivitātes stratēģiju un tehnoloģiju integrēšanu (tostarp koģenerāciju un poliģenerāciju), jaunu atjaunīgo enerģijas tehnoloģiju izmantošanu un enerģijas pieprasījuma pārvaldības pasākumus un iekārtas, un minimālu klimata ietekmes ēku demonstrāciju. |
| --- | --- |

—

Energoefektivitāte un ietaupījumi

Izpētīt, izstrādāt un demonstrēt jaunas koncepcijas, optimizēt pārbaudītas koncepcijas un tehnoloģijas, lai veicinātu tālāku galīgo un primāro enerģijas patēriņa ietaupījumu to aprites cikla laikā ēkām (tostarp apgaismei), transportam, pakalpojumiem un rūpniecībai. Tas ietver energoefektivitātes stratēģiju un tehnoloģiju integrēšanu (tostarp koģenerāciju un poliģenerāciju), jaunu atjaunīgo enerģijas tehnoloģiju izmantošanu un enerģijas pieprasījuma pārvaldības pasākumus un iekārtas, un minimālu klimata ietekmes ēku demonstrāciju.

| — | Zināšanas enerģētikas politikas veidošanai
  Izstrādāt līdzekļus, metodes un modeļus, lai izvērtētu galvenos ekonomikas un sociālos jautājumus saistībā ar enerģijas tehnoloģijām un nodrošināt skaitliskus mērķus un attīstības modeļus vidējam un ilgam termiņam (tostarp nodrošinot zinātnisku atbalstu politikas izstrādei). |
| --- | --- |

—

Zināšanas enerģētikas politikas veidošanai

Izstrādāt līdzekļus, metodes un modeļus, lai izvērtētu galvenos ekonomikas un sociālos jautājumus saistībā ar enerģijas tehnoloģijām un nodrošināt skaitliskus mērķus un attīstības modeļus vidējam un ilgam termiņam (tostarp nodrošinot zinātnisku atbalstu politikas izstrādei).

6.   Vide (tostarp klimata pārmaiņas)

Mērķis

Vides un tās resursu ilgtspējīga apsaimniekošana, padziļinot mūsu zināšanas par mijiedarbību starp klimatu, biosfēru, ekosistēmām un cilvēka darbībām un izstrādājot jaunas tehnoloģijas, līdzekļus un pakalpojumus, lai integrēti risinātu globālos ar vidi saistītos jautājumus. Īpašu vērību pievērsīs klimata, ekoloģisko, sauszemes un okeāna sistēmas izmaiņu paredzēšanai; instrumentiem un tehnoloģijām, lai kontrolētu, novērstu, mazinātu un pielāgotu ietekmi uz vidi un apdraudējumu, tostarp veselības apdraudējumu, kā arī instrumentiem un tehnoloģijām, lai saglabātu dabas un cilvēka radīto vidi.

Pamatojums

Vides problēmas pārsniedz valstu robežas, un to risināšanai ir nepieciešama koordinēta pieeja Eiropas un bieži vien pasaules līmenī. Zemes dabas resursus un cilvēka veidoto vidi negatīvi ietekmē iedzīvotāju pieaugums, urbanizācija, būvniecība, lauksaimniecības, akvakultūras, zivsaimniecības, transporta un enerģētikas nozaru nepārtraukta paplašināšanās, kā arī klimata mainīgums un sasilšana vietējā, reģionālā un pasaules mērogā. Eiropai jānodrošina ilgtspējīga vides jautājumu risināšana, vienlaicīgi uzlabojot konkurētspēju un nostiprinot Eiropas rūpniecību. Lai sasniegtu “kritisko masu”, ņemot vērā vides pētniecības mērogu, apjomu un augstu sarežģītības līmeni, ir vajadzīga sadarbība visā ES. Sadarbība atvieglos kopēju plānošanu, savienotu un savstarpēji izmantojamu datu bāžu izmantošanu un saskanīgu liela mēroga novērošanas un prognozēšanas sistēmu attīstību. Pētniecībai būtu jārisina jautājumi saistībā ar datu vadības nepieciešamību un informācijas pakalpojumiem, un problēmas, kas saistītas ar datu pārraidi, integrāciju, kartēšanu.

Pētniecība ES līmenī ir vajadzīga, lai īstenotu starptautiskas saistības, tādas kā ANO Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tās Kioto protokols, ANO Konvencija par bioloģisko daudzveidību, ANO Konvencija cīņai ar pārtuksnešošanos, Stokholmas Konvencija par noturīgiem organiskiem piesārņotājiem, 2002. gada Pasaules sammits par noturīgu attīstību, tostarp ES ūdens iniciatīva, un sniegtu ieguldījumu darbam, ko veic Starpvaldību ekspertu grupa klimata pārmaiņu jautājumos un Zemes novērošanas iniciatīvā.

Turklāt ir nozīmīgas pētniecības vajadzības, kas rodas no spēkā esošām un jaunām ES mēroga politikas jomām, Sestās vides rīcības programmas un saistīto tematisko stratēģiju (piem., ES jūras stratēģija) īstenošanas, Vides tehnoloģiju un Vides un veselības rīcības plānu, programmu un direktīvu ieviešanas, ūdens pamatdirektīvas un “Natura 2000” īstenošanas.

ES ir jānostiprina tās stāvoklis pasaules tirgū vides tehnoloģiju jomā. Šādas tehnoloģijas palīdz nodrošināt ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu, palīdzot radīt ilgtspējīgu izaugsmi, sniedzot ekoloģiski efektīvus dažāda mēroga vides problēmu risinājumus un aizsargājot mūsu kultūras un dabas mantojumu. Ar vidi saistītās prasības darbojas kā inovāciju stimuls un var nodrošināt uzņēmējdarbības iespējas un lielāku konkurētspēju, vienlaikus garantējot ilgtspējīgāku nākotni nākamajām paaudzēm. Eiropas tehnoloģiju platformas ūdensapgādes, kanalizācijas un asenizācijas, un ilgtspējīgas ķīmijas jomā apstiprina ES līmeņa darbības nepieciešamību, un to pētniecības programmas ir ņemtas vērā turpmāk izklāstītajās darbībās. Citas platformas (piemēram, būvniecības un mežsaimniecības jomā) daļēji nodarbojas ar vides tehnoloģiju jautājumiem, un tās arī ir ņemtas vērā. Sociālekonomiskajiem aspektiem ir īpaši spēcīga ietekme uz vides tehnoloģiju izstrādi un ieviešanu tirgū, un to vēlāko piemērošanu, kā tas ir, piemēram, ūdens resursu apsaimniekošanas gadījumā. Pasākumos jāņem vērā politikas jomu un tehnoloģiskās izstrādes sociālekonomiskos aspektus, kad vien tas ir būtiski attiecīgajai tēmai.

Turpmāk izklāstīti vairāki pasākumi (10), no kuriem daudzi ir tieši saistīti ar politikas vajadzībām. Tomēr var sniegt papildu atbalstu jaunām politikas vajadzībām, piemēram, lai novērtētu ES politiku ietekmi uz ilgtspējību; saistībā ar pārraudzību attiecībā uz darbībām klimata pārmaiņu risināšanai pēc Kioto protokola pieņemšanas; un ar jaunu politiku vides jomā, kā, piemēram, Eiropas Augsnes stratēģija ietverto un to, kas attiecas uz jūrniecības politiku, standartiem un noteikumiem.

Darbības

| — | Klimata pārmaiņas, piesārņojums un riski






  — | Ietekme uz vidi un klimatu: klimata un sauszemes,
  un jūras
  sistēmas, tostarp polāro reģionu, darbība; pielāgošanās un ietekmes mazināšanas pasākumi; gaisa, grunts un ūdens piesārņojums; izmaiņas atmosfēras sastāvā un ūdens ciklā; globāla un reģionāla mijiedarbība starp klimatu un atmosfēru, zemes virsmu, ledu un okeānu; un ietekme uz bioloģisko daudzveidību un ekosistēmām, tostarp jūras līmeņa paaugstināšanās ietekme uz piekrastes zonām un ietekme uz īpaši jutīgām zonām. |
| --- | --- | --- |

—

Klimata pārmaiņas, piesārņojums un riski

—

Ietekme uz vidi un klimatu: klimata un sauszemes,
  un jūras
  sistēmas, tostarp polāro reģionu, darbība; pielāgošanās un ietekmes mazināšanas pasākumi; gaisa, grunts un ūdens piesārņojums; izmaiņas atmosfēras sastāvā un ūdens ciklā; globāla un reģionāla mijiedarbība starp klimatu un atmosfēru, zemes virsmu, ledu un okeānu; un ietekme uz bioloģisko daudzveidību un ekosistēmām, tostarp jūras līmeņa paaugstināšanās ietekme uz piekrastes zonām un ietekme uz īpaši jutīgām zonām.

| — | Vide un veselība: vides negatīvo faktoru mijiedarbība ar cilvēka veselību, tostarp avotu noteikšana, biomonitoringa pētījumi par vidi, kas saistīta ar veselību, iekštelpu gaisa kvalitāte un saistība ar iekštelpu vidi, pilsētvide, automašīnu izplūdes gāzes un ietekme, un jaunie riska faktori; integrētas riska novērtēšanas metodes bīstamām vielām, tostarp alternatīvas izmēģinājumiem ar dzīvniekiem; vides radītā veselības apdraudējuma kvantitatīva noteikšana un izmaksu un ieguvumu analīze, novēršanas stratēģiju indikatori. |
| --- | --- |

—

Vide un veselība: vides negatīvo faktoru mijiedarbība ar cilvēka veselību, tostarp avotu noteikšana, biomonitoringa pētījumi par vidi, kas saistīta ar veselību, iekštelpu gaisa kvalitāte un saistība ar iekštelpu vidi, pilsētvide, automašīnu izplūdes gāzes un ietekme, un jaunie riska faktori; integrētas riska novērtēšanas metodes bīstamām vielām, tostarp alternatīvas izmēģinājumiem ar dzīvniekiem; vides radītā veselības apdraudējuma kvantitatīva noteikšana un izmaksu un ieguvumu analīze, novēršanas stratēģiju indikatori.

| — | Dabas apdraudējums: uzlabot ar ģeoloģisko apdraudējumu (piemēram, zemestrīces, vulkāni, cunami) un klimatu saistīto katastrofu (piemēram, vētras, sausums, plūdi, mežu ugunsgrēki, zemes nogruvumi, lavīnas un citi ārkārtas stāvokļi) prognozēšanu un integrētu apdraudējuma, sensibilitātes un riska novērtējumu, kā arī to ietekmes novērtējumu; izstrādāt agrīnā brīdinājuma sistēmas un uzlabot novēršanas, ietekmes mazināšanas un pārvaldības stratēģijas, arī ar pieeju, kas ņem vērā daudzus riskus. |
| --- | --- |

—

Dabas apdraudējums: uzlabot ar ģeoloģisko apdraudējumu (piemēram, zemestrīces, vulkāni, cunami) un klimatu saistīto katastrofu (piemēram, vētras, sausums, plūdi, mežu ugunsgrēki, zemes nogruvumi, lavīnas un citi ārkārtas stāvokļi) prognozēšanu un integrētu apdraudējuma, sensibilitātes un riska novērtējumu, kā arī to ietekmes novērtējumu; izstrādāt agrīnā brīdinājuma sistēmas un uzlabot novēršanas, ietekmes mazināšanas un pārvaldības stratēģijas, arī ar pieeju, kas ņem vērā daudzus riskus.

| — | Resursu ilgtspējīga apsaimniekošana






  — | Dabas un cilvēka veidotu resursu un bioloģiskās daudzveidības saglabāšana un ilgtspējīga apsaimniekošana: ekosistēmas; ūdens resursu apsaimniekošana; atkritumu apsaimniekošana un novēršana; bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un pārvaldība, tostarp invazīvu svešu sugu kontrole
  ,
  augsnes, jūras gultnes, lagūnu un piekrastes zonu aizsardzība, pasākumi pret pārtuksnešošanos un augsnes degradāciju, ainavu saglabāšana; ilgtspējīga mežu izmantošana un apsaimniekošana; pilsētvides, tostarp postindustriālo zonu, ilgtspējīga apsaimniekošana un plānošana; datu pārvalde un informācijas pakalpojumi; ar dabas procesiem saistītā novērtēšana un prognozēšana. |
| --- | --- | --- |

—

Resursu ilgtspējīga apsaimniekošana

—

Dabas un cilvēka veidotu resursu un bioloģiskās daudzveidības saglabāšana un ilgtspējīga apsaimniekošana: ekosistēmas; ūdens resursu apsaimniekošana; atkritumu apsaimniekošana un novēršana; bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un pārvaldība, tostarp invazīvu svešu sugu kontrole
  ,
  augsnes, jūras gultnes, lagūnu un piekrastes zonu aizsardzība, pasākumi pret pārtuksnešošanos un augsnes degradāciju, ainavu saglabāšana; ilgtspējīga mežu izmantošana un apsaimniekošana; pilsētvides, tostarp postindustriālo zonu, ilgtspējīga apsaimniekošana un plānošana; datu pārvalde un informācijas pakalpojumi; ar dabas procesiem saistītā novērtēšana un prognozēšana.

| — | Jūras vides pārvaldība: cilvēka darbību ietekme uz jūras vidi un tās resursiem; piesārņojums un eitrofikācija reģionālās jūrās un piekrastes zonās; dziļjūras ekosistēmas; jūras bioloģiskās daudzveidības tendenču, ekosistēmas procesu un okeāna cirkulācijas novērtēšana; jūras gultnes ģeoloģija; stratēģiju, koncepciju un rīku izstrāde okeāna un tā resursu ilgtspējīgai izmantošanai. |
| --- | --- |

—

Jūras vides pārvaldība: cilvēka darbību ietekme uz jūras vidi un tās resursiem; piesārņojums un eitrofikācija reģionālās jūrās un piekrastes zonās; dziļjūras ekosistēmas; jūras bioloģiskās daudzveidības tendenču, ekosistēmas procesu un okeāna cirkulācijas novērtēšana; jūras gultnes ģeoloģija; stratēģiju, koncepciju un rīku izstrāde okeāna un tā resursu ilgtspējīgai izmantošanai.

| — | Vides tehnoloģijas






  — | Vides tehnoloģijas dabas un cilvēka veidotās vides novērošanai, imitācijai, profilaksei, ietekmes mazināšanai, pielāgošanai, atveseļošanai un atjaunošanai: saistībā ar ūdeni, klimatu, gaisu, jūras, pilsētas un lauku vidi, augsni, atkritumu apstrādi, otrreizējo pārstrādi, tīrās ražošanas procesiem un ilgtspējīgiem ražojumiem, ķīmisko vielu drošību. |
| --- | --- | --- |

—

Vides tehnoloģijas

—

Vides tehnoloģijas dabas un cilvēka veidotās vides novērošanai, imitācijai, profilaksei, ietekmes mazināšanai, pielāgošanai, atveseļošanai un atjaunošanai: saistībā ar ūdeni, klimatu, gaisu, jūras, pilsētas un lauku vidi, augsni, atkritumu apstrādi, otrreizējo pārstrādi, tīrās ražošanas procesiem un ilgtspējīgiem ražojumiem, ķīmisko vielu drošību.

| — | Kultūras mantojuma, tostarp cilvēku apdzīvoto teritoriju, aizsardzība, saglabāšana un uzlabošana: uzlabots kultūras mantojuma bojājumu novērtējums, inovatīvu saglabāšanas stratēģiju izstrāde, veicināt kultūras mantojuma integrāciju pilsētu vidē. |
| --- | --- |

—

Kultūras mantojuma, tostarp cilvēku apdzīvoto teritoriju, aizsardzība, saglabāšana un uzlabošana: uzlabots kultūras mantojuma bojājumu novērtējums, inovatīvu saglabāšanas stratēģiju izstrāde, veicināt kultūras mantojuma integrāciju pilsētu vidē.

| — | Tehnoloģiju novērtēšana, apstiprināšana un testēšana: metodes un instrumenti procesu, tehnoloģiju un produktu vides riska un dzīves cikla novērtēšanai, tostarp alternatīvas testēšanas stratēģijas un jo īpaši ar dzīvniekiem nesaistītas rūpniecisku ķīmisko vielu testēšanas metodes; atbalsts ilgtspējīgas ķīmijas, mežu tehnoloģijas, ūdensapgādes un kanalizācijas un asenizācijas platformām (11); nākamās Eiropas vides tehnoloģiju apstiprināšanas un testēšanas programmas zinātniskie un tehnoloģiskie aspekti, trešo personu novērtēšanas instrumentu papildināšana. |
| --- | --- |

—

Tehnoloģiju novērtēšana, apstiprināšana un testēšana: metodes un instrumenti procesu, tehnoloģiju un produktu vides riska un dzīves cikla novērtēšanai, tostarp alternatīvas testēšanas stratēģijas un jo īpaši ar dzīvniekiem nesaistītas rūpniecisku ķīmisko vielu testēšanas metodes; atbalsts ilgtspējīgas ķīmijas, mežu tehnoloģijas, ūdensapgādes un kanalizācijas un asenizācijas platformām (11); nākamās Eiropas vides tehnoloģiju apstiprināšanas un testēšanas programmas zinātniskie un tehnoloģiskie aspekti, trešo personu novērtēšanas instrumentu papildināšana.

| — | Zemes novērošanas un novērtēšanas instrumenti






  — | Zemes un okeāna novērošanas sistēmas un monitoringa metodes videi un ilgtspējīgai attīstībai: veicināt novērošanas sistēmu attīstību un integrāciju vides un ilgtspējības jautājumu nolūkos saskaņā ar GEOSS (ko papildina GMES); sistēmu savstarpēja izmantojamība un informācijas optimizēšana vides parādību izpratnei, modelēšanai un prognozēšanai, lai novērtētu, pētītu vai apsaimniekotu dabas resursus. |
| --- | --- | --- |

—

Zemes novērošanas un novērtēšanas instrumenti

—

Zemes un okeāna novērošanas sistēmas un monitoringa metodes videi un ilgtspējīgai attīstībai: veicināt novērošanas sistēmu attīstību un integrāciju vides un ilgtspējības jautājumu nolūkos saskaņā ar GEOSS (ko papildina GMES); sistēmu savstarpēja izmantojamība un informācijas optimizēšana vides parādību izpratnei, modelēšanai un prognozēšanai, lai novērtētu, pētītu vai apsaimniekotu dabas resursus.

| — | Ilgtspējīgas attīstības prognozēšanas metodes un novērtēšanas instrumenti, ņemot vērā dažādus novērošanas mērogus: modelēšanas saiknes starp tautsaimniecību/vidi/sabiedrību, tostarp uz tirgu balstītie instrumenti, sekundāras sekas, robežvērtības, zināšanu bāzes un metodiku izstrāde ilgtspējības novērtējumam attiecībā uz svarīgākajiem jautājumiem, tādiem kā zemes izmantošana un ar jūru saistītie jautājumi; pilsētu attīstība, sociālās un ekonomikas problēmas saistībā ar klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

—

Ilgtspējīgas attīstības prognozēšanas metodes un novērtēšanas instrumenti, ņemot vērā dažādus novērošanas mērogus: modelēšanas saiknes starp tautsaimniecību/vidi/sabiedrību, tostarp uz tirgu balstītie instrumenti, sekundāras sekas, robežvērtības, zināšanu bāzes un metodiku izstrāde ilgtspējības novērtējumam attiecībā uz svarīgākajiem jautājumiem, tādiem kā zemes izmantošana un ar jūru saistītie jautājumi; pilsētu attīstība, sociālās un ekonomikas problēmas saistībā ar klimata pārmaiņām.

7.   Transports (tostarp aeronautika)

Mērķis

Pamatojoties uz tehnoloģiju un operatīvo attīstību un uz Eiropas transporta politiku, visu iedzīvotāju, sabiedrības un klimata politikas labā izstrādāt integrētas drošākas, videi nekaitīgākas un “viedākas” Eiropas transporta sistēmas, kas atbilstu dabas un vides resursu saglabāšanas prasībām; nostiprināt un turpmāk attīstīt konkurētspēju, ko pasaules tirgū ir sasnieguši Eiropas rūpniecības pārstāvji.

Pamatojums

Transporta nozare ir viens no Eiropas stiprākajiem punktiem: gaisa transporta nozare veido 2,6 % no ES IKP (nodrošinot 3,1 miljonu darbavietu), un virszemes transporta nozare rada 11 % no ES IKP (nodrošinot darbu 16 miljoniem cilvēku). Tomēr transports rada 25 % no visa ES CO2 emisiju apjoma, tādēļ ir absolūti nepieciešams padarīt šo nozari “videi draudzīgāku”, lai nodrošinātu ilgtspējīgāku transporta nozares darbību un saderību ar izaugsmes tempiem, kā norādīts Baltajā grāmatā “Eiropas Transporta Politika 2010. gadam: laiks lemt” (12).

ES paplašināšanās un ekonomikas attīstība (palielinot zemes platību par 25 % un iedzīvotāju skaitu par 20 %) rada jaunu izaicinājumu cilvēku un preču efektīvai, rentablai un ilgtspējīgai pārvadāšanai. Transportam ir tieša saistība ar citām svarīgām politikas jomām, tādām kā tirdzniecība, konkurence, nodarbinātība, vide, kohēzija, enerģētika, drošība un iekšējais tirgus.

Investīcijas pētniecībā un tehnoloģiju attīstībā ES transporta nozarē ir priekšnosacījums, lai nodrošinātu tehnoloģiskas konkurētspējas priekšrocības pasaules tirgos (13). Darbības Eiropas līmenī stimulēs arī rūpniecības restrukturizāciju, tostarp piegādes ķēdes un jo īpaši MVU integrāciju.

Eiropas tehnoloģiju platformu (14) izstrādātajās darba programmās atbalstīta vajadzība attīstīt jaunu “transporta sistēmu” perspektīvu, kurā ņemta vērā transportlīdzekļu vai kuģošanas līdzekļu, transporta tīklu vai infrastruktūras un transporta pakalpojumu lietošanas mijiedarbība un kuru var izstrādāt vienīgi Eiropas līmenī. PTA izmaksas visās šajās jomās būtiski pieaug, un ir vajadzīga sadarbība ES mērogā, lai ļautu dažādu PTA sniedzēju “kritiskajai masai” rentabli atrisināt šāda mēroga daudzdisciplināras problēmas tādās jomās kā nākotnes “tīrs un drošs transportlīdzeklis”, savstarpējā izmantojamība un kombinētie pārvadājumi ar īpašu uzsvaru uz ūdens un dzelzceļa transportu, pieejamām cenām, nekaitīgumu, ietilpību, drošību un ietekmi uz vidi paplašinātā Eiropas Savienībā. Eiropas politiku īstenošanai būs arī jāizstrādā tehnoloģijas “Galileo” sistēmas un tās lietojumu atbalstam.

Politikas veidotāju vajadzības, tāpat kā turpmāk izklāstīto tēmu un pasākumu ciešā saistība ar rūpniecību, tiks risinātas integrētā veidā, aptverot transporta politikas ekonomiskos, sociālos un vides aspektus. Turklāt tiks sniegts atbalsts, lai reaģētu uz pašreizējām un jaunām politikas vajadzībām, piemēram, saistībā ar notikumu attīstību jūrniecības politikā vai Vienotās Eiropas gaisa telpas ieviešanu.

Darbības

| — | Aeronautika un gaisa satiksme






  — | Videi draudzīgāks gaisa transports: emisiju, tostarp siltumnīcefekta gāzu emisiju un trokšņa traucējumu samazināšana, ietverot darbu pie motoru un alternatīvu degvielu, konstrukciju un jaunu lidaparātu, arī rotorlidaparātu
  (tostarp helikopteru un lidaparātu ar maināmu rotora leņķi)
  projektu izstrādes, lidostu darbību un satiksmes pārvaldību. |
| --- | --- | --- |

—

Aeronautika un gaisa satiksme

—

Videi draudzīgāks gaisa transports: emisiju, tostarp siltumnīcefekta gāzu emisiju un trokšņa traucējumu samazināšana, ietverot darbu pie motoru un alternatīvu degvielu, konstrukciju un jaunu lidaparātu, arī rotorlidaparātu
  (tostarp helikopteru un lidaparātu ar maināmu rotora leņķi)
  projektu izstrādes, lidostu darbību un satiksmes pārvaldību.

| — | Laika efektivitātes palielināšana: kustību saraksta efektivitātes uzlabošana, koncentrējoties uz inovatīvām gaisa satiksmes pārvaldes sistēmām atbilstīgi Vienotās gaisa telpas politikas efektīvai īstenošanai, kas apvieno gaisa, zemes un kosmosa elementus, tostarp satiksmes plūsmu un gaisa kuģu lielāku autonomiju. |
| --- | --- |

—

Laika efektivitātes palielināšana: kustību saraksta efektivitātes uzlabošana, koncentrējoties uz inovatīvām gaisa satiksmes pārvaldes sistēmām atbilstīgi Vienotās gaisa telpas politikas efektīvai īstenošanai, kas apvieno gaisa, zemes un kosmosa elementus, tostarp satiksmes plūsmu un gaisa kuģu lielāku autonomiju.

| — | Patērētāju apmierinātības un drošības garantēšana: pasažieru komforta uzlabošana, inovatīvi pakalpojumi lidojuma laikā un pasažieru efektīvāka apkalpošana; visu gaisa transporta drošības aspektu uzlabošana; plašāka gaisa kuģu izvēle, sākot no plata korpusa līdz mazāka izmēra transportlīdzekļiem, ko varētu lietot dažādi (tostarp reģionāli). |
| --- | --- |

—

Patērētāju apmierinātības un drošības garantēšana: pasažieru komforta uzlabošana, inovatīvi pakalpojumi lidojuma laikā un pasažieru efektīvāka apkalpošana; visu gaisa transporta drošības aspektu uzlabošana; plašāka gaisa kuģu izvēle, sākot no plata korpusa līdz mazāka izmēra transportlīdzekļiem, ko varētu lietot dažādi (tostarp reģionāli).

| — | Izmaksu efektivitātes uzlabošana: samazināt izmaksas saistībā ar produktu attīstību, ražošanu un ekspluatāciju, koncentrējoties uz inovatīvu apkopi un iespējām iztikt bez apkopes, remontu un kapitālremontu vai uz gaisa kuģiem, kuriem nav vajadzīga tehniskā apkope, remonts un kapitālremonts, lielāku automatizācijas un simulācijas izmantošanu. |
| --- | --- |

—

Izmaksu efektivitātes uzlabošana: samazināt izmaksas saistībā ar produktu attīstību, ražošanu un ekspluatāciju, koncentrējoties uz inovatīvu apkopi un iespējām iztikt bez apkopes, remontu un kapitālremontu vai uz gaisa kuģiem, kuriem nav vajadzīga tehniskā apkope, remonts un kapitālremonts, lielāku automatizācijas un simulācijas izmantošanu.

| — | Gaisa kuģu un pasažieru aizsardzība: ceļotāja, apkalpes, gaisa kuģa un gaisa satiksmes sistēmas aizsardzības pasākumu uzlabošana, piemēram, uzlabotas datu un identifikācijas metodes, gaisa kuģa aizsardzība pret uzbrukumu, no drošības viedokļa uzlabota gaisa kuģu konstrukcija. |
| --- | --- |

—

Gaisa kuģu un pasažieru aizsardzība: ceļotāja, apkalpes, gaisa kuģa un gaisa satiksmes sistēmas aizsardzības pasākumu uzlabošana, piemēram, uzlabotas datu un identifikācijas metodes, gaisa kuģa aizsardzība pret uzbrukumu, no drošības viedokļa uzlabota gaisa kuģu konstrukcija.

| — | Vadošā loma nākotnes gaisa transportā: ilgāka termiņa aviācijas problēmu risināšana, ieviešot radikālākus, no vides viedokļa efektīvus, pieejamus un inovatīvu tehnoloģiju apvienojumus, kas radītu nozīmīgu progresu gaisa transportā. |
| --- | --- |

—

Vadošā loma nākotnes gaisa transportā: ilgāka termiņa aviācijas problēmu risināšana, ieviešot radikālākus, no vides viedokļa efektīvus, pieejamus un inovatīvu tehnoloģiju apvienojumus, kas radītu nozīmīgu progresu gaisa transportā.

| — | Ilgtspējīgs virszemes un virsūdens transports (dzelzceļš, autotransports un kuģi)






  — | Videi draudzīgāks virszemes transports: vides un trokšņa piesārņojuma samazināšana, tostarp siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana; klimata pārmaiņu un transporta ietekmes uz vidi samazināšana, samazinot emisijas ar tehnoloģiskiem un sociālekonomiskiem līdzekļiem, kā arī lietotāju mācības; tīru un efektīvu motoru un transmisiju izstrāde, izmantojot hibrīdās tehnoloģijas un alternatīvu degvielu, kā piemēram ūdeņradi un kurināmā elementus, ņemot vērā rentabilitātes un energoefektivitātes apsvērumus; nolietojuma stratēģijas transportlīdzekļiem un kuģošanas līdzekļiem. |
| --- | --- | --- |

—

Ilgtspējīgs virszemes un virsūdens transports (dzelzceļš, autotransports un kuģi)

—

Videi draudzīgāks virszemes transports: vides un trokšņa piesārņojuma samazināšana, tostarp siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana; klimata pārmaiņu un transporta ietekmes uz vidi samazināšana, samazinot emisijas ar tehnoloģiskiem un sociālekonomiskiem līdzekļiem, kā arī lietotāju mācības; tīru un efektīvu motoru un transmisiju izstrāde, izmantojot hibrīdās tehnoloģijas un alternatīvu degvielu, kā piemēram ūdeņradi un kurināmā elementus, ņemot vērā rentabilitātes un energoefektivitātes apsvērumus; nolietojuma stratēģijas transportlīdzekļiem un kuģošanas līdzekļiem.

| — | Veicināt un palielināt kravu novirzīšanu uz citiem transporta veidiem un transporta koridoru atslogošanu: ilgtspējīgu inovatīvu, kombinētu un savstarpēji izmantojamu reģionālu un valsts transporta un loģistikas tīklu, infrastruktūras un sistēmu attīstība Eiropā; izmaksu internalizācija; informācijas apmaiņa starp transportlīdzekli/kuģošanas līdzekli un transporta infrastruktūru; infrastruktūras jaudas optimizēšana; transporta veida maiņas stratēģijas, lai rosinātu izmantot energoefektīvus transporta veidus. |
| --- | --- |

—

Veicināt un palielināt kravu novirzīšanu uz citiem transporta veidiem un transporta koridoru atslogošanu: ilgtspējīgu inovatīvu, kombinētu un savstarpēji izmantojamu reģionālu un valsts transporta un loģistikas tīklu, infrastruktūras un sistēmu attīstība Eiropā; izmaksu internalizācija; informācijas apmaiņa starp transportlīdzekli/kuģošanas līdzekli un transporta infrastruktūru; infrastruktūras jaudas optimizēšana; transporta veida maiņas stratēģijas, lai rosinātu izmantot energoefektīvus transporta veidus.

| — | Nodrošināt ilgtspējīgu mobilitāti pilsētās visiem pilsoņiem, tostarp cilvēkiem, kas atrodas nelabvēlīgā situācijā: inovatīvas organizācijas shēmas, tostarp tīri un droši transportlīdzekļi, un transportlīdzekļi ar zemāku piesārņojuma līmeni, jauni augstas kvalitātes sabiedriskā transporta veidi un privātā transporta racionalizācija, komunikāciju infrastruktūra, integrēta pilsētas un transporta plānošana, ņemot vērā to saikni ar izaugsmi un nodarbinātību. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt ilgtspējīgu mobilitāti pilsētās visiem pilsoņiem, tostarp cilvēkiem, kas atrodas nelabvēlīgā situācijā: inovatīvas organizācijas shēmas, tostarp tīri un droši transportlīdzekļi, un transportlīdzekļi ar zemāku piesārņojuma līmeni, jauni augstas kvalitātes sabiedriskā transporta veidi un privātā transporta racionalizācija, komunikāciju infrastruktūra, integrēta pilsētas un transporta plānošana, ņemot vērā to saikni ar izaugsmi un nodarbinātību.

| — | Uzlabot drošumu un drošību: transporta sistēmas uzlabošana, apstākļu uzlabošana attiecībā uz transporta darbībās iesaistītajiem transportlīdzekļu vadītājiem, pasažieriem, apkalpes locekļiem, velosipēdistiem un gājējiem, kā arī kravām; projektējot un darbinot transportlīdzekļus, kuģošanas līdzekļus un infrastruktūru, kā arī transporta sistēmā kopumā. |
| --- | --- |

—

Uzlabot drošumu un drošību: transporta sistēmas uzlabošana, apstākļu uzlabošana attiecībā uz transporta darbībās iesaistītajiem transportlīdzekļu vadītājiem, pasažieriem, apkalpes locekļiem, velosipēdistiem un gājējiem, kā arī kravām; projektējot un darbinot transportlīdzekļus, kuģošanas līdzekļus un infrastruktūru, kā arī transporta sistēmā kopumā.

| — | Stiprināt konkurētspēju: projektēšanas procesu uzlabošana; progresīvu transmisiju un transportlīdzekļu un kuģošanas līdzekļu tehnoloģiju izstrāde; inovatīvas un rentablas ražošanas sistēmas un infrastruktūras būvniecība un uzturēšana; mijiedarbības arhitektūras. |
| --- | --- |

—

Stiprināt konkurētspēju: projektēšanas procesu uzlabošana; progresīvu transmisiju un transportlīdzekļu un kuģošanas līdzekļu tehnoloģiju izstrāde; inovatīvas un rentablas ražošanas sistēmas un infrastruktūras būvniecība un uzturēšana; mijiedarbības arhitektūras.

| — | Atbalsts Eiropas globālajai navigācijas pavadoņu sistēmai (“Galileo” un EGNOS): precīzas navigācijas un momenta iestatīšanas pakalpojumi lietošanai vairākās nozarēs; navigācijas pavadoņu efektīva izmantošana un atbalsts otrās paaudzes tehnoloģiju izstrādei un lietojumam. |
| --- | --- |

—

Atbalsts Eiropas globālajai navigācijas pavadoņu sistēmai (“Galileo” un EGNOS): precīzas navigācijas un momenta iestatīšanas pakalpojumi lietošanai vairākās nozarēs; navigācijas pavadoņu efektīva izmantošana un atbalsts otrās paaudzes tehnoloģiju izstrādei un lietojumam.

8.   Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes

Mērķis

Radīt dziļu kopīgu izpratni par sarežģītajām un savstarpēji saistītām sociālekonomiskām problēmām, ar kurām saskaras Eiropa, tādām kā izaugsme, nodarbinātība un konkurētspēja, sociālā kohēzija, sociālie, kultūras un izglītības uzdevumi paplašinātajā ES un ilgtspējība,
  ar vidi saistītas problēmas
  , demogrāfijas izmaiņas, migrācija un integrācija, dzīves kvalitāte un savstarpēja atkarība pasaulē, jo īpaši, lai nodrošinātu uzlabotu zināšanu bāzi politikām attiecīgajās jomās.

Pamatojums

Eiropai ir stabila augstas kvalitātes pētniecības bāze sociālekonomisko un sociālkultūras zinātņu un humanitāro zinātņu jomā. Pieeju dažādība ES ekonomikas, sociālajā, politikas un kultūras jomā rada bagātīgu augsni šo jomu pētniecībai ES līmenī. Kopīgiem pētījumiem, kuros tiek risināti Eiropas sociālekonomiskie un sociālkultūras jautājumi minētajās jomās, ir liela Eiropas pievienotā vērtība. Pirmkārt, šiem jautājumiem un problēmām ir augsta prioritāte Eiropas mērogā un tos risina ar Kopienas politiku. Otrkārt, salīdzinošā pētniecība, iesaistot ES valstis vai citas valstis, piedāvā īpaši efektīvu līdzekli, kā arī svarīgas mācību iespējas dažādās valstīs un reģionos.

Treškārt, ES mēroga pētniecībai ir īpašas priekšrocības, jo ar to var radīt Eiropas datu bāzi un izmantot dažādās perspektīvas, kas ir vajadzīgas, lai izprastu sarežģītus jautājumus. Visbeidzot, Eiropas sociālekonomisko zināšanu bāzes izstrāde šajās galvenajās jomās būs svarīgs ieguldījums to kopējas izpratnes veicināšanā visā Eiropas Savienībā un — vissvarīgākais — starp Eiropas iedzīvotājiem.

Atbalstāmie pasākumi ir izklāstīti turpmāk un ir paredzams, ka tie sniegs nozīmīgu ieguldījumu politikas formulēšanā, īstenošanā, ietekmē un novērtējumā, kā arī reglamentējošu pasākumu definēšanā daudzās jomās, tādās kā ekonomika, sociālā joma, kultūra, izglītība un mācības, dzimumu līdztiesība, uzņēmējdarbība, starptautiskā tirdzniecība, patērētāji, ārējie sakari, zinātne un tehnoloģijas, oficiālās statistikas politika un brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveide. Turklāt tiks sniegtas iespējas, lai risinātu sociālekonomiskas problēmas, kā arī, lai veiktu pētījumus saistībā ar jaunām vai neparedzētām politikas vajadzībām. Varēs arī izmantot sociālās platformas, lai apspriestu izpētes plānus nākotnē.

Darbības

| — | Izaugsme, nodarbinātība un konkurētspēja zināšanu sabiedrībā: izstrādāt un integrēt pētījumus par jautājumiem, kas ietekmē izaugsmi, sociālo un ekonomikas stabilitāti, nodarbinātību un konkurētspēju, attiecībā uz tādiem elementiem kā inovācijas, izglītības, tostarp mūžizglītības, un zinātnisko un citu zināšanu, kā arī nemateriālo preču loma pasaules mērogā, jaunatne un jaunatnes politika, darba tirgus politikas pielāgošana, un valsts iestāžu konteksts. |
| --- | --- |

—

Izaugsme, nodarbinātība un konkurētspēja zināšanu sabiedrībā: izstrādāt un integrēt pētījumus par jautājumiem, kas ietekmē izaugsmi, sociālo un ekonomikas stabilitāti, nodarbinātību un konkurētspēju, attiecībā uz tādiem elementiem kā inovācijas, izglītības, tostarp mūžizglītības, un zinātnisko un citu zināšanu, kā arī nemateriālo preču loma pasaules mērogā, jaunatne un jaunatnes politika, darba tirgus politikas pielāgošana, un valsts iestāžu konteksts.

| — | Ekonomikas, sociālo un vides mērķu apvienošana Eiropas perspektīvā: risinot divus galvenos un savstarpēji cieši saistītos jautājumus — turpināt Eiropas sociālekonomisko modeļu attīstību un ekonomisko un sociālo, un reģionālo kohēziju paplašinātā Eiropas Savienībā, ņemot vērā vides ilgtspējību un aizsardzību, ilgtspējīgu pilsētplānošanu, mijiedarbību starp vidi, enerģiju un sabiedrību, kā arī pilsētu un metropoles reģionu lomu, un Eiropas politikas nostādņu un tiesību aktu sociāli ekonomisko ietekmi. |
| --- | --- |

—

Ekonomikas, sociālo un vides mērķu apvienošana Eiropas perspektīvā: risinot divus galvenos un savstarpēji cieši saistītos jautājumus — turpināt Eiropas sociālekonomisko modeļu attīstību un ekonomisko un sociālo, un reģionālo kohēziju paplašinātā Eiropas Savienībā, ņemot vērā vides ilgtspējību un aizsardzību, ilgtspējīgu pilsētplānošanu, mijiedarbību starp vidi, enerģiju un sabiedrību, kā arī pilsētu un metropoles reģionu lomu, un Eiropas politikas nostādņu un tiesību aktu sociāli ekonomisko ietekmi.

| — | Galvenās tendences un to sekas sabiedrībā: piemēram, demogrāfiskās izmaiņas, tostarp sabiedrības novecošana un tās ietekme uz pensiju sistēmām, migrācija un integrācija, demogrāfisko pārmaiņu ietekmes uz pilsētu attīstību analīze; dzīvesstils, darbs, ģimene, saskaņota profesionālā un ģimenes dzīve, dzimumu līdztiesība, invaliditātes jautājumi, veselība un dzīves kvalitāte; ekonomiska patērētāju aizsardzība; nevienlīdzība; noziedzība; uzņēmējdarbības loma sabiedrībā un iedzīvotāju daudzveidība, etniskā izcelsme, reliģiju plurālisms, kultūru mijiedarbība, kultūru daudzveidība un jautājumi saistībā ar fundamentālo tiesību aizsardzību un cīņu pret jebkura veida diskrimināciju. |
| --- | --- |

—

Galvenās tendences un to sekas sabiedrībā: piemēram, demogrāfiskās izmaiņas, tostarp sabiedrības novecošana un tās ietekme uz pensiju sistēmām, migrācija un integrācija, demogrāfisko pārmaiņu ietekmes uz pilsētu attīstību analīze; dzīvesstils, darbs, ģimene, saskaņota profesionālā un ģimenes dzīve, dzimumu līdztiesība, invaliditātes jautājumi, veselība un dzīves kvalitāte; ekonomiska patērētāju aizsardzība; nevienlīdzība; noziedzība; uzņēmējdarbības loma sabiedrībā un iedzīvotāju daudzveidība, etniskā izcelsme, reliģiju plurālisms, kultūru mijiedarbība, kultūru daudzveidība un jautājumi saistībā ar fundamentālo tiesību aizsardzību un cīņu pret jebkura veida diskrimināciju.

| — | Eiropa pasaulē: izpratne par mainīgo mijiedarbību, attiecībām starp kultūrām un savstarpējo atkarību starp pasaules reģioniem, tostarp attīstības reģioniem un to ietekmi; jaunu draudu un risku risināšana, neierobežojot cilvēktiesības, brīvību un labklājību, un miera veicināšana. |
| --- | --- |

—

Eiropa pasaulē: izpratne par mainīgo mijiedarbību, attiecībām starp kultūrām un savstarpējo atkarību starp pasaules reģioniem, tostarp attīstības reģioniem un to ietekmi; jaunu draudu un risku risināšana, neierobežojot cilvēktiesības, brīvību un labklājību, un miera veicināšana.

| — | Pilsonis Eiropas Savienībā: ņemot vērā paplašinātās ES nākotnes attīstību, panākt demokrātiskās “piederības” izjūtu un Eiropas tautu aktīvu līdzdalību; efektīva un demokrātiska pārvaldība visos līmeņos, tostarp ekonomiskā un juridiskā pārvaldība un pilsoniskās sabiedrības loma;
  kā arī inovatīvi pārvaldības procesi, lai veicinātu pilsoņu dalību un privāto un valsts dalībnieku sadarbību
  ; pētniecība, lai veidotu vienotu izpratni un cieņu pret Eiropas atšķirībām un kopīgām iezīmēm kultūrā, reliģijās, kultūras mantojumā, institūcijās un tiesību sistēmās, vēsturē, valodās un vērtībās kā pret mūsu eiropeiskās daudzkultūru identitātes un mantojuma svarīgām sastāvdaļām. |
| --- | --- |

—

Pilsonis Eiropas Savienībā: ņemot vērā paplašinātās ES nākotnes attīstību, panākt demokrātiskās “piederības” izjūtu un Eiropas tautu aktīvu līdzdalību; efektīva un demokrātiska pārvaldība visos līmeņos, tostarp ekonomiskā un juridiskā pārvaldība un pilsoniskās sabiedrības loma;
  kā arī inovatīvi pārvaldības procesi, lai veicinātu pilsoņu dalību un privāto un valsts dalībnieku sadarbību
  ; pētniecība, lai veidotu vienotu izpratni un cieņu pret Eiropas atšķirībām un kopīgām iezīmēm kultūrā, reliģijās, kultūras mantojumā, institūcijās un tiesību sistēmās, vēsturē, valodās un vērtībās kā pret mūsu eiropeiskās daudzkultūru identitātes un mantojuma svarīgām sastāvdaļām.

| — | Sociālekonomiskie un zinātniskie rādītāji: to izmantošana politikā un tās īstenošana un kontrole, pastāvošo rādītāju uzlabošana, paņēmieni to analizēšanai un jaunu rādītāju izstrāde šim mērķim un pētniecības programmu novērtēšanai, tostarp rādītāji, kas balstīti uz oficiālo statistiku. |
| --- | --- |

—

Sociālekonomiskie un zinātniskie rādītāji: to izmantošana politikā un tās īstenošana un kontrole, pastāvošo rādītāju uzlabošana, paņēmieni to analizēšanai un jaunu rādītāju izstrāde šim mērķim un pētniecības programmu novērtēšanai, tostarp rādītāji, kas balstīti uz oficiālo statistiku.

| — | Prognozēšanas darbības attiecībā uz galvenajām zinātnes, tehnoloģijas un saistītajām sociālekonomiskajām jomām, tādām kā turpmākās demogrāfiskās tendences, zināšanu globalizācija, zināšanu izplatīšana, pētniecības sistēmu attīstība, kā arī attiecībā uz turpmāko attīstību galvenajās pētniecības jomās un zinātniskajās disciplīnās, un saistībā ar tām. |
| --- | --- |

—

Prognozēšanas darbības attiecībā uz galvenajām zinātnes, tehnoloģijas un saistītajām sociālekonomiskajām jomām, tādām kā turpmākās demogrāfiskās tendences, zināšanu globalizācija, zināšanu izplatīšana, pētniecības sistēmu attīstība, kā arī attiecībā uz turpmāko attīstību galvenajās pētniecības jomās un zinātniskajās disciplīnās, un saistībā ar tām.

9.   Kosmoss

Mērķis

Atbalstīt Eiropas Kosmosa programmu, kas koncentrētos uz tādiem lietojumiem kā GMES (Globālais monitorings par vidi un drošību), sniedzot labumu iedzīvotājiem un Eiropas kosmosa nozares konkurētspējai. Tas veicinās Eiropas Kosmosa politikas izstrādi, papildinot dalībvalstu un citu galveno dalībnieku, tostarp Eiropas Kosmosa aģentūras (EKA), centienus.

Pamatojums

Kopiena var sniegt ieguldījumu šajā jomā, labāk definējot kopējos mērķus, pamatojoties uz lietotāju prasībām un politikas mērķiem; koordinējot pasākumus, lai izvairītos no dublēšanas un maksimāli palielinātu savstarpējo izmantojamību; veicinātu rentabilitāti un lai noteiktu standartus. Valsts iestādes un lēmēji ir svarīgi potenciālie lietotāji, arī Eiropas rūpniecība gūs priekšrocības no skaidri definētas Eiropas Kosmosa politikas, ko īsteno ar Eiropas Kosmosa programmu, kurai daļējs atbalsts paredzēts ierosinātajos pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumos. Eiropas līmeņa pasākumi arī ir vajadzīgi, lai atbalstītu Kopienas politikas mērķus, piemēram, lauksaimniecības, mežsaimniecības, zivsaimniecības, vides, veselības, telekomunikāciju, drošības, transporta jomā, kā arī lai nodrošinātu, ka Eiropa ir cienījams partneris reģionālajā un starptautiskajā sadarbībā.

Pēdējo 40 gadu laikā Eiropa, valstu līmenī un ar EKA starpniecību, ir izveidojusi izcilu tehnoloģisko kompetenci. Lai saglabātu nozares (tostarp ražotāju, pakalpojumu sniedzēju un operatoru) konkurētspēju, vajadzīgi jauni pētījumi un tehnoloģijas. Kosmosa lietojumi sniedz nozīmīgu labumu iedzīvotājiem
  ,
  pateicoties tehnoloģiskiem blakus rezultātiem, un ir nepieciešami augsto tehnoloģiju sabiedrībā.

Īpašu uzmanību pievēršot esošo iespēju izmantošanai Eiropā
  , turpmāk izklāstīto darbību mērķis ir: efektīva kosmosa resursu izmantošana (saskaņojot ar resursiem, kas paredzēti in-situ un gaisa sistēmām), lai ieviestu lietojumus, proti, GMES un to sniegtais ieguldījums tiesībaizsardzībā Kopienas politikas jomās; kosmosa izpēte, nodrošinot starptautiskas sadarbības iespējas un progresīvus tehnoloģijas atklājumus, kā arī rentablas misijas; kosmosa izmantošana un izpēte, ko atbalsta ar veicinošiem pasākumiem, garantējot Eiropas Savienības stratēģisko lomu. Šos pasākumus papildinās ar citām darbībām, kas ir ietvertas Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammā un Izglītības un mācību programmā. Ar turpmāk minētām darbībām tiks maksimāli palielināti valsts politikas ieguvumi, tostarp papildu atbalsts jaunām iespējamām politikas vajadzībām, piemēram: uz kosmosu balstīti risinājumi jaunattīstības valstu atbalstam; kosmosa novērošanas instrumentu un metožu izmantošana, lai atbalstītu Kopienas politikas attīstību.

Darbības

| — | Uz kosmosu balstīti lietojumi Eiropas sabiedrības rīcībā






  — | Globālais monitorings videi un drošībai: uz pavadoņiem balstītu un in-situ monitoringa un agrīnās brīdināšanas sistēmu izstrāde, tostarp pilsoņu drošībai, kā arī metožu izstrāde saistībā ar vides un drošības pārvaldību (tostarp dabas katastrofu pārvaldību) un to integrāciju ar elementiem uz zemes, jūrā un gaisā; atbalsts integrācijai, harmonizācijai, GMES datu (gan no pavadoņiem, gan in-situ, tostarp no zemes, jūras un gaisa) un pakalpojumu lietošanai un nodrošināšanai. |
| --- | --- | --- |

—

Uz kosmosu balstīti lietojumi Eiropas sabiedrības rīcībā

—

Globālais monitorings videi un drošībai: uz pavadoņiem balstītu un in-situ monitoringa un agrīnās brīdināšanas sistēmu izstrāde, tostarp pilsoņu drošībai, kā arī metožu izstrāde saistībā ar vides un drošības pārvaldību (tostarp dabas katastrofu pārvaldību) un to integrāciju ar elementiem uz zemes, jūrā un gaisā; atbalsts integrācijai, harmonizācijai, GMES datu (gan no pavadoņiem, gan in-situ, tostarp no zemes, jūras un gaisa) un pakalpojumu lietošanai un nodrošināšanai.

| — | Inovatīvi pavadoņu komunikācijas pakalpojumi, kas ir integrēti globālajos elektroniskās komunikācijas tīklos, iedzīvotājiem un uzņēmumiem tādās pielietojuma jomās, kas aptver civilo aizsardzību, e-pārvaldi, telemedicīnu, tālmācību, meklēšanu un glābšanu, tūrismu un brīvā laika pavadīšanu, individuālo navigāciju, flotes apsaimniekošanu, lauksaimniecību un mežsaimniecību, meteoroloģiju un vispārējos lietotājus. |
| --- | --- |

—

Inovatīvi pavadoņu komunikācijas pakalpojumi, kas ir integrēti globālajos elektroniskās komunikācijas tīklos, iedzīvotājiem un uzņēmumiem tādās pielietojuma jomās, kas aptver civilo aizsardzību, e-pārvaldi, telemedicīnu, tālmācību, meklēšanu un glābšanu, tūrismu un brīvā laika pavadīšanu, individuālo navigāciju, flotes apsaimniekošanu, lauksaimniecību un mežsaimniecību, meteoroloģiju un vispārējos lietotājus.

| — | Uzraudzības tehnoloģiju un sistēmu attīstība, lai samazinātu uz kosmosu balstīto pakalpojumu neaizsargātību un veicinātu kosmosa uzraudzību. |
| --- | --- |

—

Uzraudzības tehnoloģiju un sistēmu attīstība, lai samazinātu uz kosmosu balstīto pakalpojumu neaizsargātību un veicinātu kosmosa uzraudzību.

| — | Uz kosmosu balstītu sistēmu izmantošana risku novēršanai un pārvaldībai, kā arī citu neparedzētu gadījumu novēršanai, uzlabojot konverģenci ar sistēmām, kas nav balstītas uz kosmosu. |
| --- | --- |

—

Uz kosmosu balstītu sistēmu izmantošana risku novēršanai un pārvaldībai, kā arī citu neparedzētu gadījumu novēršanai, uzlabojot konverģenci ar sistēmām, kas nav balstītas uz kosmosu.

| — | Kosmosa izpēte






  — | Sniegt pētniecības un attīstības atbalstu un maksimāli palielināt zinātnisko pievienoto vērtību, izmantojot sinerģiju ar EKA vai valstu kosmosa aģentūru ierosmēm kosmosa izpētes jomā; vienkāršot pieeju zinātniskajiem datiem. |
| --- | --- | --- |

—

Kosmosa izpēte

—

Sniegt pētniecības un attīstības atbalstu un maksimāli palielināt zinātnisko pievienoto vērtību, izmantojot sinerģiju ar EKA vai valstu kosmosa aģentūru ierosmēm kosmosa izpētes jomā; vienkāršot pieeju zinātniskajiem datiem.

| — | Sniegt atbalstu centienu koordinēšanā, lai pilnveidotu kosmosa teleskopus un uztvērējus, kā arī datu analīzi kosmosa zinātnēs. |
| --- | --- |

—

Sniegt atbalstu centienu koordinēšanā, lai pilnveidotu kosmosa teleskopus un uztvērējus, kā arī datu analīzi kosmosa zinātnēs.

| — | PTA kosmosa pētniecības pamatu nostiprināšanai






  — | Kosmiskā pētniecība un attīstība ilgtermiņa vajadzībām, tostarp kosmiskais transports; pētniecības pasākumi, lai palielinātu Eiropas kosmosa tehnoloģijas nozares konkurētspēju un rentabilitāti. |
| --- | --- | --- |

—

PTA kosmosa pētniecības pamatu nostiprināšanai

—

Kosmiskā pētniecība un attīstība ilgtermiņa vajadzībām, tostarp kosmiskais transports; pētniecības pasākumi, lai palielinātu Eiropas kosmosa tehnoloģijas nozares konkurētspēju un rentabilitāti.

| — | Kosmosa zinātnes, tostarp biomedicīna un dzīvības un fizikas pētījumi kosmosā. |
| --- | --- |

—

Kosmosa zinātnes, tostarp biomedicīna un dzīvības un fizikas pētījumi kosmosā.

10.   Drošība

Mērķis

Izstrādāt tehnoloģijas un zināšanas, lai izveidotu spējas, kas vajadzīgas, lai garantētu iedzīvotāju drošību no tādiem draudiem kā terorisms
  ,
  dabas katastrofas un noziedzība, vienlaicīgi ievērojot cilvēka pamattiesības, tostarp privātās dzīves aizsardzību; nodrošināt optimālu un saskaņotu pieejamo tehnoloģiju izmantošanu Eiropas civilajai drošībai, veicināt pakalpojumu sniedzēju un lietotāju sadarbību civilajiem drošības risinājumiem, uzlabojot Eiropas drošības nozares konkurētspēju un izmantojot uz misijām/uzdevumiem vērstas izpētes rezultātus, lai samazinātu drošības nepilnības.

Pamatojums

Drošība Eiropā ir priekšnosacījums labklājībai un brīvībai. ES drošības stratēģija: ES drošības stratēģijā “Drošāka Eiropa labākā pasaulē”, ko pieņēma Eiropadome, risināta vajadzība pēc visaptverošas drošības stratēģijas, kura ietver gan civilos, gan ar aizsardzību saistītos drošības pasākumus.

Ar drošību saistītā pētniecība ir svarīgs elements, sniedzot augsta līmeņa drošību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Tā arī sniegs ieguldījumu attīstības stadijā esošajās tehnoloģijās un iespējās citu Kopienas politikas jomu atbalstam tādās jomās kā transports, civilā aizsardzība, enerģētika, vide un veselība. Drošības pētniecībai jāparedz īpaši īstenošanas noteikumi, lai ņemtu vērā tās īpašo raksturu.

Pašreizējām ar drošību saistītām pētniecības darbībām Eiropā raksturīga centienu sadrumstalotība, atbilstoša mēroga un apjoma “kritiskās masas” trūkums un saistību un sadarbspējas nepietiekamība. Eiropai jāuzlabo tās pasākumu saskanība, izstrādājot efektīvu iestāžu kārtību un rosinot dažādos valsts un starptautiskos dalībniekus uz sadarbību un koordināciju, lai novērstu dublēšanu un izmantotu sinerģiju, kur vien tas iespējams. Drošības pētniecība Kopienas līmenī notiks tikai un vienīgi civilos nolūkos un tiks vērsta uz pasākumiem ar skaidru pievienoto vērtību valsts līmenim. Rezultātā civilās drošības pētniecība saskaņā ar Septīto pamatprogrammu pastiprinās Eiropas drošības nozares konkurētspēju. Atzīstot, ka ir jomas, kurās tehnoloģijai var būt “divējāds” lietojums, būs nepieciešama cieša koordinācija ar Eiropas Aizsardzības aģentūras darbībām, lai nodrošinātu atbilstību.

Drošības izpētē tiks uzsvērtas Kopienas spējas attiecībā uz uzraudzību, informācijas izplatīšanu un informētību par draudiem un incidentiem, kā arī sistēmām labākai novērtēšanai un situāciju kontrolei ar kopējo informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT) sistēmu labāku izmantošanu dažādu operāciju jomās.

Šajā jomā ir jāievieš īpašas prasības saistībā ar konfidencialitāti, taču nav jānosaka nevajadzīgi ierobežojumi pētniecības rezultātu pārredzamībai. Turklāt ir jānosaka jomas, kurās ir jau pašlaik pieļaujama pētniecības rezultātu publiskošana.

Turpmāk izklāstītie ar aizsardzību nesaistītie pasākumi papildinās un integrēs uz tehnoloģijām un sistēmām vērsto ar civilo drošību saistīto pētniecību, ko veic saskaņā ar citām tēmām. Tie būs vērsti uz uzdevumu, attīstot tehnoloģijas un iespējas atkarībā no īpašo drošības uzdevumu vajadzībām. Tie ir veidoti elastīgi, lai varētu pielāgoties šobrīd nezināmiem drošības apdraudējumiem un saistītām politikas vajadzībām, kas var rasties, veicinot pastāvošo tehnoloģiju savstarpējo papildināšanu un pārņemšanu civilās drošības jomā; Eiropas drošības pētniecība stimulēs arī vairākiem nolūkiem paredzēto tehnoloģiju attīstību, lai līdz maksimumam palielinātu to izmantošanas jomu.

Darbības

| — | Iedzīvotāju drošība: sniegt tehnoloģiju risinājumus iedzīvotāju civilajai aizsardzībai, tostarp bioloģiskajai drošībai un aizsardzībai pret noziedzības un teroristu uzbrukumu radītajiem draudiem. |
| --- | --- |

—

Iedzīvotāju drošība: sniegt tehnoloģiju risinājumus iedzīvotāju civilajai aizsardzībai, tostarp bioloģiskajai drošībai un aizsardzībai pret noziedzības un teroristu uzbrukumu radītajiem draudiem.

| — | Infrastruktūras un komunālo pakalpojumu drošība: analizēt un aizsargāt pastāvošo un nākotnes sabiedrisko un privāto svarīgāko/tīklā savienoto infrastruktūru (piemēram, transportā, enerģētikā, IKT), sistēmas un pakalpojumus (tostarp finanšu un administratīvos pakalpojumus). |
| --- | --- |

—

Infrastruktūras un komunālo pakalpojumu drošība: analizēt un aizsargāt pastāvošo un nākotnes sabiedrisko un privāto svarīgāko/tīklā savienoto infrastruktūru (piemēram, transportā, enerģētikā, IKT), sistēmas un pakalpojumus (tostarp finanšu un administratīvos pakalpojumus).

| — | Automatizēta uzraudzība un robežapsardze: koncentrēties uz tehnoloģijām un iespējām, lai uzlabotu visu to sistēmu, iekārtu, instrumentu un procesu efektivitāti, kā arī ātras identificēšanas paņēmienus, kas ir vajadzīgi Eiropas teritorijas un piekrastes robežu drošības uzlabošanai, ieskaitot robežu kontroles un uzraudzības jautājumus. |
| --- | --- |

—

Automatizēta uzraudzība un robežapsardze: koncentrēties uz tehnoloģijām un iespējām, lai uzlabotu visu to sistēmu, iekārtu, instrumentu un procesu efektivitāti, kā arī ātras identificēšanas paņēmienus, kas ir vajadzīgi Eiropas teritorijas un piekrastes robežu drošības uzlabošanai, ieskaitot robežu kontroles un uzraudzības jautājumus.

| — | Drošības un drošuma atjaunošana krīzes gadījumā: koncentrēties uz tehnoloģijām, lai atbalstītu dažādas ārkārtēju situāciju vadības darbības (tādas kā civilā aizsardzība, humānās palīdzības un glābšanas operācijas) un nodrošinātu pārskatu pār tām, un koncentrēties uz tādiem jautājumiem kā sagatavošanās, koordinācija un saziņa starp organizācijām, dalītās arhitektūras un cilvēka faktors. |
| --- | --- |

—

Drošības un drošuma atjaunošana krīzes gadījumā: koncentrēties uz tehnoloģijām, lai atbalstītu dažādas ārkārtēju situāciju vadības darbības (tādas kā civilā aizsardzība, humānās palīdzības un glābšanas operācijas) un nodrošinātu pārskatu pār tām, un koncentrēties uz tādiem jautājumiem kā sagatavošanās, koordinācija un saziņa starp organizācijām, dalītās arhitektūras un cilvēka faktors.

Minēto četru jomu atbalstam paredzētas šādas plašākas tēmas:

| — | Drošības sistēmu integrācija, savstarpējā savienojamība un savstarpējā izmantojamība: izlūkošana, informācijas vākšana un civilā drošība, koncentrējoties uz tehnoloģijām, lai uzlabotu sistēmu, iekārtu, pakalpojumu un procesu, tostarp tiesībaizsardzības, ugunsdzēšanas, civilās aizsardzības unmedicīniskas informācijas infrastruktūras savietojamību, kā arī uz uzticamību, organizatoriskiem aspektiem, konfidencialitātes un informācijas integritātes aizsardzību un visu darījumu un apstrādes operāciju izsekojamību. |
| --- | --- |

—

Drošības sistēmu integrācija, savstarpējā savienojamība un savstarpējā izmantojamība: izlūkošana, informācijas vākšana un civilā drošība, koncentrējoties uz tehnoloģijām, lai uzlabotu sistēmu, iekārtu, pakalpojumu un procesu, tostarp tiesībaizsardzības, ugunsdzēšanas, civilās aizsardzības unmedicīniskas informācijas infrastruktūras savietojamību, kā arī uz uzticamību, organizatoriskiem aspektiem, konfidencialitātes un informācijas integritātes aizsardzību un visu darījumu un apstrādes operāciju izsekojamību.

| — | Drošība un sabiedrība: uz uzdevumiem vērsta pētniecība, kas galvenokārt būs vērsta uz sociālekonomisko analīzi, attīstības modeļu veidošanu un pasākumiem saistībā ar: drošības kulturālajiem, sociālajiem, politiskajiem un ekonomiskajiem aspektiem, komunikāciju ar sabiedrību, humāno vērtību nozīmi un politikas veidošanu, terorisma psiholoģiju un tā sociālo vidi, iedzīvotāju izpratni par drošību, ētiku, privātās dzīves aizsardzību, sociālo prognozēšanu un sistēmisku risku analīzi. Pētniecība tiks vērsta arī uz tehnoloģijām, kas labāk aizsargā privātumu un tiesības, un tajā tiks risināta neaizsargātība un jauni draudi, kā arī iespējamo seku pārvaldība un ietekmes novērtējums. |
| --- | --- |

—

Drošība un sabiedrība: uz uzdevumiem vērsta pētniecība, kas galvenokārt būs vērsta uz sociālekonomisko analīzi, attīstības modeļu veidošanu un pasākumiem saistībā ar: drošības kulturālajiem, sociālajiem, politiskajiem un ekonomiskajiem aspektiem, komunikāciju ar sabiedrību, humāno vērtību nozīmi un politikas veidošanu, terorisma psiholoģiju un tā sociālo vidi, iedzīvotāju izpratni par drošību, ētiku, privātās dzīves aizsardzību, sociālo prognozēšanu un sistēmisku risku analīzi. Pētniecība tiks vērsta arī uz tehnoloģijām, kas labāk aizsargā privātumu un tiesības, un tajā tiks risināta neaizsargātība un jauni draudi, kā arī iespējamo seku pārvaldība un ietekmes novērtējums.

| — | Drošības pētniecības koordinācija un strukturēšana: Eiropas un starptautiskās drošības pētniecības pasākumu koordinācija un sinerģijas attīstīšana starp civilo, drošības un aizsardzības pētniecību, juridisko nosacījumu uzlabošana un pašreizējās infrastruktūras optimālas izmantošanas veicināšana. |
| --- | --- |

—

Drošības pētniecības koordinācija un strukturēšana: Eiropas un starptautiskās drošības pētniecības pasākumu koordinācija un sinerģijas attīstīšana starp civilo, drošības un aizsardzības pētniecību, juridisko nosacījumu uzlabošana un pašreizējās infrastruktūras optimālas izmantošanas veicināšana.

II.   IDEJAS

Mērķis

Šī programma veicinās dinamismu, jaunradi un izcilību Eiropas pētniecībā zināšanu progresīvākajās jomās. To panāks, atbalstot “pētnieku ierosinātus” pētniecības projektus, ko visās jomās veic individuālas grupas, savstarpēji konkurējot Eiropas līmenī. Projektus finansēs, pamatojoties uz pētnieku iesniegtajiem priekšlikumiem gan no privātajiem, gan valsts sektoriem viņu izvēlētajās jomās, un izvērtēs, veicot salīdzinošu vērtējumu, ņemot vērā tikai un vienīgi izcilības kritēriju. Šīs programmas svarīgs aspekts ir pētniecības rezultātu paziņošana un izplatīšana.

Pamatojums

Pētnieku ierosinātā “progresīvā” pētniecība, tādu pasākumu sistēmā, ko parasti apzīmē ar jēdzienu “pamatpētniecība”, ir galvenais pārticības un sociālā progresa virzītājspēks, kas piedāvā jaunas iespējas zinātnes un tehnoloģiju attīstībā un ļauj radīt jaunas zināšanas, kuru rezultātā veidojas jaunas izmantošanas iespējas un tirgi.

Lai gan paveikts jau ir daudz un daudzās jomās ir nodrošināts augsta līmeņa sniegums, Eiropā netiek pilnībā izmantots tās pētniecības potenciāls un resursi, tādēļ steidzami jāpaaugstina tās spēja radīt zināšanas un pārvērst šādas zināšanas ekonomiskā un sociālā vērtībā un izaugsmē.

Uz konkurenci balstīta Eiropas mēroga finansēšanas struktūra (papildus valsts finansējumam un nevis tā vietā) progresīvajai pētniecībai, ko veic individuālas grupas, kas var būt valsts vai starpvalstu grupas, ir galvenais Eiropas pētniecības telpas komponents, kas papildina citus Kopienas un valsts līmeņa pasākumus. Tas palīdzēs vairot Eiropas dinamismu un piesaistīt labākos pētniekus gan no Eiropas, gan trešām valstīm, kā arī investīcijas rūpniecībā.

Darbības

Šī darbības joma ietvers visdaudzsološākās un visproduktīvākās pētniecības jomas, kā arī labākās zinātnes un tehnoloģiju progresa iespējas dažādās disciplīnās un starpdisciplinārās jomās, tostarp inženierzinātnē, sociālajās zinātnēs un humanitārajās zinātnēs. To īstenos neatkarīgi no pārējo Septītās pamatprogrammas daļu tematiskās orientācijas, un tajā uzmanību veltīs gan jaunajai zinātnieku paaudzei un jaunām grupām, gan jau agrāk izveidotām grupām.

Kopienas pasākumus progresīvās pētniecības jomā īstenos Eiropas Pētniecības padome (EPP), ko veidos neatkarīga Zinātniskā padome un īpaši izveidota efektīva un ekonomiski izdevīga īstenošanas struktūra. EPP vadību veiks personāls, ko šim nolūkam pieņems darbā, tostarp no ES iestādēm, un tā aptvers tikai faktiskās administratīvās vajadzības, lai nodrošinātu stabilitāti un nepārtrauktību, kas vajadzīga efektīvai vadībai.

Zinātnisko padomi veidos Eiropas zinātnes aprindu aprindu augstākā līmeņa pārstāvji, kuri, nodrošinot pētniecības nozaru dažādību, darbosies kā privātpersonas neatkarīgi no politiskajām vai citām interesēm. Tās locekļus iecels Komisija, ievērojot objektīvu
  un pārredzamu
  izvēles procedūru,
  kas saskaņota ar Zinātnisko padomi un kurā ir paredzēta arī apspriešanās ar zinātnisko kopienu un ziņošanu Eiropas Parlamentam un Padomei
  . Viņus iecels amatā uz četriem gadiem, un šo termiņu varēs vienreiz pagarināt, pamatojoties uz rotācijas sistēmu, ar kuru nodrošinās zinātniskās padomes darba nepārtrauktību.

Zinātniskā padome, cita starpā, nosaka vispārējo zinātnisko stratēģiju, pilnībā pārrauga lēmumus par finansējamiem pētniecības veidiem un garantē darbības kvalitāti no zinātniskā viedokļa. Tās uzdevumos jo īpaši ietilps ikgadējās darba programmas izstrāde, salīdzinošā novērtējuma procesa izveide, kā arī programmas īstenošanas uzraudzība un kvalitātes kontrole no zinātniskā viedokļa. Tā izstrādā rīcības kodeksu, kurā, cita starpā, uzmanība pievērsta interešu konfliktu novēršanai.

Īpaši izveidotā īstenošanas struktūra atbildēs par visiem īstenošanas aspektiem un programmas izpildi saskaņā ar ikgadējo darba programmu. Jo īpaši tā īstenos salīdzinošās vērtēšanas un atlases procesu saskaņā ar zinātniskās padomes noteiktiem principiem, kā arī nodrošinās piešķīrumu finansiālo un zinātnisko pārvaldību.

EPP administratīvās un personāla izmaksas attiecībā uz Zinātnisko padomi un īpašajām īstenošanas struktūrām atbildīs efektīgas un ekonomiskas vadības prasībām; administratīvās izmaksas būs minimālas
  un nepārsniegs 5% no EPP finanšu piešķīruma kopapjoma, kā arī
  samērīgas ar tādu resursu nodrošināšanu, kas vajadzīgi augstas kvalitātes darba īstenošanai,
  lai maksimāli palielinātu finansējumu progresīvai pētniecībai.

Komisija garantēs pilnīgu EPP autonomiju un integritāti. Tā nodrošinās to, ka EPP darbojas saskaņā ar zinātniskās izcilības, autonomijas, efektivitātes un pārredzamības principiem un ka tiks precīzi ievērota Zinātniskās padomes noteiktā stratēģija un īstenošanas metodoloģija. Komisija, sadarbojoties ar Zinātnisko padomi, izstrādās gada pārskatu par EPP darbībām un mērķu sasniegšanu un iesniegs to Eiropas Parlamentam un Padomei.

EPP var individuāli veikt stratēģiskos pētījumus, lai sagatavotu un atbalstītu operatīvo darbību. Jo īpaši tā var apspriesties par Eiropas, starpvaldību vai valstu iniciatīvām, lai ieplānotu darbības, ņemot vērā citu pētniecību, kas noris Eiropas un valstu līmenī.

Pasākumu īstenošanu un pārvaldību pastāvīgi pārskatīs un izvērtēs, lai novērtētu paveikto un, ņemot vērā pieredzi, koriģētu un uzlabotu procedūras. Saistībā ar 7. panta 2. punktā minēto neatkarīgo starpposma izvērtējumu, tiks veikta arī EPP struktūru un mehānismu pārskatīšana, ņemot vērā šādus kritērijus: zinātniskā izcilība, autonomija, efektivitāte un pārredzamība, un pilnībā iesaistot Zinātnisko padomi.
  Tas attiecas arī uz Zinātniskās padomes locekļu atlases procesu un kritērijiem.
  Izvērtējumā sīki izskatīs tādas struktūras priekšrocības un trūkumus, kas balstīta uz izpildaģentūru un uz Līguma 171. panta balstītas struktūras priekšrocības un trūkumus. Pamatojoties uz šo izvērtējumu, šīs struktūras un mehānismi ir attiecīgi jāmaina. Komisija nodrošinās, lai iespējami ātri tiktu veikti un
  atbilstīgi Līguma prasībām
  Eiropas Parlamentam un Padomei uzrādīti visi sagatavošanas darbi —
  tostarp jebkādi tiesību aktu priekšlikumi, ko tā uzskata par nepieciešamiem
  — kas vajadzīgi, lai īstenotu pāreju uz jebkuru paredzēto pārveidoto struktūru.
  Šajā nolūkā Pamatprogrammu pielāgos vai papildinās, izmantojot koplēmuma procedūru atbilstīgi Līguma 166. panta 2. punktam.
  Progresa ziņojumā, kas minēts 7. panta 2. punktā un ko sagatavos pirms starpposma novērtējuma, būs sniegti sākotnējie secinājumi par EPP darbību.

III.   CILVĒKI

Mērķis

Kvantitatīvi un kvalitatīvi stiprināt cilvēku potenciālu pētniecības un tehnoloģiju jomā Eiropā, rosinot cilvēkus pievērsties pētnieka profesijai, veicinot Eiropas zinātnieku palikšanu Eiropā, kā arī piesaistot Eiropai zinātniekus no visas pasaules, veidojot labākajiem pētniekiem pievilcīgu Eiropu. Turpinot pieredzi ar programmu “Marijas Kirī pasākumi” saskaņā ar iepriekšējām pamatprogrammām, to panāks, ieviešot konsekventu Marijas Kirī vārdā nosaukto darbību kopumu, jo īpaši ņemot vērā Eiropas pievienoto vērtību tādā ziņā, kā šie pasākumi ietekmē Eiropas pētniecības telpu. Šīs darbības būs paredzētas pētniekiem visos profesionālās darbības posmos, no sākotnējās pētnieku sagatavošanas, kas īpaši paredzēta jauniem cilvēkiem, līdz mūžizglītībai un profesionālajai izaugsmei gan valsts, gan privātajā sektorā. Tiks pieliktas pūles, lai palielinātu pētnieku sieviešu dalību, veicinot vienādas iespējas visos Marijas Kirī vārdā nosauktajos pasākumos, nodrošinot pētniekiem piemērotu darba un personīgās dzīves līdzsvaru un atvieglojot pētniecības darbības atsākšanu pēc pārtraukuma.

Pamatojums

Pietiekams daudzums augsti kvalificētu zinātnieku ir nepieciešams priekšnosacījums zinātnes attīstībai un inovāciju pamats, kā arī nozīmīgs faktors tam, lai piesaistītu stabilas valsts un privātā sektora investīcijas pētniecības jomā. Ņemot vērā aizvien pieaugošo pasaules mēroga konkurenci, pētniekiem atvērta Eiropas tāda darba tirgus izveide, kurā ir izskausta visu veidu diskriminācija, un zinātnieku prasmju un profesionālās izaugsmes iespēju daudzveidība ir būtiska, lai nodrošinātu pētnieku un viņu zināšanu veiksmīgu apriti gan Eiropā, gan visā pasaulē. Ieviesīs īpašus pasākumus jaunu zinātnieku iedrošināšanai un atbalstīšanai zinātniskās karjeras sākumā, kā arī pasākumus intelektuālā darbaspēka emigrācijas samazināšanai, piemēram, reintegrācijas dotācijas.

Starpvalstu un starpnozaru mobilitāte, tostarp rūpniecības līdzdalības veicināšana un zinātniskās karjeras un akadēmisko amatu pieejamība Eiropas mērogā ir galvenais Eiropas pētniecības telpas komponents, kas ir ārkārtīgi svarīgs, lai paaugstinātu Eiropas iespējas un sniegumu pētniecības jomā. Starptautiskai konkurencei starp pētniekiem saglabāsies būtiska nozīme, lai nodrošinātu saskaņā ar šo pasākumu veiktās pētniecības visaugstāko kvalitāti. Zinātnieku mobilitātes palielināšana un to iestāžu resursu stiprināšana, kas piesaista zinātniekus no citām dalībvalstīm, atbalstīs izcilības centrus un izplatīs šo izcilību visā Eiropas Savienībā. Lai nodrošinātu mācības un mobilitāti jaunās pētniecības un tehnoloģiju jomās, tiks nodrošināta attiecīga koordinācija ar citām pamatprogrammas daļām un būs jāmēģina izveidot sinerģiju ar citiem Kopienas politikas aspektiem, piemēram, izglītību, kohēziju un nodarbinātību. Programmas “Iespējas” daļā “Zinātne sabiedrībā” ir paredzētas darbības zinātniskās izglītības piesaistei karjerai, kā arī jaunu zinātniskās izglītības metožu pētniecības un koordinācijas darbības.

Darbības

| — | Zinātnieku sākotnējā sagatavošana, lai uzlabotu viņu profesionālās izaugsmes perspektīvas gan valsts, gan privātajā sektorā, inter alia, paplašinot viņu zinātniskās un vispārīgās prasmes, tostarp tās, kas attiecas uz tehnoloģiju pārņemšanu un uzņēmējdarbību
  ,
  kā arī piesaistot vairāk jaunu cilvēku profesionālai zinātniskajai darbībai. To īstenos ar Marijas Kirī vārdā nosaukto sadarbības tīklu (Marie Curie Networks) palīdzību, kuru pamatmērķis ir novērst zinātnieku sākotnējās profesionālās sagatavošanas un profesionālās izaugsmes fragmentāciju un stiprināt tās Eiropas līmenī. Ir paredzēts atbalsts labākajiem jaunajiem pētniekiem, lai viņi varētu pievienoties pieredzējušu pētnieku grupām. Starpvalstu tīklu dalībniekiem ir jāizmanto savas savstarpēji papildinošās kompetences integrētu mācību programmu veidā. Atbalsts būs paredzēts zinātnieku pieņemšanai darbā agrīnā profesionālās darbības posmā, tādu mācību pasākumu organizēšanai, kas pieejami arī tīklā neiesaistītiem pētniekiem, kā arī augstākā līmeņa akadēmiskajiemun/vai rūpniecības nozares amatiem, lai nodotu zināšanas un veiktu uzraudzību. |
| --- | --- |

—

Zinātnieku sākotnējā sagatavošana, lai uzlabotu viņu profesionālās izaugsmes perspektīvas gan valsts, gan privātajā sektorā, inter alia, paplašinot viņu zinātniskās un vispārīgās prasmes, tostarp tās, kas attiecas uz tehnoloģiju pārņemšanu un uzņēmējdarbību
  ,
  kā arī piesaistot vairāk jaunu cilvēku profesionālai zinātniskajai darbībai. To īstenos ar Marijas Kirī vārdā nosaukto sadarbības tīklu (Marie Curie Networks) palīdzību, kuru pamatmērķis ir novērst zinātnieku sākotnējās profesionālās sagatavošanas un profesionālās izaugsmes fragmentāciju un stiprināt tās Eiropas līmenī. Ir paredzēts atbalsts labākajiem jaunajiem pētniekiem, lai viņi varētu pievienoties pieredzējušu pētnieku grupām. Starpvalstu tīklu dalībniekiem ir jāizmanto savas savstarpēji papildinošās kompetences integrētu mācību programmu veidā. Atbalsts būs paredzēts zinātnieku pieņemšanai darbā agrīnā profesionālās darbības posmā, tādu mācību pasākumu organizēšanai, kas pieejami arī tīklā neiesaistītiem pētniekiem, kā arī augstākā līmeņa akadēmiskajiemun/vai rūpniecības nozares amatiem, lai nodotu zināšanas un veiktu uzraudzību.

| — | Mūžizglītība un profesionālā izaugsme, lai atbalstītu pieredzējušu zinātnieku profesionālo izaugsmi. Lai papildinātu esošās prasmes un kompetenci vai apgūtu jaunas, vai arī sekmētu starpdisciplināru/daudzdisciplināru pieeju un/vai starpnozaru mobilitāti, ir paredzēts atbalsts pētniekiem, kam ir īpaša vajadzība papildināt vai pilnveidot zināšanas un prasmes, pētniekiem, kas atsāk zinātnisko darbību pēc pārtraukuma, kā arī lai (re)integrētu pētniekus ilgāka termiņa amatā pētniecības jomā Eiropā, tostarp viņuizcelsmes valstī, pēc starpvalstu vai starptautiskas mobilitātes pieredzes. Šo darbību kopumu īstenos, gan tieši piešķirot individuālas zinātnisko darbinieku stipendijas Kopienas līmenī, gan līdzfinansējot reģionālas, valsts līmeņa vai starptautiskas programmas, kas atbilst šādiem kritērijiem: Eiropas pievienotā vērtība, pārskatāmība un atvērtība. |
| --- | --- |

—

Mūžizglītība un profesionālā izaugsme, lai atbalstītu pieredzējušu zinātnieku profesionālo izaugsmi. Lai papildinātu esošās prasmes un kompetenci vai apgūtu jaunas, vai arī sekmētu starpdisciplināru/daudzdisciplināru pieeju un/vai starpnozaru mobilitāti, ir paredzēts atbalsts pētniekiem, kam ir īpaša vajadzība papildināt vai pilnveidot zināšanas un prasmes, pētniekiem, kas atsāk zinātnisko darbību pēc pārtraukuma, kā arī lai (re)integrētu pētniekus ilgāka termiņa amatā pētniecības jomā Eiropā, tostarp viņuizcelsmes valstī, pēc starpvalstu vai starptautiskas mobilitātes pieredzes. Šo darbību kopumu īstenos, gan tieši piešķirot individuālas zinātnisko darbinieku stipendijas Kopienas līmenī, gan līdzfinansējot reģionālas, valsts līmeņa vai starptautiskas programmas, kas atbilst šādiem kritērijiem: Eiropas pievienotā vērtība, pārskatāmība un atvērtība.

Sākotnēji līdzfinansējums tiks realizēts kontrolētā apmērā, tādējādi dodot iespēju gūt vajadzīgo pieredzi.

| — | Rūpniecības un akadēmisko aprindu integrācija un partnerība: atbalsts ilgāka termiņa sadarbības programmām starp akadēmiskajām un rūpniecības organizācijām, jo īpaši MVU un tostarp arī tradicionālajām ražošanas nozarēm, tiks paredzēts, lai veicinātu starpnozaru mobilitāti un pastiprinātu zināšanu apmaiņu, veidojot kopīgas pētniecības partnerības, ko sekmē, iesaistot partnerībā pieredzējušus zinātniekus, nosūtot personālu darbā otrā nozarē, kā arī organizējot pasākumus. |
| --- | --- |

—

Rūpniecības un akadēmisko aprindu integrācija un partnerība: atbalsts ilgāka termiņa sadarbības programmām starp akadēmiskajām un rūpniecības organizācijām, jo īpaši MVU un tostarp arī tradicionālajām ražošanas nozarēm, tiks paredzēts, lai veicinātu starpnozaru mobilitāti un pastiprinātu zināšanu apmaiņu, veidojot kopīgas pētniecības partnerības, ko sekmē, iesaistot partnerībā pieredzējušus zinātniekus, nosūtot personālu darbā otrā nozarē, kā arī organizējot pasākumus.

| — | Starptautiskā dimensija, lai paaugstinātu Eiropas pētniecības kvalitāti, piesaistot talantīgus zinātniekus no valstīm ārpus Eiropas un veicinot savstarpēji izdevīgu sadarbību pētniecības jomā ar zinātniekiem ārpus Eiropas. Tas tiks veikts, izmantojot starptautiskas stipendijas Eiropas zinātniekiem ārvalstīs (paredzot obligātu atgriešanās posmu); starptautiskas stipendijas ārvalstu zinātniekiem Eiropā; partnerības zinātnieku apmaiņas atbalstam. Tiks atbalstītas arī kopīgas ierosmes starp Eiropas organizācijām un ES kaimiņvalstu organizācijām, un valstīm, ar kurām Kopiena noslēgusi nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā. Šī darbība ietvers pasākumus, lai novērstu intelektuālā darbaspēka emigrāciju no attīstības valstīm un valstīm ar strauji augošu ekonomiku, kā arī pasākumus, kas paredzēti, lai izveidotu ārvalstīs strādājošo Eiropas zinātnieku tīklu. Šīs darbības īstenos saskaņā ar starptautiskajiem pasākumiem programmā “Sadarbība” un “Iespējas”. |
| --- | --- |

—

Starptautiskā dimensija, lai paaugstinātu Eiropas pētniecības kvalitāti, piesaistot talantīgus zinātniekus no valstīm ārpus Eiropas un veicinot savstarpēji izdevīgu sadarbību pētniecības jomā ar zinātniekiem ārpus Eiropas. Tas tiks veikts, izmantojot starptautiskas stipendijas Eiropas zinātniekiem ārvalstīs (paredzot obligātu atgriešanās posmu); starptautiskas stipendijas ārvalstu zinātniekiem Eiropā; partnerības zinātnieku apmaiņas atbalstam. Tiks atbalstītas arī kopīgas ierosmes starp Eiropas organizācijām un ES kaimiņvalstu organizācijām, un valstīm, ar kurām Kopiena noslēgusi nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā. Šī darbība ietvers pasākumus, lai novērstu intelektuālā darbaspēka emigrāciju no attīstības valstīm un valstīm ar strauji augošu ekonomiku, kā arī pasākumus, kas paredzēti, lai izveidotu ārvalstīs strādājošo Eiropas zinātnieku tīklu. Šīs darbības īstenos saskaņā ar starptautiskajiem pasākumiem programmā “Sadarbība” un “Iespējas”.

| — | Īpašie pasākumi, kas paredzēti tam, lai atbalstītu reāla Eiropas darba tirgus izveidi pētniecības jomā, novēršot šķēršļus mobilitātei un sekmējot pētnieku profesionālās darbības perspektīvas Eiropā. Tiks atbalstīti arī pasākumi valsts iestādēm, kas veicina mobilitāti, kvalitāti un pētnieku reputācijas paaugstināšanu. Papildus tam piešķirs līdzekļus, lai uzlabotu sabiedrības informētību par Marijas Kirī vārdā nosauktajiem pasākumiem un to mērķiem. |
| --- | --- |

—

Īpašie pasākumi, kas paredzēti tam, lai atbalstītu reāla Eiropas darba tirgus izveidi pētniecības jomā, novēršot šķēršļus mobilitātei un sekmējot pētnieku profesionālās darbības perspektīvas Eiropā. Tiks atbalstīti arī pasākumi valsts iestādēm, kas veicina mobilitāti, kvalitāti un pētnieku reputācijas paaugstināšanu. Papildus tam piešķirs līdzekļus, lai uzlabotu sabiedrības informētību par Marijas Kirī vārdā nosauktajiem pasākumiem un to mērķiem.

IV.   IESPĒJAS

Šajā Septītās pamatprogrammas daļā sekmēs pētniecības un inovāciju iespējas visā Eiropā un nodrošinās to optimālu izmantojumu. Šo mērķi sasniegs šādi:

| — | optimizējot pētniecības infrastruktūru izmantojumu un pilnveidošanu, |
| --- | --- |

—

optimizējot pētniecības infrastruktūru izmantojumu un pilnveidošanu,

| — | stiprinot MVU spēju radīt inovācijas un spēju gūt labumu no pētniecības, |
| --- | --- |

—

stiprinot MVU spēju radīt inovācijas un spēju gūt labumu no pētniecības,

| — | atbalstot reģionālu pētniecības kopu izveidi, |
| --- | --- |

—

atbalstot reģionālu pētniecības kopu izveidi,

| — | apgūstot pētniecības potenciālu ES konverģences un attālos reģionos, |
| --- | --- |

—

apgūstot pētniecības potenciālu ES konverģences un attālos reģionos,

| — | tuvinot zinātni un sabiedrību, lai harmoniski integrētu zinātni un tehnoloģijas Eiropas sabiedrībā, |
| --- | --- |

—

tuvinot zinātni un sabiedrību, lai harmoniski integrētu zinātni un tehnoloģijas Eiropas sabiedrībā,

| — | atbalstot pētniecības politikas saskaņotu izstrādi, |
| --- | --- |

—

atbalstot pētniecības politikas saskaņotu izstrādi,

| — | īstenojot horizontālu rīcību un pasākumus, lai atbalstītu starptautisku sadarbību. |
| --- | --- |

—

īstenojot horizontālu rīcību un pasākumus, lai atbalstītu starptautisku sadarbību.

PĒTNIECĪBAS INFRASTRUKTŪRA

Mērķis

Optimizēt Eiropas labāko pētniecības infrastruktūru izmantojumu un pilnveidošanu, un palīdzēt visās zinātnes un tehnoloģiju jomās radīt jaunas Eiropas nozīmes pētniecības infrastruktūras, kas vajadzīgas, lai saglabātu Eiropas zinātnisko aprindu vietu pētniecības attīstības priekšgalā un to spēju palīdzēt rūpniecības nozarei stiprināt tās zināšanu bāzi un tehnoloģiskās prasmes.

Pamatojums

Pētniecības infrastruktūras ieņem aizvien nozīmīgāku vietu zinātnes atziņu un tehnoloģijas attīstībā un to izmantošanā. Šādas infrastruktūras jau šobrīd ieņem nozīmīgu vietu tādās jomās kā enerģētika, kosmoss un elementārdaļiņu fizika, un to nozīme palielinās arī citās jomās. Tā, piemēram, starojuma avoti, datu bankas genomikā un datu bankas sociālajās zinātnēs, observatorijas vides un kosmosa zinātnē, attēlu veidošanas sistēmas vai sterilas telpas jaunu materiālu vai nanoelektronikas pētījumiem un izstrādei veido pētniecības pamatu. Šīs infrastruktūras ir dārgas, saistībā ar tām vajadzīgs plašs specializētu zināšanu spektrs un tās jāizmanto plašām zinātnieku un viņu pakalpojumus izmantojošām rūpniecības aprindām Eiropas mērogā.

Eiropas pieejas izstrāde attiecībā uz pētniecības infrastruktūrām, tostarp skaitļošanas tehniku un uz komunikāciju balstītām e-infrastruktūrām un virtuālām infrastruktūrām, kā arī ES līmeņa pasākumu īstenošana šajā jomā var ievērojami sekmēt Eiropas zinātniskā potenciāla paaugstināšanu un tā izmantojumu un dot ieguldījumu Eiropas pētniecības telpas izveidē.

Kaut arī infrastruktūru attīstīšanā un finansēšanā centrālā nozīme paliks dalībvalstu ziņā, Kopiena var veikt un tai jāveic katalizatora un izmantojuma veicinātāja funkcija, palīdzot nodrošināt plašāku un efektīvāku dažādās dalībvalstīs esošo infrastruktūru pieejamību un izmantošanu, sekmējot saskaņotu minēto infrastruktūru un to tīklu pilnveidošanu un veicinot jaunu Eiropas nozīmes pētniecības infrastruktūru rašanos vidēja termiņa un ilgtermiņa laikposmā. Šajā sakarā, lai apzinātu vajadzības un izstrādātu ceļa karti Eiropas pētniecības infrastruktūrām, galvenā nozīme ir Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģijas forumam (ESFRI).

Darbības

Šajā jomā paredzētos pasākumus veiks visās zinātnes un tehnoloģiju jomās. Tās īstenos ciešā sadarbībā ar tematiskajās jomās paredzētajiem pasākumiem, lai nodrošinātu to, ka visas Eiropas mērogā veiktās Kopienas darbības atbilst vajadzībai pēc pētniecības infrastruktūrām attiecīgajā jomā, tostarp starptautiskajā sadarbībā.

Šie pasākumi būs šādi:

| — | Atbalsts esošām pētniecības infrastruktūrām






  — | Darbību integrācija, lai Eiropas mērogā labāk strukturētu veidu, kā pētniecības infrastruktūras darbojas attiecīgajā jomā, un sekmētu to saskaņotu izmantošanu un attīstību, jo īpaši, izmantojot starpvalstu pieejamību, lai nodrošinātu Eiropas zinātniekiem, tostarp rūpniecības uzņēmumu pētniekiem un MVU, pieeju labākajām pētniecības infrastruktūrām un iespēju veikt pētījumus neatkarīgi no infrastruktūras atrašanās vietas. |
| --- | --- | --- |

—

Atbalsts esošām pētniecības infrastruktūrām

—

Darbību integrācija, lai Eiropas mērogā labāk strukturētu veidu, kā pētniecības infrastruktūras darbojas attiecīgajā jomā, un sekmētu to saskaņotu izmantošanu un attīstību, jo īpaši, izmantojot starpvalstu pieejamību, lai nodrošinātu Eiropas zinātniekiem, tostarp rūpniecības uzņēmumu pētniekiem un MVU, pieeju labākajām pētniecības infrastruktūrām un iespēju veikt pētījumus neatkarīgi no infrastruktūras atrašanās vietas.

| — | Pētniecības e-infrastruktūras stiprināšana, veicinot lieljaudas un lielas veiktspējas komunikāciju un GRID infrastruktūru tālāku pilnveidošanu, attīstību, un globālo savienojamību
  ,
  sekmējot Eiropas tehnoloģijas skaitļošanas tehnikas iespējas, kā arī veicinot to pieņemšanu lietotāju vidū, vajadzības gadījumā vairojot to globālo nozīmi, uzticamības un ticamības pakāpi, pamatojoties uz GEANT un GRID infrastruktūru sasniegumiem un atvērtiem savstarpējas izmantojamības standartiem. |
| --- | --- |

—

Pētniecības e-infrastruktūras stiprināšana, veicinot lieljaudas un lielas veiktspējas komunikāciju un GRID infrastruktūru tālāku pilnveidošanu, attīstību, un globālo savienojamību
  ,
  sekmējot Eiropas tehnoloģijas skaitļošanas tehnikas iespējas, kā arī veicinot to pieņemšanu lietotāju vidū, vajadzības gadījumā vairojot to globālo nozīmi, uzticamības un ticamības pakāpi, pamatojoties uz GEANT un GRID infrastruktūru sasniegumiem un atvērtiem savstarpējas izmantojamības standartiem.

| — | Atbalsts jaunām pētniecības infrastruktūrām






  — | Jaunu infrastruktūru veidošana un pastāvošo infrastruktūru būtiska atjaunināšana, uzmanību galvenokārt pievēršot sagatavošanas posmiem, lai veicinātu jaunu pētniecības iekārtu izveidi, saskaņā ar “mainīgās ģeometrijas” principu, galvenokārt turpinot ESFRI
   (15) darbu. Projektēšanas pētījumi, izmantojot pieeju “no apakšas uz augšu” attiecībā uz konkursiem iesniegt priekšlikumus, lai sekmētu jaunu pētniecības infrastruktūru radīšanu, finansējot piešķīrumus izpētei un jaunu infrastruktūru tehniski ekonomiskā pamatojuma pētījumus. |
| --- | --- | --- |

—

Atbalsts jaunām pētniecības infrastruktūrām

—

Jaunu infrastruktūru veidošana un pastāvošo infrastruktūru būtiska atjaunināšana, uzmanību galvenokārt pievēršot sagatavošanas posmiem, lai veicinātu jaunu pētniecības iekārtu izveidi, saskaņā ar “mainīgās ģeometrijas” principu, galvenokārt turpinot ESFRI
   (15) darbu. Projektēšanas pētījumi, izmantojot pieeju “no apakšas uz augšu” attiecībā uz konkursiem iesniegt priekšlikumus, lai sekmētu jaunu pētniecības infrastruktūru radīšanu, finansējot piešķīrumus izpētei un jaunu infrastruktūru tehniski ekonomiskā pamatojuma pētījumus.

Finansēšanai ierosinātie infrastruktūru projekti attiecīgi tiks izvēlēti, pamatojoties uz vairākiem kritērijiem, jo īpaši šādiem:

| — | Pašreizējo mehānismu nespēja sasniegt mērķi. |
| --- | --- |

—

Pašreizējo mehānismu nespēja sasniegt mērķi.

| — | Kopienas finansiālā atbalsta pievienotā vērtība. |
| --- | --- |

—

Kopienas finansiālā atbalsta pievienotā vērtība.

| — | Spēja piedāvāt pakalpojumu, ievērojot akadēmisko un rūpniecības nozaru aprindu zinātnieku vajadzības visā Eiropā, tostarp pievienoto vērtību attiecībā uz Eiropas pētniecības telpu. |
| --- | --- |

—

Spēja piedāvāt pakalpojumu, ievērojot akadēmisko un rūpniecības nozaru aprindu zinātnieku vajadzības visā Eiropā, tostarp pievienoto vērtību attiecībā uz Eiropas pētniecības telpu.

| — | Zinātniskā izcilība. |
| --- | --- |

—

Zinātniskā izcilība.

| — | Nozīmīgums starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

—

Nozīmīgums starptautiskā līmenī.

| — | Ieguldījums tehnoloģiju izstrādes spējās. |
| --- | --- |

—

Ieguldījums tehnoloģiju izstrādes spējās.

| — | Ieguldījums, veidojot “uz pētniecību balstītas izcilības kopas”. |
| --- | --- |

—

Ieguldījums, veidojot “uz pētniecību balstītas izcilības kopas”.

| — | Tehnoloģiska un organizatoriska īstenojamība. |
| --- | --- |

—

Tehnoloģiska un organizatoriska īstenojamība.

| — | Eiropas partnerības iespējas un dalībvalstu un citu nozīmīgāko iesaistīto pušu būtiska finansiāla un citāda līdzdalība, kā arī iespēja izmantot EIB aizdevumus un struktūrfondus. |
| --- | --- |

—

Eiropas partnerības iespējas un dalībvalstu un citu nozīmīgāko iesaistīto pušu būtiska finansiāla un citāda līdzdalība, kā arī iespēja izmantot EIB aizdevumus un struktūrfondus.

| — | Būvniecības un ekspluatācijas izmaksu izvērtējums. |
| --- | --- |

—

Būvniecības un ekspluatācijas izmaksu izvērtējums.

Attiecībā uz jaunu infrastruktūru izveidi attiecīgā gadījumā būtu jāņem vērā iespējas zinātnes izcilībai konverģences reģionos un attālākos reģionos. Tiks nodrošināta Kopienas finanšu instrumentu, jo īpaši Septītās pamatprogrammas un struktūrfondu efektīva koordinācija.

PĒTNIECĪBA MVU VAJADZĪBĀM

Mērķi

Stiprināt Eiropas MVU inovāciju iespējas un to ieguldījumu jaunu uz tehnoloģijām balstītu produktu un tirgu attīstībā, palīdzot tiem izmantot ārējus pētniecības pakalpojumus, intensificēt to pētniecības centienus, paplašināt to tīklus, labāk izmantot pētījumu rezultātus un apgūt tehnoloģiskās prasmes, mazinot plaisu starp pētniecību un inovācijām.

Pamatojums

MVU ir Eiropas rūpniecības pamatā. Tiem jābūt nozīmīgam inovāciju sistēmas komponentam, kā arī svarīgam ķēdes posmam, pārvēršot zināšanas jaunos produktos, procesos un pakalpojumos. Tā kā konkurence gan iekšējā tirgū, gan visā pasaulē aizvien pieaug, Eiropas MVU jāpaaugstina to zināšanu un pētniecības intensitātes līmenis, jāsekmē pētniecības izmantošana
  ,
  jāpaplašina to uzņēmējdarbība, aptverot lielākus tirgus, un jāveicina to zināšanu tīklu internacionalizācija. Lielākā daļa dalībvalstu veikto darbību saistībā ar MVU neveicina un neatbalsta starpvalstu sadarbību pētniecības jomā un tehnoloģiju pārņemšanu. Tādēļ ir vajadzīgas ES mēroga darbības, kas papildinātu valstu un reģionālā līmeņa darbības un pastiprinātu to ietekmi. Papildus tālāk tekstā minētajiem pasākumiem tiks veicināta un atvieglota MVU dalība un to vajadzības tiks ņemtas vērā visā Septītajā pamatprogrammā.

Darbības

Īpašās darbības MVU atbalstam ir iecerētas, lai atbalstītu MVU vai to apvienības, kurām ir vajadzība izmantot ārējos pētniecības pakalpojumus: galvenokārt zema vai vidēja līmeņa tehnoloģiju MVU ar ierobežotām pētniecības veikšanas iespējām vai bez tām. MVU ar augstu pētniecības intensitāti var piedalīties kā pētniecības pakalpojumu sniedzēji vai izmantot ārējus pētniecības pakalpojumus, lai papildinātu savas pētniecības pamatspējas. Pasākumus veiks ar augšupejošu pieeju visās zinātnes un tehnoloģiju jomās. Darbības ietvers atbalstu paraugdarbībām un citām darbībām, kas paredzētas pētījuma rezultātu izmantošanas veicināšanai, nodrošinot papildināmību ar Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu. Finanšu līdzekļus piešķirs, izmantojot divas shēmas:

| — | Pētniecība maziem un vidējiem uzņēmumiem: atbalsts nelielām progresīvu MVU grupām, lai risinātu kopējas vai līdzīgas tehnoloģiska rakstura problēmas. |
| --- | --- |

—

Pētniecība maziem un vidējiem uzņēmumiem: atbalsts nelielām progresīvu MVU grupām, lai risinātu kopējas vai līdzīgas tehnoloģiska rakstura problēmas.

| — | Pētniecība MVU apvienībām: atbalsts MVU apvienībām un MVU grupām, lai izstrādātu tehniskus risinājumus problēmām, kas kopējas daudziem MVU uzņēmumiem konkrētās rūpniecības nozarēs vai vērtības veidošanās posmā. |
| --- | --- |

—

Pētniecība MVU apvienībām: atbalsts MVU apvienībām un MVU grupām, lai izstrādātu tehniskus risinājumus problēmām, kas kopējas daudziem MVU uzņēmumiem konkrētās rūpniecības nozarēs vai vērtības veidošanās posmā.

Uzmanību galvenokārt pievērsīs pētniecības projektu atbalstam. Turklāt atbalsts tiks sniegts valsts shēmām, paredzot finanšu līdzekļus MVU vai MVU asociācijām, lai tie varētu sagatavot darbību priekšlikumus programmai “Pētniecība MVU vajadzībām”. Kopienas PTA pamatprogrammas īstenošanas laikā nodrošinās papildināmību un sinerģiju ar Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas pasākumiem.

Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma veicinās un atvieglos MVU dalību Septītajā pamatprogrammā ar tās horizontālajiem pakalpojumiem, kas atbalsta uzņēmējdarbību un inovācijas. Tiks nodrošināta papildināmība un sinerģija ar citām Kopienas programmām.

ZINĀŠANU REĢIONI

Mērķi

Stiprināt Eiropas reģionu zinātniskās pētniecības potenciālu, jo īpaši veicinot un atbalstot visā Eiropā ar pētniecību saistītu tādu reģionālu kopu veidošanos, kurās apvienojas universitātes, pētniecības centri, uzņēmumi un reģionālās iestādes.

Pamatojums

Reģioni ES pētniecības un attīstības ainā ieņem aizvien nozīmīgāku vietu. Reģionālā līmeņa pētniecības politikas un pasākumu pamatā bieži ir “kopu” veidošana, kurās apvienojas valsts un privātā sektora pārstāvji. Izmēģinājuma pasākums “Zināšanu reģionu” jomā parādīja šīs jaunās attīstības dinamiku un vajadzību atbalstīt un sekmēt šādu struktūru izveidi.

Šajā jomā veiktie pasākumi ļaus Eiropas reģioniem stiprināt to iespējas ieguldīt PTA un veikt pētniecības pasākumus, kā arī maksimāli izmantot to potenciālu, lai veiksmīgi iesaistītu to uzņēmējus Eiropas pētniecības projektos, un atvieglot kopu izveidošanos, tādējādi sekmējot reģionālo attīstību Eiropā. Pasākumi veicinās reģionālu kopu veidošanos, kuras sniegs ieguldījumus Eiropas Pētniecības telpas attīstībā.

Darbības

Jaunajā Zināšanu reģionu ierosmē iesaistīsies un apvienosies ar pētniecību saistītie reģionālie dalībnieki, piemēram, universitātes, pētniecības centri, rūpniecības nozares, valsts iestādes (reģionālās padomes vai reģionālās attīstības aģentūras). Projekti ietvers reģionālo kopu pētījumu programmu kopīgu analīzi (saskaņojot to ar citiem pasākumiem saistībā ar plašāko reģionālo inovāciju kopu jautājumu) un instrumentu kopuma izstrādi, lai tos īstenotu konkrētos pētniecības pasākumos, tostarp augsti attīstītiem reģioniem uzņemoties padomdevēja pienākumus attiecībā uz reģioniem, kuros pētniecības plāni ir vājāk attīstīti, kā arī tiešs atbalsts jaunajiem Zināšanu reģioniem.

Tas ietvers pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot sadarbības tīklu veidošanu pētniecības jomā un pētniecības finansējuma avotu pieejamību, kā arī pētniecības dalībnieku un iestāžu integrāciju un iesaisti reģionālajā ekonomikā. Šos pasākumus īstenos ciešā saistībā ar Kopienas reģionālo politiku (struktūrfondi) un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu, kā arī Izglītības un mācību programmu.

Saistībā ar īpašo “Zināšanu reģionu” pasākumu tiks veidota centienu saskaņotība ar Kopienas reģionālo politiku, kā arī attiecīgām valstu un reģionālām programmām, jo īpaši attiecībā uz konverģences un attālākajiem reģioniem.

PĒTNIECĪBAS POTENCIĀLS

Mērķis

Stimulēt paplašinātās savienības pētniecības potenciāla pilnīgu apzināšanu un izmantošanu, apgūstot un attīstot esošo vai potenciālo izcilību ES konverģences reģionos un attālākajos reģionos (16), un palīdzēt stiprināt zinātnieku iespējas veiksmīgi piedalīties Kopienas mēroga pētniecības pasākumos.

Pamatojums

Eiropā netiek pilnībā izmantots tās pētniecības potenciāls, it īpaši mazāk attīstītos reģionos, kas atrodas tālu no Eiropas pētniecības un rūpnieciskās attīstības centriem. Lai palīdzētu šo reģionu zinātniekiem un iestādēm gan no valsts, gan privātā sektora piedalīties Eiropas vispārējā pētniecības procesā, izmantojot citos Eiropas reģionos pieejamās zināšanas un pieredzi, šīs darbības mērķis ir izveidot nosacījumus, kas ļautu tiem izmantot potenciālu un palīdzētu pilnībā īstenot Eiropas pētniecības telpas ideju paplašinātajā Eiropas Savienībā. Darbības turpinās iepriekšējos un pašreizējos pasākumus, piemēram, Eiropas Izcilības centrus toreizējās valstīs, kas pievienojās, un kandidātvalstīs saskaņā ar Piekto pamatprogrammu un Marijas Kirī viesuzņemšanas stipendijām zināšanu tālāknodošanai.

Pasākumi

Darbība šajā sfērā ietver atbalstu šādiem pasākumiem:

| — | Zinātniskā personāla starpvalstu apmaiņa starp izvēlētu konverģences reģionu organizāciju un vienu vai vairākām partnerorganizācijām; atbalsts izraudzītiem esošas vai potenciālas izcilības centriem pieņemot darbā pieredzējušus pētniekus,
  tostarp vadītājus
  , no citām valstīm. |
| --- | --- |

—

Zinātniskā personāla starpvalstu apmaiņa starp izvēlētu konverģences reģionu organizāciju un vienu vai vairākām partnerorganizācijām; atbalsts izraudzītiem esošas vai potenciālas izcilības centriem pieņemot darbā pieredzējušus pētniekus,
  tostarp vadītājus
  , no citām valstīm.

| — | Pētniecības iekārtu iegāde un izveide, kā arī materiālās vides attīstība, kas ļauj pilnībā izmantot izraudzītos konverģences reģionu esošas vai potenciālas izcilības centros pieejamo intelektuālo potenciālu. |
| --- | --- |

—

Pētniecības iekārtu iegāde un izveide, kā arī materiālās vides attīstība, kas ļauj pilnībā izmantot izraudzītos konverģences reģionu esošas vai potenciālas izcilības centros pieejamo intelektuālo potenciālu.

| — | Semināru un konferenču organizēšana, lai atvieglotu zināšanu nodošanu; veicināšanas pasākumi un ierosmes, kuru mērķis ir izplatīt un nodot pētījumu rezultātus citām valstīm un starptautiskos tirgos. |
| --- | --- |

—

Semināru un konferenču organizēšana, lai atvieglotu zināšanu nodošanu; veicināšanas pasākumi un ierosmes, kuru mērķis ir izplatīt un nodot pētījumu rezultātus citām valstīm un starptautiskos tirgos.

| — | “Vērtēšanas mehānismi”, ar kuru palīdzību jebkurš konverģences reģionu pētniecības centrs var iegūt neatkarīgu starptautisku eksperta vērtējumu par attiecīgā centra pētījumu vispārējo kvalitātes un infrastruktūras līmeni. |
| --- | --- |

—

“Vērtēšanas mehānismi”, ar kuru palīdzību jebkurš konverģences reģionu pētniecības centrs var iegūt neatkarīgu starptautisku eksperta vērtējumu par attiecīgā centra pētījumu vispārējo kvalitātes un infrastruktūras līmeni.

Tiks veicināta spēcīga sinerģija ar Kopienas reģionālo politiku. Ar šajā sadaļā atbalstīto darbību palīdzību tiks apzinātas tās vajadzības un iespējas vairot pētniecības veiktspēju topošajos un jau esošajos konverģences reģionu izcilības centros, kuras var finansēt ar struktūrfondu un kohēzijas fondu starpniecību.

Sinerģiju mēģinās panākt arī ar Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu, lai sekmētu reģionālo pētniecības un attīstības komercializāciju sadarbībā ar rūpniecību.

ZINĀTNE SABIEDRĪBĀ

Mērķis

Lai izveidotu atvērtu, efektīvu un demokrātisku uz zinātnes atziņām balstītu Eiropas sabiedrību, stimulēt harmonisku zinātnisko un tehnoloģisko centienu un ar tiem saistīto pētniecības politiku integrāciju Eiropas sociālajā sistēmā, rosinot Eiropas mēroga pārdomas un debates par zinātni un tehnoloģijām, kā arī to saistību ar sabiedrību un kultūru visplašākajā diapazonā.

Pamatojums

Zinātne un tehnoloģijas aizvien vairāk ietekmē mūsu ikdienu. Lai gan zinātne un tehnoloģijas ir sabiedriskās darbības rezultāts, ko ietekmē sociālie un kultūras faktori, tā joprojām ir sfēra, kas ir tālu no lielākās sabiedrības daļas un politisko lēmumu pieņēmēju ikdienas un aizvien ir pārpratumu avots. Diskutējami jautājumi saistībā ar jaunajām tehnoloģijām sabiedrībā būtu jārisina ar pamatotu debašu starpniecību, kuru rezultātā tiek veikta pārdomāta izvēle un pieņemti pārdomāti lēmumi.

Darbības

Šajā jomā uzsāktā būtiskā un integrētā ierosme ietvers atbalstu šādām darbībām:

| — | Eiropas zinātnes sistēmas stiprināšana un pilnveidošanu, un šādu jautājumu risināšana: zinātnisko konsultāciju un kompetences izmantošanas uzlabošana un ietekmes uzraudzīšana politikas izstrādei (tostarp riska pārvaldībai); zinātnisku publikāciju nākotne; pasākumi, kas tiek veikti, lai zinātniskas publikācijas padarītu pieejamākas ieinteresētajai sabiedrības daļai; drošības pasākumi zinātnes sfērās, kurās iespējama ļaunprātīga izmantošana; ar krāpšanu, uzticamību un “pašregulāciju” saistīti jautājumi. |
| --- | --- |

—

Eiropas zinātnes sistēmas stiprināšana un pilnveidošanu, un šādu jautājumu risināšana: zinātnisko konsultāciju un kompetences izmantošanas uzlabošana un ietekmes uzraudzīšana politikas izstrādei (tostarp riska pārvaldībai); zinātnisku publikāciju nākotne; pasākumi, kas tiek veikti, lai zinātniskas publikācijas padarītu pieejamākas ieinteresētajai sabiedrības daļai; drošības pasākumi zinātnes sfērās, kurās iespējama ļaunprātīga izmantošana; ar krāpšanu, uzticamību un “pašregulāciju” saistīti jautājumi.

| — | Zinātnieku un plašākas sabiedrības, tostarp organizētas pilsoniskās sabiedrības, plašāka iesaistīšana ar zinātni saistītos jautājumos, lai paredzētu un skaidrotu politiski un sabiedriski aktuālus jautājumus, tostarp ētikas jautājumus. |
| --- | --- |

—

Zinātnieku un plašākas sabiedrības, tostarp organizētas pilsoniskās sabiedrības, plašāka iesaistīšana ar zinātni saistītos jautājumos, lai paredzētu un skaidrotu politiski un sabiedriski aktuālus jautājumus, tostarp ētikas jautājumus.

| — | Pārdomas un debates par zinātni un tehnoloģijām, kā arī to vietu sabiedrībā, pamatojoties uz tādām disciplīnām kā zinātnes un tehnoloģiju vēsture, socioloģija un filozofija. |
| --- | --- |

—

Pārdomas un debates par zinātni un tehnoloģijām, kā arī to vietu sabiedrībā, pamatojoties uz tādām disciplīnām kā zinātnes un tehnoloģiju vēsture, socioloģija un filozofija.

| — | Dzimumu jautājuma pētījumi, tostarp dzimumu līdztiesības aspektu integrācija visās pētniecības jomās un sieviešu lomas stiprināšana pētniecībā un zinātniskajās lēmējiestādēs. |
| --- | --- |

—

Dzimumu jautājuma pētījumi, tostarp dzimumu līdztiesības aspektu integrācija visās pētniecības jomās un sieviešu lomas stiprināšana pētniecībā un zinātniskajās lēmējiestādēs.

| — | Atvērtas vides veidošana, kas
  bērniem un
  jauniešiem rada interesi par zinātni, veicinot zinātnisko izglītību visos līmeņos, tostarp skolās, un rosinot tādu jauniešu interesi un pilnīgu līdzdalību zinātnē, kam ir dažāda pieredze. |
| --- | --- |

—

Atvērtas vides veidošana, kas
  bērniem un
  jauniešiem rada interesi par zinātni, veicinot zinātnisko izglītību visos līmeņos, tostarp skolās, un rosinot tādu jauniešu interesi un pilnīgu līdzdalību zinātnē, kam ir dažāda pieredze.

| — | Tādas pētniecības lomas stiprināšana, ko veic universitātēs un citās augstākās izglītības iestādēs, un šādu universitāšu un citu augstākās izglītības iestāžu iesaiste globalizācijas jautājumu risināšanā. |
| --- | --- |

—

Tādas pētniecības lomas stiprināšana, ko veic universitātēs un citās augstākās izglītības iestādēs, un šādu universitāšu un citu augstākās izglītības iestāžu iesaiste globalizācijas jautājumu risināšanā.

| — | Labāka savstarpējā komunikācija un sapratne starp zinātnieku aprindām un plašāko politikas veidotāju auditoriju, plašsaziņas līdzekļiem un plašu sabiedrību, palīdzot zinātniekiem labāk informēt un iepazīstināt ar savu darbu un atbalstot zinātnisko informāciju, publikācijas un plašsaziņas līdzekļus. |
| --- | --- |

—

Labāka savstarpējā komunikācija un sapratne starp zinātnieku aprindām un plašāko politikas veidotāju auditoriju, plašsaziņas līdzekļiem un plašu sabiedrību, palīdzot zinātniekiem labāk informēt un iepazīstināt ar savu darbu un atbalstot zinātnisko informāciju, publikācijas un plašsaziņas līdzekļus.

Šie pasākumi jo īpaši izpaudīsies kā pētījumu projekti, pētījumi, sadarbības tīklu veidošana un apmaiņas, sabiedriski pasākumi un ierosmes, balvas, aptaujas un datu apkopošana. Daudzos gadījumos tie ietvers starptautiskas partnerības ar trešo valstu organizācijām.

ATBALSTS PĒTNIECĪBAS POLITIKAS SASKAŅOTAI ATTĪSTĪBAI

Mērķi

Vairot valstu un Kopienas pētniecības politikas jomu efektivitāti un saskaņotību, un to sasaisti ar citām politikas jomām, uzlabot valsts pētījumu ietekmi un saikni ar rūpniecību, kā arī stiprināt valsts atbalstu un tā ietekmi uz investīciju piesaisti no privātā sektora.

Pamatojums

Palielināt investīcijas pētniecībā un attīstībā līdz 3% mērķim un uzlabot to efektivitāti ir galvenā prioritāte Lisabonas stratēģijā par izaugsmi un nodarbinātību. Tādējādi attīstīt efektīvu politiku, lai piesaistītu valsts un privātā sektora investīcijas, ir būtisks uzdevums valsts iestādēm, lai paātrinātu pāreju uz konkurētspējīgu, uz zināšanām balstītu ekonomiku. Tādēļ pētniecības politikai jābūt pielāgojamai, ir jāmobilizē plašāks instrumentu klāsts, jākoordinē pasākumi pāri valstu robežām un jāiesaista citas politikas jomas, lai radītu labākus pamatnosacījumus pētniecībai.

Darbības

Saskaņā ar šo sadaļu veiktie pasākumi papildinās koordinējošus pasākumus, ko veic saskaņā ar programmas sadaļu “Sadarbība”, un to mērķis būs uzlabot reģionāla, valsts un Kopienas mēroga politikas jomu un ierosmju saskaņotību un ietekmi (kā piemēram, finansēšanas programmas, tiesību akti, rekomendācijas un pamatnostādnes). Šie pasākumi būs šādi:

| — | Uzraudzīt un analizēt ar pētniecību saistītas valsts politikas nostādnes un rūpniecības stratēģijas, tostarp to ietekmi, un izstrādāt rādītājus, lai sniegtu informāciju un pierādījumus politikas nostādņu izstrādes, īstenošanas, izvērtēšanas un starpvalstu koordinācijas atbalstam. |
| --- | --- |

—

Uzraudzīt un analizēt ar pētniecību saistītas valsts politikas nostādnes un rūpniecības stratēģijas, tostarp to ietekmi, un izstrādāt rādītājus, lai sniegtu informāciju un pierādījumus politikas nostādņu izstrādes, īstenošanas, izvērtēšanas un starpvalstu koordinācijas atbalstam.

| — | Stiprināt brīvprātīgu pētniecības politikas koordināciju, veicot darbības, ar ko atbalsta atvērtās koordinācijas metodes (OMC) īstenošanu un augšupejošu valsts vai reģionālā mēroga starpvalstu sadarbības ierosmju īstenošanu jautājumos, kas skar kopīgas intereses. |
| --- | --- |

—

Stiprināt brīvprātīgu pētniecības politikas koordināciju, veicot darbības, ar ko atbalsta atvērtās koordinācijas metodes (OMC) īstenošanu un augšupejošu valsts vai reģionālā mēroga starpvalstu sadarbības ierosmju īstenošanu jautājumos, kas skar kopīgas intereses.

STARPTAUTISKĀ SADARBĪBA

Lai veicinātu konkurētspēju un ieņemtu vadošo pozīciju pasaulē, Eiropas Kopienai vajadzīga spēcīga un saskaņota starptautiska zinātnes un tehnoloģiju politika. Vispārējā starptautiskā sadarbības stratēģijā tiks īstenoti starptautiski pasākumi, kuri tiek veikti saskaņā ar Septītajai pamatprogrammai pakārtotajām dažādām programmām.

Šai starptautiskajai politikai ir trīs savstarpēji saistīti mērķi:

| — | Atbalstīt Eiropas konkurētspēju, veidojot stratēģiskas partnerattiecības ar trešām valstīm izraudzītās zinātnes jomās un iesaistot labākos trešo valstu zinātniekus darbā Eiropā un sadarbībā ar to. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt Eiropas konkurētspēju, veidojot stratēģiskas partnerattiecības ar trešām valstīm izraudzītās zinātnes jomās un iesaistot labākos trešo valstu zinātniekus darbā Eiropā un sadarbībā ar to.

| — | Veicināt kontaktus ar partneriem trešās valstīs ar mērķi nodrošināt labāku piekļuvi pētniecībai, ko veic citur pasaulē. |
| --- | --- |

—

Veicināt kontaktus ar partneriem trešās valstīs ar mērķi nodrošināt labāku piekļuvi pētniecībai, ko veic citur pasaulē.

| — | Risināt specifiskas trešām valstīm aktuālas vai globāla rakstura problēmas, pamatojoties uz savstarpēju interesi un savstarpēju izdevīgumu. |
| --- | --- |

—

Risināt specifiskas trešām valstīm aktuālas vai globāla rakstura problēmas, pamatojoties uz savstarpēju interesi un savstarpēju izdevīgumu.

Sadarbība ar trešām valstīm Septītajā pamatprogrammā jo īpaši būs vērsta uz šādām valstu grupām:

| — | kandidātvalstis; |
| --- | --- |

—

kandidātvalstis;

| — | ES kaimiņvalstis, Vidusjūras reģiona partnervalstis, Rietumbalkānu valstis (WBC)
   (17) un Austrumeiropas un Vidusāzijas valstis (EECA)
   (18); |
| --- | --- |

—

ES kaimiņvalstis, Vidusjūras reģiona partnervalstis, Rietumbalkānu valstis (WBC)
   (17) un Austrumeiropas un Vidusāzijas valstis (EECA)
   (18);

| — | jaunattīstības valstis, vēršot uzmanību uz katras iesaistītās valsts vai reģiona konkrētajām vajadzībām (19); |
| --- | --- |

—

jaunattīstības valstis, vēršot uzmanību uz katras iesaistītās valsts vai reģiona konkrētajām vajadzībām (19);

| — | jaunās ekonomikas valstis. |
| --- | --- |

—

jaunās ekonomikas valstis.

Tematiski orientētās starptautiskās sadarbības darbības veiks saistībā ar programmu “Sadarbība”. Starptautiskās darbības cilvēku potenciāla jomā veiks saistībā ar programmu “Cilvēki”.

Saskaņā ar programmu “Iespējas” īstenos ar “Sadarbības” programmas konkrētu tematisko vai starpdisciplināro jomu nesaistītas horizontālā atbalsta darbības un pasākumus, un tās dažos atsevišķos gadījumos varētu papildināt ar īpašām sadarbības darbībām, kas ir izdevīgas abām pusēm. Tiks veikti pasākumi, lai uzlabotu dalībvalstu darbību saskaņotību, atbalstot valstu starptautiskās zinātniskās sadarbības programmu koordināciju. Ņemot vērā pieredzi, kas gūta apvienībā INTAS, un balstoties uz tās darbu, sadarbojoties ar Austrumeiropas un Centrālāzijas valstīm, pasākumi, kas nodrošina noturību, tiks veikti šajā programmā un programmās “Sadarbība” un “Cilvēki”.

Nodrošinās starptautiskās sadarbības darbību vispārēju koordināciju attiecībā uz Septītās pamatprogrammas dažādajām programmām, kā arī uz citiem Kopienas instrumentiem.

KOPĪGĀ PĒTNIECĪBAS CENTRA (KPC) DARBĪBAS, KAS NAV SAISTĪTAS AR KODOLJAUTĀJUMIEM

Mērķis

Sniegt uz klientu vērstu zinātnisko un tehnoloģisko atbalstu Kopienas politikas veidošanas procesā, nodrošinot atbalstu esošo politiku īstenošanai un uzraudzībai, kā arī reaģējot uz jaunām politikas vajadzībām.

Pamatojums

KPC neatkarība no īpašām privātām vai valstiskām interesēm līdz ar tā tehnisko kompetenci ļauj atvieglot komunikāciju un vairot vienprātību starp iesaistītajām personām (rūpnieciskām apvienībām, vides darba grupām, dalībvalstu kompetentajām iestādēm, citiem pētniecības centriem u. c.) un politikas veidotājiem, īpaši Kopienas mērogā
  un jo īpaši ar Eiropas Parlamentu
  . Ar zinātniskā un tehnoloģiskā atbalsta palīdzību KPC veicina Kopienas politikas procesa efektivitāti, pārredzamību un zinātnisko pamatotību. Vajadzības gadījumā, lai novērstu pārklāšanos un dublēšanos, KPC veiktie pētījumi jāsaskaņo ar pētījumiem, kas veikti saskaņā ar īpašās programmas “Sadarbība” sadaļu “Tēmas”.

KPC stiprinās savu nozīmi Eiropas pētniecības telpā. Atvieglinot piekļuvi tā iekārtām Eiropas pētniekiem un pētniekiem ārpus Eiropas, tostarp zinātniekiem karjeras sākumā, tiks palielināta centra sadarbība ar citām valsts un privātām pētniecības organizācijām, būtiski uzlabota paša centra darbību zinātniskā kvalitāte, kā arī sekmēta apmācība zinātniskajā jomā, kas joprojām būs svarīga KPC darbības prioritāte.

KPC nodrošinātā Kopienas politikas atbalsta lietderīgums un uzticamība ir cieši saistīti ar tā zinātniskās kompetences kvalitāti un tā integrāciju starptautiskajā zinātniskajā sabiedrībā. Tādēļ KPC turpinās ieguldīt pētniecībā un sadarbības tīklu veidošanā ar citiem izcilības centriem atbilstīgās jomās. Tas piedalīsies netiešās darbībās visās jomās, jo īpaši saistībā ar kopīgām zinātniskās atsauces sistēmām, tīklu veidošanu, mācībām un mobilitāti, pētniecības infrastruktūru un dalību tehnoloģiju platformās un koordinācijas instrumentos jomās, kurās tā kompetence ļauj radīt pievienoto vērtību.

KPC turpinās aktīvi veicināt jaunu dalībvalstu un kandidātvalstu integrāciju tā pasākumos, kuros pašlaik var piedalīties 15 ES dalībvalstis.

Darbības

KPC prioritātes būs Eiropas Savienībai stratēģiski nozīmīgās jomās un jomās, kurās tā sniegums rada augstu pievienoto vērtību. Turpināsies zinātniskais un tehniskais atbalsts Kopienas politikai tādās pamatjomās kā ilgtspējīga attīstība, klimata pārmaiņas, pārtika, enerģētika, transports, ķīmiskas vielas, alternatīvas dzīvnieku izmantošanai izmēģinājumos, pētījumu politika, informācijas tehnoloģijas, references metodes un materiāli, biotehnoloģija, riski, bīstamība un sociālekonomiskā ietekme. Izaugsme paredzēta šādās būtiskās Kopienas jomās:

| — | Pārticība uz zināšanām balstītā sabiedrībā






  — | Veikt un pilnveidot progresīvus ekonometriskās modelēšanas un analīzes paņēmienus politikas definēšanas un uzraudzības kontekstā, piemēram, Lisabonas programmas izpildes pārbaude, iekšējā tirgus un Kopienas pētniecības un izglītības politika. |
| --- | --- | --- |

—

Pārticība uz zināšanām balstītā sabiedrībā

—

Veikt un pilnveidot progresīvus ekonometriskās modelēšanas un analīzes paņēmienus politikas definēšanas un uzraudzības kontekstā, piemēram, Lisabonas programmas izpildes pārbaude, iekšējā tirgus un Kopienas pētniecības un izglītības politika.

| — | Izstrādāt modeļus, lai atbildīgā veidā atbalstītu jaunu līdzsvaru starp ilgtspējības mērķiem un konkurētspēju. |
| --- | --- |

—

Izstrādāt modeļus, lai atbildīgā veidā atbalstītu jaunu līdzsvaru starp ilgtspējības mērķiem un konkurētspēju.

| — | Nodrošināt zinātnisko/tehnisko atbalstu riska novērtēšanas un pārvaldības procedūru izstrādei kā līdzeklim Eiropas lēmumu pieņemšanas procesā. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt zinātnisko/tehnisko atbalstu riska novērtēšanas un pārvaldības procedūru izstrādei kā līdzeklim Eiropas lēmumu pieņemšanas procesā.

| — | Solidaritāte un atbildīga resursu pārvaldība






  — | Kļūt par atzītu zinātnes un tehnoloģiju etaloncentru ilgtspējīgas lauksaimniecības jomā, koncentrējoties uz pārtikas kvalitāti, izsekojamību un nekaitīgumu (tostarp ĢM pārtiku un lopbarību), zemes platību pārvaldību un savstarpējo atbilstību, kā arī atbalstīt kopējās lauksaimniecības politikas īstenošanu. |
| --- | --- | --- |

—

Solidaritāte un atbildīga resursu pārvaldība

—

Kļūt par atzītu zinātnes un tehnoloģiju etaloncentru ilgtspējīgas lauksaimniecības jomā, koncentrējoties uz pārtikas kvalitāti, izsekojamību un nekaitīgumu (tostarp ĢM pārtiku un lopbarību), zemes platību pārvaldību un savstarpējo atbilstību, kā arī atbalstīt kopējās lauksaimniecības politikas īstenošanu.

| — | Sniegt zinātniski tehnoloģisko atbalstu kopējai zivsaimniecības politikai. |
| --- | --- |

—

Sniegt zinātniski tehnoloģisko atbalstu kopējai zivsaimniecības politikai.

| — | Sekmēt saskaņotu Eiropas ģeogrāfisko norāžu datu un telpiskās informācijas sistēmu nodrošinājumu (atbalsts INSPIRE) un turpināt attīstīt jaunas pieejas globālajam vides un resursu monitoringam (atbalsts GMES). |
| --- | --- |

—

Sekmēt saskaņotu Eiropas ģeogrāfisko norāžu datu un telpiskās informācijas sistēmu nodrošinājumu (atbalsts INSPIRE) un turpināt attīstīt jaunas pieejas globālajam vides un resursu monitoringam (atbalsts GMES).

| — | Sniegt īpašās zināšanas un būt nozīmīgam GMES pētniecības darbībās un jaunu pielietojumu izstrādāšanā šajā jomā. |
| --- | --- |

—

Sniegt īpašās zināšanas un būt nozīmīgam GMES pētniecības darbībās un jaunu pielietojumu izstrādāšanā šajā jomā.

| — | Atbalstīt ES Vides un veselības rīcības plāna īstenošanu, tostarp sniegt atbalstu jau iesāktajiem pasākumiem, lai izveidotu integrētu Kopienas vides un veselības informācijas sistēmu. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt ES Vides un veselības rīcības plāna īstenošanu, tostarp sniegt atbalstu jau iesāktajiem pasākumiem, lai izveidotu integrētu Kopienas vides un veselības informācijas sistēmu.

| — | Visās būtiskās pētniecības jomās (drošības novērtēšana, vakcīnu pārbaude, veselības un biomedicīnas pētniecība u. tml.) veicināt un pastiprināt alternatīvu stratēģiju izstrādāšanu un apstiprināšanu un jo īpaši tādu metožu izstrādāšanu un apstiprināšanu, kurās neizmanto dzīvniekus. |
| --- | --- |

—

Visās būtiskās pētniecības jomās (drošības novērtēšana, vakcīnu pārbaude, veselības un biomedicīnas pētniecība u. tml.) veicināt un pastiprināt alternatīvu stratēģiju izstrādāšanu un apstiprināšanu un jo īpaši tādu metožu izstrādāšanu un apstiprināšanu, kurās neizmanto dzīvniekus.

| — | Brīvība, drošība un tiesiskums






  — | Sadarbībā ar attiecīgām struktūrām izvērst pasākumus, kas palīdz izveidot brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, jo īpaši teritorijās, kurās ir aktuāla cīņa pret terorismu, organizēto noziedzību un krāpšanu, robežu drošība un nozīmīga riska novēršana. |
| --- | --- | --- |

—

Brīvība, drošība un tiesiskums

—

Sadarbībā ar attiecīgām struktūrām izvērst pasākumus, kas palīdz izveidot brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, jo īpaši teritorijās, kurās ir aktuāla cīņa pret terorismu, organizēto noziedzību un krāpšanu, robežu drošība un nozīmīga riska novēršana.

| — | Atbalstīt Kopienas rīcību dabas un tehnoloģisku katastrofu gadījumos. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt Kopienas rīcību dabas un tehnoloģisku katastrofu gadījumos.

| — | Eiropa kā pasaules partneris






  — | Pastiprināt atbalstu Kopienas ārējai politikai konkrētās jomās, tādās kā iekšējās drošības ārējie aspekti, attīstības sadarbība un humānā palīdzība. |
| --- | --- | --- |

—

Eiropa kā pasaules partneris

—

Pastiprināt atbalstu Kopienas ārējai politikai konkrētās jomās, tādās kā iekšējās drošības ārējie aspekti, attīstības sadarbība un humānā palīdzība.

---

(1)  Visā Septītajā pamatprogrammā ar “MVU” saprot arī mikrouzņēmumus.

(2)  Jo īpaši darbībās, ko veic starpvaldību struktūra EUREKA. Turklāt saistībā ar EUREKA grupām gūtā pieredze varētu būt svarīga kopīgajām tehnoloģiju ierosmēm saistītajās jomās.

(3)  Tas ietvers finansiālu atbalstu COST administrēšanas un koordinācijas darbībām.

(4)  Termins “bioekonomika” ietver visas nozares un tautsaimniecības sektorus, kuros ražo, apsaimnieko un citādi izmanto bioloģiskos resursus un saistītos pakalpojumus, piegādes vai patērētāju nozares, tādas kā lauksaimniecība, pārtika, zivsaimniecība, mežsaimniecība utt.

(5)  ‖Zinātnes par dzīvību un biotehnoloģija — Eiropas stratēģija” — COM(2002)0027.

(6)  Papildu zinātniskā izpēte saistībā ar ilgtspējīgu dabas resursu apsaimniekošanu un saglabāšanu ir minēta “Vides (tostarp klimata pārmaiņas)” tēmā.

(7)  COM(2000)0769.

(8)  COM(2005)0265.

(9)  COM(2006)0105.

(10)  Papildinošā pētniecība saistībā ar bioloģisko resursu ražošanu un lietošanu ir paredzēta saskaņā ar tēmu “Pārtika, lauksaimniecība un
  zivsaimniecība,
  biotehnoloģija”.

(11)  Dažādās darbībās tiks ņemtas vērā attiecīgo Eiropas tehnoloģiju platformu pētniecības programmas.

(12)  COM(2001)0370.

(13)  Eiropas aeronautikas nozarē 14 % no apgrozījuma tiek ieguldīti pētniecībā, Eiropas automašīnu ražošanas nozarē — gandrīz 5% no apgrozījuma; ES kuģu būves nozares konkurences priekšrocību lielā mērā nosaka PTA.

(14)  ACARE: Eiropas Aeronautikas izpētes konsultatīvā padome. Tās darbība sākta 2001. gadā, un tā ir pirmais Tehnoloģiju platformas piemērs. ERRAC: Eiropas Dzelzceļa pētniecības konsultatīvā padome; ERTRAC: Eiropas Autotransporta pētniecības konsultatīvā padome; WATERBORNE (ūdens transporta) tehnoloģiju platforma.

(15)  ESFRI darbu sāka 2002. gada aprīlī. ESFRI darbojas pārstāvji no 25 ES dalībvalstīm, ko ieceļ par pētniecību atbildīgie ministri, kā arī pārstāvis no Eiropas Komisijas. Valstis, kas iesaistītas pētniecības pamatprogrammās, tika aicinātas pievienoties 2004. gadā.

(16)  Konverģences reģioni ir tie, kas noteikti 5. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 1083/2006 (2006. gada 11. jūlijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.). Tas ietver “konverģences” mērķa reģionus, reģionus, kas var pretendēt uz Kohēzijas fonda finansējumu, un attālākos reģionus.

(17)  Valstis, kas nav asociētas kandidātvalstis.

(18)  Iepriekš sauktas par jaunajām neatkarīgajām valstīm: Armēnija, Azerbaidžāna, Baltkrievija, Gruzija, Kazahstāna, Kirgizstānas Republika, Moldāvija, Krievija, Tadžikistāna, Turkmenistāna, Ukraina un Uzbekistāna.

(19)  Ņemot vērā, ka Latīņamerika ietver gan attīstības valstis, gan valstis ar strauji augošu ekonomiku.

II PIELIKUMS

INDIKATĪVAIS SADALĪJUMS PA PROGRAMMĀM

Indikatīvais sadalījums pa programmām ir šāds (miljonos EUR):

| Sadarbība (1)
   (2) | 32 413 |
| --- | --- |
| — Veselība | 6 100 |
| — Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija | 1 935 |
| — Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas | 9 050 |
| — | Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas |

Sadarbība (1)
   (2)

32 413

— Veselība

6 100

— Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija

1 935

— Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas

9 050

—

Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas

3 475

— Enerģētika

2 350

— Vide (tostarp klimata pārmaiņas)

1 890

— Transports (tostarp aeronautika)

4 160

— Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes

623

— Kosmoss

1 430

— Drošība

1 400

Idejas

7 510

Cilvēki

4 750

Iespējas

4 097

Pētniecības infrastruktūras

1 715

Pētniecība MVU vajadzībām

1 336

Zināšanu reģioni

126

Pētniecības potenciāls

340

Zinātne sabiedrībā

330

Saskaņotas pētniecības politikas izstrāde

70

Starptautiskās sadarbības pasākumi

180

Ar kodoljautājumiem nesaistītas Kopīgā pētniecības centra darbības

17 51

KOPSUMMA

50 521

Īpaši noteikumi par Riska dalīšanas finanšu mehānismu (RDFM)

Paredzamais budžets “Sadarbība” un “Iespējas” ietver ieguldījumus Eiropas Investīciju bankā (EIB) III pielikumā minētā RDFM izveides nolūkos. Padomes lēmumos, ar ko pieņem īpašas ieguldījuma programmas, inter alia nosaka īstenošanas kārtību attiecība uz to, kā Komisija lemj par EIB neizmantotā Kopienas ieguldījuma RDFM pārdali citām darbībām.

Septītās pamatprogrammas ieguldījums RDFM
  līdz 2010. gadam
  būs
  līdz EUR 500 miljoniem. Laikposmam no 2010. līdz 2013. gadam būs iespēja piešķirt papildu EUR 500 miljonus pēc tam, kad Padome un Eiropas Parlaments būs veikuši izvērtējumu saskaņā ar šā lēmuma 7. panta 2. punktā minēto procedūru, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu, kurā ietverta informācija par MVU un universitāšu dalību, Septītās pamatprogrammas atlases kritēriju izpildi, atbalstīto projektu veidu un pieprasījumu pēc attiecīgā instrumenta, atļaujas piešķiršanas procedūru ilgumu, projektu rezultātiem un finansējuma sadali
  .

Summai, kas pieejama no Septītās pamatprogrammas, ir jābūt pieskaņotai
  iemaksai no EIB.
  Tā
  nāks no īpašajām programmām “Sadarbība” (līdz EUR 800 miljoniem, no proporcionāliem ieguldījumiem no visām tematiskajām prioritātēm, izņemot sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes) un “Iespējas” (līdz EUR 200 miljoniem no pētniecības infrastruktūras sadaļas).

Šo summu pakāpeniski darīs pieejamu EIB, ņemot vērā pieprasījuma līmeni.

Lai nodrošinātu ātru uzsākšanu ar resursu kritisko daudzumu, laikposmā līdz šā lēmuma 7. panta 2. punktā minētajam Septītās pamatprogrammas starpposma izvērtējumam budžetā pakāpeniski iemaksās summu EUR 500 miljonu
  apmērā
  .

---

(1)  Tostarp kopīgās tehnoloģiju ierosmes (arī finanšu plāns utt.) un tā koordinācijas un starptautiskās sadarbības daļa, ko finansēs atbilstīgi tēmām.

(2)  Mērķis būs novirzīt vismaz 15 % no programmas sadaļā “Sadarbība” pieejamajiem resursiem uz MVU.

III PIELIKUMS

FINANSĒŠANAS SHĒMAS

Netiešās darbības

Septītajā pamatprogrammā atbalstītos pasākumus finansēs, izmantojot vairākas “Finansēšanas shēmas”. Šīs shēmas — vai nu atsevišķi, vai kombinācijā ar citām — izmantos, lai finansētu dažādas visā pamatprogrammā īstenoto darbību kategorijas.

Lēmumos par īpašajām programmām, darba programmām un uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus attiecīgi norādīs:

| — | shēmas (-u) veidu (-us), ko izmanto, lai finansētu dažādas darbības; |
| --- | --- |

—

shēmas (-u) veidu (-us), ko izmanto, lai finansētu dažādas darbības;

| — | dalībnieku kategorijas (piemēram, pētniecības organizācijas, universitātes, rūpniecības uzņēmumi, MVU, valsts iestādes), uz kurām tā (-s) attiecas; |
| --- | --- |

—

dalībnieku kategorijas (piemēram, pētniecības organizācijas, universitātes, rūpniecības uzņēmumi, MVU, valsts iestādes), uz kurām tā (-s) attiecas;

| — | pasākumu veidi (tādās jomās kā pētniecība un tehnoloģiju attīstība, demonstrējumi, pārvaldība, mācības, izplatīšana un tamlīdzīgi pasākumi), ko var finansēt katrā no shēmām. |
| --- | --- |

—

pasākumu veidi (tādās jomās kā pētniecība un tehnoloģiju attīstība, demonstrējumi, pārvaldība, mācības, izplatīšana un tamlīdzīgi pasākumi), ko var finansēt katrā no shēmām.

Ja var izmantot dažādas finansēšanas shēmas, darba programmās var noteikt finansēšanas shēmu, kas izmantojama attiecībā uz tematu, par kuru publicēts aicinājums iesniegt priekšlikumus.

Finansēšanas shēmas ir šādas:

| a) | lai atbalstītu darbības, kuras galvenokārt īsteno, pamatojoties uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus:






  1. | Kopīgi projekti
  Atbalsts pētījumu projektiem, ko veic konsorciji, kurus veido dalībnieki no dažādām valstīm, lai izstrādātu jaunas zinātniskās atziņas, jaunas tehnoloģijas, produktus, demonstrējumu pasākumus vai kopīgus pētniecības resursus. Projektu apjoms, darbības sfēra un iekšējā organizācija katrā jomā un katrā tematā var atšķirties. Projekti var būt, sākot ar neliela vai vidēja mēroga specifiskām pētniecības darbībām līdz plaša mēroga integrētiem projektiem, lai sasniegtu noteiktu mērķi.
  Projektiem jābūt paredzētiem
  arī īpašām grupām, tādām kā MVU
  un citiem neliela mēroga dalībniekiem
  . |
| --- | --- | --- |

a)

lai atbalstītu darbības, kuras galvenokārt īsteno, pamatojoties uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus:

1.

Kopīgi projekti

Atbalsts pētījumu projektiem, ko veic konsorciji, kurus veido dalībnieki no dažādām valstīm, lai izstrādātu jaunas zinātniskās atziņas, jaunas tehnoloģijas, produktus, demonstrējumu pasākumus vai kopīgus pētniecības resursus. Projektu apjoms, darbības sfēra un iekšējā organizācija katrā jomā un katrā tematā var atšķirties. Projekti var būt, sākot ar neliela vai vidēja mēroga specifiskām pētniecības darbībām līdz plaša mēroga integrētiem projektiem, lai sasniegtu noteiktu mērķi.
  Projektiem jābūt paredzētiem
  arī īpašām grupām, tādām kā MVU
  un citiem neliela mēroga dalībniekiem
  .

| 2. | Izcilības tīkli
  Atbalsts kopīgai tādu pasākumu programmai, kurus īsteno virkne pētniecības organizāciju, kas integrē savus pasākumus noteiktā jomā, un kurus veic pētniecības grupas, sadarbojoties ilgākā termiņā. Šīs kopīgās pasākumu programmas īstenošanai būs vajadzīgs oficiāls ieguldījums no organizācijām, kas integrē daļu no saviem resursiem un pasākumiem. |
| --- | --- |

2.

Izcilības tīkli

Atbalsts kopīgai tādu pasākumu programmai, kurus īsteno virkne pētniecības organizāciju, kas integrē savus pasākumus noteiktā jomā, un kurus veic pētniecības grupas, sadarbojoties ilgākā termiņā. Šīs kopīgās pasākumu programmas īstenošanai būs vajadzīgs oficiāls ieguldījums no organizācijām, kas integrē daļu no saviem resursiem un pasākumiem.

| 3. | Koordinācijas un atbalsta pasākumi
  Atbalsts pasākumiem, kuru mērķis ir koordinēt vai atbalstīt pētniecības pasākumus un politikas jomas (tīklu veidošana, apmaiņa, starpvalstiska pētniecības infrastruktūras pieejamība, pētījumi, konferences u. tml.). Šīs darbības var īstenot, izmantojot arī citus veidus, ne tikai uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus. |
| --- | --- |

3.

Koordinācijas un atbalsta pasākumi

Atbalsts pasākumiem, kuru mērķis ir koordinēt vai atbalstīt pētniecības pasākumus un politikas jomas (tīklu veidošana, apmaiņa, starpvalstiska pētniecības infrastruktūras pieejamība, pētījumi, konferences u. tml.). Šīs darbības var īstenot, izmantojot arī citus veidus, ne tikai uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus.

| 4. | Atbalsts “progresīvai” pētniecībai
  Atbalsts projektiem, ko veic individuālas valsts vai starpvalstu pētniecības grupas. Šo shēmu izmantos, lai atbalstītu pētnieku ierosinātus “progresīvās” pētniecības projektus, ko finansē Eiropas Pētniecības padome. |
| --- | --- |

4.

Atbalsts “progresīvai” pētniecībai

Atbalsts projektiem, ko veic individuālas valsts vai starpvalstu pētniecības grupas. Šo shēmu izmantos, lai atbalstītu pētnieku ierosinātus “progresīvās” pētniecības projektus, ko finansē Eiropas Pētniecības padome.

| 5. | Atbalsts pētnieku sagatavošanai un profesionālajai izaugsmei
  Atbalsts pētnieku mācībām un profesionālajai izaugsmei, ko galvenokārt izmanto Marijas Kirī vārdā nosaukto pasākumu īstenošanai. |
| --- | --- |

5.

Atbalsts pētnieku sagatavošanai un profesionālajai izaugsmei

Atbalsts pētnieku mācībām un profesionālajai izaugsmei, ko galvenokārt izmanto Marijas Kirī vārdā nosaukto pasākumu īstenošanai.

| 6. | Pētniecība konkrētu grupu (jo īpaši MVU) vajadzībām
  Atbalsts tādiem pētījumu projektiem, kuros lielāko daļu pētījumu un tehnoloģiju izstrādi konkrētu grupu, īpaši MVU vai to apvienību vajadzībām, veic universitātes, pētījumu centri vai citi tiesību subjekti. Pieliks pūles, lai mobilizētu papildu finansējumu no EIB un citām finansēšanas organizācijām. |
| --- | --- |

6.

Pētniecība konkrētu grupu (jo īpaši MVU) vajadzībām

Atbalsts tādiem pētījumu projektiem, kuros lielāko daļu pētījumu un tehnoloģiju izstrādi konkrētu grupu, īpaši MVU vai to apvienību vajadzībām, veic universitātes, pētījumu centri vai citi tiesību subjekti. Pieliks pūles, lai mobilizētu papildu finansējumu no EIB un citām finansēšanas organizācijām.

| b) | lai atbalstītu darbības, ko īsteno, pamatojoties uz Padomes un Eiropas Parlamenta lēmumiem (vai ko pieņem Padome, apspriežoties ar Eiropas Parlamentu), kuru pamatā ir Komisijas priekšlikums, Kopiena sniegs finansiālu atbalstu dažādu avotu finansētām liela mēroga ierosmēm:






  — | Kopienas finansiālais ieguldījums skaidri noteiktu valsts pētniecības programmu kopīgai īstenošanai, pamatojoties uz Līguma 169. pantu. Lai būtu iespējama šāda kopīga īstenošana, jāveido vai jāizmanto jau esoša speciāla īstenošanas struktūra. Kopienas finansiālais atbalsts tiks sniegts atbilstīgi iepriekšnoteiktam finansēšanas plānam, pamatojoties uz kompetento valsts iestāžu oficiālām saistībām. |
| --- | --- | --- |

b)

lai atbalstītu darbības, ko īsteno, pamatojoties uz Padomes un Eiropas Parlamenta lēmumiem (vai ko pieņem Padome, apspriežoties ar Eiropas Parlamentu), kuru pamatā ir Komisijas priekšlikums, Kopiena sniegs finansiālu atbalstu dažādu avotu finansētām liela mēroga ierosmēm:

—

Kopienas finansiālais ieguldījums skaidri noteiktu valsts pētniecības programmu kopīgai īstenošanai, pamatojoties uz Līguma 169. pantu. Lai būtu iespējama šāda kopīga īstenošana, jāveido vai jāizmanto jau esoša speciāla īstenošanas struktūra. Kopienas finansiālais atbalsts tiks sniegts atbilstīgi iepriekšnoteiktam finansēšanas plānam, pamatojoties uz kompetento valsts iestāžu oficiālām saistībām.

| — | Kopienas finansiālais ieguldījums Kopīgu tehnoloģijas ierosmju īstenošanai, lai sasniegtu mērķus, kurus nevar panākt ar iepriekš a) daļā minētajām finansēšanas shēmām. Kopīgas tehnoloģiju ierosmes mobilizēs dažāda veida un dažādu avotu — privātā un valsts, Eiropas un attiecīgās dalībvalsts — finansējumu kombināciju. Finansējumam var būt dažādas formas un to var piešķirt vai mobilizēt, izmantojot virkni mehānismu: atbalstu no Pamatprogrammas, aizdevumus no Eiropas Investīciju bankas (EIB), riska kapitāla atbalstu. Kopīgās tehnoloģiju ierosmes var noteikt un īstenot, pamatojoties uz Līguma 171. pantu (kas var ietvert kopuzņēmumu izveidi) vai ar lēmumu, ar ko pieņem īpašās programmas. Kopienas atbalstu sniegs atbilstīgi iepriekšnoteiktam vispārējam finansēšanas tehnikas plānam, pamatojoties uz visu attiecīgo pušu oficiālām saistībām. |
| --- | --- |

—

Kopienas finansiālais ieguldījums Kopīgu tehnoloģijas ierosmju īstenošanai, lai sasniegtu mērķus, kurus nevar panākt ar iepriekš a) daļā minētajām finansēšanas shēmām. Kopīgas tehnoloģiju ierosmes mobilizēs dažāda veida un dažādu avotu — privātā un valsts, Eiropas un attiecīgās dalībvalsts — finansējumu kombināciju. Finansējumam var būt dažādas formas un to var piešķirt vai mobilizēt, izmantojot virkni mehānismu: atbalstu no Pamatprogrammas, aizdevumus no Eiropas Investīciju bankas (EIB), riska kapitāla atbalstu. Kopīgās tehnoloģiju ierosmes var noteikt un īstenot, pamatojoties uz Līguma 171. pantu (kas var ietvert kopuzņēmumu izveidi) vai ar lēmumu, ar ko pieņem īpašās programmas. Kopienas atbalstu sniegs atbilstīgi iepriekšnoteiktam vispārējam finansēšanas tehnikas plānam, pamatojoties uz visu attiecīgo pušu oficiālām saistībām.

| — | Kopienas finansiāls ieguldījums jaunu Eiropas nozīmes infrastruktūru attīstībai. Šo ieguldījumu var noteikt, pamatojoties uz Līguma 171. pantu vai saistībā ar lēmumiem par īpašajām programmām. Jaunu infrastruktūru attīstība mobilizēs dažāda rakstura un dažādu avotu finansējumu kombināciju, ko veido: valsts finansējums, pamatprogramma, struktūrfondi, EIB aizdevumi un citi. Kopienas atbalstu sniegs atbilstīgi iepriekšnoteiktam vispārējam finansēšanas plānam, pamatojoties uz visu attiecīgo personu saistībām. |
| --- | --- |

—

Kopienas finansiāls ieguldījums jaunu Eiropas nozīmes infrastruktūru attīstībai. Šo ieguldījumu var noteikt, pamatojoties uz Līguma 171. pantu vai saistībā ar lēmumiem par īpašajām programmām. Jaunu infrastruktūru attīstība mobilizēs dažāda rakstura un dažādu avotu finansējumu kombināciju, ko veido: valsts finansējums, pamatprogramma, struktūrfondi, EIB aizdevumi un citi. Kopienas atbalstu sniegs atbilstīgi iepriekšnoteiktam vispārējam finansēšanas plānam, pamatojoties uz visu attiecīgo personu saistībām.

Kopiena īstenos minētajā a) daļā noteiktās finansēšanas shēmas saskaņā ar noteikumiem regulā, kas jāpieņem atbilstīgi Līguma 167. pantam, atbilstīgiem valsts atbalsta instrumentiem, jo īpaši Kopienas nostādnēm par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai, kā arī starptautiskiem noteikumiem šajā jomā. Saskaņā ar šiem starptautiskajiem noteikumiem būs jāspēj pielāgot finansiālās līdzdalības apjomu un veidu katrā atsevišķajā gadījumā, jo īpaši, ja ir pieejams finansējums no citiem valsts sektora avotiem, tostarp citiem Kopienas finansējuma avotiem, piemēram, EIB.

Papildus tieša finansiāla atbalsta sniegšanai PTA darbību dalībniekiem, Kopiena uzlabos to piekļuvi aizdevumu finansējumiem, izmantojot “Riska dalīšanas finanšu mehānismu”, sniedzot EIB ieguldījumu. EIB — kā riska dalīšanas partnerim — jāizmanto Kopienas ieguldījums, lai segtu aizdevuma finansēšanas sagatavošanu un kapitāla sadali aizņēmumiem, un garantētu finansējumu no pašas resursiem. Kopienas budžetā nedrīkst noteikt nekādas papildu saistības attiecībā uz izdevumiem. Saskaņā ar kārtību, ko izveido ar regulu, kuru pieņem atbilstīgi Līguma 167. pantam un Padomes lēmumiem, ar ko pieņem īpašās programmas, šis mehānisms ļauj EIB palielināt finansējumu Eiropas darbībām pētniecības un tehnoloģiju jomā (piemēram, kopīgām tehnoloģijas ierosmēm, lielus projektus ietverošiem EUREKA projektiem un jaunām pētniecības infrastruktūrām un projektiem, ko veic MVU, lai palīdzētu pārvarēt vājākos tirgus posmus.

Tādas netiešas darbības dalībniekiem, kas izvērsta mazāk attīstītā reģionā (konverģences reģioni un attālāki reģioni (1)), iespēju un vajadzības gadījumos tiks mobilizēts papildfinansējums no struktūrfondiem. Attiecībā uz kandidātvalstu vienību līdzdalību, ievērojot līdzīgus nosacījumus, var piešķirt papildu iemaksu no pirmspievienošanās finanšu instrumentiem. Attiecībā uz darbībām Septītās pamatprogrammas “Iespēju” programmas “pētniecības infrastruktūras” daļā tiks sīki noteikti finansēšanas nosacījumi, lai nodrošinātu, ka Kopienas finansējums pētniecībai un citi Kopienas un valstu instrumenti, jo īpaši struktūrfondi, efektīvi papildina cits citu.

Tiešās darbības

Kopiena īstenos pasākumus ar Kopīgā pētniecības centra starpniecību, kuras apzīmē kā tiešās darbības.

---

(1)  Konverģences reģioni ir tie, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 1083/2006 5. pantā. Tas ietver “konverģences” mērķa reģionus, reģionus, kas var pretendēt uz Kohēzijas fonda finansējumu, un attālākos reģionus.

P6_TA(2006)0514

EK Septītā pamatprogramma (2007.—2013. g.) ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007—2013) (COM(2005)0705 — C6-0005/2006 — 2005/0277(COD))

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0705) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0705) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 167. un 172. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0005/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 167. un 172. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0005/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus (A6-0304/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus (A6-0304/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2005)0277

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 30. novembrī, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007—2013)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 167. pantu un 172. panta otro daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā minēto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Septīto pamatprogrammu pieņēma ar Eiropas Parlamenta un Padomes ... gada ... Lēmumu Nr. .../.../EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007.—2013. g.) (4). Komisija ir atbildīga par minētās pamatprogrammas un tās īpašo programmu īstenošanu, ieskaitot ar tām saistītos finanšu aspektus. |
| --- | --- |

(1)

Septīto pamatprogrammu pieņēma ar Eiropas Parlamenta un Padomes ... gada ... Lēmumu Nr. .../.../EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007.—2013. g.) (4). Komisija ir atbildīga par minētās pamatprogrammas un tās īpašo programmu īstenošanu, ieskaitot ar tām saistītos finanšu aspektus.

| (2) | Septīto pamatprogrammu īsteno saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), turpmāk — “Finanšu regula”, un Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Finanšu regulai (6), turpmāk — “īstenošanas noteikumi”. |
| --- | --- |

(2)

Septīto pamatprogrammu īsteno saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), turpmāk — “Finanšu regula”, un Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Finanšu regulai (6), turpmāk — “īstenošanas noteikumi”.

| (3) | Septīto pamatprogrammu īsteno arī saskaņā ar noteikumiem par valsts atbalstu, jo īpaši — saskaņā ar noteikumiem par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai, pašlaik — Kopienas pamatprogrammu valsts atbalstam pētniecībai un attīstībai (7). |
| --- | --- |

(3)

Septīto pamatprogrammu īsteno arī saskaņā ar noteikumiem par valsts atbalstu, jo īpaši — saskaņā ar noteikumiem par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai, pašlaik — Kopienas pamatprogrammu valsts atbalstam pētniecībai un attīstībai (7).

| (4) | Konfidenciālu datu apstrādi reglamentē visi attiecīgie Kopienas tiesību akti, tostarp iestāžu iekšējie noteikumi, piemēram, Komisijas Lēmums 2001/844/EK, EOTK, Euratom (2001. gada 29. novembris), ar ko groza tās iekšējo reglamentu (8) attiecībā uz drošības noteikumiem. |
| --- | --- |

(4)

Konfidenciālu datu apstrādi reglamentē visi attiecīgie Kopienas tiesību akti, tostarp iestāžu iekšējie noteikumi, piemēram, Komisijas Lēmums 2001/844/EK, EOTK, Euratom (2001. gada 29. novembris), ar ko groza tās iekšējo reglamentu (8) attiecībā uz drošības noteikumiem.

| (5) | Uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalības noteikumiem būtu jāizveido saskaņots, visaptverošs un pārredzams satvars, lai ar vienkāršotu procedūru starpniecību atbilstīgi proporcionalitātes principam nodrošinātu Septītās pamatprogrammas maksimāli efektīvu īstenošanu, ņemot vērā nepieciešamību pēc vieglas pieejamības visiem tās dalībniekiem. |
| --- | --- |

(5)

Uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalības noteikumiem būtu jāizveido saskaņots, visaptverošs un pārredzams satvars, lai ar vienkāršotu procedūru starpniecību atbilstīgi proporcionalitātes principam nodrošinātu Septītās pamatprogrammas maksimāli efektīvu īstenošanu, ņemot vērā nepieciešamību pēc vieglas pieejamības visiem tās dalībniekiem.

| (6) | Aizsargājot pārējos dalībniekus un Kopienas likumīgās intereses, noteikumiem būtu arī jāatvieglo dalībnieka izstrādāta intelektuālā īpašuma izmantošana, ņemot vērā arī veidu, kādā dalībnieks var būt organizēts starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

(6)

Aizsargājot pārējos dalībniekus un Kopienas likumīgās intereses, noteikumiem būtu arī jāatvieglo dalībnieka izstrādāta intelektuālā īpašuma izmantošana, ņemot vērā arī veidu, kādā dalībnieks var būt organizēts starptautiskā līmenī.

| (7) | Septītajai pamatprogrammai būtu jāpiesaista dalībnieki no Kopienas attālākajiem reģioniem, kā arī jāveicina plaša uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu, tostarp MVU līdzdalība. |
| --- | --- |

(7)

Septītajai pamatprogrammai būtu jāpiesaista dalībnieki no Kopienas attālākajiem reģioniem, kā arī jāveicina plaša uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu, tostarp MVU līdzdalība.

| (8) | Saskaņotības un pārredzamības labad būtu jāpiemēro Komisijas Ieteikumā Nr. 2003/361/EK (9) iekļautās mikro, mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) definīcijas. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņotības un pārredzamības labad būtu jāpiemēro Komisijas Ieteikumā Nr. 2003/361/EK (9) iekļautās mikro, mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) definīcijas.

| (9) | Jānosaka obligātie līdzdalības nosacījumi, gan vispārīgu noteikumu veidā, gan arī attiecinot tos uz konkrētam netiešām darbībām Septītajā pamatprogrammā. Īpaši svarīgi ir paredzēt noteikumus attiecībā uz dalībnieku skaitu un to reģistrācijas vietu. |
| --- | --- |

(9)

Jānosaka obligātie līdzdalības nosacījumi, gan vispārīgu noteikumu veidā, gan arī attiecinot tos uz konkrētam netiešām darbībām Septītajā pamatprogrammā. Īpaši svarīgi ir paredzēt noteikumus attiecībā uz dalībnieku skaitu un to reģistrācijas vietu.

| (10) | Ir lietderīgi paredzēt, ka pamatprogrammā var piedalīties jebkura juridiska vienība, kas izpildījusi obligātos nosacījumus. Līdzdalībai, kas pārsniedz obligātos nosacījumus, būtu jānodrošina attiecīgās netiešās darbības efektīva īstenošana. |
| --- | --- |

(10)

Ir lietderīgi paredzēt, ka pamatprogrammā var piedalīties jebkura juridiska vienība, kas izpildījusi obligātos nosacījumus. Līdzdalībai, kas pārsniedz obligātos nosacījumus, būtu jānodrošina attiecīgās netiešās darbības efektīva īstenošana.

| (11) | Septītajā pamatprogrammā būtu jārosina iesaistīties starptautiskās organizācijas, kuru uzdevums ir attīstīt sadarbību pētniecības jomā Eiropā un kuru locekļi galvenokārt ir dalībvalstis vai asociētās valstis. |
| --- | --- |

(11)

Septītajā pamatprogrammā būtu jārosina iesaistīties starptautiskās organizācijas, kuru uzdevums ir attīstīt sadarbību pētniecības jomā Eiropā un kuru locekļi galvenokārt ir dalībvalstis vai asociētās valstis.

| (12) | Padomes Lēmums 2001/822/EK (2001. gada 27. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu (Aizjūras asociācijas lēmums) (10) paredz, ka aizjūras zemju un teritoriju juridiskas personas ir tiesīgas piedalīties Septītajā pamatprogrammā. |
| --- | --- |

(12)

Padomes Lēmums 2001/822/EK (2001. gada 27. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu (Aizjūras asociācijas lēmums) (10) paredz, ka aizjūras zemju un teritoriju juridiskas personas ir tiesīgas piedalīties Septītajā pamatprogrammā.

| (13) | Saskaņā ar starptautiskās sadarbības mērķiem, kas noteikti Līguma 164. un 170. pantā, būtu jāparedz gan trešās valstīs dibinātu juridisku vienību, gan starptautisku organizāciju līdzdalība. Tomēr ir lietderīgi izvirzīt nosacījumu, ka šāda līdzdalība jāattaisno ar minēto organizāciju lielāku devumu Septītajā pamatprogramma izvirzīto mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar starptautiskās sadarbības mērķiem, kas noteikti Līguma 164. un 170. pantā, būtu jāparedz gan trešās valstīs dibinātu juridisku vienību, gan starptautisku organizāciju līdzdalība. Tomēr ir lietderīgi izvirzīt nosacījumu, ka šāda līdzdalība jāattaisno ar minēto organizāciju lielāku devumu Septītajā pamatprogramma izvirzīto mērķu sasniegšanā.

| (14) | Saskaņā ar iepriekšminētajiem mērķiem jāparedz noteikumi un nosacījumi Kopienas finansējuma piešķiršanai netiešu darbību dalībniekiem. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar iepriekšminētajiem mērķiem jāparedz noteikumi un nosacījumi Kopienas finansējuma piešķiršanai netiešu darbību dalībniekiem.

| (15) | Dalībnieku vajadzībām būtu jānodrošina efektīva un vienmērīga pāreja no izmaksu aprēķināšanas režīma, ko izmantoja Sestajā pamatprogrammā. Tādēļ Septītās pamatprogrammas uzraudzības procesā būtu jāseko, kā šī pārmaiņa ietekmē budžetu, it īpaši attiecībā uz tās ietekmi uz administratīvo slogu dalībniekiem. |
| --- | --- |

(15)

Dalībnieku vajadzībām būtu jānodrošina efektīva un vienmērīga pāreja no izmaksu aprēķināšanas režīma, ko izmantoja Sestajā pamatprogrammā. Tādēļ Septītās pamatprogrammas uzraudzības procesā būtu jāseko, kā šī pārmaiņa ietekmē budžetu, it īpaši attiecībā uz tās ietekmi uz administratīvo slogu dalībniekiem.

| (16) | Lai reglamentētu priekšlikumu iesniegšanu, novērtēšanu un atlasi, dotāciju piešķiršanu, kā arī prasību procedūras dalībniekiem, Komisijai jāparedz sīkāki noteikumi un procedūras papildus tām, kas noteiktas Finanšu regulā un tās īstenošanas noteikumos, un šajā regulā. Jo īpaši svarīgi ir paredzēt noteikumus, kas reglamentē neatkarīgu ekspertu piesaistīšanu. |
| --- | --- |

(16)

Lai reglamentētu priekšlikumu iesniegšanu, novērtēšanu un atlasi, dotāciju piešķiršanu, kā arī prasību procedūras dalībniekiem, Komisijai jāparedz sīkāki noteikumi un procedūras papildus tām, kas noteiktas Finanšu regulā un tās īstenošanas noteikumos, un šajā regulā. Jo īpaši svarīgi ir paredzēt noteikumus, kas reglamentē neatkarīgu ekspertu piesaistīšanu.

| (17) | Lai reglamentētu Septītās pamatprogrammas netiešo darbību dalībnieku finansiālās dzīvotspējas un tiesiskās stabilitātes novērtēšanu, Komisijai ir lietderīgi arī paredzēt sīkākus noteikumus un procedūras papildus tām, kas noteiktas Finanšu regulā un tās īstenošanas noteikumos. Šādiem noteikumiem ir jānodrošina pareizs līdzsvars starp Kopienas finanšu interešu aizsardzību un juridisku personu līdzdalības vienkāršošanu un atvieglošanu Septītajā pamatprogrammā. |
| --- | --- |

(17)

Lai reglamentētu Septītās pamatprogrammas netiešo darbību dalībnieku finansiālās dzīvotspējas un tiesiskās stabilitātes novērtēšanu, Komisijai ir lietderīgi arī paredzēt sīkākus noteikumus un procedūras papildus tām, kas noteiktas Finanšu regulā un tās īstenošanas noteikumos. Šādiem noteikumiem ir jānodrošina pareizs līdzsvars starp Kopienas finanšu interešu aizsardzību un juridisku personu līdzdalības vienkāršošanu un atvieglošanu Septītajā pamatprogrammā.

| (18) | Šajā kontekstā Finanšu regula un tās īstenošanas noteikumi, kā arī Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (11) cita starpā reglamentē Kopienas finanšu interešu aizsardzību, cīņu pret krāpšanu un pārkāpumiem, Komisijai piekritīgo summu atgūšanas procedūru, izslēgšanu no līgumu slēgšanas un dotāciju piešķiršanas procedūrām un ar to saistītās sankcijas, kā arī Komisijas un Revīzijas palātas veiktās revīzijas, pārbaudes un inspekcijas saskaņā ar Līguma 248. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(18)

Šajā kontekstā Finanšu regula un tās īstenošanas noteikumi, kā arī Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (11) cita starpā reglamentē Kopienas finanšu interešu aizsardzību, cīņu pret krāpšanu un pārkāpumiem, Komisijai piekritīgo summu atgūšanas procedūru, izslēgšanu no līgumu slēgšanas un dotāciju piešķiršanas procedūrām un ar to saistītās sankcijas, kā arī Komisijas un Revīzijas palātas veiktās revīzijas, pārbaudes un inspekcijas saskaņā ar Līguma 248. panta 2. punktu.

| (19) | Ir svarīgi, lai visi dalībnieki bez nepamatotas kavēšanās saņemtu Kopienas finanšu ieguldījumu. |
| --- | --- |

(19)

Ir svarīgi, lai visi dalībnieki bez nepamatotas kavēšanās saņemtu Kopienas finanšu ieguldījumu.

| (20) | Nolīgumos, kas noslēgti par katru darbību, jāparedz uzraudzība un finanšu kontrole, ko veic Komisija vai Komisijas pilnvarots pārstāvis, kā arī revīzijas, ko veic Revīzijas palāta, pārbaudes uz vietas, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), saskaņā ar Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (12) noteikto kārtību. |
| --- | --- |

(20)

Nolīgumos, kas noslēgti par katru darbību, jāparedz uzraudzība un finanšu kontrole, ko veic Komisija vai Komisijas pilnvarots pārstāvis, kā arī revīzijas, ko veic Revīzijas palāta, pārbaudes uz vietas, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), saskaņā ar Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (12) noteikto kārtību.

| (21) | Komisijai būtu jāuzrauga gan netiešās darbības, ko veic Septītās pamatprogrammas ietvaros, gan tās, ko veic Septītās pamatprogrammas un tās īpašo programmu ietvaros. Lai nodrošinātu efektīvu un saskaņotu netiešu darbību uzraudzību un novērtēšanu, Komisijai būtu jāizveido un jāuztur atbilstīga informācijas sistēma. |
| --- | --- |

(21)

Komisijai būtu jāuzrauga gan netiešās darbības, ko veic Septītās pamatprogrammas ietvaros, gan tās, ko veic Septītās pamatprogrammas un tās īpašo programmu ietvaros. Lai nodrošinātu efektīvu un saskaņotu netiešu darbību uzraudzību un novērtēšanu, Komisijai būtu jāizveido un jāuztur atbilstīga informācijas sistēma.

| (22) | Septītajā pamatprogrammā būtu jāatspoguļo un jāatbalsta pamatprincipi, kas izklāstīti Eiropas Hartā par pētniekiem un Rīcības kodeksā par pētnieku pieņemšanu darbā (13), ievērojot to brīvprātīgo raksturu. |
| --- | --- |

(22)

Septītajā pamatprogrammā būtu jāatspoguļo un jāatbalsta pamatprincipi, kas izklāstīti Eiropas Hartā par pētniekiem un Rīcības kodeksā par pētnieku pieņemšanu darbā (13), ievērojot to brīvprātīgo raksturu.

| (23) | Ar pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumiem būtu jānodrošina, ka dalībnieki attiecīgā gadījumā aizsargā darbībās radīto intelektuālo īpašumu, kā arī izmanto un izplata minētos rezultātus. |
| --- | --- |

(23)

Ar pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumiem būtu jānodrošina, ka dalībnieki attiecīgā gadījumā aizsargā darbībās radīto intelektuālo īpašumu, kā arī izmanto un izplata minētos rezultātus.

| (24) | Ievērojot īpašnieku tiesības uz intelektuālo īpašumu, šie noteikumi būtu jāizstrādā tā, lai nodrošinātu dalībnieku un attiecīgā gadījumā to dalībvalstī vai asociētā valstī izveidotu saistītu juridisko personu piekļuvi informācijai, kas ieguldīta projektā, un zināšanām, kas rodas projektā veiktajos pētījumos, tādā mērā, kas nepieciešams, lai veiktu pētniecisko darbu vai izmantotu radītās zināšanas. |
| --- | --- |

(24)

Ievērojot īpašnieku tiesības uz intelektuālo īpašumu, šie noteikumi būtu jāizstrādā tā, lai nodrošinātu dalībnieku un attiecīgā gadījumā to dalībvalstī vai asociētā valstī izveidotu saistītu juridisko personu piekļuvi informācijai, kas ieguldīta projektā, un zināšanām, kas rodas projektā veiktajos pētījumos, tādā mērā, kas nepieciešams, lai veiktu pētniecisko darbu vai izmantotu radītās zināšanas.

| (25) | Tiks atcelts Sestajā pamatprogrammā paredzētais pienākums konkrētiem dalībniekiem uzņemties finansiālu atbildību par saviem partneriem viena konsorcija ietvaros. Šajā sakarā būtu jāizveido Komisijas pārvaldīts dalībnieku garantijas fonds, lai segtu Komisijai piekritīgās summas, ko nav atmaksājuši partneri, kuri nepilda saistības. Aizsargājot Kopienas finanšu intereses atbilstīgi Septītajai pamatprogrammai, šāda pieeja it īpaši vienkāršos un atvieglos MVU līdzdalību. |
| --- | --- |

(25)

Tiks atcelts Sestajā pamatprogrammā paredzētais pienākums konkrētiem dalībniekiem uzņemties finansiālu atbildību par saviem partneriem viena konsorcija ietvaros. Šajā sakarā būtu jāizveido Komisijas pārvaldīts dalībnieku garantijas fonds, lai segtu Komisijai piekritīgās summas, ko nav atmaksājuši partneri, kuri nepilda saistības. Aizsargājot Kopienas finanšu intereses atbilstīgi Septītajai pamatprogrammai, šāda pieeja it īpaši vienkāršos un atvieglos MVU līdzdalību.

| (26) | Šīs regulas darbības joma neietver Kopienas ieguldījumus kopuzņēmumā vai citā struktūrā, kas izveidota saskaņā ar Līguma 171. pantu vai Līguma 169. pantu. |
| --- | --- |

(26)

Šīs regulas darbības joma neietver Kopienas ieguldījumus kopuzņēmumā vai citā struktūrā, kas izveidota saskaņā ar Līguma 171. pantu vai Līguma 169. pantu.

| (27) | Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. |
| --- | --- |

(27)

Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.

| (28) | Kopiena var piešķirt dotācijas Eiropas Investīciju bankai (EIB), lai veicinātu privātā sektora ieguldījumus plašās PTA darbībās, kas ir tiesīgas pretendēt uz Kopienas finansējumu, lai palielinātu bankas riska pārvaldības iespējas, tādējādi panākot (i) lielāku EIB aizdevumu apjomu zināmam riska līmenim un (ii) riskantāku PTA darbību finansēšanu Eiropā, kas nebūtu iespējams bez Kopienas atbalsta. |
| --- | --- |

(28)

Kopiena var piešķirt dotācijas Eiropas Investīciju bankai (EIB), lai veicinātu privātā sektora ieguldījumus plašās PTA darbībās, kas ir tiesīgas pretendēt uz Kopienas finansējumu, lai palielinātu bankas riska pārvaldības iespējas, tādējādi panākot (i) lielāku EIB aizdevumu apjomu zināmam riska līmenim un (ii) riskantāku PTA darbību finansēšanu Eiropā, kas nebūtu iespējams bez Kopienas atbalsta.

| (29) | Kopiena var sniegt finanšu atbalstu, kā paredzēts Finanšu regulā, cita starpā izmantojot:






  a) | valsts iepirkumus, līgumā nosakot cenu precēm vai pakalpojumiem, kas izraudzīti, pamatojoties uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus; |
| --- | --- | --- |

(29)

Kopiena var sniegt finanšu atbalstu, kā paredzēts Finanšu regulā, cita starpā izmantojot:

a)

valsts iepirkumus, līgumā nosakot cenu precēm vai pakalpojumiem, kas izraudzīti, pamatojoties uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus;

| b) | dotācijas; |
| --- | --- |

b)

dotācijas;

| c) | dalību organizācijā, maksājot biedru naudu; |
| --- | --- |

c)

dalību organizācijā, maksājot biedru naudu;

| d) | honorārus neatkarīgiem ekspertiem, kā norādīts šīs regulas 17. pantā, |
| --- | --- |

d)

honorārus neatkarīgiem ekspertiem, kā norādīts šīs regulas 17. pantā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I nodaļa

Ievada noteikumi

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu, kā arī citu juridisku vienību līdzdalībai darbībās, ko viens vai vairāki dalībnieki veic, izmantojot finansēšanas shēmas, kas norādītas III pielikuma a) daļā Lēmumā .../..., ar ko izveido Septīto pamatprogrammu, še turpmāk “netiešas darbības”.

Atbilstīgi noteikumiem, kas iekļauti Regulā (EK/Euratom) Nr. 1605/2002, še turpmāk “Finanšu regula”, un Regulā (EK/Euratom) Nr. 2342/2002, še turpmāk “īstenošanas noteikumi”, tajā paredzēti arī nosacījumi attiecībā uz Kopienas finanšu ieguldījumu Septītās pamatprogrammas netiešās darbībās.

Kas attiecas uz Septītajā pamatprogrammā veikto pētījumu rezultātiem, šajā regulā paredzēti noteikumi jaunu zināšanu izpaušanai ar jebkādiem piemērotiem līdzekļiem, izņemot tos, kas saistīti ar minēto jauno zināšanu aizsardzības formalitātēm, bet ietverot jaunu zināšanu publicēšanu jebkuros datu nesējos, še turpmāk “izplatīšana”.

Papildus ir paredzēti noteikumi tiešai vai netiešai jauno zināšanu lietošanai turpmākos pētījumos, izņemot tajos, ko veic attiecīgās netiešās darbības ietvaros, vai kāda produkta vai metodes izstrādē, izveidē un pārdošanā, vai pakalpojuma izveidē un sniegšanā, še turpmāk “izmantošana”.

Attiecībā gan uz jaunām, gan iepriekš uzkrātām zināšanām šajā regulā paredzēti noteikumi saistībā ar atļaujām un lietotāju tiesībām izmantot minētās zināšanas, še turpmāk “piekļuves tiesības”.

2. pants

Definīcijas

Papildus Finanšu regulā un tās īstenošanas noteikumos iekļautajām definīcijām šajā regulā piemēro šādas definīcijas.

| 1) | “Juridiska vienība” ir jebkura fiziska persona vai juridiska persona, kura izveidota saskaņā ar valsts tiesību aktiem tās izveides vietā vai saskaņā ar Kopienas vai starptautiskajām tiesībām, kurai ir juridiskas personas statuss un kura drīkst, rīkojoties savā vārdā, īstenot tiesības un būt par saistību subjektu. Fizisku personu gadījumā tiek uzskatīts, ka atsauce uz dibināšanu attiecas uz pastāvīgo dzīvesvietu. |
| --- | --- |

1)

“Juridiska vienība” ir jebkura fiziska persona vai juridiska persona, kura izveidota saskaņā ar valsts tiesību aktiem tās izveides vietā vai saskaņā ar Kopienas vai starptautiskajām tiesībām, kurai ir juridiskas personas statuss un kura drīkst, rīkojoties savā vārdā, īstenot tiesības un būt par saistību subjektu. Fizisku personu gadījumā tiek uzskatīts, ka atsauce uz dibināšanu attiecas uz pastāvīgo dzīvesvietu.

| 2) | “Saistītā vienība” ir juridiska vienība, kuru tieši vai netieši kontrolē kāds dalībnieks vai kurai ar kādu dalībnieku ir kopīgs tiešs vai netiešs kontrolētājs; kontrole var izpausties jebkurā no veidiem, kas norādīti 6. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

2)

“Saistītā vienība” ir juridiska vienība, kuru tieši vai netieši kontrolē kāds dalībnieks vai kurai ar kādu dalībnieku ir kopīgs tiešs vai netiešs kontrolētājs; kontrole var izpausties jebkurā no veidiem, kas norādīti 6. panta 2. punktā.

| 3) | “Taisnīgi un saprātīgi nosacījumi” ir piemēroti nosacījumi, tostarp iespējamie finansiālie nosacījumi, ņemot vērā piekļuves pieprasījuma specifiskos apstākļus, piemēram, iepriekš uzkrāto zināšanu vai jauno zināšanu, kurām pieprasīta piekļuve, reālo vai potenciālo vērtību un/vai apjomu, ilgumu vai citas paredzētā izmantojuma īpatnības. |
| --- | --- |

3)

“Taisnīgi un saprātīgi nosacījumi” ir piemēroti nosacījumi, tostarp iespējamie finansiālie nosacījumi, ņemot vērā piekļuves pieprasījuma specifiskos apstākļus, piemēram, iepriekš uzkrāto zināšanu vai jauno zināšanu, kurām pieprasīta piekļuve, reālo vai potenciālo vērtību un/vai apjomu, ilgumu vai citas paredzētā izmantojuma īpatnības.

| 4) | “Jaunas zināšanas” ir attiecīgajā netiešajā darbībā iegūti rezultāti, tostarp informācija, neatkarīgi no iespējas tos aizsargāt. Šie rezultāti ietver arī autortiesības, dizaina tiesības, patenta tiesības, augu šķirņu aizsardzības tiesības vai līdzīgus aizsardzības veidus. |
| --- | --- |

4)

“Jaunas zināšanas” ir attiecīgajā netiešajā darbībā iegūti rezultāti, tostarp informācija, neatkarīgi no iespējas tos aizsargāt. Šie rezultāti ietver arī autortiesības, dizaina tiesības, patenta tiesības, augu šķirņu aizsardzības tiesības vai līdzīgus aizsardzības veidus.

| 5) | “Iepriekš uzkrātas zināšanas” ir informācija, kas ir dalībnieku rīcībā pirms pievienošanās dotāciju nolīgumam, kā arī autortiesības un ar šādu informāciju saistītās tiesības uz citu intelektuālo īpašumu, par kurām pieteikumi to aizsardzībai saņemti pirms pievienošanās dotāciju nolīgumam, un kas ir nepieciešama, lai veiktu netiešo darbību vai izmantotu tās rezultātus. |
| --- | --- |

5)

“Iepriekš uzkrātas zināšanas” ir informācija, kas ir dalībnieku rīcībā pirms pievienošanās dotāciju nolīgumam, kā arī autortiesības un ar šādu informāciju saistītās tiesības uz citu intelektuālo īpašumu, par kurām pieteikumi to aizsardzībai saņemti pirms pievienošanās dotāciju nolīgumam, un kas ir nepieciešama, lai veiktu netiešo darbību vai izmantotu tās rezultātus.

| 6) | “Dalībnieks” juridiska vienība, kura dod ieguldījumu netiešajā darbībā un kurai ir tiesības un saistības attiecībā uz Kopienu saskaņā ar šīs regulas noteikumiem. |
| --- | --- |

6)

“Dalībnieks” juridiska vienība, kura dod ieguldījumu netiešajā darbībā un kurai ir tiesības un saistības attiecībā uz Kopienu saskaņā ar šīs regulas noteikumiem.

| 7) | “Pētniecības organizācija” ir juridiska vienība, kas ir bezpeļņas organizācija, kurai viens no darbības pamatmērķiem ir veikt pētījumus vai attīstīt tehnoloģijas. |
| --- | --- |

7)

“Pētniecības organizācija” ir juridiska vienība, kas ir bezpeļņas organizācija, kurai viens no darbības pamatmērķiem ir veikt pētījumus vai attīstīt tehnoloģijas.

| 8) | “Trešā valsts” ir valsts, kas nav dalībvalsts. |
| --- | --- |

8)

“Trešā valsts” ir valsts, kas nav dalībvalsts.

| 9) | “Asociētā valsts” ir trešā valsts, kas ar Kopienu noslēgusi starptautisku nolīgumu, saskaņā ar kura noteikumiem tā veic finanšu ieguldījumus Septītajā pamatprogrammā vai kādā tās daļā, vai kurš ir pamatā šādiem ieguldījumiem. |
| --- | --- |

9)

“Asociētā valsts” ir trešā valsts, kas ar Kopienu noslēgusi starptautisku nolīgumu, saskaņā ar kura noteikumiem tā veic finanšu ieguldījumus Septītajā pamatprogrammā vai kādā tās daļā, vai kurš ir pamatā šādiem ieguldījumiem.

| 10) | “Starptautiska organizācija” ir starpvaldību organizācija, kas nav Kopiena, kurai saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām ir juridiskas personas statuss, kā arī tāda specializēta aģentūra, ko nodibinājušas šādas starptautiskas organizācijas. |
| --- | --- |

10)

“Starptautiska organizācija” ir starpvaldību organizācija, kas nav Kopiena, kurai saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām ir juridiskas personas statuss, kā arī tāda specializēta aģentūra, ko nodibinājušas šādas starptautiskas organizācijas.

| 11) | “Starptautiska Eiropas interešu organizācija” ir starptautiska organizācija, kuras locekļu lielākā daļa ir dalībvalstis vai asociētās valstis un kuras galvenais mērķis ir veicināt sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā Eiropā. |
| --- | --- |

11)

“Starptautiska Eiropas interešu organizācija” ir starptautiska organizācija, kuras locekļu lielākā daļa ir dalībvalstis vai asociētās valstis un kuras galvenais mērķis ir veicināt sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā Eiropā.

| 12) | “Starptautiskās sadarbības partnervalsts” ir trešā valsts, ko Eiropas Komisija klasificē kā valsti, kurā ir zemi ienākumi, vidēji zemi ienākumi vai vidēji augsti ienākumi, un kas attiecīgi raksturota darba programmās. |
| --- | --- |

12)

“Starptautiskās sadarbības partnervalsts” ir trešā valsts, ko Eiropas Komisija klasificē kā valsti, kurā ir zemi ienākumi, vidēji zemi ienākumi vai vidēji augsti ienākumi, un kas attiecīgi raksturota darba programmās.

| 13) | “Sabiedriska organizācija” ir jebkura juridiska vienība, kas šādā statusā reģistrēta atbilstīgi valsts tiesību aktiem, vai starptautiska organizācija. |
| --- | --- |

13)

“Sabiedriska organizācija” ir jebkura juridiska vienība, kas šādā statusā reģistrēta atbilstīgi valsts tiesību aktiem, vai starptautiska organizācija.

| 14) | “MVU” ir mikro, mazie un vidējie uzņēmumi Ieteikuma Nr. 2003/361/EK 2003. gada 6. maija redakcijas nozīmē. |
| --- | --- |

14)

“MVU” ir mikro, mazie un vidējie uzņēmumi Ieteikuma Nr. 2003/361/EK 2003. gada 6. maija redakcijas nozīmē.

| 15) | “Darba programma” ir plāns, ko Komisija pieņēmusi īpašas programmas īstenošanai, kā norādīts Lēmuma .../... 3. pantā. |
| --- | --- |

15)

“Darba programma” ir plāns, ko Komisija pieņēmusi īpašas programmas īstenošanai, kā norādīts Lēmuma .../... 3. pantā.

| 16) | “Finansēšanas shēmas” ir Kopienas mehānismi netiešu darbību finansēšanai, kas paredzēti Lēmuma .../... III pielikuma a) daļā. |
| --- | --- |

16)

“Finansēšanas shēmas” ir Kopienas mehānismi netiešu darbību finansēšanai, kas paredzēti Lēmuma .../... III pielikuma a) daļā.

| 17) | “Konkrētas grupas” ir tās, kuru vajadzībām tiek veikti “pētījumi konkrētu grupu vajadzībām”, kas norādīti attiecīgajā programmā un/vai darba programmā. |
| --- | --- |

17)

“Konkrētas grupas” ir tās, kuru vajadzībām tiek veikti “pētījumi konkrētu grupu vajadzībām”, kas norādīti attiecīgajā programmā un/vai darba programmā.

| 18) | “PTA darbību veicējs” ir juridiska vienība, kas finansēšanas shēmās veic pētniecības vai tehnoloģiju attīstības pasākumus konkrētu grupu labā, kā norādīts Lēmuma .../... III pielikumā. |
| --- | --- |

18)

“PTA darbību veicējs” ir juridiska vienība, kas finansēšanas shēmās veic pētniecības vai tehnoloģiju attīstības pasākumus konkrētu grupu labā, kā norādīts Lēmuma .../... III pielikumā.

3. pants

Konfidencialitāte

Atbilstoši nosacījumiem, kas iekļauti dotāciju nolīgumā, apstiprinājuma vēstulē vai līgumā, Komisija un dalībnieki tur slepenībā datus, zināšanas un dokumentus, par kuriem saņemta informācija, ka tie ir konfidenciāli.

II nodaļa

Līdzdalība

1. IEDAĻA

Obligātie nosacījumi

4. pants

Vispārīgie principi

1.   Ikviens uzņēmums, universitāte vai pētniecības centrs, vai arī kāda cita juridiska vienība, kas reģistrēta dalībvalstī, asociētā valstī vai trešā valstī, var piedalīties netiešā darbībā, ja ir izpildīti šajā nodaļā paredzētie obligātie nosacījumi, tostarp nosacījumi, kas izvirzīti saskaņā ar 12. pantu.

Tomēr attiecībā uz 5. panta 1. punktā, 7., 8. vai 9. pantā minētajām netiešām darbībām, kuru obligātos līdzdalības nosacījumus var izpildīt arī tad, ja tajās nepiedalās dalībvalstī dibināta juridiska vienība, šādai līdzdalībai noteikti jāveicina Līguma 163. un 164. pantā noteikto mērķu sasniegšana.

2.   Eiropas Komisijas Kopīgais pētniecības centrs, še turpmāk “KPC”, var piedalīties netiešās darbībās, pamatojoties uz tiem pašiem nosacījumiem un ar tām pašām tiesībām un pienākumiem kā dalībvalstī reģistrēta juridiska vienība.

5. pants

Obligātie nosacījumi

1.   Netiešo darbību obligātie nosacījumi ir šādi:

| a) | tajās jāpiedalās vismaz trim juridiskām vienībām, kuras reģistrētas kādā dalībvalstī vai asociētā valstī, pie kam katrai no tām jābūt reģistrētai citā dalībvalstī vai asociētā valstī; |
| --- | --- |

a)

tajās jāpiedalās vismaz trim juridiskām vienībām, kuras reģistrētas kādā dalībvalstī vai asociētā valstī, pie kam katrai no tām jābūt reģistrētai citā dalībvalstī vai asociētā valstī;

| b) | visām trim juridiskām vienībām jābūt neatkarīgām vienai no otras saskaņā ar 6. pantu. |
| --- | --- |

b)

visām trim juridiskām vienībām jābūt neatkarīgām vienai no otras saskaņā ar 6. pantu.

2.   Ja viens no dalībniekiem ir KPC vai starptautiska Eiropas interešu organizācija, vai saskaņā ar Kopienas tiesībām reģistrēta juridiska vienība, šā panta 1. punkta a) apakšpunkta nolūkā uzskata, ka minētās organizācijas reģistrētas dalībvalstī vai asociētā valstī, kas nav dalībvalsts vai asociēta valsts, kurā reģistrēti citi tās pašas darbības dalībnieki.

6. pants

Neatkarība

1.   Divas juridiskas vienības uzskata par neatkarīgām vienai no otras, ja neviena no tām nav pakļauta tiešai vai netiešai otras vienības kontrolei, vai arī tai pašai tiešai vai netiešai kontrolei, kam pakļauta otra vienība.

2.   Šā panta 1. punkta nolūkā kontrole var izpausties šādi:

| a) | tiešā vai netiešā veidā turot īpašumā vairāk nekā 50 % no attiecīgās juridiskās vienības izlaistā pamatkapitāla nominālvērtības vai pārvaldot šīs vienības dalībnieku vai asociēto partneru balsstiesību vairākumu; |
| --- | --- |

a)

tiešā vai netiešā veidā turot īpašumā vairāk nekā 50 % no attiecīgās juridiskās vienības izlaistā pamatkapitāla nominālvērtības vai pārvaldot šīs vienības dalībnieku vai asociēto partneru balsstiesību vairākumu;

| b) | tiešā vai netiešā veidā faktiski vai juridiski pārvaldot attiecīgās juridiskās vienības lēmumu pieņemšanas pilnvaras. |
| --- | --- |

b)

tiešā vai netiešā veidā faktiski vai juridiski pārvaldot attiecīgās juridiskās vienības lēmumu pieņemšanas pilnvaras.

3.   Tomēr par kontroles attiecībām neuzskata šādas attiecības starp juridiskām vienībām:

| a) | tā pati atklāta ieguldījumu sabiedrība, ieguldītājinstitūcija vai riska kapitāla sabiedrība tieši vai netieši pārvalda vairāk nekā 50 % no katras attiecīgās juridiskās vienības izlaistā pamatkapitāla nominālvērtības vai tās dalībnieku vai asociēto partneru balsstiesību vairākumu; |
| --- | --- |

a)

tā pati atklāta ieguldījumu sabiedrība, ieguldītājinstitūcija vai riska kapitāla sabiedrība tieši vai netieši pārvalda vairāk nekā 50 % no katras attiecīgās juridiskās vienības izlaistā pamatkapitāla nominālvērtības vai tās dalībnieku vai asociēto partneru balsstiesību vairākumu;

| b) | attiecīgās juridiskās vienības ir tās pašas sabiedriskās iestādes īpašumā vai pārraudzībā. |
| --- | --- |

b)

attiecīgās juridiskās vienības ir tās pašas sabiedriskās iestādes īpašumā vai pārraudzībā.

7. pants

Netiešas darbības konkrētiem sadarbības pasākumiem, kas paredzēti starptautiskās sadarbības partnervalstīm

Obligātie nosacījumi sadarbības projektiem konkrētiem sadarbības pasākumiem, kas paredzēti starptautiskās sadarbības partnervalstīm, kuras norādītas darba programmā, ir šādi:

| a) | tajos jāpiedalās vismaz četrām juridiskām vienībām; |
| --- | --- |

a)

tajos jāpiedalās vismaz četrām juridiskām vienībām;

| b) | vismaz divām no a) apakšpunktā minētajām juridiskajām vienībām jābūt reģistrētām dalībvalstī vai asociētā valstī, pie kam katrai no tām jābūt reģistrētai citā dalībvalstī vai asociētā valstī; |
| --- | --- |

b)

vismaz divām no a) apakšpunktā minētajām juridiskajām vienībām jābūt reģistrētām dalībvalstī vai asociētā valstī, pie kam katrai no tām jābūt reģistrētai citā dalībvalstī vai asociētā valstī;

| c) | vismaz divām no a) apakšpunktā minētajām juridiskajām vienībām jābūt reģistrētām starptautiskās sadarbības partnervalstī, pie kam katrai no tām jābūt reģistrētai citā starptautiskās sadarbības partnervalstī, ja darba programmā nav norādīts citādi; |
| --- | --- |

c)

vismaz divām no a) apakšpunktā minētajām juridiskajām vienībām jābūt reģistrētām starptautiskās sadarbības partnervalstī, pie kam katrai no tām jābūt reģistrētai citā starptautiskās sadarbības partnervalstī, ja darba programmā nav norādīts citādi;

| d) | visām četrām a) apakšpunktā minētajām juridiskām vienībām jābūt neatkarīgām vienai no otras saskaņā ar 6. pantu. |
| --- | --- |

d)

visām četrām a) apakšpunktā minētajām juridiskām vienībām jābūt neatkarīgām vienai no otras saskaņā ar 6. pantu.

8. pants

Koordinācijas un atbalsta pasākumi, kā arī pētnieku sagatavošana un profesionālā izaugsme

Vienas juridiskas vienības līdzdalība ir obligātais nosacījums koordinācijas un atbalsta pasākumiem, kā arī darbībām, kas paredzētas pētnieku sagatavošanai un profesionālajai izaugsmei.

Šā panta pirmo daļu nepiemēro, ja veikto darbību mērķis ir saskaņot pētniecības pasākumus.

9. pants

“Progresīvās” pētniecības projekti

Vienas dalībvalstī vai asociētā valstī reģistrētas juridiskas vienības līdzdalība ir obligātais nosacījums darbībām “progresīvās” pētniecības projektu atbalstam, ko finansē ar Eiropas Pētniecības padomes palīdzību.

10. pants

Vienīgie dalībnieki

Ja netiešās darbības obligātos nosacījumus izpilda vairākas juridiskas vienības, kas visas kopā veido vienu juridisku vienību, pēdējā var būt vienīgais netiešas darbības dalībnieks, ja vien tā ir reģistrēta dalībvalstī vai asociētā valstī.

11. pants

Trešās valstīs reģistrētas starptautiskas organizācijas un juridiskas vienības

Netiešās darbībās var piedalīties trešās valstīs reģistrētas starptautiskas organizācijas un juridiskas vienības, ja tās atbilst šajā nodaļā izklāstītajiem obligātajiem nosacījumiem, kā arī visiem nosacījumiem, kas norādīti īpašajās programmās vai attiecīgajās darba programmās.

12. pants

Papildu nosacījumi

Papildus šajā nodaļā izklāstītajiem obligātajiem nosacījumiem īpašajās programmās vai darba programmās var iekļaut nosacījumus attiecībā uz minimālo dalībnieku skaitu.

Atbilstīgi netiešās darbības veidam un mērķiem tajās var iekļaut arī papildu nosacījumus attiecībā uz dalībnieku veidu un attiecīgā gadījumā — to reģistrācijas vietu.

2. IEDAĻA

Kārtība

1. apakšiedaļa

Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus

13. pants

Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus

1.   Komisija aicina iesniegt priekšlikumus netiešām darbībām saskaņā ar attiecīgajās īpašajās programmās un darba programmās, kuras var ietvert uzaicinājumus konkrētām grupām, piemēram, MVU, noteiktajām prasībām.

Papildus publicēšanai, kas norādīta īstenošanas noteikumos, Komisija publisko uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus Septītās pamatprogrammas tīmekļa vietnēs, izmantojot īpašus informācijas kanālus, kā arī dalībvalstu un asociēto valstu izveidotajos kontaktpunktos.

2.   Attiecīgā gadījumā Komisija uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus norāda, ka dalībniekiem nav jānoslēdz konsorcija nolīgums.

3.   Uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus ir skaidri formulēti mērķi, lai nodrošinātu, ka pieteikumu iesniedzēji nepiesakās nevajadzīgi.

14. pants

Izņēmumi

Komisija neaicina iesniegt priekšlikumus attiecībā uz:

| a) | koordinācijas un atbalsta pasākumiem, ko jāveic īpašajā programmā vai darba programmās norādītām juridiskām personām, ja īpašajā programmā saskaņā ar īstenošanas noteikumiem ir atļauts atbalsta saņēmējus norādīt darba programmās; |
| --- | --- |

a)

koordinācijas un atbalsta pasākumiem, ko jāveic īpašajā programmā vai darba programmās norādītām juridiskām personām, ja īpašajā programmā saskaņā ar īstenošanas noteikumiem ir atļauts atbalsta saņēmējus norādīt darba programmās;

| b) | koordinācijas un atbalsta pasākumiem, ko veido preču vai pakalpojumu pirkums, kuru reglamentē Finanšu regulā izklāstītie noteikumi par valsts iepirkumu; |
| --- | --- |

b)

koordinācijas un atbalsta pasākumiem, ko veido preču vai pakalpojumu pirkums, kuru reglamentē Finanšu regulā izklāstītie noteikumi par valsts iepirkumu;

| c) | koordinācijas un atbalsta pasākumiem saistībā ar neatkarīgu ekspertu iecelšanu; |
| --- | --- |

c)

koordinācijas un atbalsta pasākumiem saistībā ar neatkarīgu ekspertu iecelšanu;

| d) | citiem pasākumiem, kas paredzēti Finanšu regulā vai tās īstenošanas noteikumos. |
| --- | --- |

d)

citiem pasākumiem, kas paredzēti Finanšu regulā vai tās īstenošanas noteikumos.

2. apakšiedaļa

Priekšlikumu novertēšana un izvēlēšanās un dotāciju piešķiršana

15. pants

Novērtēšana, atlase un dotāciju piešķiršana

1.   Komisija novērtē visus priekšlikumus, kas iesniegti, atsaucoties uz aicinājumu iesniegt priekšlikumus, pamatojoties uz novērtēšanas principiem un atlases un dotāciju piešķiršanas kritērijiem, kas izklāstīti īpašajā programmā un darba programmā.

| a) | Darba programmā var paredzēt īpašus kritērijus vai sniegt sīkākus norādījumus par kritēriju piemērošanu. “Sadarbības” un “spēju” programmām piemēro šādus kritērijus:






  — | zinātniskā un/vai tehnoloģiskā izcilība, |
| --- | --- | --- |

a)

Darba programmā var paredzēt īpašus kritērijus vai sniegt sīkākus norādījumus par kritēriju piemērošanu. “Sadarbības” un “spēju” programmām piemēro šādus kritērijus:

—

zinātniskā un/vai tehnoloģiskā izcilība,

| — | šo īpašo programmu mērķu atbilstība, |
| --- | --- |

—

šo īpašo programmu mērķu atbilstība,

| — | projekta rezultātu attīstīšanas, izplatīšanas un izmantošanas potenciālā ietekme, |
| --- | --- |

—

projekta rezultātu attīstīšanas, izplatīšanas un izmantošanas potenciālā ietekme,

| — | īstenošanas un pārvaldības kvalitāte un efektivitāte. |
| --- | --- |

—

īstenošanas un pārvaldības kvalitāte un efektivitāte.

| b) | “Cilvēku” programmai piemēro šādus kritērijus:






  — | zinātniskā un/vai tehnoloģiskā izcilība, |
| --- | --- | --- |

b)

“Cilvēku” programmai piemēro šādus kritērijus:

—

zinātniskā un/vai tehnoloģiskā izcilība,

| — | šīs īpašās programmas mērķu atbilstība, |
| --- | --- |

—

šīs īpašās programmas mērķu atbilstība,

| — | ierosinātāju (pētnieku/organizāciju) īpašības un īstenošanas spējas un to potenciāls turpmākai izaugsmei, |
| --- | --- |

—

ierosinātāju (pētnieku/organizāciju) īpašības un īstenošanas spējas un to potenciāls turpmākai izaugsmei,

| — | ierosinātā zinātniskās apmācības un/vai zināšanu nodošanas pasākuma kvalitāte. |
| --- | --- |

—

ierosinātā zinātniskās apmācības un/vai zināšanu nodošanas pasākuma kvalitāte.

| c) | Atbalstam “progresīvās” pētniecības pasākumiem “Ideju” programmā piemēro tikai izcilības kritēriju. Koordinācijas un atbalsta pasākumiem var piemērot ar projektu saistītus kritērijus. |
| --- | --- |

c)

Atbalstam “progresīvās” pētniecības pasākumiem “Ideju” programmā piemēro tikai izcilības kritēriju. Koordinācijas un atbalsta pasākumiem var piemērot ar projektu saistītus kritērijus.

Šajā sakarā darba programmās norāda novērtēšanas un izvēles kritērijus un var pievienot papildu prasības, koeficientus un limitus, vai sniegt sīkākus norādījumus par kritēriju piemērošanu.

2.   Neizvēlas tādus priekšlikumus, kas ir pretrunā ar ētikas pamatprincipiem vai kas neatbilst nosacījumiem, kuri izklāstīti darba programmā vai uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus. Šādus priekšlikumus var jebkurā laikā izslēgt no novērtēšanas, atlases un dotāciju piešķiršanas procedūras.

3.   Priekšlikumus klasificē pēc novērtēšanas rezultātiem. Finansējuma lēmumus pieņem, pamatojoties uz šo klasifikāciju.

16. pants

Iesniegšanas, novērtēšanas, atlases un dotāciju piešķiršanas procedūras

1.   Ja uzaicinājums iesniegt priekšlikumus nosaka divpakāpju novērtēšanas procedūru, tad novērtēšanā turpina piedalīties tikai pirmo pakāpi saskaņā ar novērtējumu pēc ierobežota kritēriju kopuma izgājušie priekšlikumi.

2.   Ja uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus paredzēta divpakāpju iesniegšanas procedūra, otrajā pakāpē pilnu priekšlikumu lūdz iesniegt vienīgi tiem iesniedzējiem, kuru priekšlikumi atbilst pirmās pakāpes novērtēšanas kritērijiem.

Visus iesniedzējus nekavējoties informē par novērtēšanas pirmās pakāpes rezultātiem.

3.   Komisija pieņem un publicē noteikumus, kas nosaka priekšlikumu iesniegšanas procedūru, kā arī ar to saistītās novērtēšanas, izvēles un piešķiršanas procedūras, un publicē norādījumus iesniedzējiem un vadlīnijas novērtētājiem. It īpaši tā nosaka detalizētus noteikumus iesniegšanas divpakāpju procedūrai (tostarp attiecībā uz pirmās pakāpes priekšlikumu apjomu un raksturu, kā arī attiecībā uz otrās pakāpes pilno priekšlikumu apjomu un raksturu), un noteikumus par divpakāpju novērtēšanas procedūru.

Komisija nosaka iesniedzēju kompensācijas procedūru un sniedz informāciju par to.

4.   Komisija pieņem un publicē noteikumus, lai nodrošinātu netiešo darbību dalībnieku pastāvēšanas un juridiskā statusa, kā arī to finansiālā stāvokļa vienotu pārbaudi.

Komisija neatkārto šādu pārbaudi, ja dalībnieka stāvoklis nav mainījies.

17. pants

Neatkarīgu ekspertu iecelšana

1.   Komisija ieceļ neatkarīgus ekspertus, kuri tai palīdz veikt priekšlikumu novērtēšanu.

Koordinācijas un atbalsta pasākumiem, kas minēti 14. pantā, neatkarīgus ekspertus ieceļ tikai tad, ja Komisija to uzskata par lietderīgu.

2.   Neatkarīgus ekspertus izvēlas, pamatojoties uz viņu prasmju un zināšanu atbilstību uzticētajiem uzdevumiem. Gadījumos, kad neatkarīgiem ekspertiem būs jāstrādā ar klasificētu informāciju, iecelšanai nepieciešama attiecīgas pakāpes drošības pielaide.

Lai izveidotu piemērotu kandidātu sarakstus, neatkarīgus ekspertus izraugās un atlasa, izsludinot konkursu fiziskām personām vai uzaicinājumu tādām attiecīgām organizācijām kā valsts pētniecības aģentūrām, pētniecības institūcijām vai uzņēmumiem.

Ja tas šķiet lietderīgi, Komisija izraugās tādas fiziskas personas ar atbilstošām prasmēm, kas nav iekļautas minētajos sarakstos.

Veidojot neatkarīgu ekspertu grupas, jāveic attiecīgi pasākumi, lai nodrošinātu saprātīgu dzimumu līdzsvaru.

“Progresīvās” pētniecības projektu gadījumā ekspertus, pamatojoties uz Eiropas Pētniecības padomes Zinātniskās padomes ieteikumu, ieceļ Komisija.

3.   Kad Komisija ieceļ neatkarīgu ekspertu, tā veic visus nepieciešamos pasākumus, lai minētais eksperts nenonāktu interešu konfliktā saistībā ar jautājumu, par ko viņam jāsniedz atzinums.

4.   Komisija pieņem apstiprinājuma vēstules paraugu, še turpmāk “apstiprinājuma vēstule”, kurā iekļauj apliecinājumu, ka neatkarīgais eksperts iecelšanas brīdī nav interešu konfliktā, un eksperta apņemšanos informēt Komisiju gadījumā, ja šāds konflikts rodas atzinuma sniegšanas vai pienākumu izpildes gaitā. Komisija sagatavo apstiprinājuma vēstuli, ko paraksta Kopiena un katrs neatkarīgais eksperts.

5.   Komisija reizi gadā publicē piemērotos plašsaziņas līdzekļos to neatkarīgo ekspertu sarakstu, kuri tai palīdzējuši Septītajā pamatprogrammā un katrā īpašajā programmā.

3. apakšiedaļa

Īstenošana un dotāciju nolīgumi

18. pants

Vispārīga informācija

1.   Dalībnieki īsteno netiešo darbību un tālab veic visus vajadzīgos un pamatotos pasākumus. Vienas un tās pašas netiešās darbības dalībnieki strādā solidāri Kopienas labā.

2.   Komisija izstrādā dotāciju nolīgumu starp Kopienu un dalībniekiem, pamatojoties uz 19. panta 8. punktā paredzēto paraugu un ņemot vērā attiecīgās finansēšanas shēmas īpatnības.

3.   Dalībnieki neuzņemas saistības, kas neatbilst dotāciju nolīgumam.

4.   Ja dalībnieks nepilda savas saistības attiecībā uz netiešās darbības tehnisko īstenošanu, pārēji dalībnieki izpilda dotāciju nolīgumā paredzēto, nesaņemot Kopienas papildu ieguldījumu, ja vien Komisija viņus nepārprotami neatbrīvo no šīm saistībām.

5.   Ja darbības īstenošana kļūst neiespējama vai arī ja dalībniekiem neizdodas to īstenot, Komisija nodrošina darbības izbeigšanu.

6.   Dalībnieki nodrošina, ka Komisija ir informēta par katru notikumu, kas varētu ietekmēt netiešās darbības īstenošanu vai skart Kopienas intereses.

7.   Ja tas paredzēts dotācijas nolīgumā, dalībnieki par noteiktu darba elementu izpildi var slēgt līgumus ar apakšuzņēmējiem.

8.   Komisija nosaka dalībnieku kompensācijas procedūru.

19. pants

Dotāciju nolīgumos iekļaujamie vispārīgie noteikumi

1.   Dotāciju nolīgumā nosaka dalībnieku tiesības un pienākumus attiecībā pret Kopienu saskaņā ar Lēmumu .../..., šo regulu, Finanšu regulu, tās īstenošanas noteikumiem, kā arī saskaņā ar Kopienas tiesību aktu vispārējiem principiem.

Saskaņā ar jau minētajiem nosacījumiem tajā nosaka arī tādu juridisku vienību tiesības un pienākumus, kas kļūst par jau uzsāktas netiešas darbības dalībniekiem.

2.   Attiecīgā gadījumā dotāciju nolīgumā paredz, kuru Kopienas finanšu ieguldījuma daļu piešķirs, pamatojoties uz attaisnoto izmaksu atlīdzināšanu, un kuru — pamatojoties uz vienotām likmēm (tostarp uz vienības pašizmaksas skalu) vai vienreizējiem maksājumiem.

3.   Dotāciju nolīgumā norāda, kādu konsorcija dalībnieku sastāva izmaiņu gadījumā nepieciešams iepriekš izsludināt konkursu.

4.   Dotāciju nolīgumā paredz regulāri Komisijai iesniegt progresa ziņojumus par attiecīgās netiešās darbības īstenošanu.

5.   Attiecīgā gadījumā dotāciju nolīgumā nosaka, ka Komisija iepriekš jāinformē par jebkuru plānotu jauno zināšanu īpašumtiesību nodošanu trešai personai.

6.   Ja dotāciju nolīgumā paredzēts, ka dalībniekiem jāveic darbības trešo personu labā, dalībnieki to dara zināmu plašai sabiedrībai un attiecīgo trešo personu noteikšanu, novērtēšanu un atlasi veic pārredzami, taisnīgi un objektīvi. Dotāciju nolīgumā nosaka kritērijus šādu trešo personu atlasei, ja tas paredzēts darba programmā. Komisija saglabā tiesības izteikt iebildumus pret trešo personu atlasi.

7.   Dotācijas nolīgumā var paredzēt dalībniekiem laika ierobežojumus dažādu šajā regulā minēto paziņojumu sniegšanai.

8.   Komisija saskaņā ar šo regulu un ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādā dotāciju nolīguma paraugu. Ja izrādās, ka dotāciju paraugnolīgumu nepieciešams ievērojami izmainīt, Komisija to pienācīgi un ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm pārskata.

9.   Dotāciju nolīguma paraugā atspoguļo vispārīgos principus, kas izklāstīti Eiropas Hartā par pētniekiem un Rīcības kodeksā par pētnieku pieņemšanu darbā. Tajā attiecīgi aplūkota atbilstība izglītībai visos līmeņos; gatavība un spēja sekmēt dialogu un debates par zinātniskiem jautājumiem un pētījumu rezultātiem plašākā sabiedrībā ārpus zinātnieku aprindām; darbības, kuru mērķis ir palielināt sieviešu lomu pētniecībā; un pasākumi, kuru pamatā ir pētījuma sociāli ekonomiskie aspekti.

10.   Dotāciju paraugnolīgums paredz, ka Komisija vai tās pilnvarots pārstāvis un Revīzijas palāta veic uzraudzību un finanšu kontroli.

20. pants

Noteikumi par piekļuves tiesībām, izplatīšanu un izmantošanu

1.   Dotāciju nolīgumā nosaka attiecīgās dalībnieku tiesības un pienākumus saistībā ar piekļuves tiesībām, izplatīšanu un izmantošanu, ciktāl minētās tiesības un panākumi nav noteikti šajā regulā.

Šim nolūkam tajā paredz iesniegt Komisijai jauno zināšanu izmantošanas un izplatīšanas plānu.

2.   Dotāciju nolīgumā var paredzēt nosacījumus, ar kādiem dalībnieki var iebilst pret tādu tehniskās darbības pārbaudi attiecībā uz jauno zināšanu izmantošanu un izplatīšanu, ko veic konkrēti Komisijas pilnvaroti pārstāvji.

21. pants

Noteikumi par nolīguma darbības izbeigšanu

Dotāciju nolīgumā paredz iemeslu tā darbības daļējai vai pilnīgai izbeigšanai, jo īpaši sakarā ar neatbilstību šai regulai, saistību neizpildi vai nolīguma laušanu, kā arī sekas dalībniekiem, ja kāds cits dalībnieks neievēro nolīguma saistības.

22. pants

Īpaši noteikumi

1.   Ja netiešas darbības veic esošu pētniecības infrastruktūru atbalstam un attiecīgā gadījumā arī jaunu pētniecības infrastruktūru atbalstam, dotāciju nolīgumā var paredzēt īpašus noteikumus attiecībā uz konfidencialitāti, publicitāti un piekļuves tiesībām, kā arī saistībām, kas varētu ietekmēt infrastruktūras lietotājus.

2.   Ja netiešas darbības veic pētnieku sagatavošanas un profesionālās izaugsmes atbalstam, dotāciju nolīgumā var paredzēt īpašus noteikumus attiecībā uz konfidencialitāti, piekļuves tiesībām un saistībām, kas attiecas uz pētniekiem, kuri gūst labumu no minētas darbības.

3.   Ja netiešas darbības veic drošības izpētes jomā, dotāciju nolīgumā var paredzēt īpašus nosacījumus, it īpaši attiecībā uz izmaiņām konsorcija sastāvā, konfidencialitāti, informācijas klasificēšanu un dalībvalstu informēšanu, piekļuves tiesībām, jauno zināšanu īpašumtiesību nodošanu un to izmantošanu.

4.   Attiecīgā gadījumā šādus īpašus noteikumus var iekļaut arī dotāciju nolīgumā, ko noslēdz par netiešām darbībām, kuras saistītas ar 3. punktā neminētiem drošības jautājumiem.

5.   “Progresīvās” pētniecības pasākumu gadījumā dotācijas nolīgumā var iekļaut īpašus nosacījumus attiecībā uz izplatīšanu.

23. pants

Parakstīšana un pievienošanās

Dotāciju nolīgums stājas spēkā pēc tam, kad to parakstījis koordinators un Komisija.

To piemēro katram dalībniekam, kas tam oficiāli pievienojies.

4. apakšiedaļa

Konsorciji

24. pants

Konsorcija nolīgumi

1.   Ja vien uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus nav noteikts citādi, visi dalībnieki, kas vēlas piedalīties netiešā darbībā, noslēdz nolīgumu, še turpmāk “konsorcija nolīgums”, ar ko cita starpā reglamentē:

| a) | konsorcija iekšējo organizāciju; |
| --- | --- |

a)

konsorcija iekšējo organizāciju;

| b) | Kopienas finanšu ieguldījuma sadali; |
| --- | --- |

b)

Kopienas finanšu ieguldījuma sadali;

| c) | noteikumus, kas papildina III nodaļā minētos noteikumus un dotāciju nolīguma noteikumus par izplatīšanu, izmantošanu un piekļuves tiesībām; |
| --- | --- |

c)

noteikumus, kas papildina III nodaļā minētos noteikumus un dotāciju nolīguma noteikumus par izplatīšanu, izmantošanu un piekļuves tiesībām;

| d) | iekšējo strīdu izšķiršanas kārtību, tostarp attiecībā saistībā ar pilnvaru pārkāpšanu; |
| --- | --- |

d)

iekšējo strīdu izšķiršanas kārtību, tostarp attiecībā saistībā ar pilnvaru pārkāpšanu;

| e) | atbildību, kompensāciju un konfidencialitātes nolīgumus starp dalībniekiem. |
| --- | --- |

e)

atbildību, kompensāciju un konfidencialitātes nolīgumus starp dalībniekiem.

2.   Komisija nosaka un publicē vadlīnijas par galvenajiem jautājumiem, kuriem dalībnieki var pievērsties savos konsorcija nolīgumos, tostarp noteikumus par MVU dalības veicināšanu.

25. pants

Koordinators

1.   Juridiskās vienības, kas vēlas piedalīties netiešā darbībā, no sava vidus izraugās vienu, kas darbojas kā koordinators, lai tas saskaņā ar šo regulu, Finanšu regulu, tās īstenošanas noteikumiem un dotāciju nolīgumu veiktu šādus uzdevumus:

| a) | pārraudzītu, kā dalībnieki ievēro savas saistības netiešajā darbībā; |
| --- | --- |

a)

pārraudzītu, kā dalībnieki ievēro savas saistības netiešajā darbībā;

| b) | pārbaudītu, vai dotāciju nolīgumā norādītās juridiskās vienības izpilda nepieciešamās formalitātes, lai pievienotos dotāciju nolīgumam; |
| --- | --- |

b)

pārbaudītu, vai dotāciju nolīgumā norādītās juridiskās vienības izpilda nepieciešamās formalitātes, lai pievienotos dotāciju nolīgumam;

| c) | saņemtu Kopienas finanšu ieguldījumu un sadalītu to saskaņā ar konsorcija un dotāciju nolīgumu; |
| --- | --- |

c)

saņemtu Kopienas finanšu ieguldījumu un sadalītu to saskaņā ar konsorcija un dotāciju nolīgumu;

| d) | uzturētu kārtībā ar Kopienas finanšu ieguldījumu saistīto uzskaiti un finanšu kontus, un informētu Komisiju par tā sadali saskaņā ar 24. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 36. pantu; |
| --- | --- |

d)

uzturētu kārtībā ar Kopienas finanšu ieguldījumu saistīto uzskaiti un finanšu kontus, un informētu Komisiju par tā sadali saskaņā ar 24. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 36. pantu;

| e) | būtu par starpnieku efektīvā un korektā saziņā starp dalībniekiem un regulāri ziņotu dalībniekiem un Komisijai par projekta gaitu. |
| --- | --- |

e)

būtu par starpnieku efektīvā un korektā saziņā starp dalībniekiem un regulāri ziņotu dalībniekiem un Komisijai par projekta gaitu.

2.   Koordinatoru norāda dotāciju nolīgumā.

3.   Jauna koordinatora iecelšanai vajadzīga Komisijas piekrišana rakstveidā.

26. pants

Izmaiņas konsorcijā

1.   Netiešas darbības dalībnieki var vienoties par jauna dalībnieka pievienošanos vai esoša dalībnieka izslēgšanu saskaņā ar konsorcija nolīguma attiecīgajiem noteikumiem.

2.   Ikviena juridiska vienība, kas iesaistās jau uzsāktā darbībā, pievienojas dotāciju nolīgumam.

3.   Īpašos gadījumos, ja tas paredzēts dotāciju nolīgumā, konsorcijs izsludina konkursu un nodrošina tam plašu reklāmu, izmantojot specializētos informācijas nesējus, jo īpaši Septītās pamatprogrammas tīmekļa vietnes, nozaru presi un brošūras, kā arī valstu kontaktpunktus, ko informācijai un atbalstam izveidojušas dalībvalstis un asociētās valstis.

Konsorcijs izvērtē piedāvājumus atbilstīgi kritērijiem, kas bija spēkā attiecībā uz sākotnējo darbību, un kopīgi ar neatkarīgiem ekspertiem, kurus konsorcijs iecēlis saskaņā ar attiecīgi 15. pantā un 17. pantā izklāstītajiem principiem.

4.   Konsorcijs paziņo Komisijai par visām ierosinātajām izmaiņām tā dalībnieku sastāvā, un Komisija var pret tām iebilst 45 dienu laikā pēc paziņojuma veikšanas.

Izmaiņām konsorcija sastāvā, kas saistītas ar ierosinājumiem veikt citas izmaiņas dotāciju nolīgumā, kuras nav tieši saistītas ar izmaiņām konsorcija sastāvā, nepieciešama Komisijas piekrišana rakstveidā.

5. apakšiedaļa

Programmu un netiešo darbību uzraudzība un novērtēšana un informacijas paziņošana

27. pants

Uzraudzība un novērtēšana

1.   Komisija uzrauga netiešo darbību īstenošanu, pamatojoties uz periodiskiem progresa ziņojumiem, ko iesniedz saskaņā ar 19. panta 4. punktu.

Jo īpaši Komisija uzrauga jauno zināšanu izmantošanas un izplatīšanas plāna īstenošanu, kas iesniegts saskaņā ar 20. panta 1. punkta otro daļu.

Šajā nolūkā Komisijai var palīdzēt neatkarīgi eksperti, kas iecelti saskaņā ar 17. pantu.

2.   Komisija izveido un uztur informācijas sistēmu, kas ļauj šo uzraudzību visā Septītajā pamatprogrammā veikt efektīvi un saskaņoti.

Saskaņā ar 3. pantu Komisija jebkurā piemērotā saziņas līdzeklī publicē informāciju par finansētajiem projektiem.

3.   Pamatprogrammas Lēmuma Nr. .../.../EK 7. pantā minētā uzraudzība un novērtēšana ietver ar šās regulas piemērošanu saistītos aspektus, it īpaši ietverot ar MVU saistītos aspektus, un attiecas uz izmaksu aprēķināšanas režīma izmaiņu ietekmi uz budžetu salīdzinājumā ar Sesto pamatprogrammu un tās ietekmi uz administratīvo slogu dalībniekiem.

4.   Komisija saskaņā ar 17. pantu ieceļ neatkarīgus ekspertus, kuri tai palīdz veikt Septītajā pamatprogrammā un tās īpašajās programmās paredzēto novērtēšanu un vajadzības gadījumā iepriekšējo pamatprogrammu novērtēšanu.

5.   Papildus Komisija var izveidot atbilstīgi 17. pantam ieceltu neatkarīgu ekspertu grupas, lai tās sniegtu konsultācijas par Kopienas pētniecības politikas izstrādi un īstenošanu.

28. pants

Informācija, kas jādara pieejama

1.   Komisija, pienācīgi ievērojot 3. pantu, pēc jebkuras dalībvalsts vai asociētās valsts pieprasījuma dara tai pieejamu jebkādu Komisijas rīcībā esošu noderīgu informāciju par jaunām zināšanām, kas gūtas, veicot pētījumus netiešas darbības ietvaros, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | attiecīgā informācija ir saistīta ar sabiedrisko kārtību; |
| --- | --- |

a)

attiecīgā informācija ir saistīta ar sabiedrisko kārtību;

| b) | dalībnieki nav norādījuši pamatotus un pietiekamus iemeslus attiecīgās informācijas neizpaušanai. |
| --- | --- |

b)

dalībnieki nav norādījuši pamatotus un pietiekamus iemeslus attiecīgās informācijas neizpaušanai.

2.   Informācijas nodošanu, ko veic atbilstīgi 1. punktam, nekādā gadījumā neuzskata par Komisijas vai dalībnieku tiesību vai pienākumu nodošanu informācijas saņēmējam.

Tomēr saņēmējam ar šāda veida informāciju jārīkojas kā ar slepenu informāciju, izņemot gadījumus, ja tā kļūst publiski pieejama vai dalībnieki to publisko, vai arī tā darīta zināma Komisijai, nenorādot ierobežojumus attiecībā uz tās konfidencialitāti.

3. IEDAĻA

Kopienas finanšu ieguldījums

1. apakšiedaļa

Tiesības saņemt finansējumu un dotāciju veidi

29. pants

Tiesības saņemt finansējumu

1.   Kopienas finanšu ieguldījumu var saņemt šādas juridiskās vienības, kuras piedalās netiešā darbībā:

| a) | juridiska vienība, kas reģistrēta dalībvalstī vai asociētā valstī vai izveidota saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

a)

juridiska vienība, kas reģistrēta dalībvalstī vai asociētā valstī vai izveidota saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem;

| b) | starptautiska Eiropas interešu organizācija; |
| --- | --- |

b)

starptautiska Eiropas interešu organizācija;

| c) | juridiska vienība, kas reģistrēta starptautiskās sadarbības partnervalstī. |
| --- | --- |

c)

juridiska vienība, kas reģistrēta starptautiskās sadarbības partnervalstī.

2.   Ja netiešā darbībā piedalās starptautiska organizācija, kas nav starptautiska Eiropas interešu organizācija, vai juridiska vienība, kas reģistrēta trešā valstī, kura nav asociētā valsts vai starptautiskās sadarbības partnervalsts, Kopienas finanšu ieguldījumu var piešķirt, ja izpildīts vismaz viens no šādiem nosacījumiem:

| a) | šāda iespēja paredzēta īpašajā programmā vai attiecīgajā darba programmā; |
| --- | --- |

a)

šāda iespēja paredzēta īpašajā programmā vai attiecīgajā darba programmā;

| b) | tas ir būtiski nepieciešams netiešās darbības veikšanai; |
| --- | --- |

b)

tas ir būtiski nepieciešams netiešās darbības veikšanai;

| c) | šāds finansējums ir paredzēts kādā divpusējā zinātnes un tehnoloģiju nolīgumā vai kādā citā nolīgumā, kas noslēgts starp Kopienu un valsti, kurā reģistrēta attiecīgā juridiskā vienība. |
| --- | --- |

c)

šāds finansējums ir paredzēts kādā divpusējā zinātnes un tehnoloģiju nolīgumā vai kādā citā nolīgumā, kas noslēgts starp Kopienu un valsti, kurā reģistrēta attiecīgā juridiskā vienība.

30. pants

Dotāciju veidi

1.   Kopienas finanšu ieguldījumu dotācijās, kas norādītas Lēmuma .../... III pielikuma a) daļā, piešķir, pamatojoties uz attaisnoto izmaksu pilnīgu vai daļēju atlīdzināšanu.

Tomēr Kopienas finanšu ieguldījumu var piešķirt, arī piemērojot vienotas likmes finansējumu, tostarp vienības pašizmaksas skalu, vienreizējus maksājumus vai arī kombinējot attaisnoto izmaksu atlīdzināšanu ar vienotās likmes finansējumu un vienreizējiem maksājumiem. Kopiena var sniegt finanšu ieguldījumu arī stipendiju vai naudas balvu veidā.

2.   Darba programmās un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus norāda attiecīgajās darbībās izmantojamo dotāciju veidus.

3.   Dalībnieki no starptautiskās sadarbības partnervalstīm var izvēlēties Kopienas finanšu ieguldījumu saņemt vienreizēja maksājuma veidā. Komisija attiecīgos vienreizējos maksājumus nosaka saskaņā ar Finanšu regulu.

31. pants

Attaisnoto izmaksu atlīdzināšana

1.   Dalībnieki līdzfinansē dotāciju finansētās netiešās darbības.

Kopienas finanšu ieguldījumus attaisnoto izmaksu atlīdzināšanai nevar būt darbības peļņas avots.

2.   Aprēķinot dotācijas maksājumu, ņem vērā ieņēmumus pasākuma īstenošanas beigās.

3.   Lai netiešas darbības īstenošanas laikā radušās izmaksas uzskatītu par attaisnotām, tām jāatbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | tām jābūt faktiskām; |
| --- | --- |

a)

tām jābūt faktiskām;

| b) | tām jārodas darbības laikā, izņemot izmaksas saistībā ar gala ziņojumiem, ja tādi paredzēti dotāciju nolīgumā; |
| --- | --- |

b)

tām jārodas darbības laikā, izņemot izmaksas saistībā ar gala ziņojumiem, ja tādi paredzēti dotāciju nolīgumā;

| c) | tām jābūt noteiktām atbilstīgi parastajiem grāmatvedības un vadības principiem un dalībnieku praksei un izmantotām vienīgi nolūkā īstenot netiešās darbības mērķus un sasniegt tās gaidāmos rezultātus atbilstīgi saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principiem; |
| --- | --- |

c)

tām jābūt noteiktām atbilstīgi parastajiem grāmatvedības un vadības principiem un dalībnieku praksei un izmantotām vienīgi nolūkā īstenot netiešās darbības mērķus un sasniegt tās gaidāmos rezultātus atbilstīgi saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principiem;

| d) | tām jābūt reģistrētām dalībnieka grāmatvedībā, izmaksātām, kā arī — trešās personas ieguldījuma gadījumā — reģistrētām trešās personas grāmatvedībā; |
| --- | --- |

d)

tām jābūt reģistrētām dalībnieka grāmatvedībā, izmaksātām, kā arī — trešās personas ieguldījuma gadījumā — reģistrētām trešās personas grāmatvedībā;

| e) | tajās nedrīkst būt iekļautas neattaisnotas izmaksas, jo īpaši skaidri nosakāmi netieši nodokļi, tostarp pievienotās vērtības nodoklis, nodevas, procentu maksājumi, rezerves iespējamiem turpmākiem zaudējumiem vai maksājumiem, izmaksas, kas saistītas ar kapitāla peļņu, izmaksas, kas deklarētas, radušās vai atlīdzinātas saistībā ar citu Kopienas projektu, parādi un parādu apkalpošanas izmaksas, pārmērīgi vai neapdomāti izdevumi, kā arī jebkuras citas izmaksas, kas neatbilst a) un d) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

e)

tajās nedrīkst būt iekļautas neattaisnotas izmaksas, jo īpaši skaidri nosakāmi netieši nodokļi, tostarp pievienotās vērtības nodoklis, nodevas, procentu maksājumi, rezerves iespējamiem turpmākiem zaudējumiem vai maksājumiem, izmaksas, kas saistītas ar kapitāla peļņu, izmaksas, kas deklarētas, radušās vai atlīdzinātas saistībā ar citu Kopienas projektu, parādi un parādu apkalpošanas izmaksas, pārmērīgi vai neapdomāti izdevumi, kā arī jebkuras citas izmaksas, kas neatbilst a) un d) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem.

Šā punkta a) apakšpunkta nolūkā var izmantot vidējās personāla izmaksas, ja tās atbilst dalībnieka vadības principiem un grāmatvedības praksei un īpaši neatšķiras no faktiskajām izmaksām.

4.   Lai gan Kopienas finanšu ieguldījumu aprēķina, atsaucoties uz netiešās darbības kopējām izmaksām, tās atlīdzina, pamatojoties uz katra dalībnieka paziņotajām izmaksām.

32. pants

Tiešās attaisnotās izmaksas un netiešās attaisnotās izmaksas

1.   Attaisnotās izmaksas veido izmaksas, kas tieši saistītas ar attiecīgo darbību, še turpmāk “tiešās attaisnotās izmaksas”, un attiecīgā gadījumā izmaksas, kas nav tieši saistītas ar attiecīgo darbību, bet radušās tiešā saistībā ar darbības tiešajām attaisnotajām izmaksām, še turpmāk “netiešās attaisnotās izmaksas”.

2.   Dalībnieku izmaksu atlīdzināšana pamatojas uz viņu tiešajām un netiešajām attaisnotajām izmaksām.

Saskaņā ar 31. panta 3. punkta c) apakšpunktu dalībnieks var izmantot netiešo attaisnoto izmaksu vienkāršotu aprēķinu metodi juridiskās vienības līmenī, ja tas atbilst tā parastajiem uzskaites un pārvaldības principiem un praksei. Principus, kas šajā gadījumā jāievēro, nosaka dotāciju paraugnolīgumā.

3.   Dotāciju nolīgumā var paredzēt, ka netiešās attaisnotās izmaksas atlīdzina līdz noteiktam maksimālajam procentuālajam īpatsvaram no tiešajām attaisnotajām izmaksām, neiekļaujot tiešās attaisnotās apakšlīguma izmaksas; jo īpaši tas attiecas uz koordinācijas un atbalsta pasākumiem, un attiecīgā gadījumā — uz pasākumiem pētnieku sagatavošanai un profesionālajai izaugsmei.

4.   Atkāpjoties no 2. punkta, netiešo attaisnoto izmaksu segšanai dalībnieks var izvēlēties vienotu likmi no viņa kopējām tiešajām attaisnotajām izmaksām, izņemot viņa tiešās attaisnotās apakšlīgumu vai trešo pušu kompensācijas izmaksas.

Komisija pienācīgu vienotu likmi nosaka, pamatojoties uz ciešu tuvinājumu attiecīgajām reālajām netiešajām izmaksām, saskaņā ar Finanšu regulu un tās īstenošanas noteikumiem.

5.   Bezpeļņas publiskās iestādes, vidējās un augstākās izglītības iestādes, pētniecības organizācijas un MVU, kas nespēj ticami noteikt to reālās netiešās izmaksas saistībā ar attiecīgo darbību, piedaloties pētniecības un tehnoloģiskās attīstības un demonstrējumu pasākumus ietverošās finansējuma shēmās, kā norādīts 33. pantā, var izvēlēties vienotu likmi 60 % apmērā no kopējām tiešajām attaisnotajām izmaksām saistībā ar dotācijām, kas piešķirtas saskaņā ar tiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, kuru termiņš beidzas pirms 2010. gada 1. janvāra.

Lai atvieglotu pāreju uz 2. punktā minētā vispārīgā principa pilnīgu piemērošanu, Komisija nosaka dotācijām, kas piešķirtas pēc uzaicinājumiem, kuru termiņš beidzas pēc 2009. gada 31. decembra, atbilstīga līmeņa vienotu likmi, kurai jābūt attiecīgo reālo netiešo izmaksu tuvinājumam, bet ne zemākai kā 40 %. Tā pamatā ir bezpeļņas publisko iestāžu, vidējās un augstākās izglītības iestāžu, pētniecības organizāciju un MVU, kas nespēj ticami noteikt to reālās netiešās izmaksas saistībā ar attiecīgo darbību, piedalīšanās novērtējums.

6.   Visas vienotās likmes nosaka dotāciju paraugnolīgumā.

33. pants

Finansējuma maksimālais apmērs

1.   Kopienas finanšu ieguldījums pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumos var sasniegt līdz 50 % no kopējām attaisnotajām izmaksām.

Tomēr tas var sasniegt arī līdz 75 % no kopējām attaisnotajām izmaksām, ja minētos pasākumus veic bezpeļņas sabiedriskas organizācijas, vidējās un augstākās izglītības iestādes, pētniecības organizācijas vai MVU.

Ar drošību saistītām pētniecības un tehnoloģiskās attīstības darbībām tas var sasniegt līdz 75 % gadījumā, ja attīsta iespējas tādās jomās, kuru tirgus izmērs ir ļoti ierobežots un pastāv komerciālas neveiksmes risks, vai paātrina aprīkojuma attīstīšanu, atbildot uz jauniem draudiem.

2.   Kopienas finanšu ieguldījums demonstrējumu pasākumos var sasniegt līdz 50 % no kopējām attaisnotajām izmaksām.

3.   Kopienas finanšu ieguldījums pasākumos, kas veikti progresīvās pētniecības darbību, koordinācijas un atbalsta pasākumu, kā arī pētnieku sagatavošanas un profesionālās izaugsmes pasākumu atbalstam, var sasniegt līdz 100 % no kopējām attaisnotajām izmaksām.

4.   Kopienas finanšu ieguldījums pārvaldības darbībām, tostarp finanšu pārskatu sertifikātiem un citiem pasākumiem, kas nav minēti 1., 2. un 3. punktā, var sasniegt līdz 100 % no kopējām attaisnotajām izmaksām.

Pārējie pasākumi, kas minēti šā punkta pirmajā daļā, cita starpā ietver mācības tādos pasākumos, kas nav iekļauti pētnieku sagatavošanas un profesionālās izaugsmes, koordinācijas, tīklu veidošanas un izplatīšanas finansēšanas shēmā.

5.   Lai noteiktu Kopienas finanšu ieguldījumu, šā panta 1. līdz 4. punktā ņem vērā attaisnotās izmaksas un ieņēmumus.

6.   Netiešām darbībām, kuras pilnībā finansē, izmantojot vienotas likmes finansējumu vai vienreizējus maksājumus, attiecīgi piemēro 1. līdz 5. punktu.

34. pants

Pārskats un attaisnoto izmaksu revīzija

1.   Komisijai iesniedz periodiskus pārskatus par attaisnotajām izmaksām, finanšu procentiem, kas iegūti no iepriekšējas finansēšanas, un ieņēmumiem saistībā ar attiecīgo netiešo darbību; attiecīgā gadījumā tos apliecina ar finanšu pārskatu sertifikātu atbilstīgi Finanšu regulai un tās īstenošanas noteikumiem.

Ja saistībā ar attiecīgo pasākumu tiek saņemts līdzfinansējums, par to ziņo Komisijai un attiecīgā gadījumā apliecina pasākuma beigās.

2.   Neatkarīgi no Finanšu regulas un tās īstenošanas noteikumiem finanšu pārskatu sertifikāts ir obligāts tikai tad, ja starpposma maksājumu un atlikušo maksājumu kopsumma dalībniekam netiešajai darbībai ir vismaz EUR 375 000.

Tomēr par netiešajām darbībām, kuras ilgst 2 gadus vai mazāk, no dalībnieka prasa ne vairāk kā vienu finanšu pārskatu sertifikātu projekta beigās.

Finanšu pārskatu sertifikātus neprasa par netiešajām darbībām, kuras pilnībā apmaksā ar vienreizējiem maksājumiem vai pēc vienotām likmēm.

3.   Ja darbību veic sabiedriskas iestādes, pētniecības organizācijas un augstākās un vidējās izglītības iestādes, 1. punktā paredzēto finanšu pārskatu sertifikātu var izsniegt kompetenta valsts amatpersona.

35. pants

Izcilības tīkli

1.   Darba programmā paredz izcilības tīkliem izmantojamo dotāciju veidus.

2.   Ja Kopienas finanšu ieguldījumu izcilības tīklos veic vienreizēja maksājuma veidā, to aprēķina atkarībā no izcilības tīklā iesaistīto pētnieku skaita un pasākuma ilguma. Vienreizējo maksājumu vienības vērtība ir EUR 23 500 vienam pētniekam gadā.

Komisija pielāgo minēto summu saskaņā ar Finanšu regulu un tās īstenošanas noteikumiem.

3.   Darba programmā nosaka minimālo dalībnieku skaitu un attiecīgā gadījumā arī pētnieku maksimālo skaitu, ko var izmantot par pamatu, aprēķinot vienreizējā maksājuma maksimālo apjomu. Tomēr attiecīgā gadījumā pasākumā var piedalīties dalībnieki, kuru līdzdalība pārsniedz augšējās robežas, kas izmantotas finanšu ieguldījuma noteikšanai.

4.   Maksājumus izmaksā periodiski pa daļām.

Minētos periodiskos daļu maksājumus veic atbilstīgi kopīgas darbības programmas pakāpeniskas īstenošanas novērtējumam, nosakot pētniecības resursu un spēju integrāciju, ņemot vērā ar konsorciju saskaņotos un dotāciju nolīgumā izklāstītos rādītājus.

2. apakšiedaļa

Maksājumi, sadale, atgūšana un garantijas

36. pants

Maksājumi un sadale

1.   Kopienas finanšu ieguldījumu dalībniekiem izmaksā ar koordinatora starpniecību bez nepamatotas kavēšanās.

2.   Koordinators veic uzskaiti, lai jebkurā laikā būtu iespējams noskaidrot, cik liela Kopienas līdzekļu daļa ir piešķirta katram dalībniekam.

Koordinators pēc pieprasījuma dara šo informāciju zināmu Komisijai.

37. pants

Atgūšana

Komisija saskaņā ar Finanšu regulu var pieņemt lēmumu par atgūšanu.

38. pants

Riska novēršanas mehānisms

1.   Katra dalībnieka finansiālā atbildība aprobežojas ar paša parādiem, ievērojot 2. līdz 5. punktu.

2.   Lai kontrolētu risku, kas saistīts ar Kopienai piekritīgo summu neatgūšanu, Komisija izveido un uztur dalībnieku garantijas fondu (še turpmāk “fonds”) saskaņā ar pielikumu.

Fonda gūtos finanšu ienākumus pievieno fondam un izmanto vienīgi pielikuma 3. punktā noteiktajiem mērķiem, neierobežojot 4. punktu.

3.   Netiešās darbības dalībnieka ieguldījums fondā dotācijas veidā nepārsniedz 5 % no Kopienas finansiālā ieguldījuma, kas paredzēts dalībniekam. Darbības beigās fondā ieguldīto summu ar koordinatora starpniecību atdot atpakaļ dalībniekam, ievērojot 4. punktu.

4.   Ja fonda gūtie ienākumi ir nepietiekami Kopienai piekritīgo summu segšanai, Komisija var atņemt no summas, kas jāatdod atpakaļ dalībniekam, ne vairāk kā vienu procentu no tam paredzētā Kopienas finansiālā ieguldījuma.

5.   Šā panta 4. punktā minēto atņemšanu nepiemēro: publiskām iestādēm, juridiskām vienībām, kuru līdzdalību netiešā darbībā garantē dalībvalsts vai asociētā valsts, kā arī augstākās un vidējās izglītības iestādēm;

6.   Komisija iepriekšēju finansiālā stāvokļa pārbaudi veic tikai koordinatoriem un dalībniekiem, kuri nav minēti 5. punktā un kuri piesakās uz Kopienas finansiālo ieguldījumu netiešā darbībā, kas pārsniedz EUR 500 000, ja vien nav ārkārtēju apstākļu, kad ir pienācīgs pamatojums apšaubīt šo dalībnieku finansiālo stāvokli, pamatojoties uz jau pieejamu informāciju.

7.   Fondu uzskata par pietiekamu garantiju saskaņā ar Finanšu regulu. No dalībniekiem nevar pieprasīt un tiem nevar piemērot nekādas papildu garantijas vai nodrošinājumu.

III nodaļa

Izplatīšana, izmantošana un piekļuves tiesības

1. IEDAĻA

Jaunas zināšanas

1. apakšiedaļa

Īpašumtiesības

39. pants

Īpašumtiesības uz jaunām zināšanām

1.   Jaunas zināšanas, kas iegūtas darbā, kurš veikts 3. punktā neminētās netiešās darbībās, ir tā dalībnieka īpašums, kurš veicis darbu, kurā gūtas šīs jaunās zināšanas.

2.   Ja dalībnieka darbinieki vai personāls, kas strādā viņa labā, ir tiesīgi pretendēt uz jaunām zināšanām, dalībnieks nodrošina iespēju izmantot šīs tiesības veidā, kas nav pretrunā ar dotāciju nolīgumā noteiktajām saistībām.

3.   Jaunas zināšanas ir Kopienas īpašums šādos gadījumos:

| a) | koordinācijas un atbalsta pasākumi, ko veido preču vai pakalpojumu pirkums, kuru reglamentē Finanšu regulā izklāstītie noteikumi par valsts iepirkumu; |
| --- | --- |

a)

koordinācijas un atbalsta pasākumi, ko veido preču vai pakalpojumu pirkums, kuru reglamentē Finanšu regulā izklāstītie noteikumi par valsts iepirkumu;

| b) | koordinācijas un atbalsta pasākumi, kas saistīti ar neatkarīgiem ekspertiem. |
| --- | --- |

b)

koordinācijas un atbalsta pasākumi, kas saistīti ar neatkarīgiem ekspertiem.

40. pants

Kopīgas īpašumtiesības uz jaunām zināšanām

1.   Ja vairāki dalībnieki ir kopīgi veikuši darbu, radot jaunas zināšanas, un ja viņu attiecīgo darba daļu nav iespējams precīzi nodalīt, tad šīs jaunās zināšanas ir viņu kopīpašums.

Viņi izstrādā nolīgumu attiecībā uz minētā kopīpašuma piešķiršanu un izmantošanas nosacījumiem atbilstīgi dotāciju nolīgumam.

2.   Ja vēl nav noslēgts kopīpašuma nolīgums, katrs no līdzīpašniekiem ir tiesīgs piešķirt trešām personām ekskluzīvas licences bez tiesībām izsniegt apakšlicences saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

| a) | par to iepriekš jāinformē pārējie līdzīpašnieki; |
| --- | --- |

a)

par to iepriekš jāinformē pārējie līdzīpašnieki;

| b) | pārējiem līdzīpašniekiem jāsaņem taisnīga un saprātīga atlīdzība. |
| --- | --- |

b)

pārējiem līdzīpašniekiem jāsaņem taisnīga un saprātīga atlīdzība.

3.   Komisija pēc pieprasījuma sniedz norādījumus par iespējamiem aspektiem, kas jāiekļauj kopīpašuma nolīgumā.

41. pants

Konkrētu grupu īpašumtiesības uz jaunām zināšanām

Ja pasākumus veic konkrētu grupu vajadzībām, nepiemēro 39. panta 1. punktu un 40. panta 1. punktu. Šādos gadījumos jaunas zināšanas ir to dalībnieku kopīpašums, kuri ir tās konkrētās grupas locekļi, kuras vajadzībām veic pasākumu, ja vien minētie dalībnieki nav vienojušies citādi.

Ja jauno zināšanu īpašnieki nav minētās grupas locekļi, viņi nodrošina, ka grupa saņem tiesības uz šīm jaunajām zināšanām, kas vajadzīgas, lai izmantotu un izplatītu šīs zināšanas saskaņā ar dotāciju nolikuma tehnisko pielikumu.

42. pants

Jauno zināšanu nodošana

1.   Jauno zināšanu īpašnieks var tās nodot jebkurai juridiskai personai saskaņā ar 43. panta 2. līdz 5. punktu.

2.   Ja dalībnieks nodod īpašumtiesības uz jaunajām zināšanām, tas nodod pēctecim arī savas saistības, kas attiecas uz šīm jaunajām zināšanām, tostarp saistības nodot tās katram nākamajam pēctecim, atbilstīgi dotāciju nolīgumam.

3.   Atbilstīgi savam pienākumam ievērot konfidencialitāti dalībnieks, ja tam jānodod piekļuves tiesības, iepriekš par to paziņo citiem tās pašas netiešās darbības dalībniekiem, sniedzot pietiekamu informāciju par jauno zināšanu nākamo īpašnieku, lai citi dalībnieki varētu izmantot savas piekļuves tiesības atbilstīgi dotāciju nolīgumam.

Tomēr citi dalībnieki, vienojoties rakstveidā, var atteikties no savām tiesībām saņemt iepriekšēju individuālu paziņojumu gadījumos, kad viens dalībnieks nodod savas īpašumtiesības īpaši noteiktai trešai personai.

4.   Saņemot paziņojumu saskaņā ar 2. punkta pirmo daļu, pārējie dalībnieki var iebilst pret jebkādu īpašumtiesību nodošanu, pamatojot to tādējādi, ka šāda nodošana neatgriezeniski ietekmēs viņu piekļuves tiesības.

Ja kāds no pārējiem dalībniekiem uzskatāmi parāda, ka viņu tiesības tiks neatgriezeniski ietekmētas, paredzētā nodošana nenotiek, līdz attiecīgie dalībnieki panāk savstarpēju vienošanos.

5.   Attiecīgā gadījumā, iekļaujot dotāciju nolīgumā papildu prasību, nosaka, ka Komisija iepriekš jāinformē par jebkuru plānotu īpašumtiesību vai jebkuru plānotu ekskluzīvas licences nodošanu trešai personai, kas ir izveidota trešā valstī, kura nav saistīta ar Septīto pamatprogrammu.

43. pants

Eiropas konkurētspējas un ētisko principu saglabāšana

Komisija var iebilst pret to, ka trešām personām, kas izveidotas ar Septīto pamatprogrammu nesaistītā trešā valstī, nodod īpašumtiesības uz jaunām zināšanām vai piešķir ekskluzīvu licenci attiecībā uz jaunām zināšanām, ja tā uzskata, ka tas nav saskaņā ar Eiropas ekonomikas konkurētspējas attīstīšanas interesēm vai nav saderīgs ar ētiskajiem principiem vai drošības apsvērumiem.

Šādos gadījumos īpašumtiesību nodošana vai ekskluzīvas licences piešķiršana nenotiek, ja vien Komisija nepārliecinās, ka tiks nodrošināta atbilstīga aizsardzība.

2. apakšiedaļa

Aizsardzība, publicēšāna, izplatīšana un izmantošana

44. pants

Jauno zināšanu aizsardzība

1.   Ja jaunās zināšanas ir iespējams izmantot industriāli vai komerciāli, to īpašniekam jānodrošina to pienācīga un efektīva aizsardzība, pienācīgi ņemot vērā attiecīgās viņa un citu netiešās darbības dalībnieku likumīgās intereses, jo īpaši komerciālās intereses.

Ja dalībnieks, kas nav jauno zināšanu īpašnieks, atsaucas uz savām likumīgajām interesēm, viņam jebkurā gadījumā jāpierāda, ka viņam var tikt nodarīts nesamērīgi liels kaitējums.

2.   Ja jaunās zināšanas var izmantot rūpniecībā un tirdzniecībā un ja to īpašnieks neaizsargā un nenodod tās citam dalībniekam, dalībvalstī vai asociētā valstī izveidota saistīta juridiska persona vai jebkura cita dalībvalstī izveidota trešā persona ar saistītajiem pienākumiem saskaņā ar 42. pantu nekādas izplatīšanas darbības nevar veikt, kamēr par to nav informēta Komisija.

Šādos gadījumos Komisija ar attiecīgā dalībnieka piekrišanu var pārņemt īpašumtiesības uz šīm jaunajām zināšanām un veikt pasākumus to adekvātai un efektīvai aizsardzībai. Attiecīgais dalībnieks var nedot piekrišanu tikai tad, ja viņš var uzskatāmi parādīt, ka viņa likumīgajām interesēm var tikt nodarīts nesamērīgi liels kaitējums.

45. pants

Kopienas finansiāla atbalsta apliecinājums

Visās publikācijās, dalībnieka vai viņa vārdā iesniegtos patentu pieteikumos, vai kā citādi veicot jauno zināšanu izplatīšanu, tekstā iekļauj apliecinājumu, kas var ietvert vizuālus līdzekļus, par to, ka attiecīgās jaunās zināšanas radītas ar Kopienas finansiāla atbalsta palīdzību.

Apliecinājuma nosacījumus paredz dotāciju nolīgumā.

46. pants

Izmantošana un izplatīšana

1.   Dalībnieks izmanto savā īpašumā esošās jaunās zināšanas vai arī nodrošina to izmantošanu.

2.   Katrs dalībnieks nodrošina, ka viņa īpašumā esošās jaunās zināšanas tiek iespējami ātri izplatītas. Ja dalībnieks šādi nerīkojas, Komisija var veikt minēto zināšanu izplatīšanu. Dotāciju nolīgumā šajā sakarā var noteikt termiņu.

3.   Izplatīšanas pasākumi ir saderīgi ar intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, konfidencialitātes prasībām un jauno zināšanu īpašnieka likumīgajām interesēm.

4.   Pirms ikviena izplatīšanas pasākuma par to informē pārējos attiecīgos dalībniekus.

Pēc paziņojuma saņemšanas ikviens no šiem dalībniekiem var iebilst, ja viņš uzskata, ka tā likumīgām interesēm, kas saistītas ar jaunajām vai uzkrātajām zināšanām, var tikt nodarīts nesamērīgi liels kaitējums. Šādos gadījumos izplatīšanas pasākums nevar notikt, ja vien netiek veikti atbilstīgi pasākumi likumīgo interešu aizsardzībai.

2. IEDAĻA

Piekļuves tiesibas iepriekš uzkrātām zināšanām un jaunām zināšanām

47. pants

Iepriekš uzkrātās zināšanas

Dalībnieki, vienojoties rakstveidā, var noteikt, kādas iepriekš uzkrātās zināšanas vajadzīgas netiešai darbībai, un attiecīgā gadījumā liegt piekļuvi konkrētām iepriekš uzkrātām zināšanām.

48. pants

Principi

1.   Visi pieprasījumi par piekļuves tiesībām iesniedzami rakstveidā.

2.   Ja vien jauno zināšanu vai iepriekš uzkrāto zināšanu īpašnieks nav piekritis citiem nosacījumiem, piekļuves tiesības neietver tiesības izdot apakšlicences.

3.   Ekskluzīvas licences attiecībā uz jaunajām zināšanām un iepriekš uzkrātajām zināšanām var piešķirt, ja visi dalībnieki rakstveidā apliecina atteikšanos no savām piekļuves tiesībām.

4.   Neskarot 3. punktā noteikto, jebkuru nolīgumu, kurā paredzēts nodot jauno zināšanu vai iepriekš uzkrāto zināšanu piekļuves tiesības dalībniekiem vai trešām personām, sagatavo tā, lai nodrošinātu, ka tiek saglabāta citu dalībnieku iespēja iegūt piekļuves tiesības.

5.   Neskarot 49. un 50. pantu, kā arī dotāciju nolīgumu, vienas darbības dalībnieki pēc iespējas drīzāk informē viens otru par jebkādiem ierobežojumiem attiecībā uz iepriekš uzkrāto zināšanu piekļuves tiesību piešķiršanu vai jebkādiem citiem ierobežojumiem, kas varētu ievērojami ietekmēt piekļuves tiesību piešķiršanu.

6.   Ja dalībnieks izbeidz savu līdzdalību netiešā darbībā, tas nekādā ziņā neietekmē viņa pienākumu piešķirt piekļuves tiesības pārējiem tās pašas darbības dalībniekiem atbilstīgi dotāciju nolīgumā izklāstītajiem nosacījumiem un noteikumiem.

49. pants

Piekļuves tiesības, lai īstenotu netiešas darbības

1.   Piekļuves tiesības jaunajām zināšanām citiem tās pašas netiešās darbības dalībniekiem piešķir, ja nepieciešams nodrošināt, ka šie dalībnieki var veikt viņu darbu attiecīgās netiešās darbības ietvaros.

Šādas piekļuves tiesības piešķir bez atlīdzības.

2.   Piekļuves tiesības iepriekš uzkrātajām zināšanām citiem tās pašas netiešās darbības dalībniekiem piešķir, ja nepieciešams nodrošināt, ka šie dalībnieki var veikt viņu darbu attiecīgās netiešās darbības ietvaros, ar nosacījumu, ka attiecīgais dalībnieks ir tiesīgs piešķirt piekļuves tiesības.

Šādas piekļuves tiesības piešķir bez atlīdzības, ja vien visi dalībnieki pirms pievienošanās dotāciju nolīgumam nav vienojušies citādi.

Tomēr PTA darbību veicēji piekļuves tiesības iepriekš uzkrātām zināšanām piešķir bez atlīdzības.

50. pants

Piekļuves tiesības, lai izmantotu zināšanas

1.   Vienas netiešās darbības dalībniekiem ir piekļuves tiesības jaunajām zināšanām, ja tās viņiem vajadzīgas savu jauno zināšanu izmantošanai.

Šādas piekļuves tiesības pēc vienošanās piešķir saskaņā ar taisnīgiem un saprātīgiem nosacījumiem vai bez atlīdzības.

2.   Vienas netiešās darbības dalībniekiem ir piekļuves tiesības iepriekš uzkrātajām zināšanām, ja tās viņiem vajadzīgas savu jauno zināšanu izmantošanai, ar nosacījumu, ka attiecīgais dalībnieks ir tiesīgs piešķirt piekļuves tiesības.

Šādas piekļuves tiesības pēc vienošanās piešķir saskaņā ar taisnīgiem un saprātīgiem nosacījumiem vai bez atlīdzības.

3.   Atbilstīgi 1. un 2. punktā noteiktajam dalībvalstī vai asociētā valstī izveidotai saistītai juridiskai personai arī ir piekļuves tiesības jaunajām vai uzkrātajām zināšanām saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kas attiecas uz dalībnieku, ar kuru šīs zināšanas ir saistītas, ja vien nav citādi noteikts dotāciju vai konsorcija nolīgumā;

4.   Pieprasījumu 1., 2. un 3. punktā minēto piekļuves tiesību saņemšanai var iesniegt vienu gadu pēc kāda no šādiem notikumiem:

| a) | netiešās darbības beigas; |
| --- | --- |

a)

netiešās darbības beigas;

| b) | attiecīgo iepriekš uzkrāto zināšanu vai jauno zināšanu īpašnieka līdzdalības izbeigšana. |
| --- | --- |

b)

attiecīgo iepriekš uzkrāto zināšanu vai jauno zināšanu īpašnieka līdzdalības izbeigšana.

Tomēr attiecīgie dalībnieki var vienoties par citu laikposmu.

5.   Ja visi attiecīgie īpašnieki piekrīt, PTA darbību veicējam tālākiem pētījumiem piešķir piekļuves tiesības jaunajām zināšanām saskaņā ar taisnīgiem un saprātīgiem nosacījumiem, par kuriem vienojas iepriekš.

6.   PTA darbību veicēji bez atlīdzības vai saskaņā ar taisnīgiem un saprātīgiem noteikumiem, par kuriem vienojas pirms dotāciju nolīguma parakstīšanas, piešķir piekļuves tiesības iepriekš uzkrātajām zināšanām, kas vajadzīgas, lai izmantotu netiešajā darbībā radītās jaunās zināšanas.

51. pants

Papildu nosacījumi attiecībā uz piekļuves tiesībām izmantošanai “progresīvās” pētniecības pasākumos un pasākumos konkrētu grupu vajadzībām

1.   Tās pašas progresīvās pētniecības darbības dalībniekiem ir bezmaksas piekļuves tiesības jaunajām un iepriekš uzkrātajām zināšanām darbības īstenošanai vai turpmākiem pētniecības pasākumiem.

Piekļuves tiesībām izmantošanai, ja netiek paredzēti turpmāki pētniecības pasākumi, jābūt bez atlīdzības, ja vien nav citādi noteikts dotāciju nolīgumā.

2.   Ja konkrēto grupu, kas gūst labumu no pasākuma, pārstāv juridiska vienība, kas piedalās pasākumā tās vietā, minētā juridiskā vienība var piešķirt apakšlicenci attiecībā uz jebkurām tai piešķirtām piekļuves tiesībām tiem šīs vienības dalībniekiem, kas ir reģistrēti dalībvalstī vai asociētā valstī.

IV nodaļa

Eiropas Investīciju banka

52. pants

1.   Kopiena var piešķirt ieguldījumu Eiropas Investīciju bankai (EIB), lai segtu to aizdevumu vai garantiju risku, ko EIB izsniedz Septītajā pamatprogrammā izvirzīto pētniecības mērķu atbalstam (Riska dalīšanas finanšu mehānisms).

2.   EIB piešķir minētos aizdevumus vai garantijas saskaņā ar taisnīguma, pārredzamības, neitralitātes un vienlīdzīgas attieksmes principiem.

3.   Komisijai ir tiesības iebilst pret Riska dalīšanas finanšu mehānisma izmantošanu konkrētiem aizdevumiem vai garantijām saskaņā ar nosacījumiem, kas dotāciju nolīgumā jānosaka atbilstīgi darba programmām.

V nodaļa

Stāšanās spēkā

53. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  Atzinums sniegts 2006. gada 5. jūlijā(Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

(Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV C 203, 25.8.2006., 1. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 30. novembra Nostāja.

3

(4)  OV L ....

4

(5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

5

(6)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1248/2006 (OV L 227, 19.8.2006., 3. lpp.).

6

(7)  OV C 45, 17.2.1996., 5. lpp.

7

(8)  OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/548/EK, Euratom (OV L 215, 5.8.2006., 38. lpp.).

8

Euratom

(9)  OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.

9

(10)  OV L 314, 30.11.2001., 1. lpp.

10

(11)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

11

(12)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

12

(13)  OV L 75, 22.3.2005., 67. lpp.

13

PIELIKUMS

DALĪBNIEKU GARANTIJU FONDS

1. Fondu pārvaldīs Kopiena, ko pārstāv Komisija, kas darbojas kā izpildītājs dalībnieku vārdā saskaņā ar dotāciju nolīguma paraugā paredzētajiem noteikumiem.

Komisija uzticēs fonda finanšu pārvaldi vai nu Eiropas Investīciju bankai, vai saskaņā ar 14.b pantu atbilstīgai finanšu iestādei (še turpmāk depozītbanka). Depozītbanka pārvalda fondu saskaņā ar pilnvarām, ko piešķīrusi Komisija.

2. Komisija var no sākotnējā finansējuma, ko tā maksās konsorcijam, kompensēt dalībnieku ieguldījumu fondā un veikt maksājumu viņu vārdā.

3. Ja dalībnieks ir parādā Kopienai, Komisija, neskarot sodus, ko iespējams piemērot dalībniekiem, kas neievēro savas saistības, atbilstīgi Finanšu regulai var:

| a) | pieprasīt depozītbankai tieši pārskaitīt attiecīgo parādsummu netiešās darbības koordinatoram, ja šī darbība joprojām notiek un ja atlikušie dalībnieki piekrīt to īstenot identiski attiecībā uz tās mērķiem saskaņā ar 18. panta 4. punktu. No fonda pārskaitītās summas tiks uzskatītas par Kopienas finanšu ieguldījumu; vai, |
| --- | --- |

a)

pieprasīt depozītbankai tieši pārskaitīt attiecīgo parādsummu netiešās darbības koordinatoram, ja šī darbība joprojām notiek un ja atlikušie dalībnieki piekrīt to īstenot identiski attiecībā uz tās mērķiem saskaņā ar 18. panta 4. punktu. No fonda pārskaitītās summas tiks uzskatītas par Kopienas finanšu ieguldījumu; vai,

| b) | efektīvi atgūt attiecīgo summu no fonda, ja netiešā darbība ir pārtraukta vai jau pabeigta. |
| --- | --- |

b)

efektīvi atgūt attiecīgo summu no fonda, ja netiešā darbība ir pārtraukta vai jau pabeigta.

Komisija izsniedz fondam iekasēšanas rīkojumu pret šo dalībnieku. Komisija šajā sakarā var pieņemt lēmumu par atgūšanu saskaņā ar Finanšu regulu.

4. No fonda Septītās pamatprogrammas laikā atgūtās summas veidos ieņēmumus, kas tai piešķirti Finanšu regulas 18. panta 2. punkta nozīmē.

Ja visas dotācijas saskaņā ar Septīto pamatprogrammu ir piešķirtas, visas fondā atlikušās summas atgūs un Kopienas budžetā iekļaus Komisija atbilstīgi lēmumiem, kas pieņemti saistībā ar Astoto pamatprogrammu.

P6_TA(2006)0515

Pirotehnisko izstrādājumu laišana tirgū ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par pirotehnisko izstrādājumu laišanu tirgū (COM(2005)0457 — C6-0312/2005 — 2005/0194(COD))

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0457) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0457) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0312/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 95. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0312/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A6-0289/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A6-0289/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2005)0194

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 30. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/.../EK par pirotehnisko izstrādājumu laišanu tirgū

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Dalībvalstīs spēkā esošie normatīvie un administratīvie akti par pirotehnisko priekšmetu laišanu
  tirgū
  ir atšķirīgi, jo īpaši attiecībā uz tādiem aspektiem kā drošība un efektivitātes rādītāji. |
| --- | --- |

(1)

Dalībvalstīs spēkā esošie normatīvie un administratīvie akti par pirotehnisko priekšmetu laišanu
  tirgū
  ir atšķirīgi, jo īpaši attiecībā uz tādiem aspektiem kā drošība un efektivitātes rādītāji.

| (2) | Šie noteikumi, kas rada šķēršļus realizācijai Kopienā, jāsaskaņo, lai nodrošinātu pirotehnisko izstrādājumu brīvu apriti iekšējā tirgū, vienlaicīgi nodrošinot augstu cilvēku veselības aizsardzības un patērētāju
  , kā arī profesionālo gala lietotāju
  drošības
  un aizsardzības
  līmeni. |
| --- | --- |

(2)

Šie noteikumi, kas rada šķēršļus realizācijai Kopienā, jāsaskaņo, lai nodrošinātu pirotehnisko izstrādājumu brīvu apriti iekšējā tirgū, vienlaicīgi nodrošinot augstu cilvēku veselības aizsardzības un patērētāju
  , kā arī profesionālo gala lietotāju
  drošības
  un aizsardzības
  līmeni.

| (3) | Padomes 1993. gada 5. aprīļa Direktīvā 93/15/EEK par noteikumu saskaņošanu attiecībā uz civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu laišanu tirgū un pārraudzību (3)

  pirotehniskie izstrādājumi ir izslēgti no tās piemērošanas jomas un
  noteikts, ka pirotehniskiem izstrādājumiem jāpiemēro atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu patērētāju aizsardzību un sabiedrības drošību, un ka šajā jomā ir paredzēti papildu tiesību akti. |
| --- | --- |

(3)

Padomes 1993. gada 5. aprīļa Direktīvā 93/15/EEK par noteikumu saskaņošanu attiecībā uz civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu laišanu tirgū un pārraudzību (3)

  pirotehniskie izstrādājumi ir izslēgti no tās piemērošanas jomas un
  noteikts, ka pirotehniskiem izstrādājumiem jāpiemēro atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu patērētāju aizsardzību un sabiedrības drošību, un ka šajā jomā ir paredzēti papildu tiesību akti.

| (4) | Padomes 1996. gada 9. decembra Direktīvā 96/82/EK par tādu smagu nelaimes gadījumu briesmu pārzināšanu, kuros iesaistītas bīstamas vielas (saukta par “Seveso II direktīvu”) (4)
  nosaka drošības prasības uzņēmumiem, kuros starp citām bīstamām vielām ir sprāgstvielas, tostarp pirotehniskās vielas. |
| --- | --- |

(4)

Padomes 1996. gada 9. decembra Direktīvā 96/82/EK par tādu smagu nelaimes gadījumu briesmu pārzināšanu, kuros iesaistītas bīstamas vielas (saukta par “Seveso II direktīvu”) (4)
  nosaka drošības prasības uzņēmumiem, kuros starp citām bīstamām vielām ir sprāgstvielas, tostarp pirotehniskās vielas.

| (5) | Pirotehniskie izstrādājumi, cita starpā, ietver uguņošanas ierīces, skatuves pirotehniskos izstrādājumus un pirotehniskos izstrādājumus tehniskiem mērķiem, piemēram, gāzes ģeneratorus, kurus izmanto drošības spilvenos vai drošības jostas nospriegotājos. |
| --- | --- |

(5)

Pirotehniskie izstrādājumi, cita starpā, ietver uguņošanas ierīces, skatuves pirotehniskos izstrādājumus un pirotehniskos izstrādājumus tehniskiem mērķiem, piemēram, gāzes ģeneratorus, kurus izmanto drošības spilvenos vai drošības jostas nospriegotājos.

| (6) | Šī direktīva neattiecas uz pirotehniskajiem izstrādājumiem, kuriem piemēro Padomes 1996. gada 20. decembra Direktīvu 96/98/EK par kuģu aprīkojumu (5) un attiecīgās starptautiskās konvencijas atbilstīgi minētās direktīvas 1. pantam un 3. panta 3. punktam. |
| --- | --- |

(6)

Šī direktīva neattiecas uz pirotehniskajiem izstrādājumiem, kuriem piemēro Padomes 1996. gada 20. decembra Direktīvu 96/98/EK par kuģu aprīkojumu (5) un attiecīgās starptautiskās konvencijas atbilstīgi minētās direktīvas 1. pantam un 3. panta 3. punktam.

| (7) | Lai nodrošinātu pienācīgi augstu aizsardzības līmeni, pirotehniskie izstrādājumi
  vispirms
  jāklasificē atkarībā no to
  bīstamības pakāpes, ņemot vērā
  izmantošanas veidu, mērķi vai trokšņa līmeni
  . |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu pienācīgi augstu aizsardzības līmeni, pirotehniskie izstrādājumi
  vispirms
  jāklasificē atkarībā no to
  bīstamības pakāpes, ņemot vērā
  izmantošanas veidu, mērķi vai trokšņa līmeni
  .

| (8) | Fiziskai vai juridiskai personai, kas izstrādājumu ieved Kopienā, jāuzņemas visas ražotāja saistības, lai izvairītos no viltotu izstrādājumu laišanas tirgū. |
| --- | --- |

(8)

Fiziskai vai juridiskai personai, kas izstrādājumu ieved Kopienā, jāuzņemas visas ražotāja saistības, lai izvairītos no viltotu izstrādājumu laišanas tirgū.

| (9) | Saskaņā ar principiem Padomes 1985. gada 7. maija Rezolūcijā par jaunu pieeju tehniskajai saskaņošanai un standartiem (6) pirotehniskajam izstrādājumam būtu jāatbilst šai direktīvai, kad to pirmo reizi laiž Kopienas tirgū. Ņemot vērā reliģiskos, kultūras un tradicionālos svētkus dalībvalstīs, uguņošanas ierīces, kuras ražotājs ir izgatavojis izmantošanai paša vajadzībām un ko dalībvalsts apstiprinājusi lietošanai tās teritorijā, neuzskata par laistām tirgū, un tāpēc tām nav jāatbilst šai direktīvai. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar principiem Padomes 1985. gada 7. maija Rezolūcijā par jaunu pieeju tehniskajai saskaņošanai un standartiem (6) pirotehniskajam izstrādājumam būtu jāatbilst šai direktīvai, kad to pirmo reizi laiž Kopienas tirgū. Ņemot vērā reliģiskos, kultūras un tradicionālos svētkus dalībvalstīs, uguņošanas ierīces, kuras ražotājs ir izgatavojis izmantošanai paša vajadzībām un ko dalībvalsts apstiprinājusi lietošanai tās teritorijā, neuzskata par laistām tirgū, un tāpēc tām nav jāatbilst šai direktīvai.

| (10) | Ņemot vērā ar pirotehnisko izstrādājumu izmantošanu saistīto bīstamību, ir ieteicams noteikt vecuma ierobežojumus to pārdošanai patērētājiem un izmantošanai un nodrošināt, ka šo izstrādājumu etiķetes satur pietiekamu un pareizu informāciju par drošu izmantošanu, lai aizsargātu cilvēku veselību un drošību, kā arī vidi. Jānosaka, ka pieeja atsevišķiem pirotehniskiem izstrādājumiem ir tikai licencētiem speciālistiem, kuriem ir nepieciešamās zināšanas, prasmes un pieredze.
  Izstrādājot prasības marķējumā attiecībā uz transportlīdzekļu pirotehniskiem priekšmetiem, jāņem vērā pašreizējā pieredze, kā arī tas, ka šos izstrādājumus piegādā vienīgi ar ražošanu saistītiem lietotājiem. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā ar pirotehnisko izstrādājumu izmantošanu saistīto bīstamību, ir ieteicams noteikt vecuma ierobežojumus to pārdošanai patērētājiem un izmantošanai un nodrošināt, ka šo izstrādājumu etiķetes satur pietiekamu un pareizu informāciju par drošu izmantošanu, lai aizsargātu cilvēku veselību un drošību, kā arī vidi. Jānosaka, ka pieeja atsevišķiem pirotehniskiem izstrādājumiem ir tikai licencētiem speciālistiem, kuriem ir nepieciešamās zināšanas, prasmes un pieredze.
  Izstrādājot prasības marķējumā attiecībā uz transportlīdzekļu pirotehniskiem priekšmetiem, jāņem vērā pašreizējā pieredze, kā arī tas, ka šos izstrādājumus piegādā vienīgi ar ražošanu saistītiem lietotājiem.

| (11) | Pirotehnisko priekšmetu un jo īpaši uguņošanas ierīču izmantošana dažādās dalībvalstīs ir saistīta ar ievērojami atšķirīgām kultūras paražām un tradīcijām. Tas nosaka nepieciešamību ļaut dalībvalstīm pieņemt valstu pasākumus, lai drošības vai drošuma apsvērumu dēļ ierobežotu atsevišķu klašu uguņošanas ierīču izmantošanu vai pārdošanu plašai sabiedrībai. |
| --- | --- |

(11)

Pirotehnisko priekšmetu un jo īpaši uguņošanas ierīču izmantošana dažādās dalībvalstīs ir saistīta ar ievērojami atšķirīgām kultūras paražām un tradīcijām. Tas nosaka nepieciešamību ļaut dalībvalstīm pieņemt valstu pasākumus, lai drošības vai drošuma apsvērumu dēļ ierobežotu atsevišķu klašu uguņošanas ierīču izmantošanu vai pārdošanu plašai sabiedrībai.

| (12) | Ir ieteicams noteikt drošības pamatprasības attiecībā uz pirotehniskiem izstrādājumiem
  , lai aizsargātu patērētājus un novērstu nelaimes gadījumus
  . |
| --- | --- |

(12)

Ir ieteicams noteikt drošības pamatprasības attiecībā uz pirotehniskiem izstrādājumiem
  , lai aizsargātu patērētājus un novērstu nelaimes gadījumus
  .

| (13) | Atbildība par pirotehnisko izstrādājumu atbilstības nodrošināšanu šai direktīvai un jo īpaši drošības pamatprasībām jāuzņemas ražotājam.
  Ja ražotājs nav reģistrēts Kopienā,
  ievedējiem būtu jānodrošina, ka ražotājs ir izpildījis savas saistības saskaņā ar pašreizējo direktīvu vai arī viņam būtu jāuzņemas visas ražotāja saistības. |
| --- | --- |

(13)

Atbildība par pirotehnisko izstrādājumu atbilstības nodrošināšanu šai direktīvai un jo īpaši drošības pamatprasībām jāuzņemas ražotājam.
  Ja ražotājs nav reģistrēts Kopienā,
  ievedējiem būtu jānodrošina, ka ražotājs ir izpildījis savas saistības saskaņā ar pašreizējo direktīvu vai arī viņam būtu jāuzņemas visas ražotāja saistības.

| (14) | Gadījumā, ja drošības pamatprasības ir izpildītas, dalībvalstis nedrīkstētu aizliegt, ierobežot vai kavēt pirotehnisko izstrādājumu brīvu apriti.
  Šī direktīva būtu jāpiemēro neatkarīgi no valstu tiesību aktiem par dalībvalstu īstenotu ražotāju, izplatītāju un ievedēju licencēšanu. |
| --- | --- |

(14)

Gadījumā, ja drošības pamatprasības ir izpildītas, dalībvalstis nedrīkstētu aizliegt, ierobežot vai kavēt pirotehnisko izstrādājumu brīvu apriti.
  Šī direktīva būtu jāpiemēro neatkarīgi no valstu tiesību aktiem par dalībvalstu īstenotu ražotāju, izplatītāju un ievedēju licencēšanu.

| (15) | Lai atvieglotu procesu, kurā apliecina atbilstību drošības pamatprasībām, tiek izstrādāti saskaņoti standarti attiecībā uz šādu izstrādājumu konstruēšanu, ražošanu un pārbaudīšanu. |
| --- | --- |

(15)

Lai atvieglotu procesu, kurā apliecina atbilstību drošības pamatprasībām, tiek izstrādāti saskaņoti standarti attiecībā uz šādu izstrādājumu konstruēšanu, ražošanu un pārbaudīšanu.

| (16) | Saskaņotos Eiropas standartus izstrādā, pieņem un groza Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN), Eiropas Elektrotehniskas standartizācijas komiteja (CENELEC) un Eiropas Telekomunikāciju standartu institūts (ETSI). Šīs organizācijas ir atzītas par kompetentām pieņemt saskaņotus standartus, ko tās izstrādā saskaņā ar vispārīgajām pamatnostādnēm to sadarbībai un sadarbībai ar Komisiju un Eiropas Brīvu tirdzniecības asociāciju
   (7) un ar procedūru, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. jūnija Direktīvā 98/34/EK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu
   (8) jomā.
  Attiecībā uz transportlīdzekļu pirotehniskiem priekšmetiem būtu jāņem vērā Eiropas transportlīdzekļu detaļu piegādes nozares starptautiskā ievirze, ievērojot atbilstīgos starptautiskos ISO standartus. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņotos Eiropas standartus izstrādā, pieņem un groza Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN), Eiropas Elektrotehniskas standartizācijas komiteja (CENELEC) un Eiropas Telekomunikāciju standartu institūts (ETSI). Šīs organizācijas ir atzītas par kompetentām pieņemt saskaņotus standartus, ko tās izstrādā saskaņā ar vispārīgajām pamatnostādnēm to sadarbībai un sadarbībai ar Komisiju un Eiropas Brīvu tirdzniecības asociāciju
   (7) un ar procedūru, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. jūnija Direktīvā 98/34/EK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu
   (8) jomā.
  Attiecībā uz transportlīdzekļu pirotehniskiem priekšmetiem būtu jāņem vērā Eiropas transportlīdzekļu detaļu piegādes nozares starptautiskā ievirze, ievērojot atbilstīgos starptautiskos ISO standartus.

| (17) | Saskaņā ar jauno pieeju tehniskai saskaņošanai un standartizācijai atbilstīgi saskaņotajiem standartiem ražotie pirotehnikas izstrādājumi jau atbilst šai direktīvā noteiktajām drošības pamatprasībām. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar jauno pieeju tehniskai saskaņošanai un standartizācijai atbilstīgi saskaņotajiem standartiem ražotie pirotehnikas izstrādājumi jau atbilst šai direktīvā noteiktajām drošības pamatprasībām.

| (18) | Padome savā 1993. gada 22. jūlija Lēmumā 93/465/EEK par atbilstības novērtējuma procedūru dažādu posmu moduļiem, kas jāizmanto tehniskās saskaņošanas direktīvās (9), ieviesa saskaņotus līdzekļus atbilstības novērtēšanas procedūru piemērošanai. Šo moduļu piemērošana pirotehniskiem izstrādājumiem dos iespēju noteikt ražotāju un atbilstības novērtēšanas procedūrā iesaistīto iestāžu atbildību, ņemot vērā attiecīgo pirotehnisko izstrādājumu īpašības. |
| --- | --- |

(18)

Padome savā 1993. gada 22. jūlija Lēmumā 93/465/EEK par atbilstības novērtējuma procedūru dažādu posmu moduļiem, kas jāizmanto tehniskās saskaņošanas direktīvās (9), ieviesa saskaņotus līdzekļus atbilstības novērtēšanas procedūru piemērošanai. Šo moduļu piemērošana pirotehniskiem izstrādājumiem dos iespēju noteikt ražotāju un atbilstības novērtēšanas procedūrā iesaistīto iestāžu atbildību, ņemot vērā attiecīgo pirotehnisko izstrādājumu īpašības.

| (19) | Pirotehnikas izstrādājumu grupas, kurās ir līdzīgas uzbūves, funkcijas vai rakstura izstrādājumi, pilnvarotajām iestādēm pārbaudēs ir jāvērtē kā viena izstrādājumu kategorija. |
| --- | --- |

(19)

Pirotehnikas izstrādājumu grupas, kurās ir līdzīgas uzbūves, funkcijas vai rakstura izstrādājumi, pilnvarotajām iestādēm pārbaudēs ir jāvērtē kā viena izstrādājumu kategorija.

| (20) | Lai pirotehniskos izstrādājumus laistu tirgū
  , tiem jābūt CE marķējumam, kas norāda uz to atbilstību šīs direktīvas nosacījumiem, lai nodrošinātu pirotehnisko izstrādājumu brīvu apriti Kopienā. |
| --- | --- |

(20)

Lai pirotehniskos izstrādājumus laistu tirgū
  , tiem jābūt CE marķējumam, kas norāda uz to atbilstību šīs direktīvas nosacījumiem, lai nodrošinātu pirotehnisko izstrādājumu brīvu apriti Kopienā.

| (21) | Saskaņā ar jauno pieeju tehniskai saskaņošanai un standartizācijai ir nepieciešama drošības klauzulas procedūra, lai varētu pieļaut iespēju apstrīdēt pirotehnisko izstrādājumu atbilstību vai nepilnības. Dalībvalstīm attiecīgi būtu jāveic visi atbilstīgie pasākumi, lai aizliegtu vai ierobežotu tādu izstrādājumu laišanu tirgū, uz kuriem ir CE marķējums, vai arī, lai izņemtu tos no tirgus, ja šie izstrādājumi apdraud patērētāju veselību un drošību, lietojot paredzētajam mērķim. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar jauno pieeju tehniskai saskaņošanai un standartizācijai ir nepieciešama drošības klauzulas procedūra, lai varētu pieļaut iespēju apstrīdēt pirotehnisko izstrādājumu atbilstību vai nepilnības. Dalībvalstīm attiecīgi būtu jāveic visi atbilstīgie pasākumi, lai aizliegtu vai ierobežotu tādu izstrādājumu laišanu tirgū, uz kuriem ir CE marķējums, vai arī, lai izņemtu tos no tirgus, ja šie izstrādājumi apdraud patērētāju veselību un drošību, lietojot paredzētajam mērķim.

| (22) | Attiecībā uz drošību pārvadājot, noteikumi par pirotehnisko izstrādājumu pārvadāšanu ir iekļauti starptautiskās konvencijās un nolīgumos, tostarp Apvienoto Nāciju rekomendācijās par bīstamu preču pārvadāšanu. |
| --- | --- |

(22)

Attiecībā uz drošību pārvadājot, noteikumi par pirotehnisko izstrādājumu pārvadāšanu ir iekļauti starptautiskās konvencijās un nolīgumos, tostarp Apvienoto Nāciju rekomendācijās par bīstamu preču pārvadāšanu.

| (23) | Dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi par sodiem, kas piemērojami par
  to valstu tiesību aktu
  noteikumu pārkāpumiem
  , kuri pieņemti atbilstīgi šai direktīvai
  , un jānodrošina to īstenošana.
  Attiecīgajiem
  sodiem
  būtu
  jābūt iedarbīgiem, samērīgiem un preventīviem. |
| --- | --- |

(23)

Dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi par sodiem, kas piemērojami par
  to valstu tiesību aktu
  noteikumu pārkāpumiem
  , kuri pieņemti atbilstīgi šai direktīvai
  , un jānodrošina to īstenošana.
  Attiecīgajiem
  sodiem
  būtu
  jābūt iedarbīgiem, samērīgiem un preventīviem.

| (24) | Drošu izstrādājumu piegāde ir ražotāja un ievedēja interesēs, lai izvairītos no saistību izmaksām par bojātiem izstrādājumiem, kuri var radīt kaitējumu cilvēkiem un privātīpašumam. Šajā sakarā Padomes 1985. gada 25. jūlija Direktīva 85/374/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz atbildību par produktiem ar trūkumiem (10) papildina šo direktīvu, jo minētā direktīva uzliek ražotājiem un ievedējiem atbildību neatkarīgi no vainas, kā arī nodrošina atbilstīgu patērētāju aizsardzības līmeni. Turklāt šī direktīva nodrošina, ka pilnvaroto iestāžu profesionālajai darbībai ir jābūt attiecīgi apdrošinātai, ja vien atbildību par tām neuzņemas valsts saskaņā ar valsts tiesību aktiem, vai arī dalībvalsts pati nav tieši atbildīga par pārbaudēm. |
| --- | --- |

(24)

Drošu izstrādājumu piegāde ir ražotāja un ievedēja interesēs, lai izvairītos no saistību izmaksām par bojātiem izstrādājumiem, kuri var radīt kaitējumu cilvēkiem un privātīpašumam. Šajā sakarā Padomes 1985. gada 25. jūlija Direktīva 85/374/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz atbildību par produktiem ar trūkumiem (10) papildina šo direktīvu, jo minētā direktīva uzliek ražotājiem un ievedējiem atbildību neatkarīgi no vainas, kā arī nodrošina atbilstīgu patērētāju aizsardzības līmeni. Turklāt šī direktīva nodrošina, ka pilnvaroto iestāžu profesionālajai darbībai ir jābūt attiecīgi apdrošinātai, ja vien atbildību par tām neuzņemas valsts saskaņā ar valsts tiesību aktiem, vai arī dalībvalsts pati nav tieši atbildīga par pārbaudēm.

| (25) | Svarīgi nodrošināt pārejas periodu, lai ļautu pakāpeniski pielāgot valstu tiesību aktus konkrētajās jomās.
  Ražotājiem un ievedējiem pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā ir jādod vairāk laika, lai izmantotu attiecīgās valsts spēkā esošajās tiesību normās noteiktās tiesības, piemēram, izpārdot saražoto izstrādājumu krājumus. Turklāt šajā direktīvā noteiktais īpašais pārejas posms dotu papildu laiku saskaņotu standartu pieņemšanai un nodrošinātu šīs direktīvas ātru īstenošanu, lai veicinātu patērētāju aizsardzību. |
| --- | --- |

(25)

Svarīgi nodrošināt pārejas periodu, lai ļautu pakāpeniski pielāgot valstu tiesību aktus konkrētajās jomās.
  Ražotājiem un ievedējiem pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā ir jādod vairāk laika, lai izmantotu attiecīgās valsts spēkā esošajās tiesību normās noteiktās tiesības, piemēram, izpārdot saražoto izstrādājumu krājumus. Turklāt šajā direktīvā noteiktais īpašais pārejas posms dotu papildu laiku saskaņotu standartu pieņemšanai un nodrošinātu šīs direktīvas ātru īstenošanu, lai veicinātu patērētāju aizsardzību.

| (26) | Tā kā šīs direktīvas mērķus dalībvalstu līmenī nevar pietiekami īstenot un tos var labāk īstenot Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī direktīva nepārsniedz šo mērķu sasniegšanai nepieciešamo. |
| --- | --- |

(26)

Tā kā šīs direktīvas mērķus dalībvalstu līmenī nevar pietiekami īstenot un tos var labāk īstenot Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī direktīva nepārsniedz šo mērķu sasniegšanai nepieciešamo.

| (27) | Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes
  1999. gada 28. jūnija
  Lēmumu 1999/468/EK,
  ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (11)

  . |
| --- | --- |

(27)

Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes
  1999. gada 28. jūnija
  Lēmumu 1999/468/EK,
  ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (11)

  .

| (28) | Jo īpaši pilnvaras jāpiešķir Komisijai, lai apstiprinātu Kopienas pasākumus attiecībā uz Apvienoto Nāciju rekomendācijām, pirotehnisko izstrādājumu marķēšanas prasībām, kā arī II un III pielikuma pielāgošanu tehnikas attīstībai saistībā ar drošības prasībām un atbilstības novērtēšanas procedūrām. Tā kā šie pasākumi ir vispārējas nozīmes un paredzēti, lai grozītu šīs direktīvas nebūtiskus elementus un/vai papildinātu šo direktīvu, pievienojot jaunus nebūtiskus elementus, tos jāapstiprina saskaņā ar izvērtētu regulatīvo procedūru, kas noteikta Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā. |
| --- | --- |

(28)

Jo īpaši pilnvaras jāpiešķir Komisijai, lai apstiprinātu Kopienas pasākumus attiecībā uz Apvienoto Nāciju rekomendācijām, pirotehnisko izstrādājumu marķēšanas prasībām, kā arī II un III pielikuma pielāgošanu tehnikas attīstībai saistībā ar drošības prasībām un atbilstības novērtēšanas procedūrām. Tā kā šie pasākumi ir vispārējas nozīmes un paredzēti, lai grozītu šīs direktīvas nebūtiskus elementus un/vai papildinātu šo direktīvu, pievienojot jaunus nebūtiskus elementus, tos jāapstiprina saskaņā ar izvērtētu regulatīvo procedūru, kas noteikta Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā.

| (29) | Saskaņā ar Iestāžu nolīguma par labāku tiesību aktu izstrādi (12) 34. punktu dalībvalstis tiek mudinātas savās un Kopienas interesēs sastādīt pašām savas tabulas, kas iespēju robežās attēlos saistību starp šo direktīvu un transponēšanas pasākumiem, un publiskot tās, |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar Iestāžu nolīguma par labāku tiesību aktu izstrādi (12) 34. punktu dalībvalstis tiek mudinātas savās un Kopienas interesēs sastādīt pašām savas tabulas, kas iespēju robežās attēlos saistību starp šo direktīvu un transponēšanas pasākumiem, un publiskot tās,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Mērķi un joma

1.   Šajā direktīvā paredzēti noteikumi, kas nodrošina pirotehnisko izstrādājumu brīvu apriti iekšējā tirgū, vienlaicīgi nodrošinot augstu cilvēku veselības aizsardzības
  , sabiedrības drošības un aizsardzības
  un patērētāju drošības
  līmeni, kā arī ņemot vērā atbilstošos aspektus attiecībā uz vides aizsardzību
  .

2.   Šajā direktīvā noteiktas drošības pamatprasības, kurām pirotehniskiem izstrādājumiem jāatbilst attiecībā uz to laišanu tirgū.

3.   Šī direktīva piemērojama attiecībā uz pirotehniskiem izstrādājumiem atbilstoši
  2. panta 1.—5. punkta
  definīcijai.

4.   Šī direktīva nav piemērojama:

| — | pirotehniskiem izstrādājumiem, ko saskaņā ar valstu tiesību aktiem
  nekomerciālā nolūkā
  izmanto bruņotie spēki
  ,
  policija
  vai ugunsdzēsēji
  , |
| --- | --- |

—

pirotehniskiem izstrādājumiem, ko saskaņā ar valstu tiesību aktiem
  nekomerciālā nolūkā
  izmanto bruņotie spēki
  ,
  policija
  vai ugunsdzēsēji
  ,

| — | izstrādājumiem, uz kuriem attiecas Direktīva 96/98/EK, |
| --- | --- |

—

izstrādājumiem, uz kuriem attiecas Direktīva 96/98/EK,

| — | pirotehniskiem izstrādājumiem, ko izmanto
  aviokosmiskajā rūpniecībā
  , |
| --- | --- |

—

pirotehniskiem izstrādājumiem, ko izmanto
  aviokosmiskajā rūpniecībā
  ,

| — | kapseles, kuras īpaši paredzētas rotaļlietām un citiem
  izstrādājumiem, uz kuriem attiecas Padomes 1988. gada 3. maija Direktīva 88/378/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz rotaļlietu drošību (13), |
| --- | --- |

—

kapseles, kuras īpaši paredzētas rotaļlietām un citiem
  izstrādājumiem, uz kuriem attiecas Padomes 1988. gada 3. maija Direktīva 88/378/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz rotaļlietu drošību (13),

| — | sprāgstvielām, uz kurām attiecas Direktīva 93/15/EEK, |
| --- | --- |

—

sprāgstvielām, uz kurām attiecas Direktīva 93/15/EEK,

| — | munīciju, ar to saprotot šāviņus un izmetošos lādiņus
  , kā arī mācību munīciju
  , ko izmanto
  rokas šaujamieročos,
  artilērijā un citos ieročos. |
| --- | --- |

—

munīciju, ar to saprotot šāviņus un izmetošos lādiņus
  , kā arī mācību munīciju
  , ko izmanto
  rokas šaujamieročos,
  artilērijā un citos ieročos.

2. pants

Definīcijas

Šīs direktīvas nolūkos:

| 1. | “Pirotehniskais izstrādājums” ir jebkurš izstrādājums, kas satur
  sprādzienbīstamas
  vielas vai
  sprādzienbīstamus
  vielu maisījumus, kas paredzēti karstuma, gaismas, skaņas, gāzes vai dūmu, vai šādu efektu kombinācijas radīšanai ar pašpietiekamu eksotermisku, ķīmisku
  reakciju
  . |
| --- | --- |

1.

“Pirotehniskais izstrādājums” ir jebkurš izstrādājums, kas satur
  sprādzienbīstamas
  vielas vai
  sprādzienbīstamus
  vielu maisījumus, kas paredzēti karstuma, gaismas, skaņas, gāzes vai dūmu, vai šādu efektu kombinācijas radīšanai ar pašpietiekamu eksotermisku, ķīmisku
  reakciju
  .

| 2. | “Laišana tirgū” ir konkrēta
  ražojuma
  pirmreizējā piedāvāšana Kopienas tirgū ar mērķi to izplatīt un/vai lietot vai nu par atlīdzību, vai bez maksas.
  Uguņošanas ierīces, kuras ražotājs ir izgatavojis izmantošanai paša vajadzībām un ko dalībvalsts apstiprinājusi lietošanai tās teritorijā, neuzskata par laistām tirgū. |
| --- | --- |

2.

“Laišana tirgū” ir konkrēta
  ražojuma
  pirmreizējā piedāvāšana Kopienas tirgū ar mērķi to izplatīt un/vai lietot vai nu par atlīdzību, vai bez maksas.
  Uguņošanas ierīces, kuras ražotājs ir izgatavojis izmantošanai paša vajadzībām un ko dalībvalsts apstiprinājusi lietošanai tās teritorijā, neuzskata par laistām tirgū.

| 3. | “Uguņošanas ierīce” ir izklaidei paredzēts pirotehniskais izstrādājums. |
| --- | --- |

3.

“Uguņošanas ierīce” ir izklaidei paredzēts pirotehniskais izstrādājums.

| 4. | “Skatuves pirotehniskie izstrādājumi” ir pirotehnika, kura ir paredzēta izmantošanai iekštelpās vai ārpus telpām uz skatuves, tostarp kinofilmu un TV raidījumu veidošanā vai līdzīgiem mērķiem. |
| --- | --- |

4.

“Skatuves pirotehniskie izstrādājumi” ir pirotehnika, kura ir paredzēta izmantošanai iekštelpās vai ārpus telpām uz skatuves, tostarp kinofilmu un TV raidījumu veidošanā vai līdzīgiem mērķiem.

| 5. | “
  Transportlīdzekļu pirotehniskie izstrādājumi
  ” ir
  transportlīdzekļu drošības ierīču komponenti, kuri satur pirotehniskas vielas, ko izmanto, lai aktivizētu
  minētās
  vai citas
  ierīces
  . |
| --- | --- |

5.

“
  Transportlīdzekļu pirotehniskie izstrādājumi
  ” ir
  transportlīdzekļu drošības ierīču komponenti, kuri satur pirotehniskas vielas, ko izmanto, lai aktivizētu
  minētās
  vai citas
  ierīces
  .

| 6. | “Ražotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas izstrādā un/vai izgatavo ražojumu, uz kuru attiecas šī direktīva, vai kas ir izstrādājis un izgatavojis šādu ražojumu ar mērķi laist to
  tirgū ar
  savu vārdu vai
  preču zīmi
  . |
| --- | --- |

6.

“Ražotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas izstrādā un/vai izgatavo ražojumu, uz kuru attiecas šī direktīva, vai kas ir izstrādājis un izgatavojis šādu ražojumu ar mērķi laist to
  tirgū ar
  savu vārdu vai
  preču zīmi
  .

| 7. | “
  Ievedējs
  ” ir jebkura Kopienā reģistrēta fiziska persona vai Kopienā dibināta juridiska persona
  , kura trešās valsts izstrādājumu laiž Kopienas tirgū pirmo reizi uzņēmējdarbības laikā. |
| --- | --- |

7.

“
  Ievedējs
  ” ir jebkura Kopienā reģistrēta fiziska persona vai Kopienā dibināta juridiska persona
  , kura trešās valsts izstrādājumu laiž Kopienas tirgū pirmo reizi uzņēmējdarbības laikā.

| 8. | “Izplatītājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona piegādes ķēdē, kas padara produktu pieejamu tirgū savas uzņēmējdarbības ietvaros. |
| --- | --- |

8.

“Izplatītājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona piegādes ķēdē, kas padara produktu pieejamu tirgū savas uzņēmējdarbības ietvaros.

| 9. | “Saskaņots standarts” ir Eiropas standarts, ko pieņēmusi kāda Eiropas standartizācijas iestāde atbilstīgi Komisijas izsniegtai pilnvarai saskaņā ar Direktīvā 98/34/EK noteiktajām procedūrām, kuru ievērošana nav obligāta. |
| --- | --- |

9.

“Saskaņots standarts” ir Eiropas standarts, ko pieņēmusi kāda Eiropas standartizācijas iestāde atbilstīgi Komisijas izsniegtai pilnvarai saskaņā ar Direktīvā 98/34/EK noteiktajām procedūrām, kuru ievērošana nav obligāta.

| 10. | “Persona ar speciālām zināšanām” ir persona, kuru dalībvalstis ir pilnvarojušas savā teritorijā
  rīkoties ar
  un/vai izmantot 4. klases uguņošanas ierīces
  , T2 klases skatuves pirotehniskos izstrādājumus
  un/vai
  P2 klases
  citus pirotehniskos izstrādājumus atbilstoši 3. pantam. |
| --- | --- |

10.

“Persona ar speciālām zināšanām” ir persona, kuru dalībvalstis ir pilnvarojušas savā teritorijā
  rīkoties ar
  un/vai izmantot 4. klases uguņošanas ierīces
  , T2 klases skatuves pirotehniskos izstrādājumus
  un/vai
  P2 klases
  citus pirotehniskos izstrādājumus atbilstoši 3. pantam.

3. pants

Klasifikācija

1.   Pirotehniskos
  izstrādājumus
  ražotājs klasificē atbilstoši to izmantošanas veidam vai to nolūkam un bīstamības līmenim
  , tostarp radītā trokšņa līmenim. Attiecīgās
  pilnvarotās iestādes
  , kas minētas 10. pantā,
  apstiprina klasifikāciju atbilstoši atbilstības novērtēšanas procedūrām saskaņā ar 9. pantu.

Klasifikācija ir šāda:

| a) | Uguņošanas ierīces






  1. klase: | ļoti zemas bīstamības
  un zema trokšņa līmeņa
  uguņošanas ierīces, kas paredzētas izmantošanai norobežotās telpās, tostarp uguņošanas ierīces, kas paredzētas izmantošanai dzīvojamo ēku iekšpusē; |
| --- | --- | --- |
| 2. klase: | zemas bīstamības
  un zema trokšņa līmeņa
  uguņošanas ierīces, kas paredzētas izmantošanai ārpus telpām norobežotās teritorijās; |
| 3. klase: | vidējas bīstamības uguņošanas ierīces, kas paredzētas izmantošanai ārpus telpām lielās, atklātās teritorijās
  un kuru radītā trokšņa līmenis nav kaitīgs cilvēku veselībai; |
| 4. klase: | augstas bīstamības uguņošanas ierīces, kas paredzētas izmantošanai tikai personām ar speciālām zināšanām (vispārēji pazīstamas kā “uguņošanas ierīces profesionālai izmantošanai”).
  Šo ražojumu radītā trokšņa līmenis nav kaitīgs cilvēku veselībai. |

a)

Uguņošanas ierīces

1. klase:

ļoti zemas bīstamības
  un zema trokšņa līmeņa
  uguņošanas ierīces, kas paredzētas izmantošanai norobežotās telpās, tostarp uguņošanas ierīces, kas paredzētas izmantošanai dzīvojamo ēku iekšpusē;

2. klase:

zemas bīstamības
  un zema trokšņa līmeņa
  uguņošanas ierīces, kas paredzētas izmantošanai ārpus telpām norobežotās teritorijās;

3. klase:

vidējas bīstamības uguņošanas ierīces, kas paredzētas izmantošanai ārpus telpām lielās, atklātās teritorijās
  un kuru radītā trokšņa līmenis nav kaitīgs cilvēku veselībai;

4. klase:

augstas bīstamības uguņošanas ierīces, kas paredzētas izmantošanai tikai personām ar speciālām zināšanām (vispārēji pazīstamas kā “uguņošanas ierīces profesionālai izmantošanai”).
  Šo ražojumu radītā trokšņa līmenis nav kaitīgs cilvēku veselībai.

| b) | Skatuves pirotehniskie izstrādājumi










  T1 klase: | zemas bīstamības pirotehniskie izstrādājumi izmantošanai uz skatuves; |
| --- | --- | --- |
| T2 klase: | izmantošanai uz skatuves paredzēti pirotehniskie izstrādājumi, kurus var lietot tikai personas ar speciālām zināšanām. |

b)

Skatuves pirotehniskie izstrādājumi

T1 klase:

zemas bīstamības pirotehniskie izstrādājumi izmantošanai uz skatuves;

T2 klase:

izmantošanai uz skatuves paredzēti pirotehniskie izstrādājumi, kurus var lietot tikai personas ar speciālām zināšanām.

| c) | Citi pirotehniskie izstrādājumi








  P1 klase: | pirotehniskie izstrādājumi, kas nav uguņošanas ierīces,
  un
  zemas bīstamības
  skatuves pirotehniskie izstrādājumi
  ; |
| --- | --- | --- |
| P2 klase: | pirotehniskie izstrādājumi, kas nav uguņošanas ierīces,
  un skatuves pirotehniskie izstrādājumi,
  kuri paredzēti, lai ar tiem rīkotos vai tos izmantotu tikai personas ar speciālām zināšanām. |

c)

Citi pirotehniskie izstrādājumi

P1 klase:

pirotehniskie izstrādājumi, kas nav uguņošanas ierīces,
  un
  zemas bīstamības
  skatuves pirotehniskie izstrādājumi
  ;

P2 klase:

pirotehniskie izstrādājumi, kas nav uguņošanas ierīces,
  un skatuves pirotehniskie izstrādājumi,
  kuri paredzēti, lai ar tiem rīkotos vai tos izmantotu tikai personas ar speciālām zināšanām.

2.   Dalībvalstis informē Komisiju par procedūrām, ar kādām tās nosaka un pilnvaro personas ar speciālām zināšanām.

4. pants

Ražotāja
  , ievedēja un izplatītāja
  pienākumi

1.   Ražotāji nodrošina, ka
  tirgū laistie
  pirotehniskie izstrādājumi atbilst drošības pamatprasībām, kas noteiktas
  I pielikumā.

2.   
  Ja ražotājs nav
  reģistrēts Kopienā,
  pirotehnisko izstrādājumu ievedējs nodrošina, ka ražotājs ir izpildījis savas saistības saskaņā ar šo direktīvu vai pats uzņemas šīs saistības.

Attiecībā uz saistībām
  Kopienas
  iestādes un organizācijas var vērsties pie
  ievedēja
  .

3.
     
  Izplatītāji rīkojas pietiekami piesardzīgi saskaņā ar piemērojamiem Kopienas tiesību aktiem, tostarp šo direktīvu. Jo īpaši viņi pārbauda, ka uz attiecīgā produkta ir vajadzīgais (-ie) atbilstības marķējums (-i) un ka tam pievienoti vajadzīgie dokumenti.

4.   Pirotehnisko izstrādājumu ražotāji:

| a) | iesniedz ražojumu pilnvarotajai iestādei
  , kā minēts 10. pantā
  , kas veic atbilstības novērtēšanas procedūru saskaņā ar 9. pantu; |
| --- | --- |

a)

iesniedz ražojumu pilnvarotajai iestādei
  , kā minēts 10. pantā
  , kas veic atbilstības novērtēšanas procedūru saskaņā ar 9. pantu;

| b) | pievieno pirotehniskajam izstrādājumam CE marķējumu un etiķeti saskaņā ar 11. un 12. pantu. |
| --- | --- |

b)

pievieno pirotehniskajam izstrādājumam CE marķējumu un etiķeti saskaņā ar 11. un 12. pantu.

5. pants

Laišana tirgū

Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pirotehniskos
  izstrādājumus
  laiž tirgū tikai tad, ja tie atbilst šīs direktīvas prasībām, tiem ir
  CE
  marķējums un tie atbilst atbilstības novērtēšanas prasībām.

Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pirotehniskie izstrādājumi netiek nepamatoti marķēti ar CE marķējumu.

6. pants

Brīva aprite

1.   Dalībvalstis neaizliedz, neierobežo vai nekavē tādu pirotehnisko
  izstrādājumu
  laišanu tirgū,
  kas
  atbilst šīs direktīvas prasībām.

2.   Šīs direktīvas nosacījumi neizslēdz dalībvalsts pasākumus sabiedrības drošības vai drošuma
  , vai sabiedriskās kārtības, vai vides aizsardzības
  interesēs
  aizliegt vai
  ierobežot 2. un 3. klases uguņošanas ierīču
  , skatuves pirotehnisko izstrādājumu un citu pirotehnisko izstrādājumu turēšanu īpašumā,
  izmantošanu un/vai pārdošanu plašai sabiedrībai.

3.   Gadatirgos, komercizstādēs un demonstrācijās
  , kuru nolūks ir pirotehnisko izstrādājumu
  realizācija
  ,
  dalībvalstis nekavē tādu pirotehnisko izstrādājumu demonstrēšanu
  un izmantošanu
  , kas neatbilst šīs direktīvas nosacījumiem, ar noteikumu, ka skaidri saskatāma zīme norāda
  uz attiecīgā gadatirgus, komercizstādes vai demonstrācijas nosaukumu un datumu un
  uz
  šādu izstrādājumu
  neatbilstību un nepieejamību pārdošanā, kamēr
  ražotājs, ja tas
  reģistrēts Kopienā
  ,
  vai
  ievedējs
  nenodrošina šādu atbilstību. Šādu pasākumu laikā tiek veikti nepieciešamie drošības pasākumi saskaņā ar jebkādām attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes noteiktajām prasībām, lai garantētu personu drošību.

4.   Dalībvalstis nekavē tādu
  pirotehnisko
  izstrādājumu brīvu apriti un izmantošanu, kas ražoti izpētes, attīstības un pārbaudes nolūkos un kas neatbilst šīs direktīvas nosacījumiem, ar noteikumu, ka skaidri saskatāma zīme norāda to neatbilstību un nepieejamību
  nolūkos, kuri nav attīstība, pārbaude un izpēte.

7. pants

Vecuma ierobežojumi

1.   Pirotehniskos izstrādājumus nepārdod un tie nav citādi pieejami patērētājiem, kas jaunāki par:

| a) | Uguņošanas ierīces
  1. klase: 12 gadiem.
  2. klase: 16 gadiem.
  3. klase: 18 gadiem. |
| --- | --- |

a)

Uguņošanas ierīces

1. klase: 12 gadiem.

2. klase: 16 gadiem.

3. klase: 18 gadiem.

| b) | Citi pirotehniskie izstrādājumi
  un skatuves pirotehniskie izstrādājumi


  T1 un P1 klase: 18 gadiem. |
| --- | --- |

b)

Citi pirotehniskie izstrādājumi
  un skatuves pirotehniskie izstrādājumi

T1 un P1 klase: 18 gadiem.

2.   Dalībvalstis drīkst paaugstināt vecuma ierobežojumus saskaņā ar 1. punktu, ja to attaisno
  sabiedriskās kārtības,
  sabiedrības drošības vai drošuma apsvērumi. Dalībvalstis drīkst arī pazemināt vecuma ierobežojumus personām, kas ir profesionāli apmācītas vai veic šādas apmācības.

3.   Ražotāji
  , ievedēji
  un izplatītāji nepārdod vai nedara citādi pieejamus šādus pirotehniskos izstrādājumus, izņemot tikai personām ar speciālām zināšanām:

| a) | uguņošanas ierīces, kas atbilst 4. klasei; |
| --- | --- |

a)

uguņošanas ierīces, kas atbilst 4. klasei;

| b) | pirotehniskos
  izstrādājumus
  , kas atbilst P2 klasei un skatuves pirotehniskos izstrādājumus
  , kas atbilst
  T2
  klasei. |
| --- | --- |

b)

pirotehniskos
  izstrādājumus
  , kas atbilst P2 klasei un skatuves pirotehniskos izstrādājumus
  , kas atbilst
  T2
  klasei.

8. pants

Saskaņotie standarti

1.   Komisija drīkst saskaņā ar Direktīvā 98/34/EK noteiktajām procedūrām lūgt Eiropas standartizācijas iestādes izstrādāt vai pārskatīt Eiropas standartus šīs direktīvas atbalstam
  , vai arī skubināt attiecīgās starptautiskās iestādes izstrādāt vai pārskatīt starptautiskos standartus
  .

2.   Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē atsauces uz šiem saskaņotajiem standartiem.

3.   
  Dalībvalstis nodrošina, ka tiek atzīti un pieņemti saskaņotie standarti, kas ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
  Dalībvalstis atzīst, ka pirotehniskie izstrādājumi, uz ko attiecas šīs direktīvas darbības joma un kas atbilst
  valstu standartiem, kuros ir transponēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētie saskaņotie standarti, atbilst I pielikumā minētajām drošības pamatprasībām. Dalībvalstis publicē to valstu standartu atsauces, kuros ir transponēti minētie saskaņotie standarti.

Kad dalībvalstis saskaņotos standartus transponē valstu tiesību aktos, tās publicē šīs transponēšanas atsauces numurus.

4.   Gadījumā, ja dalībvalsts vai Komisija uzskata, ka šajā pantā minētie saskaņotie standarti pilnībā neatbilst
  I pielikumā noteiktajām
  drošības pamatprasībām, Komisija vai attiecīgā dalībvalsts iesniedz šo jautājumu saskaņā ar Direktīvu 98/34/EK izveidotajai pastāvīgajai komitejai, minot iemeslus. Komiteja
  sešu mēnešu laikā pēc šīs iesniegšanas
  sniedz savu atzinumu. Ņemot vērā komitejas atzinumu, Komisija informē dalībvalstis par pasākumiem, kas veicami attiecībā uz saskaņotajiem standartiem un 2. punktā minēto publicēšanu.

9. pants

Atbilstības novērtēšanas procedūras

Lai apliecinātu pirotehnisko izstrādājumu atbilstību, ražotājs izmanto vienu no šīm procedūrām:

| a) | EK tipa pārbaudes (B modulis) procedūra, kas minēta II pielikuma 1. punktā, un pēc ražotāja izvēles vai nu






  — | atbilstības tipam (C modulis) procedūra, kas minēta II pielikuma 2. punktā, vai |
| --- | --- | --- |

a)

EK tipa pārbaudes (B modulis) procedūra, kas minēta II pielikuma 1. punktā, un pēc ražotāja izvēles vai nu

—

atbilstības tipam (C modulis) procedūra, kas minēta II pielikuma 2. punktā, vai

| — | ražošanas kvalitātes nodrošināšanas (D modulis) procedūra, kas minēta II pielikuma 3. punktā, vai |
| --- | --- |

—

ražošanas kvalitātes nodrošināšanas (D modulis) procedūra, kas minēta II pielikuma 3. punktā, vai

| — | ražojuma kvalitātes nodrošināšanas (E modulis) procedūra, kas minēta II pielikuma
  4. punktā, vai |
| --- | --- |

—

ražojuma kvalitātes nodrošināšanas (E modulis) procedūra, kas minēta II pielikuma
  4. punktā, vai

| b) | eksemplāra pārbaudes (F modulis) procedūra, kas minēta II pielikuma 5. pantā,
  vai |
| --- | --- |

b)

eksemplāra pārbaudes (F modulis) procedūra, kas minēta II pielikuma 5. pantā,
  vai

| c) | direktīvas II pielikuma 6. punktā minētā izstrādājuma kvalitātes pilnīgas nodrošināšanas procedūra (G modulis), ciktāl tā attiecas uz 4. klases uguņošanas ierīcēm. |
| --- | --- |

c)

direktīvas II pielikuma 6. punktā minētā izstrādājuma kvalitātes pilnīgas nodrošināšanas procedūra (G modulis), ciktāl tā attiecas uz 4. klases uguņošanas ierīcēm.

10. pants

Pilnvarotās iestādes

1.   Dalībvalstis informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par iestādēm, ko tās iecēlušas, lai veiktu 9. pantā minētās atbilstības novērtēšanas procedūras kopā ar konkrētajiem uzdevumiem, kas uzticēti šīm iestādēm, un identifikācijas numuriem, ko tām iepriekš piešķīrusi Komisija.

2.   Komisija savā tīmekļa vietnē publicē pilnvaroto iestāžu sarakstu, to identifikācijas numurus un uzdevumus, kādiem tās apstiprinātas. Komisija nodrošina šā saraksta regulāru atjaunošanu.

3.   Dalībvalstis piemēro minimālos III pielikumā noteiktos kritērijus, lai novērtētu iestādes, par kurām jāinformē Komisija. Iestādes, kas atbilst saskaņotajos standartos attiecībā uz pilnvarotajām iestādēm paredzētajiem novērtējuma kritērijiem, tiek uzskatītas par atbilstošām attiecīgajiem minimālajiem kritērijiem.

4.   Dalībvalsts, kas informējusi Komisiju par konkrētu iestādi, atsauc šo paziņojumu, ja atklāj, ka iestāde vairs neatbilst 3. punktā minētajiem kritērijiem. Tā nekavējoties attiecīgi informē pārējās dalībvalstis un Komisiju.

5.
     
  Ja kādas iestādes paziņojums tiek atsaukts, atbilstības sertifikāti un saistītie dokumenti, ko attiecīgā iestāde ir izdevusi, ir spēkā, izņemot gadījumus, kad konstatē nenovēršamus un tiešus draudus veselībai un drošībai.

6.
     
  Komisija savā tīmekļa vietnē publicē attiecīgās iestādes iecelšanas atsaukumu.

11. pants

CE marķējuma pievienošanas pienākums

1.   Pēc atbilstības novērtēšanas veiksmīgas pabeigšanas saskaņā ar 9. pantu, ražotāji pievieno CE marķējumu tā, lai tas būtu skaidri saskatāms, viegli izlasāms un neizdzēšams uz pašiem pirotehniskiem izstrādājumiem vai, ja tas nav iespējams, uz tiem piestiprinātas identifikācijas plāksnītes
  vai uz
  iepakojuma. Identifikācijas plāksnītei jābūt izstrādātai tā, lai padarītu neiespējamu tās atkārtotu izmantošanu.

CE marķējuma modelis atbilst Lēmumam 93/465/EEK.

2.   
  Pirotehniskiem priekšmetiem nedrīkst pievienot
  marķējumu vai uzrakstu, kas var maldināt trešās personas par CE marķējuma nozīmi un formu. Jebkādu citu marķējumu pirotehniskiem izstrādājumiem drīkst pievienot, ja netiek traucēta CE marķējuma saskatāmība un salasāmība.

3.   Gadījumā, ja pirotehniskie
  izstrādājumi ir
  pakļauti citiem
  Kopienas
  tiesību aktiem, kuri attiecas uz citiem aspektiem un paredz CE marķējuma pievienošanu, šajā marķējumā jānorāda, ka iepriekšminētajiem ražojumiem jāatbilst arī to citu tiesību aktu nosacījumiem, kas tiem ir piemērojami.

12. pants

Izstrādājumu, kuri nav transportlīdzekļu pirotehniskie izstrādājumi,
  marķēšana

1.   Ražotāji nodrošina, ka pirotehniskie izstrādājumi
  , kas nav transportlīdzekļu pirotehniskie izstrādājumi,
  ir pienācīgi marķēti
  redzamā, salasāmā un neizdzēšamā veidā
  tās
  dalībvalsts
  oficiālajā valodā (-s), kurā izstrādājums tiek pārdots patērētājam.

2.   Pirotehnisko izstrādājumu marķējumā
  iekļauj
  vismaz ražotāja nosaukumu
  un adresi, ja ražotājs nav reģistrēts Kopienā, ražotāja nosaukumu, kā arī ievedēja nosaukumu un adresi,
  izstrādājuma nosaukumu un tipu, minimālos vecuma ierobežojumus izmantošanai atbilstoši 7. panta 1. un 2. punktam, attiecīgo klasi, lietošanas instrukcijas
  , ražošanas gadu 3. un 4. klases izstrādājumiem
  un nepieciešamības gadījumā drošības attālumu.
  Marķējumā iekļauj aktīvo sprāgstvielu neto ekvivalento lielumu (NEQ).

3.   Uguņošanas ierīces papildus satur šādu informācijas minimumu:

1. klase: nepieciešamības gadījumā “tikai izmantošanai ārpus telpām” un minimālo drošības attālumu.

2. klase: “tikai izmantošanai ārpus telpām” un nepieciešamības gadījumā minimālo drošības attālumu (-us).

3. klase: “tikai izmantošanai ārpus telpām” un minimālo drošības attālumu(-us).

4. klase: “izmantošanai tikai personām ar speciālām zināšanām” un minimālo drošības attālumu (-us).

4.
     
  Skatuves pirotehniskie izstrādājumi papildus satur šādu informācijas minimumu:

T1 klase: nepieciešamības gadījumā “tikai izmantošanai ārpus telpām” un minimālo drošības attālumu,

T2 klase: “izmantošanai tikai personām ar speciālām zināšanām” un minimālo (-os) drošības attālumu (-us).

5.   Ja uz pirotehniskā izstrādājuma nav pietiekami daudz vietas, lai etiķete atbilstu 2. un 4. punkta prasībām, šo informāciju sniedz uz iepakojuma
  mazākās vienības
  .

6.   Šā panta 1. līdz 4. punkta prasības neattiecas uz
  pirotehniskiem izstrādājumiem, ko pārdošanas nolūkos eksponē gadatirgos, izstādēs un demonstrācijās saskaņā ar direktīvas 6. panta 3. punktu, vai uz tiem priekšmetiem, ko ražo izpētes, attīstības un pārbaudes nolūkos saskaņā ar direktīvas 6. panta 4. punktu.

13. pants

Transportlīdzekļu pirotehnisko izstrādājumu marķēšana

1.
     
  Transportlīdzekļu pirotehnisko izstrādājumu marķējumā norāda ražotāja nosaukumu vai gadījumā, ja ražotājs nav reģistrēts Kopienā, ievedēja nosaukumu, izstrādājuma nosaukumu un tipu, kā arī norādījumus par drošību.

2.
     
  Ja uz pirotehniskā izstrādājuma nav pietiekami daudz vietas, lai etiķete atbilstu 1. punkta prasībām, šo informāciju sniedz uz iepakojuma.

3.
     
  Profesionālam lietotājam viņa pieprasītā valodā tiek piegādāta drošības datu lapa, kas sastādīta saskaņā ar 2001. gada 27. jūlija Direktīvas 2001/58/EK pielikumu, ar ko otro reizi groza Direktīvu 91/155/EEK (14) (norādījumi drošības datu lapu sastādīšanai).

Drošības datu lapu var piegādāt papīra veidā vai elektroniski ar nosacījumu, ka attiecīgajam adresātam ir vajadzīgie piekļuves līdzekļi.

14. pants

Tirgus uzraudzība

1.   Dalībvalstis veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka pirotehniskos izstrādājumus laiž tirgū tikai tad, ja tie ir pareizi uzglabāti un izmantoti paredzētajam nolūkam un neapdraud cilvēku veselību un drošību.

2.
     
  Dalībvalstis regulāri veic pirotehnisko izstrādājumu pārbaudes ievešanas brīdī Kopienas teritorijā un uzglabāšanas un ražošanas vietās.

3.
     
  Dalībvalstis veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, pārvietojot pirotehniskos izstrādājumus Kopienas ietvaros, tiek izpildītas šajā direktīvā noteiktās drošības, kā arī sabiedrības drošumu un aizsardzības prasības.

4.   Dalībvalstis organizē un veic atbilstošu tirgū laisto ražojumu uzraudzību, pievēršot pienācīgu uzmanību ražojumu ar CE marķējumu atbilstības pieņēmumam.

5.
     
  Dalībvalstis katru gadu informē Komisiju par saviem tirgus uzraudzības pasākumiem.

6.   Ja dalībvalsts pārliecinās, ka
  pirotehniskais izstrādājums,
  kam ir CE marķējums, kā arī EK atbilstības deklarācija, un kas tiek izmantots saskaņā ar paredzēto nolūku, var kaitēt cilvēku veselībai un drošībai, tā veic attiecīgus pagaidu pasākumus, lai izņemtu šādu izstrādājumu no tirgus, aizliegtu tā laišanu tirgū vai ierobežotu brīvu apriti. Dalībvalsts par to informē Komisiju un pārējās dalībvalstis.

7.
     
  Komisija savā tīmekļa vietnē publicē to ražojumu nosaukumus, kuri saskaņā ar 6. punktu vairs netiek laisti tirgū, kuri ir aizliegti vai kuru laišana tirgū ir ierobežota.

15. pants

Operatīva informēšana par ražojumiem ar nopietnu riska pakāpi

Ja dalībvalstij ir pietiekams iemesls uzskatīt, ka
  pirotehniskais izstrādājums
  ir saistīts ar nopietnu risku cilvēku veselībai un/vai drošībai Eiropas Savienībā, tā par to informē Komisiju un pārējās dalībvalstis un veic nepieciešamo novērtējumu. Tā informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par novērtējuma apstākļiem un rezultātiem.

16. pants

Drošības klauzula

1.   Ja dalībvalsts
  nepiekrīt citas dalībvalsts atbilstīgi 14. panta 6. punkta īstenotajiem pasākumiem vai Komisija uzskata, ka šādi pasākumi ir pretrunā ar Kopienas tiesību aktiem, Komisija nekavējoties apspriežas ar visām iesaistītajām pusēm, izvērtē pasākumu un pieņem nostāju par to, vai attiecīgais pasākums ir pamatots. Komisija savu nostāju paziņo dalībvalstīm un informē par to ieinteresētās puses.

Ja Komisija uzskata valsts pasākumu par pamatotu, pārējās dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nedrošo izstrādājumu izņemtu no attiecīgās valsts tirgus, un par to informē Komisiju.

Ja Komisija uzskata valsts pasākumu par nepamatotu, attiecīgā dalībvalsts to atceļ.

2.   
  Ja
  1. punktā minētie pasākumi pamatojas uz trūkumiem saskaņotajos standartos, Komisija iesniedz šo jautājumu saskaņā ar Direktīvu 98/34/EK izveidotajai komitejai, ja dalībvalsts, kas uzsākusi šos pasākumus, saglabā savu nostāju, un Komisija vai dalībvalsts sāk 8. pantā minēto procedūru.

3.   Ja pirotehniskais izstrādājums nav atbilstošs, bet tam ir CE marķējums, kompetentā dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus pret marķējuma pievienotāju un informē par to Komisiju. Komisija par to informē pārējās dalībvalstis.

17. pants

Pasākumi par pamatu atteikumam vai ierobežojumam

1.   Saskaņā ar šo direktīvu jebkuru pasākumu ar mērķi

| a) | aizliegt vai ierobežot kāda ražojuma laišanu tirgū, vai |
| --- | --- |

a)

aizliegt vai ierobežot kāda ražojuma laišanu tirgū, vai

| b) | izņemt izstrādājumu no
  tirgus, |
| --- | --- |

b)

izņemt izstrādājumu no
  tirgus,

veic,
  sniedzot precīzu pamatojumu. Par šādu pasākumu nekavējoties paziņo attiecīgajai personai, kurai vienlaikus jābūt informētai par tiesisko aizsardzību, kādu paredz attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošie tiesību akti, un par termiņiem, kas attiecas uz šo aizsardzību.

2.   Ja tiek veikts 1. punktā minētais pasākums, ražotājam jābūt iespējai pirms tam izteikt savu viedokli, ja vien šāda konsultācija nav neiespējama pasākuma steidzamības dēļ, kas jo īpaši pamatota ar sabiedrības veselības vai drošuma prasībām.

18. pants

Īstenošanas pasākumi

1.
     Saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto
  izvērtēto regulatīvo kontroles
  procedūru pieņem šādus pasākumus
  , kas paredzēti, lai grozītu
  šīs direktīvas
  nebūtiskus elementus, tostarp papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem:

| a) | pielāgošanu
  , kas nepieciešama, lai ņemtu vērā jebkādus turpmākus grozījumus Apvienoto Nāciju rekomendācijās; |
| --- | --- |

a)

pielāgošanu
  , kas nepieciešama, lai ņemtu vērā jebkādus turpmākus grozījumus Apvienoto Nāciju rekomendācijās;

| b) | II
  un
  III
  pielikuma
  pielāgošanu
  tehnikas attīstībai; |
| --- | --- |

b)

II
  un
  III
  pielikuma
  pielāgošanu
  tehnikas attīstībai;

| c) | 12. pantā noteikto marķēšanas prasību pielāgošanu. |
| --- | --- |

c)

12. pantā noteikto marķēšanas prasību pielāgošanu.

2.
     
  Saskaņā ar 19. panta 3. punktā minēto procedūru pieņem šādus pasākumus:

| a) | izsekojamības sistēmas, tostarp reģistrācijas numuru un ES līmeņa reģistra,
  izveidi
  , lai
  identificētu pirotehnisko izstrādājumu
  veidus
  un to
  ražotāju
  ; |
| --- | --- |

a)

izsekojamības sistēmas, tostarp reģistrācijas numuru un ES līmeņa reģistra,
  izveidi
  , lai
  identificētu pirotehnisko izstrādājumu
  veidus
  un to
  ražotāju
  ;

| b) | izveido vienotus kritērijus, lai regulāri vāktu un atjauninātu datus par negadījumiem, kas notikuši, izmantojot pirotehniskus izstrādājumus. |
| --- | --- |

b)

izveido vienotus kritērijus, lai regulāri vāktu un atjauninātu datus par negadījumiem, kas notikuši, izmantojot pirotehniskus izstrādājumus.

19. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1.—4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā 8. panta nosacījumus.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK
  5. un 7. pantu
  , ņemot vērā 8. panta nosacījumus.
  Lēmuma 1999/468/EK
  5. panta 6. punktā noteiktais laikposms ir trīs mēneši.

20. pants

Sodi

Dalībvalstis pieņem noteikumus par sodiem, kas piemērojami par to valstu tiesību aktu noteikumu pārkāpumiem, kuri pieņemti atbilstīgi šai direktīvai, un nodrošina to īstenošanu. Noteiktie sodi ir efektīvi, samērīgi un preventīvi.

Dalībvalstis
  arī pieņem vajadzīgos
  pasākumus, kas ļauj tām aizturēt pirotehnisko izstrādājumu sūtījumus, kas neatbilst šai
  direktīvai.

21. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz ... (15) pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas nepieciešami, lai atbilstu šai direktīvai. Dalībvalstis dara zināmus Komisijai minēto tiesību aktu tekstus.

2.   Tās piemēro minētos tiesību aktus līdz ... (16) attiecībā uz
  1., 2. un 3. klases
  uguņošanas ierīcēm un līdz ... (17) attiecībā uz citiem pirotehniskiem izstrādājumiem, 4. klases uguņošanas ierīcēm un skatuves pirotehniskajiem izstrādājumiem
  .

3.   Kad dalībvalstis pieņem šos tiesību aktus, tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

4.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

5.   Valstu atļaujas, kas izsniegtas pirms 2. punktā minētā datuma, paliek spēkā tās dalībvalsts teritorijā, kas izsniegusi atļauju, līdz atļaujas beigu termiņam vai līdz 10 gadiem pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā, atkarībā no tā, kurš laikposms ir īsāks.

6.   Atkāpjoties no 5. punkta prasībām, valstu atļaujas
  transportlīdzekļu pirotehniskiem
  izstrādājumiem, kas izsniegtas pirms 2. punktā norādītā datuma, paliek spēkā līdz to termiņa beigām.

22. pants

Spēkā stāšanās

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

23. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  
  OV C 195, 18.8.2006., 7. lpp.

1

OV C 195, 18.8.2006., 7. lpp.

(2)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 30. novembra Nostāja.

2

Eiropas Parlamenta 2006. gada 30. novembra Nostāja.

(3)  OV L 121, 15.5.1993., 20. lpp.

  Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

3

Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

(4)  OV L 10, 14.1.1997., 13. lpp.
  Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/105/EK (OV L 345, 31.12.2003., 97. lpp.).

4

Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/105/EK (OV L 345, 31.12.2003., 97. lpp.).

(5)  OV L 46, 17.2.1997., 25. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/84/EK (OV L 324, 29.11.2002., 53. lpp.).

5

(6)  OV C 136, 4.6.1985., 1. lpp.

6

(7)  OV C 91, 16.4.2003., 7. lpp.

7

(8)  OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp.
  Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

8

Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

(9)  
  OV L 220, 30.8.1993., 23. lpp.

9

OV L 220, 30.8.1993., 23. lpp.

(10)  OV L 210, 7.8.1985., 29. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/34/EK (OV L 141, 4.6.1999., 20. lpp.).

10

(11)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

11

(12)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

12

(13)  OV L 187, 16.7.1988., 1. lpp.
  Direktīvā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 93/68/EEK (OV L 220, 30.8.1993., 1. lpp.).

13

Direktīvā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 93/68/EEK (OV L 220, 30.8.1993., 1. lpp.).

(14)  OV L 212, 7.8.2001., 24. lpp.

14

(15)  
  30 mēnešus
  pēc
  šīs
  direktīvas spēkā stāšanās dienas.

15

30 mēnešus

šīs

spēkā stāšanās dienas

(16)  
  3 gadus
  pēc
  šīs
  direktīvas spēkā stāšanās dienas.

16

3 gadus

šīs

spēkā stāšanās dienas.

(17)  
  6
  gadus pēc
  šīs
  direktīvas spēkā stāšanās dienas.

17

6

šīs

spēkā stāšanās dienas.

I PIELIKUMS

DROŠĪBAS PAMATPRASĪBAS

| (1) | Katram pirotehniskajam izstrādājumam jābūt efektivitātes rādītājiem, kurus ražotājs norādījis kompetentajai iestādei, lai nodrošinātu maksimālu drošumu un ticamību. |
| --- | --- |

(1)

Katram pirotehniskajam izstrādājumam jābūt efektivitātes rādītājiem, kurus ražotājs norādījis kompetentajai iestādei, lai nodrošinātu maksimālu drošumu un ticamību.

| (2) | Katram pirotehniskajam izstrādājumam jābūt izstrādātam un ražotam tā, lai to var droši iznīcināt attiecīgā procesā, minimāli ietekmējot vidi. |
| --- | --- |

(2)

Katram pirotehniskajam izstrādājumam jābūt izstrādātam un ražotam tā, lai to var droši iznīcināt attiecīgā procesā, minimāli ietekmējot vidi.

| (3) | Katram pirotehniskajam izstrādājumam jādarbojas pareizi, kad tas tiek izmantots paredzētajam nolūkam.
  Attiecīgos gadījumos jāņem vērā vai jāpārbauda šāda informācija un īpašības. Katrs pirotehniskais izstrādājums jāpārbauda reālos apstākļos. Ja tas nav iespējams laboratorijā, testi jāveic apstākļos, kādos pirotehniskais izstrādājums ir izmantojams.






  a) | Konstrukcija, uzbūve un raksturīgās īpašības, tostarp detalizēts ķīmiskais sastāvs (izmantoto vielu svars un procentuālās attiecības) un izmēri. |
| --- | --- | --- |

(3)

Katram pirotehniskajam izstrādājumam jādarbojas pareizi, kad tas tiek izmantots paredzētajam nolūkam.

Attiecīgos gadījumos jāņem vērā vai jāpārbauda šāda informācija un īpašības. Katrs pirotehniskais izstrādājums jāpārbauda reālos apstākļos. Ja tas nav iespējams laboratorijā, testi jāveic apstākļos, kādos pirotehniskais izstrādājums ir izmantojams.

a)

Konstrukcija, uzbūve un raksturīgās īpašības, tostarp detalizēts ķīmiskais sastāvs (izmantoto vielu svars un procentuālās attiecības) un izmēri.

| b) | Pirotehniskā izstrādājuma fiziskā un ķīmiskā stabilitāte visos normālos, paredzamos vides apstākļos. |
| --- | --- |

b)

Pirotehniskā izstrādājuma fiziskā un ķīmiskā stabilitāte visos normālos, paredzamos vides apstākļos.

| c) | Jutīgums pret normālu, paredzamu pārvietošanu un pārvadāšanu. |
| --- | --- |

c)

Jutīgums pret normālu, paredzamu pārvietošanu un pārvadāšanu.

| d) | Visu komponentu savietojamība attiecībā uz to ķīmisko stabilitāti. |
| --- | --- |

d)

Visu komponentu savietojamība attiecībā uz to ķīmisko stabilitāti.

| e) | Pirotehniskā izstrādājuma izturība pret ūdens ietekmi gadījumā, ja to paredzēts lietot mitros vai slapjos apstākļos un ja drošumu vai uzticamību var negatīvi ietekmēt ūdens. |
| --- | --- |

e)

Pirotehniskā izstrādājuma izturība pret ūdens ietekmi gadījumā, ja to paredzēts lietot mitros vai slapjos apstākļos un ja drošumu vai uzticamību var negatīvi ietekmēt ūdens.

| f) | Izturība pret zemām un augstām temperatūrām, ja pirotehnisko izstrādājumu paredzēts glabāt vai izmantot šādās temperatūrās, un tā drošumu vai uzticamību var negatīvi ietekmēt kādas sastāvdaļas vai pirotehniskā izstrādājuma atdzišana vai sakaršana kopumā. |
| --- | --- |

f)

Izturība pret zemām un augstām temperatūrām, ja pirotehnisko izstrādājumu paredzēts glabāt vai izmantot šādās temperatūrās, un tā drošumu vai uzticamību var negatīvi ietekmēt kādas sastāvdaļas vai pirotehniskā izstrādājuma atdzišana vai sakaršana kopumā.

| g) | Drošuma īpašības, kas paredzētas, lai novērstu nesavlaicīgu vai netīšu palaišanu vai uzliesmošanu. |
| --- | --- |

g)

Drošuma īpašības, kas paredzētas, lai novērstu nesavlaicīgu vai netīšu palaišanu vai uzliesmošanu.

| h) | Piemērotas instrukcijas un, ja nepieciešams, marķējums attiecībā uz drošu apiešanos, glabāšanu, izmantošanu (ieskaitot drošības attālumus) un iznīcināšanu saņēmējas dalībvalsts oficiālajā valodā (-ās). |
| --- | --- |

h)

Piemērotas instrukcijas un, ja nepieciešams, marķējums attiecībā uz drošu apiešanos, glabāšanu, izmantošanu (ieskaitot drošības attālumus) un iznīcināšanu saņēmējas dalībvalsts oficiālajā valodā (-ās).

| i) | Pirotehniskais izstrādājums, tā iepakojuma vai citu komponentu spēja nezaudēt kvalitāti normālos, paredzamos glabāšanas apstākļos. |
| --- | --- |

i)

Pirotehniskais izstrādājums, tā iepakojuma vai citu komponentu spēja nezaudēt kvalitāti normālos, paredzamos glabāšanas apstākļos.

| j) | Visu nepieciešamo ierīču un aksesuāru specifikācija un lietošanas instrukcijas pirotehniskā izstrādājuma drošai funkcionēšanai. |
| --- | --- |

j)

Visu nepieciešamo ierīču un aksesuāru specifikācija un lietošanas instrukcijas pirotehniskā izstrādājuma drošai funkcionēšanai.

| k) | Pārvadāšanas un normālas apiešanās laikā, ja vien ražotāja instrukcijās nav noteikts citādi, pirotehniskiem izstrādājumiem jābūt pirotehniskajam sastāvam. |
| --- | --- |

k)

Pārvadāšanas un normālas apiešanās laikā, ja vien ražotāja instrukcijās nav noteikts citādi, pirotehniskiem izstrādājumiem jābūt pirotehniskajam sastāvam.

| (4) | Pirotehnisko izstrādājumu sastāvā nedrīkst būt:








  — | komerciāli spridzināšanas līdzekļi, izņemot šaujampulveri vai vielas ar uzliesmojošu sastāvu, |
| --- | --- | --- |

(4)

Pirotehnisko izstrādājumu sastāvā nedrīkst būt:

—

komerciāli spridzināšanas līdzekļi, izņemot šaujampulveri vai vielas ar uzliesmojošu sastāvu,

| — | militāras sprāgstvielas. |
| --- | --- |

—

militāras sprāgstvielas.

| (5) | Dažādām pirotehnisko izstrādājumu grupām jāatbilst vismaz šādām prasībām:






  A. | Uguņošanas ierīces






  a) | Ražotājam jāiedala uguņošanas ierīces dažādās klasēs saskaņā ar 3. pantu pēc to neto sprāgstvielu satura, drošības attālumiem, skaņas līmeņa vai līdzīgām īpašībām. Klasei jābūt skaidri norādītai uz etiķetes.








  i) | Attiecībā uz 1. klases uguņošanas ierīcēm jāievēro šādi nosacījumi:








  — | drošības attālums ir vismaz 1 m (1), |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(5)

Dažādām pirotehnisko izstrādājumu grupām jāatbilst vismaz šādām prasībām:

A.

Uguņošanas ierīces

a)

Ražotājam jāiedala uguņošanas ierīces dažādās klasēs saskaņā ar 3. pantu pēc to neto sprāgstvielu satura, drošības attālumiem, skaņas līmeņa vai līdzīgām īpašībām. Klasei jābūt skaidri norādītai uz etiķetes.

i)

Attiecībā uz 1. klases uguņošanas ierīcēm jāievēro šādi nosacījumi:

—

drošības attālums ir vismaz 1 m (1),

| — | maksimālais skaņas līmenis no drošības attāluma nedrīkst pārsniegt 120 dB (A, imp) vai līdzvērtīgu skaņas līmeni, mērot ar citu atbilstīgu metodi, |
| --- | --- |

—

maksimālais skaņas līmenis no drošības attāluma nedrīkst pārsniegt 120 dB (A, imp) vai līdzvērtīgu skaņas līmeni, mērot ar citu atbilstīgu metodi,

| — | 1. klasē nedrīkst iekļaut plaukšķenes, plaukšķeņu baterijas, uzliesmojošas plaukšķenes un uzliesmojošu plaukšķeņu baterijas, |
| --- | --- |

—

1. klasē nedrīkst iekļaut plaukšķenes, plaukšķeņu baterijas, uzliesmojošas plaukšķenes un uzliesmojošu plaukšķeņu baterijas,

| — | 1. klases izstrādājumu sastāvā nedrīkst būt vairāk par 2,5 mg sudraba fulmināta. |
| --- | --- |

—

1. klases izstrādājumu sastāvā nedrīkst būt vairāk par 2,5 mg sudraba fulmināta.

| ii) | Attiecībā uz 2. klases uguņošanas ierīcēm jāievēro šādi nosacījumi:








  — | drošības attālums ir vismaz 8 m (1), |
| --- | --- | --- |

ii)

Attiecībā uz 2. klases uguņošanas ierīcēm jāievēro šādi nosacījumi:

—

drošības attālums ir vismaz 8 m (1),

| — | maksimālais skaņas līmenis no drošības attāluma nedrīkst pārsniegt 120 dB (A, imp) vai līdzvērtīgu skaņas līmeni, mērot ar citu atbilstīgu metodi. |
| --- | --- |

—

maksimālais skaņas līmenis no drošības attāluma nedrīkst pārsniegt 120 dB (A, imp) vai līdzvērtīgu skaņas līmeni, mērot ar citu atbilstīgu metodi.

| iii) | Attiecībā uz 3. klases uguņošanas ierīcēm jāievēro šādi nosacījumi:








  — | drošības attālums ir vismaz 15 m (1), |
| --- | --- | --- |

iii)

Attiecībā uz 3. klases uguņošanas ierīcēm jāievēro šādi nosacījumi:

—

drošības attālums ir vismaz 15 m (1),

| — | maksimālais skaņas līmenis no drošības attāluma nedrīkst pārsniegt 120 dB (A, imp) vai līdzvērtīgu skaņas līmeni, mērot ar citu atbilstīgu metodi. |
| --- | --- |

—

maksimālais skaņas līmenis no drošības attāluma nedrīkst pārsniegt 120 dB (A, imp) vai līdzvērtīgu skaņas līmeni, mērot ar citu atbilstīgu metodi.

| b) | Uguņošanas ierīces drīkst saturēt tikai tādus konstrukcijas materiālus, kuru atlikumi samazina risku veselībai, īpašumam un videi. |
| --- | --- |

b)

Uguņošanas ierīces drīkst saturēt tikai tādus konstrukcijas materiālus, kuru atlikumi samazina risku veselībai, īpašumam un videi.

| c) | Aizdedzināšanas metodei jābūt skaidri saskatāmai vai norādītai uz etiķetes vai instrukcijās. |
| --- | --- |

c)

Aizdedzināšanas metodei jābūt skaidri saskatāmai vai norādītai uz etiķetes vai instrukcijās.

| d) | Uguņošanas ierīces nedrīkst kustēties nepareizi vai neparedzami. |
| --- | --- |

d)

Uguņošanas ierīces nedrīkst kustēties nepareizi vai neparedzami.

| e) | 1., 2. un 3. klases uguņošanas ierīcēm jābūt aizsargātām pret netīšu uzliesmošanu vai nu ar aizsargapvalka, iepakojuma vai izstrādājuma konstrukcijas palīdzību. 4. klases uguņošanas ierīces jāaizsargā pret netīšu uzliesmošanu ar ražotāja noteiktām metodēm. |
| --- | --- |

e)

1., 2. un 3. klases uguņošanas ierīcēm jābūt aizsargātām pret netīšu uzliesmošanu vai nu ar aizsargapvalka, iepakojuma vai izstrādājuma konstrukcijas palīdzību. 4. klases uguņošanas ierīces jāaizsargā pret netīšu uzliesmošanu ar ražotāja noteiktām metodēm.

| B. | Citi pirotehniskie izstrādājumi






  a) | Pirotehniskie izstrādājumi jāizstrādā tā, lai samazinātu risku veselībai, īpašumam un videi normālas izmantošanas laikā. |
| --- | --- | --- |

B.

Citi pirotehniskie izstrādājumi

a)

Pirotehniskie izstrādājumi jāizstrādā tā, lai samazinātu risku veselībai, īpašumam un videi normālas izmantošanas laikā.

| b) | Aizdedzināšanas metodei jābūt skaidri saskatāmai vai norādītai uz etiķetes vai instrukcijās. |
| --- | --- |

b)

Aizdedzināšanas metodei jābūt skaidri saskatāmai vai norādītai uz etiķetes vai instrukcijās.

| c) | Pirotehniskajam izstrādājumam jābūt izstrādātam tā, lai samazinātu risku veselībai, īpašumam un videi no tā atlikumiem, ja tas netīši uzliesmojis. |
| --- | --- |

c)

Pirotehniskajam izstrādājumam jābūt izstrādātam tā, lai samazinātu risku veselībai, īpašumam un videi no tā atlikumiem, ja tas netīši uzliesmojis.

| d) | Nepieciešamības gadījumā pirotehniskajam izstrādājumam pienācīgi jāfunkcionē līdz ražotāja noteiktajam izmantošanas termiņam. |
| --- | --- |

d)

Nepieciešamības gadījumā pirotehniskajam izstrādājumam pienācīgi jāfunkcionē līdz ražotāja noteiktajam izmantošanas termiņam.

| C. | Aizdedzes ierīces






  a) | Aizdedzes ierīcēm jābūt droši iedarbināmām un jāspēj darboties visos normālos, paredzamos izmantošanas apstākļos. |
| --- | --- | --- |

C.

Aizdedzes ierīces

a)

Aizdedzes ierīcēm jābūt droši iedarbināmām un jāspēj darboties visos normālos, paredzamos izmantošanas apstākļos.

| b) | Aizdedzes ierīcēm jābūt aizsargātām pret elektrostatisku izlādēšanos visos normālos, paredzamos glabāšanas un izmantošanas apstākļos. |
| --- | --- |

b)

Aizdedzes ierīcēm jābūt aizsargātām pret elektrostatisku izlādēšanos visos normālos, paredzamos glabāšanas un izmantošanas apstākļos.

| c) | Elektriskajiem degļiem jābūt aizsargātiem pret elektromagnētisko lauku ietekmi normālos, paredzamos glabāšanas un izmantošanas apstākļos. |
| --- | --- |

c)

Elektriskajiem degļiem jābūt aizsargātiem pret elektromagnētisko lauku ietekmi normālos, paredzamos glabāšanas un izmantošanas apstākļos.

| d) | Degļu apvalkam jābūt piemērotam mehāniskam stiprumam un pietiekami jāpasargā eksplozīvais pildījums normālas, paredzamas mehāniskas spriedzes apstākļos. |
| --- | --- |

d)

Degļu apvalkam jābūt piemērotam mehāniskam stiprumam un pietiekami jāpasargā eksplozīvais pildījums normālas, paredzamas mehāniskas spriedzes apstākļos.

| e) | Degļa degšanas laika parametri jāpievieno izstrādājumam. |
| --- | --- |

e)

Degļa degšanas laika parametri jāpievieno izstrādājumam.

| f) | Izstrādājumam jāpievieno elektrisko degļu elektriskās īpašības (piemēram, neaizdegšanās strāva, pretestība utt.). |
| --- | --- |

f)

Izstrādājumam jāpievieno elektrisko degļu elektriskās īpašības (piemēram, neaizdegšanās strāva, pretestība utt.).

| g) | Elektrisko degļu vadiem jābūt pietiekami izolētiem un mehāniski stipriem, ieskaitot savienojuma ar degli stiprību, ņemot vērā to paredzamo izmantošanu. |
| --- | --- |

g)

Elektrisko degļu vadiem jābūt pietiekami izolētiem un mehāniski stipriem, ieskaitot savienojuma ar degli stiprību, ņemot vērā to paredzamo izmantošanu.

---

(1)  Vajadzības gadījumā drošības attālums var būt mazāks.

II PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANAS PROCEDŪRAS

1.   B MODULIS: EK tipa pārbaude

1.   Šajā modulī aprakstīta procedūras daļa, saskaņā ar kuru pilnvarotā iestāde noskaidro un apstiprina, ka paredzamās produkcijas paraugs atbilst šīs direktīvas attiecīgajiem noteikumiem.

2.   Ražotājs iesniedz pieteikumu EK tipa pārbaudei pilnvarotajai iestādei pēc savas izvēles.

Pieteikumā jāietver:

| — | ražotāja nosaukums un adrese, |
| --- | --- |

—

ražotāja nosaukums un adrese,

| — | rakstisks apliecinājums, ka tāds pats pieteikums nav iesniegts citai pilnvarotajai iestādei, |
| --- | --- |

—

rakstisks apliecinājums, ka tāds pats pieteikums nav iesniegts citai pilnvarotajai iestādei,

| — | 3. iedaļā aprakstītā tehniskā dokumentācija. |
| --- | --- |

—

3. iedaļā aprakstītā tehniskā dokumentācija.

Iesniedzējam pilnvarotās iestādes rīcībā jānodod paredzamās produkcijas paraugs, turpmāk tekstā — “tips”. Pilnvarotā iestāde drīkst pieprasīt turpmākus paraugus, ja tie nepieciešami testa programmas veikšanai.

3.   Tehniskajai dokumentācijai jāļauj novērtēt iesnieguma atbilstība šīs direktīvas prasībām. Tiem, cik tas attiecas uz šādu novērtējumu, jāietver ierīces uzbūve, ražošana un darbība:

| — | vispārējs tipa apraksts, |
| --- | --- |

—

vispārējs tipa apraksts,

| — | uzbūves principi, ražošanas rasējumi un sastāvdaļu diagrammas, apakškomplektācijas, shēmas utt., |
| --- | --- |

—

uzbūves principi, ražošanas rasējumi un sastāvdaļu diagrammas, apakškomplektācijas, shēmas utt.,

| — | apraksti un paskaidrojumi, kas nepieciešami, lai saprastu rasējumus, diagrammas un ražojuma darbību, |
| --- | --- |

—

apraksti un paskaidrojumi, kas nepieciešami, lai saprastu rasējumus, diagrammas un ražojuma darbību,

| — | 8. pantā minēto saskaņoto standartu saraksts, kas piemēroti pilnīgi vai daļēji, un apraksti risinājumiem, kas pieņemti, lai atbilstu šīs direktīvas drošības pamatprasībām gadījumos, ja nav piemēroti 8. pantā minētie saskaņotie standarti, |
| --- | --- |

—

8. pantā minēto saskaņoto standartu saraksts, kas piemēroti pilnīgi vai daļēji, un apraksti risinājumiem, kas pieņemti, lai atbilstu šīs direktīvas drošības pamatprasībām gadījumos, ja nav piemēroti 8. pantā minētie saskaņotie standarti,

| — | konstrukciju aprēķinu rezultāti, veiktās pārbaudes utt., |
| --- | --- |

—

konstrukciju aprēķinu rezultāti, veiktās pārbaudes utt.,

| — | testu ziņojumi. |
| --- | --- |

—

testu ziņojumi.

4.   Pilnvarotās iestādes pienākums ir:

| 4.1. | pārbaudīt tehnisko dokumentāciju, pārliecināties, ka tips ražots saskaņā ar šo dokumentāciju, un noteikt tos elementus, kas izstrādāti saskaņā ar 8. pantā minēto saskaņoto standartu atbilstošajiem noteikumiem, kā arī sastāvdaļas, kas izstrādātas, nepiemērojot saskaņoto standartu atbilstošos noteikumus; |
| --- | --- |

4.1.

pārbaudīt tehnisko dokumentāciju, pārliecināties, ka tips ražots saskaņā ar šo dokumentāciju, un noteikt tos elementus, kas izstrādāti saskaņā ar 8. pantā minēto saskaņoto standartu atbilstošajiem noteikumiem, kā arī sastāvdaļas, kas izstrādātas, nepiemērojot saskaņoto standartu atbilstošos noteikumus;

| 4.2. | veikt vai būt veikušai attiecīgās pārbaudes un nepieciešamos testus, lai pārbaudītu, kad 8. pantā minētie saskaņotie standarti nav piemēroti un vai ražotāja pieņemtie risinājumi atbilst šīs direktīvas drošības pamatprasībām; |
| --- | --- |

4.2.

veikt vai būt veikušai attiecīgās pārbaudes un nepieciešamos testus, lai pārbaudītu, kad 8. pantā minētie saskaņotie standarti nav piemēroti un vai ražotāja pieņemtie risinājumi atbilst šīs direktīvas drošības pamatprasībām;

| 4.3. | veikt vai būt veikušai attiecīgās pārbaudes un nepieciešamos testus, lai pārbaudītu, vai ražotājs ir izvēlējies atbilstošo saskaņoto standartu piemērošanu un vai tie patiešām ir piemēroti; |
| --- | --- |

4.3.

veikt vai būt veikušai attiecīgās pārbaudes un nepieciešamos testus, lai pārbaudītu, vai ražotājs ir izvēlējies atbilstošo saskaņoto standartu piemērošanu un vai tie patiešām ir piemēroti;

| 4.4. | vienoties ar pieteikuma iesniedzēju par vietu, kur veicamas pārbaudes un nepieciešamie testi. |
| --- | --- |

4.4.

vienoties ar pieteikuma iesniedzēju par vietu, kur veicamas pārbaudes un nepieciešamie testi.

5.   Ja tips atbilst attiecīgajām šīs direktīvas prasībām, pilnvarotā iestāde pieteikuma iesniedzējam izsniedz EK tipa pārbaudes sertifikātu. Uz sertifikāta ir ražotāja nosaukums un adrese, pārbaudes slēdziens un apstiprinātā tipa identifikācijai nepieciešamie dati.

Sertifikātam pievieno tehniskās dokumentācijas atbilstošo daļu sarakstu, un tā kopiju glabā pilnvarotā iestāde.

Ja ražotājam atsaka tipa sertifikāta izsniegšanu, pilnvarotajai iestādei jāsniedz detalizēti šāda atteikuma iemesli.

Jāparedz iespēja lūgt šo lēmumu pārskatīt.

6.   Pieteikuma iesniedzējs informē pilnvaroto iestādi, kura glabā tehnisko dokumentāciju par EK tipa pārbaudes sertifikātu, par visām izmaiņām apstiprinātajā ierīcē, kurai jāsaņem papildu apstiprinājums, ja šīs izmaiņas var ietekmēt atbilstību pamatprasībām vai iepriekš noteiktos nosacījumus ražojuma izmantošanai. Šis papildu apstiprinājums tiek izsniegts papildinājuma formā oriģinālajam EK tipa pārbaudes sertifikātam.

7.   Katrai pilnvarotajai iestādei jāiesniedz pārējām pilnvarotajām iestādēm atbilstoša informācija, kas attiecas uz EK tipa pārbaudes sertifikātiem un izsniegtajiem un atsauktajiem papildinājumiem.

8.   Pārējās pilnvarotās iestādes drīkst saņemt EK tipa pārbaudes sertifikātu kopijas un/vai to papildinājumus. Sertifikātu pielikumi glabājami tā, lai tie būtu pieejami pārējām pilnvarotajām iestādēm.

9.   Ražotājam kopā ar tehnisko dokumentāciju jāglabā EK tipa pārbaudes sertifikātu un to papildinājumu kopijas vismaz 10 gadus pēc attiecīgā ražojuma izgatavošanas beigu datuma.

Ja ražotājs nav reģistrēts Kopienā, pienākums saglabāt tehnisko dokumentāciju, lai tā būtu pieejama, ir tai personai, kas laiž ražojumu Kopienas tirgū.

2.   C MODULIS: Atbilstība tipam

1.   Šajā modulī aprakstīta procedūras daļa, kurā ražotājs nodrošina un apliecina, ka attiecīgie pirotehniskie izstrādājumi atbilst tipam, kas aprakstīts EK tipa pārbaudes sertifikātā un atbilst šīs direktīvas prasībām, kas uz to attiecas. Ražotājam jāpievieno CE marķējums katram pirotehniskajam izstrādājumam un jāsastāda rakstiska atbilstības deklarācija.

2.   Ražotājam jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai pārliecinātos, ka ražošanas process nodrošina ražojuma atbilstību tipam, kāds aprakstīts EK tipa pārbaudes sertifikātā, un šīs direktīvas drošības pamatprasībām.

3.   Ražotājam jāsaglabā atbilstības deklarācijas kopija vismaz 10 gadus pēc attiecīgā ražojuma izgatavošanas beigu datuma.

Ja ražotājs nav reģistrēts Kopienā, pienākums saglabāt tehnisko dokumentāciju, lai tā būtu pieejama, ir tai personai, kas laiž ražojumu Kopienas tirgū.

4.   Ražotāja izvēlētajai pilnvarotajai iestādei jāveic vai jābūt veikušai ražojuma pārbaudes izlases veida intervālos. Pilnvarotā iestāde pārbauda uz vietas ņemta gatavā ražojuma paraugu un veic attiecīgus testus, kas noteikti 8. pantā minētajā piemērojamā saskaņotajā standartā, vai atbilstošus testus, lai pārbaudītu ražojuma atbilstību attiecīgās direktīvas prasībām. Gadījumā, ja viens vai vairāki pārbaudītie ražojumu paraugi neatbilst, pilnvarotajai iestādei jāveic attiecīgie pasākumi.

Pilnvarotajai iestādei uzņemoties atbildību, ražotājs izgatavošanas procesā pievieno šīs iestādes identifikācijas numuru.

3.   D MODULIS: Ražošanas kvalitātes nodrošināšana

1.   Šajā modulī aprakstīta procedūra, ar kuru ražotājs, kas atbilst 2. iedaļas prasībām, nodrošina un apliecina, ka attiecīgie pirotehniskie izstrādājumi atbilst tipam, kas aprakstīts EK tipa pārbaudes sertifikātā, un atbilst šīs direktīvas prasībām. Ražotājs katram izstrādājumam pievieno CE marķējumu un sastāda rakstisku atbilstības deklarāciju. CE marķējumu papildina tās pilnvarotās iestādes identifikācijas numurs, kas ir atbildīga par 4. iedaļā minētajā pārbaudēm.

2.   Ražotājs uztur apstiprinātu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu ražošanas laikā, ražojuma galapārbaudēs un testēšanā, kā noteikts 3. iedaļā. Viņš ir pakļauts 4. iedaļā minētajām pārbaudēm.

3.   Kvalitātes sistēma

| 3.1. | Ražotājs par attiecīgajiem pirotehniskiem izstrādājumiem iesniedz pieteikumu kvalitātes sistēmas novērtējumam pilnvarotajai iestādei pēc savas izvēles.
  Iesniegumā jāietver:






  — | visa atbilstošā informācija par pirotehnisko izstrādājumu paredzēto klasi, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Ražotājs par attiecīgajiem pirotehniskiem izstrādājumiem iesniedz pieteikumu kvalitātes sistēmas novērtējumam pilnvarotajai iestādei pēc savas izvēles.

Iesniegumā jāietver:

—

visa atbilstošā informācija par pirotehnisko izstrādājumu paredzēto klasi,

| — | dokumenti par kvalitātes sistēmu, |
| --- | --- |

—

dokumenti par kvalitātes sistēmu,

| — | tehniskā dokumentācija, kas attiecas uz apstiprināto tipu un EK tipa pārbaudes sertifikāta kopija. |
| --- | --- |

—

tehniskā dokumentācija, kas attiecas uz apstiprināto tipu un EK tipa pārbaudes sertifikāta kopija.

| 3.2. | Kvalitātes sistēmai jānodrošina pirotehnisko izstrādājumu atbilstība tipam, kas aprakstīts EK tipa pārbaudes sertifikātā, un tām šīs direktīvas prasībām, kas uz tiem attiecas.
  Visus ražotāja pieņemtos elementus, prasības un noteikumus sistemātiski un kārtīgi jādokumentē rakstisku standartu, procedūru un instrukciju formā. Kvalitātes sistēmas dokumentācijai jāļauj kvalitātes programmu, plānu, rokasgrāmatu un ziņojumu vienots novērtējums.
  Jo īpaši tiem atbilstoši jāapraksta:






  — | kvalitātes mērķi un organizatoriskā struktūra, vadības atbildība un pilnvaras attiecībā uz pirotehnisko izstrādājumu kvalitāti, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Kvalitātes sistēmai jānodrošina pirotehnisko izstrādājumu atbilstība tipam, kas aprakstīts EK tipa pārbaudes sertifikātā, un tām šīs direktīvas prasībām, kas uz tiem attiecas.

Visus ražotāja pieņemtos elementus, prasības un noteikumus sistemātiski un kārtīgi jādokumentē rakstisku standartu, procedūru un instrukciju formā. Kvalitātes sistēmas dokumentācijai jāļauj kvalitātes programmu, plānu, rokasgrāmatu un ziņojumu vienots novērtējums.

Jo īpaši tiem atbilstoši jāapraksta:

—

kvalitātes mērķi un organizatoriskā struktūra, vadības atbildība un pilnvaras attiecībā uz pirotehnisko izstrādājumu kvalitāti,

| — | ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes nodrošināšanas tehnika, procesi un sistemātiskas izmantojamās darbības, |
| --- | --- |

—

ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes nodrošināšanas tehnika, procesi un sistemātiskas izmantojamās darbības,

| — | pārbaudes un testi, ko veic pirms ražošanas procesa, tā laikā un pēc tā pabeigšanas, un biežums, kādā tos veic, |
| --- | --- |

—

pārbaudes un testi, ko veic pirms ražošanas procesa, tā laikā un pēc tā pabeigšanas, un biežums, kādā tos veic,

| — | kvalitātes ziņojumi, piemēram, inspekcijas ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, iesaistītā personāla kvalifikācijas ziņojumi utt., |
| --- | --- |

—

kvalitātes ziņojumi, piemēram, inspekcijas ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, iesaistītā personāla kvalifikācijas ziņojumi utt.,

| — | līdzekļi pirotehnisko izstrādājumu nepieciešamās kvalitātes sasniegšanas uzraudzībai un kvalitātes sistēmas efektīvai darbībai. |
| --- | --- |

—

līdzekļi pirotehnisko izstrādājumu nepieciešamās kvalitātes sasniegšanas uzraudzībai un kvalitātes sistēmas efektīvai darbībai.

| 3.3. | Pilnvarotajai iestādei jānovērtē kvalitātes sistēma, lai noteiktu, vai tā atbilst 3.2. iedaļā minētajām prasībām. Tai jāparedz atbilstība šīm prasībām attiecībā uz kvalitātes sistēmām, kas īsteno atbilstošo saskaņoto standartu. Pārbaudes komandā jābūt vismaz vienam dalībniekam, kuram ir pieredze atbilstošās ražojumu tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtējuma procedūra ietver pārbaudes apmeklējumu ražotāja telpās.
  Lēmumu paziņo ražotājam. Ziņojumā jāietver pārbaudes secinājumi un pienācīgi pamatots lēmuma novērtējums. |
| --- | --- |

3.3.

Pilnvarotajai iestādei jānovērtē kvalitātes sistēma, lai noteiktu, vai tā atbilst 3.2. iedaļā minētajām prasībām. Tai jāparedz atbilstība šīm prasībām attiecībā uz kvalitātes sistēmām, kas īsteno atbilstošo saskaņoto standartu. Pārbaudes komandā jābūt vismaz vienam dalībniekam, kuram ir pieredze atbilstošās ražojumu tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtējuma procedūra ietver pārbaudes apmeklējumu ražotāja telpās.

Lēmumu paziņo ražotājam. Ziņojumā jāietver pārbaudes secinājumi un pienācīgi pamatots lēmuma novērtējums.

| 3.4. | Ražotājam jāapņemas izpildīt pienākumus, kas saistīti ar apstiprināto kvalitātes sistēmu, un jāuztur tā atbilstošā un efektīvā līmenī.
  Ražotājam jāinformē pilnvarotā iestāde, kas apstiprinājusi kvalitātes sistēmu, par jebkādām ierosinātām izmaiņām kvalitātes sistēmā.
  Pilnvarotajai iestādei jānovērtē ierosinātās izmaiņas un jānolemj, vai grozītā kvalitātes sistēma atbildīs prasībām, kas minētas 3.2. iedaļā, vai arī ir nepieciešams pārvērtējums.
  Tai par savu lēmumu jāinformē ražotājs. Ziņojumā jāietver pārbaudes secinājumi un pamatots lēmuma novērtējums. |
| --- | --- |

3.4.

Ražotājam jāapņemas izpildīt pienākumus, kas saistīti ar apstiprināto kvalitātes sistēmu, un jāuztur tā atbilstošā un efektīvā līmenī.

Ražotājam jāinformē pilnvarotā iestāde, kas apstiprinājusi kvalitātes sistēmu, par jebkādām ierosinātām izmaiņām kvalitātes sistēmā.

Pilnvarotajai iestādei jānovērtē ierosinātās izmaiņas un jānolemj, vai grozītā kvalitātes sistēma atbildīs prasībām, kas minētas 3.2. iedaļā, vai arī ir nepieciešams pārvērtējums.

Tai par savu lēmumu jāinformē ražotājs. Ziņojumā jāietver pārbaudes secinājumi un pamatots lēmuma novērtējums.

4.   Uzraudzība, atbildību uzņemoties pilnvarotajai iestādei

| 4.1. | Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka ražotājs pienācīgi pilda savas saistības attiecībā uz apstiprināto kvalitātes sistēmu. |
| --- | --- |

4.1.

Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka ražotājs pienācīgi pilda savas saistības attiecībā uz apstiprināto kvalitātes sistēmu.

| 4.2. | Ražotājam pilnvarotajai iestādei inspekcijas nolūkos jādod pieeja ražošanas, pārbaudes, testēšanas un glabāšanas telpām un jānodrošina tā ar visu nepieciešamo informāciju, jo īpaši:






  — | kvalitātes sistēmas dokumentiem, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Ražotājam pilnvarotajai iestādei inspekcijas nolūkos jādod pieeja ražošanas, pārbaudes, testēšanas un glabāšanas telpām un jānodrošina tā ar visu nepieciešamo informāciju, jo īpaši:

—

kvalitātes sistēmas dokumentiem,

| — | kvalitātes ziņojumiem, piemēram, inspekcijas ziņojumiem un testu datiem, kalibrēšanas datiem, iesaistītā personāla kvalifikācijas ziņojumiem utt. |
| --- | --- |

—

kvalitātes ziņojumiem, piemēram, inspekcijas ziņojumiem un testu datiem, kalibrēšanas datiem, iesaistītā personāla kvalifikācijas ziņojumiem utt.

| 4.3. | Pilnvarotajai iestādei periodiski jāveic pārbaudes, lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur un piemēro kvalitātes sistēmu, un jāiesniedz revīzijas ziņojums ražotājam. |
| --- | --- |

4.3.

Pilnvarotajai iestādei periodiski jāveic pārbaudes, lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur un piemēro kvalitātes sistēmu, un jāiesniedz revīzijas ziņojums ražotājam.

| 4.4. | Turklāt pilnvarotā iestāde drīkst veikt nepieteiktu ražotāja apmeklējumu. Šādu apmeklējumu laikā pilnvarotā iestāde drīkst veikt pārbaudes, lai pārliecinātos, ka kvalitātes sistēma funkcionē pareizi; ja nepieciešams, pilnvarotajai iestādei jāiesniedz ražotājam ziņojums par apmeklējumu un, ja noticis tests — testa ziņojums. |
| --- | --- |

4.4.

Turklāt pilnvarotā iestāde drīkst veikt nepieteiktu ražotāja apmeklējumu. Šādu apmeklējumu laikā pilnvarotā iestāde drīkst veikt pārbaudes, lai pārliecinātos, ka kvalitātes sistēma funkcionē pareizi; ja nepieciešams, pilnvarotajai iestādei jāiesniedz ražotājam ziņojums par apmeklējumu un, ja noticis tests — testa ziņojums.

5.   Ražotājam vismaz 10 gadus pēc ražojuma izgatavošanas beigu datuma jāsaglabā valsts iestādēm pieeja:

| — | dokumentam, kas minēts 3.1. iedaļas otrajā ievilkumā, |
| --- | --- |

—

dokumentam, kas minēts 3.1. iedaļas otrajā ievilkumā,

| — | izmaiņām, kas minētas 3.4. iedaļas otrajā daļā, |
| --- | --- |

—

izmaiņām, kas minētas 3.4. iedaļas otrajā daļā,

| — | pilnvarotās iestādes lēmumiem un ziņojumiem, kas minēti 3.4. iedaļas pēdējā daļā un 4.3. un 4.4. iedaļā. |
| --- | --- |

—

pilnvarotās iestādes lēmumiem un ziņojumiem, kas minēti 3.4. iedaļas pēdējā daļā un 4.3. un 4.4. iedaļā.

6.   Katrai pilnvarotajai iestādei jāsniedz pārējām pilnvarotajām iestādēm atbilstošā informācija par izsniegtajiem un atsauktajiem kvalitātes sistēmas apstiprinājumiem.

4.   E MODULIS: Ražojuma kvalitātes nodrošināšana

1.   Šajā modulī aprakstīta procedūra, ar ko ražotājs, kurš atbilst 2. iedaļas prasībām, nodrošina un deklarē, ka pirotehniskie izstrādājumi atbilst tipam, kas aprakstīts EK tipa pārbaudes sertifikātā. Ražotājam jāpievieno CE marķējums katram izstrādājumam un jāsastāda rakstiska atbilstības deklarācija. CE marķējums jāpapildina ar tās pilnvarotās iestādes identifikācijas numuru, kas ir atbildīga par 4. iedaļā minētajām pārbaudēm.

2.   Ražotājs uztur apstiprinātu kvalitātes sistēmu pirotehnisko izstrādājumu gala pārbaudei un testēšanai, kā noteikts 3. iedaļā. Viņš ir pakļauts 4. iedaļā minētajām pārbaudēm.

3.   Kvalitātes sistēma

| 3.1. | Ražotājs par pirotehniskiem izstrādājumiem iesniedz pieteikumu kvalitātes sistēmas novērtējumam pilnvarotajai iestādei pēc savas izvēles.
  Pieteikumā jāietver:






  — | visa atbilstošā informācija par pirotehnisko izstrādājumu paredzēto klasi, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Ražotājs par pirotehniskiem izstrādājumiem iesniedz pieteikumu kvalitātes sistēmas novērtējumam pilnvarotajai iestādei pēc savas izvēles.

Pieteikumā jāietver:

—

visa atbilstošā informācija par pirotehnisko izstrādājumu paredzēto klasi,

| — | kvalitātes sistēmas dokumentācija, |
| --- | --- |

—

kvalitātes sistēmas dokumentācija,

| — | tehniskā dokumentācija, kas attiecas uz apstiprināto tipu un EK tipa pārbaudes sertifikāta kopija. |
| --- | --- |

—

tehniskā dokumentācija, kas attiecas uz apstiprināto tipu un EK tipa pārbaudes sertifikāta kopija.

| 3.2. | Saskaņā ar kvalitātes sistēmu katrs pirotehniskais izstrādājums tiek pārbaudīts un veikti attiecīgi testi, kā noteikts 8. pantā minētajā atbilstošajā saskaņotajā standartā (-os), vai tiem līdzvērtīgi testi, lai pārliecinātos par pirotehnisko izstrādājumu atbilstību attiecīgajām direktīvas prasībām. Visus ražotāja pieņemtos elementus, prasības un nosacījumus sistemātiski un kārtīgi jādokumentē rakstisku standartu, procedūru un instrukciju formā. Kvalitātes sistēmas dokumentācijai jāveicina kvalitātes programmu, plānu, rokasgrāmatu un ziņojumu vienots novērtējums.
  Jo īpaši tiem atbilstoši jāapraksta:






  — | kvalitātes mērķi un organizatoriskā struktūra, vadības atbildība un pilnvaras attiecībā uz pirotehnisko izstrādājumu kvalitāti, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Saskaņā ar kvalitātes sistēmu katrs pirotehniskais izstrādājums tiek pārbaudīts un veikti attiecīgi testi, kā noteikts 8. pantā minētajā atbilstošajā saskaņotajā standartā (-os), vai tiem līdzvērtīgi testi, lai pārliecinātos par pirotehnisko izstrādājumu atbilstību attiecīgajām direktīvas prasībām. Visus ražotāja pieņemtos elementus, prasības un nosacījumus sistemātiski un kārtīgi jādokumentē rakstisku standartu, procedūru un instrukciju formā. Kvalitātes sistēmas dokumentācijai jāveicina kvalitātes programmu, plānu, rokasgrāmatu un ziņojumu vienots novērtējums.

Jo īpaši tiem atbilstoši jāapraksta:

—

kvalitātes mērķi un organizatoriskā struktūra, vadības atbildība un pilnvaras attiecībā uz pirotehnisko izstrādājumu kvalitāti,

| — | pārbaudes un testi, kas tiks veikti pēc ražošanas, |
| --- | --- |

—

pārbaudes un testi, kas tiks veikti pēc ražošanas,

| — | līdzekļi kvalitātes sistēmas darbības efektivitātes uzraudzībai, |
| --- | --- |

—

līdzekļi kvalitātes sistēmas darbības efektivitātes uzraudzībai,

| — | kvalitātes ziņojumi, tostarp inspekcijas ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, iesaistītā personāla kvalifikācijas ziņojumi utt. |
| --- | --- |

—

kvalitātes ziņojumi, tostarp inspekcijas ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, iesaistītā personāla kvalifikācijas ziņojumi utt.

| 3.3. | Pilnvarotajai iestādei jānovērtē kvalitātes sistēma, lai noteiktu, vai tā atbilst 3.2. iedaļā minētajā prasībām. Tai jāpieņem atbilstība šīm prasībām attiecībā uz kvalitātes sistēmām, ar ko īsteno atbilstošo saskaņoto standartu.
  Pārbaudes komandā jābūt vismaz vienam dalībniekam ar pieredzi atbilstošas ražojumu tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas procedūrā ietver pārbaudes apmeklējumu ražotāja telpās.
  Ražotājs jāinformē par lēmumu. Ziņojumā jāietver pārbaudes secinājumi un pamatots lēmuma novērtējums. |
| --- | --- |

3.3.

Pilnvarotajai iestādei jānovērtē kvalitātes sistēma, lai noteiktu, vai tā atbilst 3.2. iedaļā minētajā prasībām. Tai jāpieņem atbilstība šīm prasībām attiecībā uz kvalitātes sistēmām, ar ko īsteno atbilstošo saskaņoto standartu.

Pārbaudes komandā jābūt vismaz vienam dalībniekam ar pieredzi atbilstošas ražojumu tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas procedūrā ietver pārbaudes apmeklējumu ražotāja telpās.

Ražotājs jāinformē par lēmumu. Ziņojumā jāietver pārbaudes secinājumi un pamatots lēmuma novērtējums.

| 3.4. | Ražotājam jāapņemas izpildīt pienākumus, kas saistīti ar apstiprināto kvalitātes sistēmu un jāuztur tā pienācīgā un efektīvā līmenī.
  Ražotājam regulāri jāinformē pilnvarotā iestāde, kas apstiprinājusi kvalitātes sistēmu, par jebkādiem priekšlikumiem grozījumiem kvalitātes sistēmā. Pilnvarotajai iestādei jānovērtē plānotās izmaiņas un jāizlemj, vai grozītā kvalitātes sistēma atbildīs 3.2. iedaļā minētajām prasībām vai arī nepieciešams pārvērtējums. Tai jāpaziņo ražotājam savs lēmums. Ziņojumā jāietver pārbaudes secinājumi un pamatots novērtējuma lēmums. |
| --- | --- |

3.4.

Ražotājam jāapņemas izpildīt pienākumus, kas saistīti ar apstiprināto kvalitātes sistēmu un jāuztur tā pienācīgā un efektīvā līmenī.

Ražotājam regulāri jāinformē pilnvarotā iestāde, kas apstiprinājusi kvalitātes sistēmu, par jebkādiem priekšlikumiem grozījumiem kvalitātes sistēmā. Pilnvarotajai iestādei jānovērtē plānotās izmaiņas un jāizlemj, vai grozītā kvalitātes sistēma atbildīs 3.2. iedaļā minētajām prasībām vai arī nepieciešams pārvērtējums. Tai jāpaziņo ražotājam savs lēmums. Ziņojumā jāietver pārbaudes secinājumi un pamatots novērtējuma lēmums.

4.   Uzraudzība, atbildību uzņemoties pilnvarotajai iestādei

| 4.1. | Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka ražotājs pienācīgi pilda savus pienākumus, kas saistīti ar apstiprināto kvalitātes sistēmu. |
| --- | --- |

4.1.

Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka ražotājs pienācīgi pilda savus pienākumus, kas saistīti ar apstiprināto kvalitātes sistēmu.

| 4.2. | Ražotājam pārbaudes veikšanas nolūkos jādod pilnvarotajai iestādei pieeja savām pārbaužu, testu un noliktavu telpām un jānodrošina tā ar visu nepieciešamo informāciju, jo īpaši:






  — | kvalitātes sistēmas dokumentāciju, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Ražotājam pārbaudes veikšanas nolūkos jādod pilnvarotajai iestādei pieeja savām pārbaužu, testu un noliktavu telpām un jānodrošina tā ar visu nepieciešamo informāciju, jo īpaši:

—

kvalitātes sistēmas dokumentāciju,

| — | tehnisko dokumentāciju, |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju,

| — | kvalitātes ziņojumiem, tostarp pārbaudes ziņojumiem un testu datiem, kalibrēšanas datiem, iesaistītā personāla kvalifikācijas ziņojumiem utt. |
| --- | --- |

—

kvalitātes ziņojumiem, tostarp pārbaudes ziņojumiem un testu datiem, kalibrēšanas datiem, iesaistītā personāla kvalifikācijas ziņojumiem utt.

| 4.3. | Pilnvarotajai iestādei periodiski jāveic pārbaudes, lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur un piemēro kvalitātes sistēmu, un jāiesniedz revīzijas ziņojums ražotājam. |
| --- | --- |

4.3.

Pilnvarotajai iestādei periodiski jāveic pārbaudes, lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur un piemēro kvalitātes sistēmu, un jāiesniedz revīzijas ziņojums ražotājam.

| 4.4. | Turklāt pilnvarotā iestāde drīkst veikt nepieteiktus ražotāja apmeklējumus. Šādu apmeklējumu laikā pilnvarotā iestāde drīkst veikt testus vai likt tos veikt, lai pārliecinātos, ka kvalitātes sistēma darbojas pareizi; ja nepieciešams, pilnvarotajai iestādei jāiesniedz ražotājam apmeklējuma ziņojums un, ja ticis veikts tests — testa ziņojums. |
| --- | --- |

4.4.

Turklāt pilnvarotā iestāde drīkst veikt nepieteiktus ražotāja apmeklējumus. Šādu apmeklējumu laikā pilnvarotā iestāde drīkst veikt testus vai likt tos veikt, lai pārliecinātos, ka kvalitātes sistēma darbojas pareizi; ja nepieciešams, pilnvarotajai iestādei jāiesniedz ražotājam apmeklējuma ziņojums un, ja ticis veikts tests — testa ziņojums.

5.   Ražotājam vismaz 10 gadus pēc ražojuma izgatavošanas beigu datuma jāuzglabā pieejami valsts iestādēm:

| — | dokumenti, kas minēti 3.1. iedaļas otrajā ievilkumā, |
| --- | --- |

—

dokumenti, kas minēti 3.1. iedaļas otrajā ievilkumā,

| — | izmaiņas, kas minētas 3.4. iedaļas otrajā daļā, |
| --- | --- |

—

izmaiņas, kas minētas 3.4. iedaļas otrajā daļā,

| — | pilnvarotās iestādes lēmumi un ziņojumi, kas minēti 3.4. iedaļas pēdējā daļā un 4.3. un 4.4. iedaļā. |
| --- | --- |

—

pilnvarotās iestādes lēmumi un ziņojumi, kas minēti 3.4. iedaļas pēdējā daļā un 4.3. un 4.4. iedaļā.

6.   Katrai pilnvarotajai iestādei jāiesniedz pārējām pilnvarotajām iestādēm atbilstošā informācija par izsniegtajiem un atsauktajiem kvalitātes sistēmas
  apstiprinājumiem.

5.
     
  F MODULIS:
  Eksemplāra pārbaude

1.   Šajā modulī aprakstīta procedūra, ar kuru ražotājs nodrošina un deklarē, ka pirotehniskais izstrādājums, kas izlaists ar 2. iedaļā minēto sertifikātu, atbilst attiecīgajām direktīvas prasībām. Ražotājam izstrādājumam jāpievieno CE marķējums un jāsastāda atbilstības deklarācija.

2.   Pilnvarotajai iestādei jāpārbauda pirotehniskais izstrādājums un jāveic attiecīgie testi, kā to paredz 8. pantā minētais saskaņotais standarts(i), vai līdzvērtīgi testi, lai nodrošinātu to atbilstību attiecīgajām šīs direktīvas prasībām.

Pilnvarotajai iestādei jāpievieno tās identifikācijas numurs vai jāliek to pievienot uz apstiprinātā pirotehniskā izstrādājuma un jāsastāda atbilstības sertifikāts attiecībā uz veiktajiem testiem.

3.   Tehniskās dokumentācijas mērķis ir ļaut novērtēt atbilstību direktīvas prasībām un saprast pirotehnisko izstrādājumu uzbūvi, ražošanu un darbību.

Novērtēšanai nepieciešamajā dokumentācijā jāietver:

| — | tipa vispārējs apraksts, |
| --- | --- |

—

tipa vispārējs apraksts,

| — | konceptuāli uzbūves un ražošanas rasējumi un komponentu shēmas, apakškomplektācijas, shēmas utt., |
| --- | --- |

—

konceptuāli uzbūves un ražošanas rasējumi un komponentu shēmas, apakškomplektācijas, shēmas utt.,

| — | apraksti un paskaidrojumi, kas nepieciešami, lai saprastu minētos rasējumus un shēmas un pirotehnisko izstrādājumu darbību, |
| --- | --- |

—

apraksti un paskaidrojumi, kas nepieciešami, lai saprastu minētos rasējumus un shēmas un pirotehnisko izstrādājumu darbību,

| — | to 8. pantā minēto saskaņoto standartu saraksts, kas piemēroti pilnībā vai daļēji, un to risinājumu apraksti, kas pieņemti, lai atbilstu šīs direktīvas drošības pamatprasībām, ja nav piemēroti 8. pantā minētie saskaņotie standarti, |
| --- | --- |

—

to 8. pantā minēto saskaņoto standartu saraksts, kas piemēroti pilnībā vai daļēji, un to risinājumu apraksti, kas pieņemti, lai atbilstu šīs direktīvas drošības pamatprasībām, ja nav piemēroti 8. pantā minētie saskaņotie standarti,

| — | projekta aprēķinu rezultāti, veiktās pārbaudes utt., |
| --- | --- |

—

projekta aprēķinu rezultāti, veiktās pārbaudes utt.,

| — | testu ziņojumi. |
| --- | --- |

—

testu ziņojumi.

6.
     
  G MODULIS:Kvalitātes pilnīga nodrošināšana

1.   
  Šajā modulī ir aprakstīta procedūra, kurā ražotājs, kurš izpilda 2. sadaļā noteiktās saistības, nodrošina un paziņo, ka attiecīgie izstrādājumi atbilst tām šīs direktīvas prasībām, kuras uz tiem attiecas. Ražotājs vai attiecīgais ievedējs katram izstrādājumam pievieno CE marķējumu un sagatavo rakstisku atbilstības deklarāciju. CE marķējumu papildina tās pilnvarotās iestādes identifikācijas numurs, kura ir atbildīga par 4. sadaļā minētajā pārbaudēm.

2.   
  Ražotājam jāstrādā ar apstiprinātu kvalitātes sistēmu uzbūvei, ražošanai, galaprodukcijas pārbaudei un izmēģināšanai, kā paredzēts 3. sadaļā, kā arī ražotājam piemēro 4. sadaļā minētās pārbaudes.

3.   
  Kvalitātes sistēma

| 3.1. | Ražotājs pilnvarotajai iestādei iesniedz pieprasījumu par savas kvalitātes sistēmas novērtēšanu.



  Pieteikumā jāietver:







  — | visa attiecīgā informācija par pirotehniskā izstrādājuma paredzēto klasi, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Ražotājs pilnvarotajai iestādei iesniedz pieprasījumu par savas kvalitātes sistēmas novērtēšanu.

—

visa attiecīgā informācija par pirotehniskā izstrādājuma paredzēto klasi,

| — | dokumenti par kvalitātes sistēmu. |
| --- | --- |

—

dokumenti par kvalitātes sistēmu.

| 3.2. | Kvalitātes sistēmai jānodrošina izstrādājumu atbilstība tām šīs direktīvas prasībām, kuras uz tiem attiecas.



  Visus ražotāja pieņemtos elementus, prasības un nosacījumus sistemātiski un kārtīgi jādokumentē rakstisku standartu, procedūru un instrukciju formā. Kvalitātes sistēmas dokumentācijai jāļauj konsekventi interpretēt kvalitātes programmas, plānus, rokasgrāmatas un ziņojumus.


  Jo īpaši šajā sistēmā atbilstoši jāapraksta:







  — | kvalitātes mērķi un organizatoriskā struktūra, vadības atbildība un pilnvaras attiecībā uz izstrādājumu uzbūvi un kvalitāti, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Kvalitātes sistēmai jānodrošina izstrādājumu atbilstība tām šīs direktīvas prasībām, kuras uz tiem attiecas.

—

kvalitātes mērķi un organizatoriskā struktūra, vadības atbildība un pilnvaras attiecībā uz izstrādājumu uzbūvi un kvalitāti,

| — | tehniskās uzbūves apraksts, tostarp piemērojamie standarti, un gadījumā, ja nav pilnīgi ievēroti 8. pantā izklāstītie standarti, veids, kādā nodrošina attiecīgo direktīvas pamatprasību ievērošanu, |
| --- | --- |

—

tehniskās uzbūves apraksts, tostarp piemērojamie standarti, un gadījumā, ja nav pilnīgi ievēroti 8. pantā izklāstītie standarti, veids, kādā nodrošina attiecīgo direktīvas pamatprasību ievērošanu,

| — | metodes, kuras paredzētas, lai kontrolētu un izvērtētu attīstības rezultātus, procesus un sistemātiskas darbības, kuras izmantos attiecīgai izstrādājumu klasei piederīgu izstrādājumu izgatavošanā, |
| --- | --- |

—

metodes, kuras paredzētas, lai kontrolētu un izvērtētu attīstības rezultātus, procesus un sistemātiskas darbības, kuras izmantos attiecīgai izstrādājumu klasei piederīgu izstrādājumu izgatavošanā,

| — | ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes nodrošināšanas metodes un procesi, kā arī izmantotās sistemātiskās darbības, |
| --- | --- |

—

ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes nodrošināšanas metodes un procesi, kā arī izmantotās sistemātiskās darbības,

| — | pārbaudes un testi, ko veic pirms ražošanas procesa, tā laikā un pēc tā pabeigšanas, un biežums, kādā tos veic, |
| --- | --- |

—

pārbaudes un testi, ko veic pirms ražošanas procesa, tā laikā un pēc tā pabeigšanas, un biežums, kādā tos veic,

| — | kvalitātes nodrošināšanas uzskaites dati, piemēram, pārbaužu ziņojumi un izmēģinājumu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par iesaistītā personāla kvalifikāciju utt., |
| --- | --- |

—

kvalitātes nodrošināšanas uzskaites dati, piemēram, pārbaužu ziņojumi un izmēģinājumu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par iesaistītā personāla kvalifikāciju utt.,

| — | līdzekļi izstrādājuma nepieciešamās uzbūves sasniegšanas un kvalitātes, kā arī kvalitātes sistēmas efektīvas darbības uzraudzībai. |
| --- | --- |

—

līdzekļi izstrādājuma nepieciešamās uzbūves sasniegšanas un kvalitātes, kā arī kvalitātes sistēmas efektīvas darbības uzraudzībai.

| 3.3. | Pilnvarotajai iestādei jānovērtē kvalitātes sistēma, lai noteiktu, vai tā atbilst 3.2. sadaļā minētajā prasībām. Tai jāparedz atbilstība šīm prasībām attiecībā uz kvalitātes sistēmām, kas īsteno atbilstošo saskaņoto standartu.



  Pārbaudes grupā jābūt vismaz vienam dalībniekam ar pieredzi atbilstošas ražojumu tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtējuma procedūra ietver ražotāja telpu apmeklējumu.


  Lēmumu paziņo ražotājam. Ziņojumā jāietver pārbaudes secinājumi un pienācīgi pamatots novērtējuma lēmums. |
| --- | --- |

3.3.

Pilnvarotajai iestādei jānovērtē kvalitātes sistēma, lai noteiktu, vai tā atbilst 3.2. sadaļā minētajā prasībām. Tai jāparedz atbilstība šīm prasībām attiecībā uz kvalitātes sistēmām, kas īsteno atbilstošo saskaņoto standartu.

| 3.4. | Ražotājam jāapņemas izpildīt saistības, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes sistēmas, un jāuztur tā pienācīgā un efektīvā līmenī.



  Ražotājam pastāvīgi jāinformē pilnvarotā iestāde, kas apstiprinājusi kvalitātes sistēmu, par jebkādām ierosinātām izmaiņām kvalitātes sistēmā.


  Pilnvarotajai iestādei jānovērtē ierosinātās izmaiņas un jānolemj, vai grozītā kvalitātes sistēma atbildīs prasībām, kas minētas 3.2. iedaļā, vai arī ir nepieciešams pārvērtējums.


  Tai jāpaziņo ražotājam savs lēmums. Ziņojumā jāietver pārbaudes secinājumi un pamatots novērtējuma lēmums. |
| --- | --- |

3.4.

Ražotājam jāapņemas izpildīt saistības, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes sistēmas, un jāuztur tā pienācīgā un efektīvā līmenī.

4.   
  EK uzraudzība, atbildību uzņemoties pilnvarotajai iestādei

| 4.1. | EK uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka ražotājs pienācīgi pilda savas saistības attiecībā uz apstiprināto kvalitātes sistēmu. |
| --- | --- |

4.1.

EK uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka ražotājs pienācīgi pilda savas saistības attiecībā uz apstiprināto kvalitātes sistēmu.

| 4.2. | Ražotājam pilnvarotajai iestādei inspekcijas nolūkos jādod pieeja ražošanas, pārbaudes, izmēģināšanas un glabāšanas telpām un jānodrošina tā ar visu nepieciešamo informāciju, jo īpaši:








  — | kvalitātes sistēmas dokumentiem, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Ražotājam pilnvarotajai iestādei inspekcijas nolūkos jādod pieeja ražošanas, pārbaudes, izmēģināšanas un glabāšanas telpām un jānodrošina tā ar visu nepieciešamo informāciju, jo īpaši:

—

kvalitātes sistēmas dokumentiem,

| — | kvalitātes nodrošināšanas uzskaites datiem, kurus prasa kvalitātes sistēma attīstības jomā, piemēram, analīžu, aprēķinu un izmēģinājumu rezultātiem utt., |
| --- | --- |

—

kvalitātes nodrošināšanas uzskaites datiem, kurus prasa kvalitātes sistēma attīstības jomā, piemēram, analīžu, aprēķinu un izmēģinājumu rezultātiem utt.,

| — | kvalitātes nodrošināšanas uzskaites datiem, kurus prasa kvalitātes sistēma ražošanas jomā, piemēram, pārbaužu ziņojumiem un izmēģinājumu datiem, kalibrēšanas datiem, ziņojumiem par iesaistītā personāla kvalifikāciju utt. |
| --- | --- |

—

kvalitātes nodrošināšanas uzskaites datiem, kurus prasa kvalitātes sistēma ražošanas jomā, piemēram, pārbaužu ziņojumiem un izmēģinājumu datiem, kalibrēšanas datiem, ziņojumiem par iesaistītā personāla kvalifikāciju utt.

| 4.3. | Pilnvarotajai iestādei periodiski jāveic pārbaudes, lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur un piemēro kvalitātes sistēmu, un jāiesniedz revīzijas ziņojums ražotājam. |
| --- | --- |

4.3.

Pilnvarotajai iestādei periodiski jāveic pārbaudes, lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur un piemēro kvalitātes sistēmu, un jāiesniedz revīzijas ziņojums ražotājam.

| 4.4. | Turklāt pilnvarotā iestāde drīkst veikt nepieteiktu ražotāja apmeklējumu. Šādu apmeklējumu laikā pilnvarotā iestāde vajadzības gadījumā drīkst veikt testus vai likt tos veikt, lai pārliecinātos, ka kvalitātes sistēma darbojas pareizi. Pilnvarotajai iestādei jāiesniedz ražotājam apmeklējuma protokols un, ja notikusi pārbaude, pārbaudes ziņojums. |
| --- | --- |

4.4.

Turklāt pilnvarotā iestāde drīkst veikt nepieteiktu ražotāja apmeklējumu. Šādu apmeklējumu laikā pilnvarotā iestāde vajadzības gadījumā drīkst veikt testus vai likt tos veikt, lai pārliecinātos, ka kvalitātes sistēma darbojas pareizi. Pilnvarotajai iestādei jāiesniedz ražotājam apmeklējuma protokols un, ja notikusi pārbaude, pārbaudes ziņojums.

5.   
  Ražotājam vismaz 10 gadus pēc ražojuma izgatavošanas beigu datuma jāsaglabā valsts iestādēm pieeja:

| — | dokumentam, kas minēts 3.1. sadaļas otrajā ievilkumā, |
| --- | --- |

—

dokumentam, kas minēts 3.1. sadaļas otrajā ievilkumā,

| — | izmaiņām, kas minētas 3.4. sadaļas otrajā daļā, |
| --- | --- |

—

izmaiņām, kas minētas 3.4. sadaļas otrajā daļā,

| — | pilnvarotās iestādes lēmumi un ziņojumi, kas minēti 3.4. sadaļas pēdējā daļā un 4.3. un 4.4. sadaļā. |
| --- | --- |

—

pilnvarotās iestādes lēmumi un ziņojumi, kas minēti 3.4. sadaļas pēdējā daļā un 4.3. un 4.4. sadaļā.

6.   
  Katrai pilnvarotajai iestādei jāsniedz pārējām pilnvarotajām iestādēm vajadzīgā informācija par izsniegtajiem un atsauktajiem kvalitātes nodrošināšanas sistēmu apstiprinājumiem.

III PIELIKUMS

MINIMĀLIE KRITĒRIJI, KAS JĀŅEM VĒRĀ DALĪBVALSTĪM ATTIECĪBĀ UZ IESTĀDĒM, KAS ATBILDĪGAS PAR ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANU

1. Iestāde, tās vadītājs un personāls, kas ir atbildīgi par apstiprinošu pārbaužu veikšanu, nedrīkst būt pārbaudāmo pirotehnisko izstrādājumu projektētāji, ražotāji, piegādātāji, uzstādītāji vai ievedēji, ne arī pilnvarotie pārstāvji kādai no šīm pusēm. Tie nedrīkst ne tieši, ne arī kā pilnvaroti pārstāvji iesaistīties šādu preču izstrādē, konstruēšanā, realizācijā vai uzturēšanā vai ievešanā. Tas neizslēdz tehniskas informācijas apmaiņu starp ražotāju un iestādi.

2. Iestāde un tās personāls veic apstiprinošas pārbaudes ar visaugstākā līmeņa profesionālo godprātību un tehnisko kompetenci un ir brīvi no jebkāda spiediena un ietekmēšanas, jo īpaši finansiāla rakstura, kas varētu ietekmēt to spriedumu vai pārbaudes rezultātus, jo īpaši, ja to veic personas vai personu grupas, kas ir ieinteresētas pārbaudes rezultātā.

3. Iestādes rīcībā jābūt nepieciešamajam personālam un iekārtām, lai tā spētu pienācīgi veikt savus administratīvos un tehniskos uzdevumus, kas saistīti ar pārbaužu veikšanu; tai arī jābūt pieejamām iekārtām speciālu pārbaužu veikšanai.

4. Par pārbaužu veikšanu atbildīgajam personālam jābūt:

| — | pareizai tehniskai un profesionālai apmācībai, |
| --- | --- |

—

pareizai tehniskai un profesionālai apmācībai,

| — | apmierinošām zināšanām par veicamo testu prasībām un atbilstošai pieredzei to veikšanā, |
| --- | --- |

—

apmierinošām zināšanām par veicamo testu prasībām un atbilstošai pieredzei to veikšanā,

| — | spējai sastādīt sertifikātus, atskaites un ziņojumus, kas nepieciešami, lai apstiprinātu testu autentiskumu. |
| --- | --- |

—

spējai sastādīt sertifikātus, atskaites un ziņojumus, kas nepieciešami, lai apstiprinātu testu autentiskumu.

5. Jāgarantē pārbaužu personāla objektivitāte. Tā atalgojums nedrīkst būt atkarīgs no veikto testu skaita vai šo testu rezultātiem.

6. Iestādei jāsaņem civiltiesiskās atbildības apdrošināšana, ja vien tās atbildību neuzņemas valsts saskaņā ar valstu tiesību aktiem vai par testiem ir tieši atbildīga pati dalībvalsts.

7. Iestādes personālam jāuzņemas saistības saglabāt profesionālo noslēpumu attiecībā uz visu informāciju, kas iegūta, veicot savus uzdevumus (izņemt attiecībā uz kompetentām tās valsts pārvaldes iestādēm, kurā tas veic savu darbību) saskaņā ar šo direktīvu vai jebkādiem valstu tiesību aktu noteikumiem, kas to paredz.

IV PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS MARĶĒJUMS

CE atbilstības marķējums sastāv no sākumburtiem “CE” šādā formā:

Ja marķējumu samazina vai palielina, iepriekš sniegtajā graduētajā zīmējumā norādītās proporcijas jāsaglabā.

P6_TA(2006)0516

Eiropas integrētās sociālās aizsardzības statistikas sistēma (ESSPROS) ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas integrētās sociālās aizsardzības statistikas sistēmu (ESSPROS) (COM(2006)0011 — C6-0024/2006 — 2006/0004(COD))

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0011) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0011) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 285. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza Parlamentam priekšlikumu (C6-0024/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 285. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza Parlamentam priekšlikumu (C6-0024/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A6-0324/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A6-0324/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā paredz būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā paredz būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2006)0004

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 30. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2007 par Eiropas integrētās sociālās aizsardzības statistikas sistēmu (ESSPROS)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 285. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 2. pantā augsta līmeņa sociālās aizsardzības veicināšana nosaukta par vienu no Eiropas Kopienas uzdevumiem. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 2. pantā augsta līmeņa sociālās aizsardzības veicināšana nosaukta par vienu no Eiropas Kopienas uzdevumiem.

| (2) | Lisabonas 2000. gada marta Eiropadome deva impulsu politikas apmaiņai starp Eiropas Savienības dalībvalstīm par sociālās aizsardzības sistēmu modernizāciju. |
| --- | --- |

(2)

Lisabonas 2000. gada marta Eiropadome deva impulsu politikas apmaiņai starp Eiropas Savienības dalībvalstīm par sociālās aizsardzības sistēmu modernizāciju.

| (3) | Ar Padomes 2004. gada 4. oktobra Lēmumu 2004/689/EK (3)
  tika izveidota sociālās aizsardzības komiteja, kuras uzdevums ir veicināt Komisijas un dalībvalstu kooperatīvo apmaiņu sociālās aizsardzības sistēmu modernizācijas un uzlabošanas jomā. |
| --- | --- |

(3)

Ar Padomes 2004. gada 4. oktobra Lēmumu 2004/689/EK (3)
  tika izveidota sociālās aizsardzības komiteja, kuras uzdevums ir veicināt Komisijas un dalībvalstu kooperatīvo apmaiņu sociālās aizsardzības sistēmu modernizācijas un uzlabošanas jomā.

| (4) | Komisijas 2003. gada 27. maija
  Paziņojumā (4)
  tika sniegta atklātās koordinācijas metode racionalizēšanas stratēģijai sociālās politikas jomā, lai nostiprinātu Lisabonas stratēģijā iekļautās sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas stāvokli. Padome 2003. gada 20. oktobrī nolēma, ka šī racionalizēšana tiks piemērota sākot no 2006. gada. Šajā kontekstā galvenais ziņošanas instruments būs ikgadējais Kopīgais ziņojums, kura uzdevums būs apvienot galvenos analītiskos rezultātus un politiskos ziņojumus gan attiecībā uz dažādās nozarēs izmantoto atklātās koordinācijas metodi (AKM), gan sociālās aizsardzības transversālajiem jautājumiem. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas 2003. gada 27. maija
  Paziņojumā (4)
  tika sniegta atklātās koordinācijas metode racionalizēšanas stratēģijai sociālās politikas jomā, lai nostiprinātu Lisabonas stratēģijā iekļautās sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas stāvokli. Padome 2003. gada 20. oktobrī nolēma, ka šī racionalizēšana tiks piemērota sākot no 2006. gada. Šajā kontekstā galvenais ziņošanas instruments būs ikgadējais Kopīgais ziņojums, kura uzdevums būs apvienot galvenos analītiskos rezultātus un politiskos ziņojumus gan attiecībā uz dažādās nozarēs izmantoto atklātās koordinācijas metodi (AKM), gan sociālās aizsardzības transversālajiem jautājumiem.

| (5) | Ar (AKM) no jauna uzsvērta vajadzība pēc salīdzināmas, savlaicīgas un ticamas statistikas sociālās politikas jomā. Konkrēti, salīdzinošā statistika par sociālo aizsardzību tiks izmantota ikgadējos Kopīgajos ziņojumos. |
| --- | --- |

(5)

Ar (AKM) no jauna uzsvērta vajadzība pēc salīdzināmas, savlaicīgas un ticamas statistikas sociālās politikas jomā. Konkrēti, salīdzinošā statistika par sociālo aizsardzību tiks izmantota ikgadējos Kopīgajos ziņojumos.

| (6) | Komisija (Eurostat) vāc no dalībvalstīm ikgadējus brīvprātīgi iesniegtus datus par sociālo aizsardzību. Dalībvalstīs tā jau ir nostiprinājusies prakse, kas balstās uz kopīgiem metodoloģiskiem principiem, lai nodrošinātu datu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(6)

Komisija (Eurostat) vāc no dalībvalstīm ikgadējus brīvprātīgi iesniegtus datus par sociālo aizsardzību. Dalībvalstīs tā jau ir nostiprinājusies prakse, kas balstās uz kopīgiem metodoloģiskiem principiem, lai nodrošinātu datu salīdzināmību.

| (7) | Īpašas Kopienas statistikas izveidi reglamentē noteikumi, kas izklāstīti Padomes 1997. gada 17. februāra Regulā (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku (5). |
| --- | --- |

(7)

Īpašas Kopienas statistikas izveidi reglamentē noteikumi, kas izklāstīti Padomes 1997. gada 17. februāra Regulā (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku (5).

| (8) | Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6). |
| --- | --- |

(8)

Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6).

| (9) | Komisijai jo īpaši jāpiešķir pilnvaras pirmajā gadā lemt par to, kādi dati jāvāc, pieņemt pasākumus attiecībā uz nodoto datu detalizētu klasifikāciju, izmantojamajām definīcijām un izplatīšanas noteikumu atjaunināšanu. Tā kā šiem pasākumiem ir vispārēja nozīme un tie domāti nebūtisku elementu grozīšanai, kā arī šīs regulas papildināšanai, pievienojot jaunus nebūtiskus elementus, šos pasākumus pieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5. a panta regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(9)

Komisijai jo īpaši jāpiešķir pilnvaras pirmajā gadā lemt par to, kādi dati jāvāc, pieņemt pasākumus attiecībā uz nodoto datu detalizētu klasifikāciju, izmantojamajām definīcijām un izplatīšanas noteikumu atjaunināšanu. Tā kā šiem pasākumiem ir vispārēja nozīme un tie domāti nebūtisku elementu grozīšanai, kā arī šīs regulas papildināšanai, pievienojot jaunus nebūtiskus elementus, šos pasākumus pieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5. a panta regulatīvo kontroles procedūru.

| (10) | Tā kā šīs regulas mērķi, proti, kopīgu statistisko standartu izveidi, kas ļauj veidot saskaņotus datus, dalībvalstis apmierinošā veidā nevar sasniegt, tāpēc tie labāk sasniedzami Kopienas līmenī, Kopiena, atbilstīgi Līguma 5. pantā izklāstītajam subsidiaritātes principam, nosaka pasākumus. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kas ir izklāstīts šajā pantā, šī regula nepārsniedz to, kas ir nepieciešams šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(10)

Tā kā šīs regulas mērķi, proti, kopīgu statistisko standartu izveidi, kas ļauj veidot saskaņotus datus, dalībvalstis apmierinošā veidā nevar sasniegt, tāpēc tie labāk sasniedzami Kopienas līmenī, Kopiena, atbilstīgi Līguma 5. pantā izklāstītajam subsidiaritātes principam, nosaka pasākumus. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kas ir izklāstīts šajā pantā, šī regula nepārsniedz to, kas ir nepieciešams šo mērķu sasniegšanai.

| (11) | Ir sadarbība ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (OECD) neto sociālās aizsardzības pasākumu jomā. |
| --- | --- |

(11)

Ir sadarbība ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (OECD) neto sociālās aizsardzības pasākumu jomā.

| (12) | Pēc apspriešanās ar Statistikas programmu komiteju, kas tika nodibināts ar Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom (7), |
| --- | --- |

(12)

Pēc apspriešanās ar Statistikas programmu komiteju, kas tika nodibināts ar Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom (7),

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Šīs regulas mērķis ir izveidot Eiropas integrētās sociālās aizsardzības statistikas sistēmu, turpmāk — “ESSPROS”, sniedzot:

| a) | metodoloģisku pamatu (balstītu uz kopīgiem standartiem, definīcijām, klasifikāciju un uzskaites noteikumiem), ko varētu lietot salīdzināmu statistikas datu apkopošanā Kopienas labā; |
| --- | --- |

a)

metodoloģisku pamatu (balstītu uz kopīgiem standartiem, definīcijām, klasifikāciju un uzskaites noteikumiem), ko varētu lietot salīdzināmu statistikas datu apkopošanā Kopienas labā;

| b) | statistikas datu nosūtīšanas termiņus saskaņā ar ESSPROS. |
| --- | --- |

b)

statistikas datu nosūtīšanas termiņus saskaņā ar ESSPROS.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “Kopienas statistika” lieto tādā nozīmē, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 322/97 2. pantā; |
| --- | --- |

a)

“Kopienas statistika” lieto tādā nozīmē, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 322/97 2. pantā;

| b) | “sociālā aizsardzība” ietver visas darbības, ko veic valsts vai privātas iestādes, lai atbrīvotu mājsaimniecības un indivīdus no noteiktu vairāku risku vai vajadzību finansiālā sloga ar nosacījumu, ka nepastāv ne vienlaicīgs savstarpējs, nedz arī atsevišķs režīms. To risku vai vajadzību saraksts, kas var radīt sociālos aizsardzību, pēc vienošanās ir noteikts šāds: Slimība/Veselības aprūpe; Invaliditāte; Vecums; Apgādnieka zaudēšana; Ģimene/bērni; Bezdarbs; Mājvieta; Citur neklasificēta sociālā atstumtība; |
| --- | --- |

b)

“sociālā aizsardzība” ietver visas darbības, ko veic valsts vai privātas iestādes, lai atbrīvotu mājsaimniecības un indivīdus no noteiktu vairāku risku vai vajadzību finansiālā sloga ar nosacījumu, ka nepastāv ne vienlaicīgs savstarpējs, nedz arī atsevišķs režīms. To risku vai vajadzību saraksts, kas var radīt sociālos aizsardzību, pēc vienošanās ir noteikts šāds: Slimība/Veselības aprūpe; Invaliditāte; Vecums; Apgādnieka zaudēšana; Ģimene/bērni; Bezdarbs; Mājvieta; Citur neklasificēta sociālā atstumtība;

| c) | “sociālās aizsardzības programma”: noteiktu noteikumu kopums, ko atbalsta viena vai vairākas institucionālas vienības, kas regulē sociālās aizsardzības pabalstu izsniegšanu un finansēšanu; |
| --- | --- |

c)

“sociālās aizsardzības programma”: noteiktu noteikumu kopums, ko atbalsta viena vai vairākas institucionālas vienības, kas regulē sociālās aizsardzības pabalstu izsniegšanu un finansēšanu;

| d) | “programmu klasificēšana”: kritēriji ikvienas sociālās aizsardzības programmas klasificēšanai ir: lēmumu pieņemšana, tiesiskā regulējuma piemērošana, aizsardzības apjoms un līmenis. Katra programma, atbilstīgi vienam kritērijam, tiek iekļauta vienā kategorijā; |
| --- | --- |

d)

“programmu klasificēšana”: kritēriji ikvienas sociālās aizsardzības programmas klasificēšanai ir: lēmumu pieņemšana, tiesiskā regulējuma piemērošana, aizsardzības apjoms un līmenis. Katra programma, atbilstīgi vienam kritērijam, tiek iekļauta vienā kategorijā;

| e) | “sociālās aizsardzības pabalsti”: sociālās aizsardzības programmu pārvedumi skaidrā naudā vai natūrā mājsaimniecībām un indivīdiem, lai atbrīvotu tos no noteikta veida risku vai vajadzību finansiālā sloga. |
| --- | --- |

e)

“sociālās aizsardzības pabalsti”: sociālās aizsardzības programmu pārvedumi skaidrā naudā vai natūrā mājsaimniecībām un indivīdiem, lai atbrīvotu tos no noteikta veida risku vai vajadzību finansiālā sloga.

3. pants

Sistēmas darbības joma

1.   Statistika, kas attiecas uz ESSPROS pamatsistēmu, aptver sociālās aizsardzības izdevumu un ieņēmumu finanšu plūsmas.

Šos datus nosūta sociālās aizsardzības programmu līmenī; saskaņā ar ESSPROS klasifikāciju par katru programmu iesniedz sīku izdevumu un ieņēmumu pārskatu.

Kvantitatīvie dati pa programmām un detalizētiem pabalstiem, dati, kuri jānosūta saistībā ar kopīgo klasifikāciju, un kārtība datu iesniegšanai un izplatīšanai sniegta I Pielikuma 1. punktā. Kvalitatīvai informācija pa programmām un detalizētiem pabalstiem, kā arī ietveramajiem objektiem, un kārtība datu iesniegšanai, kvalitatīvas informācijas atjaunināšanai un izplatīšanai sniegta I pielikuma 2.punktā.

Pirmais gads, attiecībā uz kuru dati tiek vākti, ir kalendārais gads pēc šīs regulas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Līdztekus pamatsistēmai tiks sniegti moduļi, kas aptvers papildu statistikas informāciju par
  pensiju saņēmējiem un
  sociālās aizsardzības
  neto pabalstiem.

4. pants

Modulis par pensiju saņēmējiem

1.   Atbilstīgi šai regulai katru gadu pievieno moduli par pensiju saņēmējiem sākot no pirmā datu vākšanas gada. Ietveramie objekti un kartība datu sniegšana un izplatīšana ir noteikti II pielikumā.

2.
     
  Pirmais gads, attiecībā uz kuru dati tiek vākti, ir kalendārais gads pēc šīs regulas publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5. pants

Sociālās aizsardzības neto pabalstu modulis

1.   
  Nolūkā ieviest
  Sociālās aizsardzības neto pabalstu moduli, izmēģinājuma datu
  vākšanu
  2005. gadam visās dalībvalstīs veic līdz 2008. gada beigām. Ietveramie objekti un datu iesniegšana ir noteikti III pielikumā.

2.   
  Pamatojoties uz šo
  valstu izmēģinājuma datu
  krājumu
  sintēzi,
  un ja lielākās daļas izmēģinājuma pētījumu rezultātu ir pozitīvi,
  lēmums
  par
  pilnīgu datu vākšanas
  uzsākšanu attiecībā uz šo moduli ne agrāk kā 2010. gadā
  ,
  jāpieņem
  saskaņā ar
  8. panta 3. punktā
  noteikto
  regulatīvo kontroles
  procedūru.

6. pants

Datu avoti

Statistika balstās uz šādiem datu avotiem, ņemot vērā to pieejamību dalībvalstīs, un saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi:

| a) | reģistri un citi administratīvie avoti; |
| --- | --- |

a)

reģistri un citi administratīvie avoti;

| b) | apsekojumi un/vai |
| --- | --- |

b)

apsekojumi un/vai

| c) | novērtējumi. |
| --- | --- |

c)

novērtējumi.

7. pants

Izpildes pasākumi

1.   Šīs regulas īstenošanas kārtībā
  jāņem vērā izmaksu—ieguvumu analīzes rezultāti un jāattiecas uz ESSPROS pamatsistēmu (I pielikums), moduli par pensiju saņēmējiem (II pielikums) un moduli par neto sociālās aizsardzības pabalstiem (5. pants).

2.
     
  Pasākumi attiecībā uz datu pārsūtīšanas formātu, pārsūtāmajiem rezultātiem un kvalitātes noteikšanu jāpieņem saskaņā ar 8. panta 2. punktā noteikto regulatīvo procedūru.

3.
     
  Pasākumi, kas domāti nebūtisku šīs regulas elementu grozīšanai, inter alia to papildinot attiecībā uz lēmumu pirmo datu vākšanas gadu, pasākumiem, attiecībā uz detalizētu nodoto datu klasifikāciju, izmantojamajām definīcijām, kā arī izplatīšanas noteikumu atjaunināšanu, jāpieņem saskaņā ar 8. panta 3. punktā noteikto regulatīvo kontroles procedūru.

8. pants

Procedūra

1.   Komisijai palīdz Statistikas programmu komiteja, kas izveidota ar Lēmumu 89/382/EEK, Euratom.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, tad piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā minētais laikposms ir trīs mēneši.

3.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  2006. gada 5. jūlijā sniegtais Atzinums (OV vēl nav publicēts).

1

2006. gada 5. jūlijā sniegtais Atzinums (OV vēl nav publicēts).

(2)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 30. novembra Nostāja.

2

Eiropas Parlamenta 2006. gada 30. novembra Nostāja.

(3)  OV L 314, 13.10.2004., 8. lpp.

3

(4)  COM(2003)0261.

4

(5)  
  OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

5

OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

(6)  
  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

6

OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

(7)  OV L 181, 28.6.1989., 47. lpp.

7

I PIELIKUMS

ESSPROS PAMATSISTĒMA

1.   Kvantitatīvie dati
  pēc shēmām un detalizētiem pabalstiem

1.1.   Nosūtītie dati

Saistībā ar kopīgo klasifikāciju pārsūtītajos datos
  ietilps
  :

| 1.1.1. | Izdevumi






  1.1.1.1. | Sociālās aizsardzības pabalsti klasificēti pēc:






  a) | funkcijām (atbilstoši katram riskam vai vajadzībai) un |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.1.

Izdevumi

1.1.1.1.

Sociālās aizsardzības pabalsti klasificēti pēc:

a)

funkcijām (atbilstoši katram riskam vai vajadzībai) un

| b) | katrai funkcijai pēc divējāda sadalījuma: ar pārbaudītiem līdzekļiem pret ar nepārbaudītiem līdzekļiem, skaidras naudas pabalsti (sadalījums pa periodiem un vienreizējā maksājuma pabalstiem) pret pabalstiem natūrā. |
| --- | --- |

b)

katrai funkcijai pēc divējāda sadalījuma: ar pārbaudītiem līdzekļiem pret ar nepārbaudītiem līdzekļiem, skaidras naudas pabalsti (sadalījums pa periodiem un vienreizējā maksājuma pabalstiem) pret pabalstiem natūrā.

| 1.1.1.2. | Pārvaldes izmaksas |
| --- | --- |

1.1.1.2.

Pārvaldes izmaksas

| 1.1.1.3. | Pārvedumi uz citām shēmām |
| --- | --- |

1.1.1.3.

Pārvedumi uz citām shēmām

| 1.1.1.4. | Citi izdevumi |
| --- | --- |

1.1.1.4.

Citi izdevumi

| 1.1.2. | Ieņēmumi






  1.1.2.1. | Sociālās iemaksas |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

Ieņēmumi

1.1.2.1.

Sociālās iemaksas

| 1.1.2.2. | Vispārējās valsts iemaksas |
| --- | --- |

1.1.2.2.

Vispārējās valsts iemaksas

| 1.1.2.3. | Pārvedumi no citām shēmām |
| --- | --- |

1.1.2.3.

Pārvedumi no citām shēmām

| 1.1.2.4. | Citi ieņēmumi |
| --- | --- |

1.1.2.4.

Citi ieņēmumi

Ietvertie dati (saistībā ar kopīgo klasifikāciju) tiks sniegti saskaņā ar 8. pantā noteikto kārtību.

1.2.   Datu sniegšana

Statistikas dati tiks sniegti ik gadu. Dati attiecas uz kalendāro gadu saskaņā ar valsts praksi. Datu nosūtīšanas termiņš ir N+18 mēneši, t. i., dati par kalendāro gadu N kopā ar jebkuru iepriekšējo gadu pārskatītajiem datiem jānosūta vēlākais N+2 gada jūnijā.

1.3.   Datu izplatīšana

Komisija (Eurostat) publicē datus par sociālās aizsardzības izdevumiem kopējā shēmu līmenī līdz N+22 mēnešu beigām (N+2 gada oktobris), pamatojoties uz datiem, kas attiecas uz N
  kalendāro
  gadu. Komisija (Eurostat) vienlaicīgi izplata sīkus datus pēc shēmām īpašiem izmantotājiem (valsts iestādēm, kas apkopo ESSPROS datus, Komisijas nodaļām un starptautiskām institūcijām). Šie īpašie izmantotāji drīkst publicēt tikai shēmu grupas.

2.   Kvalitatīvā informācija pēc shēmām un atsevišķiem pabalstiem

2.1.   Aptvertie objekti

Katrai shēmai kvalitatīvā informācija ietver vispārēju programmas aprakstu, detalizētu pabalstu aprakstu un informāciju par jaunākajiem grozījumiem un reformām.

2.2.   Datu sniegšana un kvalitatīvās informācijas atjaunināšana

Ikgadējā jau iesniegtās kvalitatīvās informācijas pilnā komplekta atjaunināšana
  nepārsniegs
  sociālās aizsardzības sistēmas izmaiņas un to
  nosūtīs
  kopā ar kvantitatīvajiem datiem.

2.3.   Datu izplatīšana

Komisija (Eurostat) izplata kvalitatīvo informāciju programmu līmenī līdz N+22 mēnešiem (N+2 gada oktobrim).

II PIELIKUMS

MODULIS PAR PENSIJU SAŅĒMĒJIEM

1.   Aptvertie objekti

Šis modulis aptver datus par pensiju saņēmējiem, ko uzskata par vienas vai vairāku sociālās aizsardzības programmas sekojošo skaidras naudas pabalstu saņēmējiem:

| a) | invaliditātes pensija |
| --- | --- |

a)

invaliditātes pensija

| b) | pirmstermiņa pensionēšanās pabalsts samazinātas darbspējas gadījumā |
| --- | --- |

b)

pirmstermiņa pensionēšanās pabalsts samazinātas darbspējas gadījumā

| c) | vecuma pensija; |
| --- | --- |

c)

vecuma pensija;

| d) | sagaidāmā vecuma pensija; |
| --- | --- |

d)

sagaidāmā vecuma pensija;

| e) | nepilna pensija; |
| --- | --- |

e)

nepilna pensija;

| f) | apgādnieka zaudējuma pensija; |
| --- | --- |

f)

apgādnieka zaudējuma pensija;

| g) | pirmstermiņa pensionēšanās pabalsts darba tirgus iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

g)

pirmstermiņa pensionēšanās pabalsts darba tirgus iemeslu dēļ.

2.   Datu iesniegšana

Statistikas dati tiks sniegti ik gadu. Dati
  būs
  krājumu dati, kas attiecas uz gada beigām (31.12./1.1). N gada datu nosūtīšanas termiņš ir N+2 gada maija beigas un tas ir sadalīts šādi:

| a) | pēc sociālās aizsardzības programmas; |
| --- | --- |

a)

pēc sociālās aizsardzības programmas;

| b) | pēc dzimuma
  visās programmās
  . |
| --- | --- |

b)

pēc dzimuma
  visās programmās
  .

3.   Datu izplatīšana

Komisija (Eurostat) publicēs datus par visām programmām līdz N+22 mēnešu beigām (N+2 gada oktobrim), pamatojoties uz datiem, kas attiecas uz N finanšu gadu. Komisija (Eurostat) vienlaicīgi izplatīs detalizētus datus pa programmām īpašiem lietotājiem (valsts iestādēm, kas apkopo ESSPROS datus, Komisijas nodaļām un starptautiskām institūcijām). Šie īpašie izmatotāji drīkstēs publicēt tikai shēmu grupas.

Komisija (Eurostat) publicēs un nosūtīs īpašiem izmantotājiem (valstu iestādes, kas apkopo ESSPROS datus, Komisijas departamenti un starptautiskas institūcijas) katras no 7 kategorijām kopsummu N+22 mēnešu beigās (N+2 gada oktobris), pamatojoties uz datiem, kas attiecas uz kalendāro gadu N.

III PIELIKUMS

IZMĒĢINĀJUMA DATU VĀKŠANA PAR NETO SOCIĀLĀS AIZSARDZĪBAS PABALSTIEM

1.   Aptvertie objekti

Šī vākšana ietver “Neto sociālās aizsardzības pabalstu” aprēķināšanu. Neto sociālās aizsardzības pabalstus ir sociālās aizsardzības pabalstu vērtība, neskaitot nodokļus un sociālās iemaksas, ko maksā pabalstu saņēmēji, tai ir pieskaitītas “nodokļu priekšrocības”.

“Nodokļu priekšrocības” ir sociālā aizsardzība, kas tiek sniegta nodokļu atvieglojumu veidā un kas būtu saucama par sociālās aizsardzības pabalstu, ja tā tiktu sniegta skaidrā naudā. Nodokļu atvieglojumi, kas veicina sociālās aizsardzības sniegšanu vai kas veicina privātos apdrošināšanas plānus, nav iekļauti.

2.   Datu sniegšana

Jānorāda atbilstošā iedzīvotāju ienākuma nodokļa un sociālo iemaksu daļa, ko iekasē no sociālās aizsardzības pabalstiem 2005. gadam saskaņā ar dažāda veida sociālās aizsardzības skaidras naudas pabalstiem, kas vēlams sadalīts pa vienmērīgi ar nodokļiem apliktu programmu īpašām grupām. Sarežģītos gadījumos rezultātus var norādīt pa atbilstošām pabalstu grupām, t. i., septiņu pensiju kategoriju kopsumma, kurass uzskaitītas II pielikumā, vai īpašas funkcijas skaidras naudas pabalsta kopsumma. Nodokļu priekšrocības piešķir katram punktam atsevišķi, izmantojot nesaņemto ieņēmumu metodi.

P6_TA(2006)0517

EAK Septītā pamatprogramma (2007.—2011. g.) *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai (Euratom), ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Eiropas Atomenerģijas kopienas Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007—2011) (COM(2006)0042 — C6-0080/2006 — 2006/0014(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2006)0042) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2006)0042) (1),

| — | ņemot vērā Euratom līguma 7. un 10. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ir apspriedusies ar Eiropas Parlamentu (C6-0080/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Euratom līguma 7. un 10. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ir apspriedusies ar Eiropas Parlamentu (C6-0080/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A6-0305/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A6-0305/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Euratom līguma 119. panta otro punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Euratom līguma 119. panta otro punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 39 |
| 3.a apsvērums (jauns) |
| | (3a) Konfidenciālo datu apstrādi reglamentē visi attiecīgie Kopienas tiesību akti, tostarp iestādes iekšējie noteikumi, tādi kā Komisijas 2001. gada 29. novembra Lēmums 2001/844/ EK, EOTK, Euratom (2), ar ko groza tās iekšējo reglamentu attiecībā uz drošības noteikumiem. |
| Grozījums Nr. 40 |
| 4. apsvērums |
| (4) Uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalības noteikumiem jāizveido saskaņots un pārredzams satvars, lai nodrošinātu
  Septītās pamatprogrammas
  efektīvu īstenošanu un vieglu pieejamību visiem tās dalībniekiem. | (4) Uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalības noteikumiem jāizveido saskaņots
  , visaptverošs
  un pārredzams ietvars, lai nodrošinātu
  maksimāli
  efektīvu īstenošanu
  , ņemot vērā vajadzību ar vienkāršotām procedūrām saskaņā ar proporcionalitātes principu nodrošināt
  vieglu pieejamību visiem tās dalībniekiem. |
| Grozījums Nr. 41 |
| 4.a apsvērums (jauns) |
| | (4a) Noteikumiem jāveicina arī dalībnieka izstrādātā intelektuālā īpašuma izmantošana, ņemot vērā arī veidu, kādā dalībnieks var būt starptautiski organizēts, vienlaikus aizsargājot citu dalībnieku un Kopienas likumīgās intereses. |
| Grozījums Nr. 42 |
| 7. apsvērums |
| (7) Tādēļ ir lietderīgi atļaut ne tikai juridisku personu līdzdalību, ar nosacījumu, ka tās ir tiesīgas izmantot tiesības un uzņemties saistības, bet arī fizisku personu līdzdalību. Fizisku personu līdzdalība nodrošinās, ka zinātniskās izcilības un spēju radīšana un attīstīšana neaprobežosies tikai ar Kopienas finansējuma piešķiršanu projektiem, kuros iesaistītas vienīgi juridiskās personas, nodrošinot arī tādu MVU līdzdalību, kas nav juridiskas personas. | Svītrots. |
| Grozījums Nr. 43 |
| 9. apsvērums |
| (9) Ir lietderīgi paredzēt, ka pamatprogrammā var piedalīties jebkura juridiska vienība, kas izpildījusi obligātos nosacījumus. Līdzdalībai, kas pārsniedz obligātos nosacījumus, jānodrošina attiecīgās netiešās darbības efektīva
  darbība
  . | (9) Ir lietderīgi paredzēt, ka pamatprogrammā var piedalīties jebkura juridiska vienība, kas izpildījusi obligātos nosacījumus. Līdzdalībai, kas pārsniedz obligātos nosacījumus, jānodrošina attiecīgās netiešās darbības efektīva
  īstenošana
  . |
| Grozījums Nr. 44 |
| 11.a apsvērums (jauns) |
| | (11a) Saskaņā ar Līguma 198. pantu juridiskās vienības no dalībvalstu jurisdikcijā esošām teritorijām ārpus Eiropas ir tiesīgas piedalīties Septītajā pamatprogrammā. |
| Grozījums Nr. 45 |
| 12.a apsvērums (jauns) |
| | (12a) Pārejai no Sestajā pamatprogrammā izmantotā izmaksu aprēķināšanas režīma jānotiek efektīvi un mierīgi. Tāpēc Septītās pamatprogrammas uzraudzības procesam dalībnieku labā jāpievēršas šīs izmaiņas ietekmei uz budžetu, it īpaši saistībā ar tās ietekmi uz administratīvo slogu dalībniekiem. |
| Grozījums Nr. 46 |
| 13. apsvērums |
| (13) Lai reglamentētu priekšlikumu iesniegšanu, novērtēšanu, atlasi un piešķīrumu sniegšanu, Komisijai jāparedz sīkāki noteikumi un procedūras papildus tām, kas noteiktas Finanšu regulā
  un
  tās īstenošanas noteikumos. Jo īpaši svarīgi ir paredzēt noteikumus, kas reglamentē neatkarīgu ekspertu piesaistīšanu. | (13) Lai reglamentētu priekšlikumu iesniegšanu, novērtēšanu
  un
  atlasi un piešķīrumu sniegšanu
  , kā arī dalībnieku kompensācijas procedūras
  , Komisijai jāparedz sīkāki noteikumi un procedūras papildus tām, kas noteiktas Finanšu regulā, tās īstenošanas noteikumos
  un šajā regulā
  . Jo īpaši svarīgi ir paredzēt noteikumus, kas reglamentē neatkarīgu ekspertu piesaistīšanu. |
| Grozījums Nr. 47 |
| 14. apsvērums |
| (14) Lai reglamentētu Septītās pamatprogrammas netiešo darbību dalībnieku finansiālās dzīvotspējas un tiesiskās stabilitātes novērtēšanu, Komisijai ir lietderīgi arī paredzēt sīkākus noteikumus un procedūras papildus tām, kas noteiktas Finanšu regulā un tās īstenošanas noteikumos. | (14) Lai reglamentētu Septītās pamatprogrammas netiešo darbību dalībnieku finansiālās dzīvotspējas un tiesiskās stabilitātes novērtēšanu, Komisijai ir lietderīgi arī paredzēt sīkākus noteikumus un procedūras papildus tām, kas noteiktas Finanšu regulā un tās īstenošanas noteikumos.
  Šādiem noteikumiem jābūt pienācīgā līdzsvarā starp Kopienas finansiālajām interesēm un juridisko vienību dalības pamatprogrammā vienkāršošanu un veicināšanu. |
| Grozījums Nr. 48 |
| 15. apsvērums |
| (15) Šajā kontekstā ar Finanšu regulu
  un
  tās īstenošanas noteikumiem cita starpā reglamentēs Kopienas finanšu interešu aizsardzību, cīņu pret krāpšanu un pārkāpumiem, Komisijai piekritīgo summu atgūšanas procedūru, izslēgšanu no līgumu slēgšanas un piešķīrumu sniegšanas procedūrām un ar to saistītās sankcijas, kā arī Komisijas un Revīzijas palātas veiktās revīzijas, pārbaudes un inspekcijas saskaņā ar Līguma 160.c pantu. | (15) Šajā kontekstā ar Finanšu regulu, tās īstenošanas noteikumiem
  un Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (3)

  cita starpā reglamentēs Kopienas finanšu interešu aizsardzību, cīņu pret krāpšanu un pārkāpumiem, Komisijai piekritīgo summu atgūšanas procedūru, izslēgšanu no līgumu slēgšanas un piešķīrumu sniegšanas procedūrām un ar to saistītās sankcijas, kā arī Komisijas un Revīzijas palātas veiktās revīzijas, pārbaudes un inspekcijas saskaņā ar Līguma 160.c pantu. |
| Grozījums Nr. 49 |
| 15.a apsvērums (jauns) |
| | (15a) Kopienas finanšu ieguldījumam dalībnieki jāsasniedz bez liekas kavēšanās. |
| Grozījums Nr. 50 |
| 17. apsvērums |
| (17) Komisijai jāuzrauga gan netiešās darbības, ko veic Septītās pamatprogrammas ietvaros, gan tās, ko veic Septītās pamatprogrammas un tās īpašo programmu ietvaros. | (17) Komisijai jāuzrauga gan netiešās darbības, ko veic Septītās pamatprogrammas ietvaros, gan tās, ko veic Septītās pamatprogrammas un tās īpašo programmu ietvaros.
  Lai nodrošinātu netiešo darbību īstenošanas efektīvu un saskaņotu uzraudzību un novērtēšanu, Komisijai jāizveido un jāuztur atbilstīga informācijas sistēma. |
| Grozījums Nr. 51 |
| 17.a apsvērums (jauns) |
| | (17a) Septītajai pamatprogrammai jāatspoguļo un jāveicina vispārīgie principi, kas noteikti Hartā par pētniekiem un Rīcības kodeksā par pētnieku pieņemšanu darbā, vienlaikus ievērojot to brīvprātīgo raksturu. |
| Grozījums Nr. 52 |
| 19. apsvērums |
| (19) Ievērojot īpašnieku tiesības uz intelektuālo īpašumu, šie noteikumi jāizstrādā tā, lai nodrošinātu dalībnieku piekļuvi informācijai, kas ieguldīta projektā, un zināšanām, kas rodas projekta ietvaros veiktajos pētījumos, tādā mērā, kas nepieciešams, lai veiktu pētniecisko darbu vai izmantotu radītās zināšanas. | (19) Ievērojot īpašnieku tiesības uz intelektuālo īpašumu, šie noteikumi jāizstrādā tā, lai nodrošinātu dalībnieku
  un attiecīgos gadījumos ar tiem saistītu dalībvalstīs vai asociētās valstīs dibinātu vienību
  piekļuvi informācijai, kas ieguldīta projektā, un zināšanām, kas rodas projekta ietvaros veiktajos pētījumos, tādā mērā, kas nepieciešams, lai veiktu pētniecisko darbu vai izmantotu radītās zināšanas. |
| Grozījums Nr. 53 |
| 20. apsvērums |
| (20) Tiks atcelts Sestajā pamatprogrammā paredzētais pienākums konkrētiem dalībniekiem uzņemties finansiālu atbildību par saviem partneriem viena konsorcija ietvaros.
  Atkarībā no tā, cik liels ir risks, kas saistīts ar iespēju neatgūt naudas summas, daļu no Kopienas finanšu ieguldījuma var paredzēt
  , lai segtu
  Komisijai
  piekritīgās summas, ko nav atmaksājuši partneri, kuri nepilda saistības.
  Dalībnieki, kuriem būtu bijis jāuzņemas citu dalībnieku finansiālās saistības, tagad dos ieguldījumu riska novēršanā, Komisijai ieturot konkrētas summas no maksājumiem. | (20) Tiks atcelts Sestajā pamatprogrammā paredzētais pienākums konkrētiem dalībniekiem uzņemties finansiālu atbildību par saviem partneriem viena konsorcija ietvaros.
  Šajā sakarā jāizveido Komisijas pārvaldīts “dalībnieku garantijas fonds”
  , lai segtu piekritīgās summas, ko nav atmaksājuši partneri, kuri nepilda saistības.
  Šāda pieeja veicinās vienkāršošanu un sekmēs piedalīšanos, vienlaikus sargājot Kopienas finansiālās intereses pamatprogrammai piemērotā veidā. |
| Grozījums Nr. 55 |
| 2. panta 1. līdz 3. punkts |
| | - 1. | “Juridiska vienība” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kura izveidota saskaņā ar valsts tiesību aktiem tās izveides vietā vai saskaņā ar Kopienas vai starptautiskajām tiesībām, kurai ir juridiskas personas statuss un kura drīkst, rīkojoties savā vārdā, īstenot tiesības un būt par saistību subjektu. Fizisku personu gadījumā tiek uzskatīts, ka atsauce uz dibināšanu attiecas uz pastāvīgo dzīvesvietu. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 39

3.a apsvērums (jauns)

(3a) Konfidenciālo datu apstrādi reglamentē visi attiecīgie Kopienas tiesību akti, tostarp iestādes iekšējie noteikumi, tādi kā Komisijas 2001. gada 29. novembra Lēmums 2001/844/ EK, EOTK, Euratom (2), ar ko groza tās iekšējo reglamentu attiecībā uz drošības noteikumiem.

Grozījums Nr. 40

4. apsvērums

(4) Uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalības noteikumiem jāizveido saskaņots un pārredzams satvars, lai nodrošinātu
  Septītās pamatprogrammas
  efektīvu īstenošanu un vieglu pieejamību visiem tās dalībniekiem.

(4) Uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalības noteikumiem jāizveido saskaņots
  , visaptverošs
  un pārredzams ietvars, lai nodrošinātu
  maksimāli
  efektīvu īstenošanu
  , ņemot vērā vajadzību ar vienkāršotām procedūrām saskaņā ar proporcionalitātes principu nodrošināt
  vieglu pieejamību visiem tās dalībniekiem.

Grozījums Nr. 41

4.a apsvērums (jauns)

(4a) Noteikumiem jāveicina arī dalībnieka izstrādātā intelektuālā īpašuma izmantošana, ņemot vērā arī veidu, kādā dalībnieks var būt starptautiski organizēts, vienlaikus aizsargājot citu dalībnieku un Kopienas likumīgās intereses.

Grozījums Nr. 42

7. apsvērums

(7) Tādēļ ir lietderīgi atļaut ne tikai juridisku personu līdzdalību, ar nosacījumu, ka tās ir tiesīgas izmantot tiesības un uzņemties saistības, bet arī fizisku personu līdzdalību. Fizisku personu līdzdalība nodrošinās, ka zinātniskās izcilības un spēju radīšana un attīstīšana neaprobežosies tikai ar Kopienas finansējuma piešķiršanu projektiem, kuros iesaistītas vienīgi juridiskās personas, nodrošinot arī tādu MVU līdzdalību, kas nav juridiskas personas.

Svītrots.

Grozījums Nr. 43

9. apsvērums

(9) Ir lietderīgi paredzēt, ka pamatprogrammā var piedalīties jebkura juridiska vienība, kas izpildījusi obligātos nosacījumus. Līdzdalībai, kas pārsniedz obligātos nosacījumus, jānodrošina attiecīgās netiešās darbības efektīva
  darbība
  .

(9) Ir lietderīgi paredzēt, ka pamatprogrammā var piedalīties jebkura juridiska vienība, kas izpildījusi obligātos nosacījumus. Līdzdalībai, kas pārsniedz obligātos nosacījumus, jānodrošina attiecīgās netiešās darbības efektīva
  īstenošana
  .

Grozījums Nr. 44

11.a apsvērums (jauns)

(11a) Saskaņā ar Līguma 198. pantu juridiskās vienības no dalībvalstu jurisdikcijā esošām teritorijām ārpus Eiropas ir tiesīgas piedalīties Septītajā pamatprogrammā.

Grozījums Nr. 45

12.a apsvērums (jauns)

(12a) Pārejai no Sestajā pamatprogrammā izmantotā izmaksu aprēķināšanas režīma jānotiek efektīvi un mierīgi. Tāpēc Septītās pamatprogrammas uzraudzības procesam dalībnieku labā jāpievēršas šīs izmaiņas ietekmei uz budžetu, it īpaši saistībā ar tās ietekmi uz administratīvo slogu dalībniekiem.

Grozījums Nr. 46

13. apsvērums

(13) Lai reglamentētu priekšlikumu iesniegšanu, novērtēšanu, atlasi un piešķīrumu sniegšanu, Komisijai jāparedz sīkāki noteikumi un procedūras papildus tām, kas noteiktas Finanšu regulā
  un
  tās īstenošanas noteikumos. Jo īpaši svarīgi ir paredzēt noteikumus, kas reglamentē neatkarīgu ekspertu piesaistīšanu.

(13) Lai reglamentētu priekšlikumu iesniegšanu, novērtēšanu
  un
  atlasi un piešķīrumu sniegšanu
  , kā arī dalībnieku kompensācijas procedūras
  , Komisijai jāparedz sīkāki noteikumi un procedūras papildus tām, kas noteiktas Finanšu regulā, tās īstenošanas noteikumos
  un šajā regulā
  . Jo īpaši svarīgi ir paredzēt noteikumus, kas reglamentē neatkarīgu ekspertu piesaistīšanu.

Grozījums Nr. 47

14. apsvērums

(14) Lai reglamentētu Septītās pamatprogrammas netiešo darbību dalībnieku finansiālās dzīvotspējas un tiesiskās stabilitātes novērtēšanu, Komisijai ir lietderīgi arī paredzēt sīkākus noteikumus un procedūras papildus tām, kas noteiktas Finanšu regulā un tās īstenošanas noteikumos.

(14) Lai reglamentētu Septītās pamatprogrammas netiešo darbību dalībnieku finansiālās dzīvotspējas un tiesiskās stabilitātes novērtēšanu, Komisijai ir lietderīgi arī paredzēt sīkākus noteikumus un procedūras papildus tām, kas noteiktas Finanšu regulā un tās īstenošanas noteikumos.
  Šādiem noteikumiem jābūt pienācīgā līdzsvarā starp Kopienas finansiālajām interesēm un juridisko vienību dalības pamatprogrammā vienkāršošanu un veicināšanu.

Grozījums Nr. 48

15. apsvērums

(15) Šajā kontekstā ar Finanšu regulu
  un
  tās īstenošanas noteikumiem cita starpā reglamentēs Kopienas finanšu interešu aizsardzību, cīņu pret krāpšanu un pārkāpumiem, Komisijai piekritīgo summu atgūšanas procedūru, izslēgšanu no līgumu slēgšanas un piešķīrumu sniegšanas procedūrām un ar to saistītās sankcijas, kā arī Komisijas un Revīzijas palātas veiktās revīzijas, pārbaudes un inspekcijas saskaņā ar Līguma 160.c pantu.

(15) Šajā kontekstā ar Finanšu regulu, tās īstenošanas noteikumiem
  un Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (Euratom, EK) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (3)

  cita starpā reglamentēs Kopienas finanšu interešu aizsardzību, cīņu pret krāpšanu un pārkāpumiem, Komisijai piekritīgo summu atgūšanas procedūru, izslēgšanu no līgumu slēgšanas un piešķīrumu sniegšanas procedūrām un ar to saistītās sankcijas, kā arī Komisijas un Revīzijas palātas veiktās revīzijas, pārbaudes un inspekcijas saskaņā ar Līguma 160.c pantu.

Grozījums Nr. 49

15.a apsvērums (jauns)

(15a) Kopienas finanšu ieguldījumam dalībnieki jāsasniedz bez liekas kavēšanās.

Grozījums Nr. 50

17. apsvērums

(17) Komisijai jāuzrauga gan netiešās darbības, ko veic Septītās pamatprogrammas ietvaros, gan tās, ko veic Septītās pamatprogrammas un tās īpašo programmu ietvaros.

(17) Komisijai jāuzrauga gan netiešās darbības, ko veic Septītās pamatprogrammas ietvaros, gan tās, ko veic Septītās pamatprogrammas un tās īpašo programmu ietvaros.
  Lai nodrošinātu netiešo darbību īstenošanas efektīvu un saskaņotu uzraudzību un novērtēšanu, Komisijai jāizveido un jāuztur atbilstīga informācijas sistēma.

Grozījums Nr. 51

17.a apsvērums (jauns)

(17a) Septītajai pamatprogrammai jāatspoguļo un jāveicina vispārīgie principi, kas noteikti Hartā par pētniekiem un Rīcības kodeksā par pētnieku pieņemšanu darbā, vienlaikus ievērojot to brīvprātīgo raksturu.

Grozījums Nr. 52

19. apsvērums

(19) Ievērojot īpašnieku tiesības uz intelektuālo īpašumu, šie noteikumi jāizstrādā tā, lai nodrošinātu dalībnieku piekļuvi informācijai, kas ieguldīta projektā, un zināšanām, kas rodas projekta ietvaros veiktajos pētījumos, tādā mērā, kas nepieciešams, lai veiktu pētniecisko darbu vai izmantotu radītās zināšanas.

(19) Ievērojot īpašnieku tiesības uz intelektuālo īpašumu, šie noteikumi jāizstrādā tā, lai nodrošinātu dalībnieku
  un attiecīgos gadījumos ar tiem saistītu dalībvalstīs vai asociētās valstīs dibinātu vienību
  piekļuvi informācijai, kas ieguldīta projektā, un zināšanām, kas rodas projekta ietvaros veiktajos pētījumos, tādā mērā, kas nepieciešams, lai veiktu pētniecisko darbu vai izmantotu radītās zināšanas.

Grozījums Nr. 53

20. apsvērums

(20) Tiks atcelts Sestajā pamatprogrammā paredzētais pienākums konkrētiem dalībniekiem uzņemties finansiālu atbildību par saviem partneriem viena konsorcija ietvaros.
  Atkarībā no tā, cik liels ir risks, kas saistīts ar iespēju neatgūt naudas summas, daļu no Kopienas finanšu ieguldījuma var paredzēt
  , lai segtu
  Komisijai
  piekritīgās summas, ko nav atmaksājuši partneri, kuri nepilda saistības.
  Dalībnieki, kuriem būtu bijis jāuzņemas citu dalībnieku finansiālās saistības, tagad dos ieguldījumu riska novēršanā, Komisijai ieturot konkrētas summas no maksājumiem.

(20) Tiks atcelts Sestajā pamatprogrammā paredzētais pienākums konkrētiem dalībniekiem uzņemties finansiālu atbildību par saviem partneriem viena konsorcija ietvaros.
  Šajā sakarā jāizveido Komisijas pārvaldīts “dalībnieku garantijas fonds”
  , lai segtu piekritīgās summas, ko nav atmaksājuši partneri, kuri nepilda saistības.
  Šāda pieeja veicinās vienkāršošanu un sekmēs piedalīšanos, vienlaikus sargājot Kopienas finansiālās intereses pamatprogrammai piemērotā veidā.

Grozījums Nr. 55

2. panta 1. līdz 3. punkts

- 1.

| - 1.a | “Saistītā vienība” ir juridiska vienība, kuru tieši vai netieši kontrolē kāds dalībnieks vai kurai ar kādu dalībnieku ir kopīgs tiešs vai netiešs kontrolētājs; kontrole var izpausties jebkurā no veidiem, kas norādīti 7. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

- 1.a

| - 1.b | “Taisnīgi un saprātīgi nosacījumi” ir piemēroti nosacījumi, tostarp iespējamie finansiālie nosacījumi, ņemot vērā piekļuves pieprasījuma specifiskos apstākļus, piemēram, iepriekš uzkrāto vai jauno zināšanu, kurām pieprasīta piekļuve, reālo vai potenciālo vērtību un/vai apjomu, ilgumu vai citas paredzētā izmantojuma īpatnības. |
| --- | --- |

- 1.b

| 1. | “Jaunas zināšanas” ir
  darbībās
  iegūti rezultāti, tostarp informācija, neatkarīgi no iespējas tos aizsargāt. Šie rezultāti ietver arī autortiesības, dizaina tiesības, patenta tiesības, augu šķirņu aizsardzības tiesības, vai līdzīgus aizsardzības veidus. |
| --- | --- |

1.

“Jaunas zināšanas” ir
  darbībās
  iegūti rezultāti, tostarp informācija, neatkarīgi no iespējas tos aizsargāt. Šie rezultāti ietver arī autortiesības, dizaina tiesības, patenta tiesības, augu šķirņu aizsardzības tiesības, vai līdzīgus aizsardzības veidus.

| 1. | “Jaunas zināšanas” ir
  attiecīgajā netiešajā darbībā
  iegūti rezultāti, tostarp informācija, neatkarīgi no iespējas tos aizsargāt. Šie rezultāti ietver arī autortiesības, dizaina tiesības, patenta tiesības, augu šķirņu aizsardzības tiesības, vai līdzīgus aizsardzības veidus. |
| --- | --- |

1.

“Jaunas zināšanas” ir
  attiecīgajā netiešajā darbībā
  iegūti rezultāti, tostarp informācija, neatkarīgi no iespējas tos aizsargāt. Šie rezultāti ietver arī autortiesības, dizaina tiesības, patenta tiesības, augu šķirņu aizsardzības tiesības, vai līdzīgus aizsardzības veidus.

| 2. | “Iepriekš uzkrātas zināšanas” ir informācija, kas ir dalībnieku rīcībā pirms pievienošanās piešķīruma nolīgumam, kā arī autortiesības un ar šādu informāciju saistītās tiesības uz citu intelektuālo īpašumu, par kurām pieteikumi to aizsardzībai saņemti pirms pievienošanās piešķīruma nolīgumam, un kas ir nepieciešama, lai veiktu netiešo darbību vai izmantotu tās rezultātus. |
| --- | --- |

2.

“Iepriekš uzkrātas zināšanas” ir informācija, kas ir dalībnieku rīcībā pirms pievienošanās piešķīruma nolīgumam, kā arī autortiesības un ar šādu informāciju saistītās tiesības uz citu intelektuālo īpašumu, par kurām pieteikumi to aizsardzībai saņemti pirms pievienošanās piešķīruma nolīgumam, un kas ir nepieciešama, lai veiktu netiešo darbību vai izmantotu tās rezultātus.

| 2. | “Iepriekš uzkrātas zināšanas” ir informācija, kas ir dalībnieku rīcībā pirms pievienošanās dotāciju nolīgumam, kā arī autortiesības un ar šādu informāciju saistītās tiesības uz citu intelektuālo īpašumu, par kurām pieteikumi to aizsardzībai saņemti pirms pievienošanās dotāciju nolīgumam, un kas ir nepieciešama, lai veiktu netiešo darbību vai izmantotu tās rezultātus. |
| --- | --- |

2.

“Iepriekš uzkrātas zināšanas” ir informācija, kas ir dalībnieku rīcībā pirms pievienošanās dotāciju nolīgumam, kā arī autortiesības un ar šādu informāciju saistītās tiesības uz citu intelektuālo īpašumu, par kurām pieteikumi to aizsardzībai saņemti pirms pievienošanās dotāciju nolīgumam, un kas ir nepieciešama, lai veiktu netiešo darbību vai izmantotu tās rezultātus.

| 2.a | “Dalībnieks” ir juridiska vienība, kura dod ieguldījumu netiešajā darbībā un kurai ir tiesības un saistības attiecībā uz Kopienu saskaņā ar šīs regulas noteikumiem. |
| --- | --- |

2.a

| 3. | “Pētniecības organizācija” ir bezpeļņas organizācija, kuras darbības
  pamatmērķis
  ir veikt
  zinātniskus vai tehniskus
  pētījumus. |
| --- | --- |

3.

“Pētniecības organizācija” ir bezpeļņas organizācija, kuras darbības
  pamatmērķis
  ir veikt
  zinātniskus vai tehniskus
  pētījumus.

| 3. | “Pētniecības organizācija” ir
  juridiska vienība, kas ir
  bezpeļņas organizācija,
  kurai viens no
  darbības
  pamatmērķiem
  ir veikt pētījumus
  vai attīstīt tehnoloģijas
  . |
| --- | --- |

3.

“Pētniecības organizācija” ir
  juridiska vienība, kas ir
  bezpeļņas organizācija,
  kurai viens no
  darbības
  pamatmērķiem
  ir veikt pētījumus
  vai attīstīt tehnoloģijas
  .

Grozījums Nr. 56

8. panta otrā daļa

2. Šā panta pirmo daļu nepiemēro, ja veiktā darbība ir pētniecības projekta koordinēšana.

2. Šā panta pirmo daļu nepiemēro, ja veikto darbību mērķis
  ir pētniecības pasākumu koordinēšana.

Grozījums Nr. 57

12. panta 2. punkta 1.a apakšpunkts

Uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus ir skaidri formulēti mērķi, lai nodrošinātu, ka pieteikumu iesniedzēji nepiesakās lieki.

Grozījums Nr. 58

14. pants

Novērtēšana, atlase un piešķīrumu sniegšana

Novērtēšanas
  principi un
  atlases un piešķiršanas
  kritēriji

1. Komisija novērtē visus priekšlikumus, kas iesniegti, atsaucoties uz aicinājumu iesniegt priekšlikumus, pamatojoties uz novērtēšanas principiem un atlases un piešķīrumu sniegšanas kritērijiem,
  kas izklāstīti īpašajā programmā un darba programmā
  .

1. Komisija novērtē visus priekšlikumus, kas iesniegti, atsaucoties uz aicinājumu iesniegt priekšlikumus, pamatojoties uz novērtēšanas principiem un atlases un piešķīrumu sniegšanas kritērijiem.

Izmanto šādus kritērijus:

| a) | zinātniskā un tehnoloģiskā izcilība un novatorisma pakāpe; |
| --- | --- |

a)

zinātniskā un tehnoloģiskā izcilība un novatorisma pakāpe;

| b) | spēja sekmīgi īstenot netiešo darbību un tai nodrošināt resursu un kompetences ziņā efektīvu pārvaldību, it īpaši attiecībā uz dalībnieku noteikto organizatorisko kārtību; |
| --- | --- |

b)

spēja sekmīgi īstenot netiešo darbību un tai nodrošināt resursu un kompetences ziņā efektīvu pārvaldību, it īpaši attiecībā uz dalībnieku noteikto organizatorisko kārtību;

| c) | atbilstība īpašās programmas mērķiem; |
| --- | --- |

c)

atbilstība īpašās programmas mērķiem;

| d) | mobilizēto resursu kritiskā masa un to ieguldījums Kopienas politikās; |
| --- | --- |

d)

mobilizēto resursu kritiskā masa un to ieguldījums Kopienas politikās;

| e) | iegūto zināšanu izmantošanas un izplatīšanas plāna kvalitāte, potenciāls veicināt novatorismu un skaidras shēmas intelektuāla īpašuma pārvaldības jomā. |
| --- | --- |

e)

iegūto zināšanu izmantošanas un izplatīšanas plāna kvalitāte, potenciāls veicināt novatorismu un skaidras shēmas intelektuāla īpašuma pārvaldības jomā.

Darba programmā
  var paredzēt īpašus
  kritērijus vai sniegt sīkākus norādījumus par kritēriju piemērošanu.

Šajā sakarā darba programmā
  norāda novērtēšanas un izvēles
  kritērijus
  un var iekļaut papildu prasības, koeficientus un limitus vai sniegt
  sīkākus norādījumus par kritēriju piemērošanu.

2. Neizvēlas tādus priekšlikumus, kas ir pretrunā ar ētikas pamatprincipiem vai kas neatbilst nosacījumiem, kuri izklāstīti darba programmā vai uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus. Šādus priekšlikumus var jebkurā laikā izslēgt no novērtēšanas, atlases un piešķīrumu sniegšanas procedūras.

2. Neizvēlas tādus priekšlikumus, kas ir pretrunā ar ētikas pamatprincipiem vai kas neatbilst nosacījumiem, kuri izklāstīti darba programmā vai uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus. Šādus priekšlikumus var jebkurā laikā izslēgt no novērtēšanas, atlases un piešķīrumu sniegšanas procedūras.

3. Priekšlikumus
  atlasa, pamatojoties uz
  novērtēšanas rezultātiem.

3. Priekšlikumus
  klasificē pēc
  novērtēšanas rezultātiem. Finansējuma lēmumus pieņem, pamatojoties uz šo klasifikāciju.

Grozījums Nr. 59

15. pants

1.
  Komisija pieņem un publicē noteikumus, kas reglamentē priekšlikumu iesniegšanas, kā arī to novērtēšanas, atlases un piešķīrumu sniegšanas procedūras. Jo īpaši tā paredz sīki izstrādātus noteikumus divpakāpju iesniegšanas procedūrai un divpakāpju novērtēšanas procedūrai.

1.
  Ja uzaicinājums iesniegt priekšlikumus nosaka divpakāpju novērtēšanas procedūru, tad novērtēšanā turpina piedalīties tikai pirmo pakāpi saskaņā ar novērtējumu pēc ierobežota kritēriju kopuma izgājušie priekšlikumi.

2. Ja uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus paredzēta divpakāpju iesniegšanas procedūra, otrajā pakāpē pilnu priekšlikumu lūdz iesniegt vienīgi attiecībā uz tiem priekšlikumiem,
  kas
  atbilst visiem pirmās pakāpes novērtēšanas
  kritērijiem
  .

2. Ja uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus paredzēta divpakāpju iesniegšanas procedūra, otrajā pakāpē pilnu priekšlikumu lūdz iesniegt vienīgi tiem
  iesniedzējiem
  ,
  kuru priekšlikumi
  atbilst pirmās pakāpes novērtēšanas kritērijiem.

Visus iesniedzējus nekavējoties informē par novērtēšanas pirmās pakāpes rezultātiem.

3.
  Ja uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus paredzēta
  divpakāpju novērtēšanas procedūra,
  otrajā pakāpē vērtē tikai tos priekšlikumus, kas ir izturējuši pirmo pakāpi, kurā novērtēšanu veic, pamatojoties uz ierobežotu kritēriju kopumu.

3.
  Komisija pieņem un publicē noteikumus, kas nosaka priekšlikumu iesniegšanas procedūru, kā arī ar to saistītās novērtēšanas, izvēles un piešķiršanas procedūras, un publicē norādījumus iesniedzējiem, tostarp vadlīnijas novērtētājiem. It īpaši tā nosaka detalizētus noteikumus iesniegšanas divpakāpju procedūrai (tostarp attiecībā uz pirmās pakāpes priekšlikumu apjomu un raksturu, kā arī attiecībā uz otrās pakāpes pilno priekšlikumu apjomu un raksturu), un noteikumus par
  divpakāpju novērtēšanas
  procedūru.

Komisija nosaka iesniedzēju kompensācijas procedūru un sniedz informāciju par to.

4. Komisija pieņem un publicē noteikumus, lai nodrošinātu netiešo darbību dalībnieku pastāvēšanas un juridiskā statusa, kā arī to finansiālā stāvokļa vienotu pārbaudi.

4. Komisija pieņem un publicē noteikumus, lai nodrošinātu netiešo darbību dalībnieku pastāvēšanas un juridiskā statusa, kā arī to finansiālā stāvokļa vienotu pārbaudi.

Komisija neatkārto šādu pārbaudi, ja dalībnieka stāvoklis nav mainījies.

Grozījums Nr. 60

16. pants

1. Komisija ieceļ neatkarīgus ekspertus, kuri tai palīdz veikt
  Septītajā pamatprogrammā un īpašajās programmās paredzēto
  novērtēšanu.

1. Komisija ieceļ neatkarīgus ekspertus, kuri tai palīdz veikt
  priekšlikumu
  novērtēšanu.

Koordinācijas un atbalsta pasākumiem, kas minēti 13. pantā, neatkarīgus ekspertus ieceļ tikai tad, ja Komisija to uzskata par lietderīgu.

Koordinācijas un atbalsta pasākumiem, kas minēti 13. pantā, neatkarīgus ekspertus ieceļ tikai tad, ja Komisija to uzskata par lietderīgu.

2. Neatkarīgus ekspertus izvēlas,
  ņemot vērā
  viņu prasmju un zināšanu atbilstību uzticētajiem uzdevumiem.

2. Neatkarīgus ekspertus izvēlas,
  pamatojoties uz
  viņu prasmju un zināšanu atbilstību uzticētajiem uzdevumiem.
  Gadījumos, kad neatkarīgiem ekspertiem būs jāstrādā ar klasificētu informāciju, iecelšanai nepieciešama attiecīgas pakāpes drošības pielaide.

Lai izveidotu piemērotu kandidātu sarakstus, neatkarīgus ekspertus izraugās un atlasa, izsludinot konkursu fiziskām personām vai uzaicinājumu valsts pētniecības aģentūrām, pētniecības institūcijām vai uzņēmumiem.

Lai izveidotu piemērotu kandidātu sarakstus, neatkarīgus ekspertus izraugās un atlasa, izsludinot konkursu fiziskām personām vai uzaicinājumu
  tādām attiecīgām organizācijām kā
  valsts pētniecības aģentūrām, pētniecības institūcijām vai uzņēmumiem.

Ja tas šķiet lietderīgi, Komisija izraugās tādu fizisku personu ar atbilstošām prasmēm, kas nav iekļauta minētajos sarakstos.

Ja tas šķiet lietderīgi, Komisija izraugās tādas fiziskas personas ar atbilstošām prasmēm, kas nav iekļautas minētajos sarakstos.

Jāveic attiecīgi pasākumi, lai nodrošinātu saprātīgu dzimumu līdzsvaru, veidojot neatkarīgu ekspertu grupas.

Veidojot neatkarīgu ekspertu grupas, jāveic attiecīgi pasākumi, lai nodrošinātu saprātīgu dzimumu līdzsvaru.

3. Kad Komisija ieceļ neatkarīgu ekspertu, tā veic visus nepieciešamos pasākumus, lai minētais eksperts nenonāktu interešu konfliktā saistībā ar jautājumu, par ko viņam jāsniedz atzinums.

3. Kad Komisija ieceļ neatkarīgu ekspertu, tā veic visus nepieciešamos pasākumus, lai minētais eksperts nenonāktu interešu konfliktā saistībā ar jautājumu, par ko viņam jāsniedz atzinums.

4. Komisija pieņem apstiprinājuma vēstules paraugu, še turpmāk “apstiprinājuma vēstule”, kurā iekļauj apliecinājumu, ka neatkarīgais eksperts iecelšanas brīdī nav interešu konfliktā, un eksperta apņemšanos informēt Komisiju gadījumā, ja šāds konflikts rodas atzinuma sniegšanas vai pienākumu izpildes gaitā. Komisija sagatavo apstiprinājuma vēstuli, ko paraksta Kopiena un katrs neatkarīgais eksperts.

4. Komisija pieņem apstiprinājuma vēstules paraugu, še turpmāk “apstiprinājuma vēstule”, kurā iekļauj apliecinājumu, ka neatkarīgais eksperts iecelšanas brīdī nav interešu konfliktā, un eksperta apņemšanos informēt Komisiju gadījumā, ja šāds konflikts rodas atzinuma sniegšanas vai pienākumu izpildes gaitā. Komisija sagatavo apstiprinājuma vēstuli, ko paraksta Kopiena un katrs neatkarīgais eksperts.

5. Komisija
  periodiski
  publicē piemērotos plašsaziņas līdzekļos to neatkarīgo ekspertu sarakstu, kuri tai palīdzējuši katrā īpašajā programmā.

5. Komisija
  reizi gadā
  publicē piemērotos plašsaziņas līdzekļos to neatkarīgo ekspertu sarakstu, kuri tai palīdzējuši
  pamatprogrammā un
  katrā īpašajā programmā.

Grozījums Nr. 61

17. panta 4. līdz 6. punkts

4. Ja dalībnieks nepilda savas saistības, pārējie dalībnieki izpilda piešķīruma nolīgumā paredzēto, nesaņemot Kopienas papildu ieguldījumu, ja vien Komisija viņus nepārprotami neatbrīvo no šīm saistībām.

4. Ja dalībnieks nepilda savas saistības
  attiecībā uz netiešās darbības tehnisko īstenošanu
  , pārējie dalībnieki izpilda dotāciju nolīgumā paredzēto, nesaņemot Kopienas papildu ieguldījumu, ja vien Komisija viņus nepārprotami neatbrīvo no šīm saistībām.

5. Ja darbības īstenošana kļūst neiespējama vai arī ja dalībniekiem neizdodas to īstenot, Komisija nodrošina darbības izbeigšanu.

5. Ja darbības īstenošana kļūst neiespējama vai arī ja dalībniekiem neizdodas to īstenot, Komisija nodrošina darbības izbeigšanu.

6. Dalībnieki nodrošina, ka Komisija ir informēta par katru notikumu, kas varētu ietekmēt netiešās darbības īstenošanu vai skart Kopienas intereses.

6. Dalībnieki nodrošina, ka Komisija ir informēta par katru notikumu, kas varētu ietekmēt netiešās darbības īstenošanu vai skart Kopienas intereses.

6.a Ja tas paredzēts dotācijas nolīgumā, netiešās darbības dalībnieki
  par noteiktu darba elementu izpildi var slēgt līgumus ar apakšuzņēmējiem.

6.b Komisija nosaka dalībnieku kompensācijas procedūru.

Grozījums Nr. 63

18. panta 7. punkts

7. Komisija saskaņā ar šo regulu izstrādā piešķīruma nolīguma paraugu.

7. Komisija saskaņā ar šo regulu
  un ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm
  izstrādā dotāciju nolīguma paraugu.
  Ja izrādās, ka dotāciju paraugnolīgumu nepieciešams ievērojami izmainīt, Komisija to pienācīgi un ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm pārskata.

Grozījums Nr. 62

18. panta 8.a un 8.b punkts (jauns)

8.a Dotāciju paraugnolīgums paredz, ka Komisija vai tās pilnvarots pārstāvis un Revīzijas palāta veic uzraudzību un finanšu kontroli.

8.b Dotācijas nolīgumā dalībniekiem var paredzēt termiņus dažādu šajā regulā minēto paziņojumu sniegšanai
  .

Grozījums Nr. 64

19. panta 1. punkta 1. apakšpunkts

1. Piešķīruma nolīgumā nosaka attiecīgos dalībnieku pienākumus saistībā ar piekļuves tiesībām, izplatīšanu un izmantošanu, ciktāl minētie pienākumi nav noteikti šajā regulā.

1. Dotāciju nolīgumā nosaka attiecīgās dalībnieku
  tiesības un
  pienākumus saistībā ar piekļuves tiesībām, izplatīšanu un izmantošanu, ciktāl minētās tiesības un
  pienākumi nav noteikti šajā regulā.

Grozījums Nr. 65

23. pants

1. Ja vien uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus nav noteikts citādi, visas
  juridiskās vienības
  , kas vēlas piedalīties netiešā darbībā,
  sagatavo
  nolīgumu, še turpmāk “konsorcija nolīgums”, ar ko reglamentē:

1. Ja vien uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus nav noteikts citādi,
  visi dalībnieki
  , kas vēlas piedalīties netiešā darbībā,
  noslēdz
  nolīgumu, še turpmāk “konsorcija nolīgums”, ar ko
  cita starpā
  reglamentē:

(a) konsorcija iekšējo organizāciju;

(a) konsorcija iekšējo organizāciju;

(b) Kopienas finanšu ieguldījuma sadali;

(b) Kopienas finanšu ieguldījuma sadali;

| (c) | papildu
  noteikumus par izplatīšanu un izmantošanu,
  tostarp attiecīgā gadījumā vienošanos par intelektuālā īpašuma tiesībām
  ; |
| --- | --- |

(c)

papildu
  noteikumus par izplatīšanu un izmantošanu,
  tostarp attiecīgā gadījumā vienošanos par intelektuālā īpašuma tiesībām
  ;

| (c) | noteikumus
  , kas papildina III nodaļā minētos noteikumus
  par izplatīšanu un izmantošanu
  , piekļuves tiesības, kā arī noteikumus saistībā ar dotāciju nolīguma noteikumiem
  ; |
| --- | --- |

(c)

noteikumus
  , kas papildina III nodaļā minētos noteikumus
  par izplatīšanu un izmantošanu
  , piekļuves tiesības, kā arī noteikumus saistībā ar dotāciju nolīguma noteikumiem
  ;

(d) iekšējo strīdu izšķiršanas kārtību.

| (d) | iekšējo strīdu izšķiršanas kārtību, tostarp saistībā ar pilnvaru pārkāpšanas gadījumiem; |
| --- | --- |

(d)

iekšējo strīdu izšķiršanas kārtību, tostarp saistībā ar pilnvaru pārkāpšanas gadījumiem;

| (da) | atbildību, kompensāciju un konfidencialitātes nolīgumus starp dalībniekiem. |
| --- | --- |

(da)

2. Komisija nosaka un publicē vadlīnijas par galvenajiem jautājumiem, kurus dalībnieki var noteikt savos konsorcija nolīgumos.

Grozījums Nr. 66

24. panta 1. punkts

1. Juridiskās vienības, kas vēlas piedalīties netiešā darbībā, no sava vidus izraugās vienu, kas darbojas kā koordinators, lai tas saskaņā ar šo regulu, Finanšu regulu, tās īstenošanas noteikumiem un piešķīruma nolīgumu veiktu šādus uzdevumus:

1. Juridiskās vienības, kas vēlas piedalīties netiešā darbībā, no sava vidus izraugās vienu, kas darbojas kā koordinators, lai tas saskaņā ar šo regulu, Finanšu regulu, tās īstenošanas noteikumiem un dotāciju nolīgumu veiktu šādus uzdevumus:

| (- a) | pārraudzītu, kā dalībnieki ievēro savas saistības netiešajā darbībā; |
| --- | --- |

(- a)

| (a) | nodrošinātu, ka
  piešķīruma nolīgumā norādītās juridiskās vienības izpilda nepieciešamās formalitātes, lai pievienotos piešķīruma nolīgumam
  tā, kā tajā paredzēts
  ; |
| --- | --- |

(a)

nodrošinātu, ka
  piešķīruma nolīgumā norādītās juridiskās vienības izpilda nepieciešamās formalitātes, lai pievienotos piešķīruma nolīgumam
  tā, kā tajā paredzēts
  ;

| (a) | pārbaudītu, vai dotāciju nolīgumā norādītās juridiskās vienības izpilda nepieciešamās formalitātes, lai pievienotos dotāciju nolīgumam; |
| --- | --- |

(a)

pārbaudītu, vai dotāciju nolīgumā norādītās juridiskās vienības izpilda nepieciešamās formalitātes, lai pievienotos dotāciju nolīgumam;

(b) saņemtu Kopienas finanšu ieguldījumu un sadalītu to;

| (b) | saņemtu Kopienas finanšu ieguldījumu un sadalītu to saskaņā ar konsorcija un dotāciju nolīgumu; |
| --- | --- |

(b)

saņemtu Kopienas finanšu ieguldījumu un sadalītu to saskaņā ar konsorcija un dotāciju nolīgumu;

| (c) | uzturētu
  kārtībā
  finanšu kontus
  , veiktu uzskaiti
  un informētu Komisiju par
  Kopienas finanšu ieguldījuma sadali
  saskaņā ar 35. pantu; |
| --- | --- |

(c)

uzturētu
  kārtībā
  finanšu kontus
  , veiktu uzskaiti
  un informētu Komisiju par
  Kopienas finanšu ieguldījuma sadali
  saskaņā ar 35. pantu;

| (c) | uzturētu kārtībā ar Kopienas finanšu ieguldījumu saistīto uzskaiti un finanšu kontus un informētu Komisiju par tā sadali saskaņā ar 23. panta (b) apakšpunktu un 35. pantu; |
| --- | --- |

(c)

uzturētu kārtībā ar Kopienas finanšu ieguldījumu saistīto uzskaiti un finanšu kontus un informētu Komisiju par tā sadali saskaņā ar 23. panta (b) apakšpunktu un 35. pantu;

| (d) | nodrošinātu efektīvu un korektu saziņu starp dalībniekiem un Komisiju. |
| --- | --- |

(d)

nodrošinātu efektīvu un korektu saziņu starp dalībniekiem un Komisiju.

| (d) | būtu par starpnieku efektīvā un korektā saziņā starp dalībniekiem un regulāri ziņotu dalībniekiem un Komisijai par projekta gaitu. |
| --- | --- |

(d)

būtu par starpnieku efektīvā un korektā saziņā starp dalībniekiem un regulāri ziņotu dalībniekiem un Komisijai par projekta gaitu.

Grozījums Nr. 67

25. pants

1. Netiešas darbības dalībnieki var ierosināt jauna dalībnieka pievienošanos vai esoša dalībnieka izslēgšanu.

1. Netiešas darbības dalībnieki var
  vienoties par
  jauna dalībnieka pievienošanos vai esoša dalībnieka izslēgšanu
  saskaņā ar attiecīgajiem konsorcija nolīguma noteikumiem
  .

2. Ikviena juridiska vienība, kas iesaistās jau uzsāktā darbībā, pievienojas piešķīruma nolīgumam.

2. Ikviena juridiska vienība, kas iesaistās jau uzsāktā darbībā, pievienojas piešķīruma nolīgumam.

3. Ja tas paredzēts piešķīruma nolīgumā, konsorcijs izsludina konkursu un nodrošina tam plašu reklāmu, izmantojot specializētos informācijas nesējus, jo īpaši Septītās pamatprogrammas tīmekļa vietnes, nozaru presi un brošūras, kā arī valstu kontaktpunktus, ko informācijai un atbalstam izveidojušas dalībvalstis un asociētās valstis.

3.
  Īpašos
  piešķīruma nolīgumā paredzētos gadījumos
  konsorcijs izsludina konkursu un nodrošina tam plašu reklāmu, izmantojot specializētos informācijas nesējus, jo īpaši Septītās pamatprogrammas tīmekļa vietnes, nozaru presi un brošūras, kā arī valstu kontaktpunktus, ko informācijai un atbalstam izveidojušas dalībvalstis un asociētās valstis.

Konsorcijs izvērtē piedāvājumus atbilstīgi kritērijiem, kas bija spēkā attiecībā uz sākotnējo darbību, un kopīgi ar neatkarīgiem ekspertiem, kurus konsorcijs iecēlis saskaņā ar attiecīgi 14. pantā un 16. pantā izklāstītajiem principiem.

Konsorcijs izvērtē piedāvājumus atbilstīgi kritērijiem, kas bija spēkā attiecībā uz sākotnējo darbību, un kopīgi ar neatkarīgiem ekspertiem, kurus konsorcijs iecēlis saskaņā ar attiecīgi 14. pantā un 16. pantā izklāstītajiem principiem.

4. Konsorcijs paziņo Komisijai par visām izmaiņām tā dalībnieku sastāvā, un Komisija var pret tām iebilst 45 dienu laikā pēc paziņojuma veikšanas.

4. Konsorcijs paziņo Komisijai par visām
  ierosinātajām
  izmaiņām tā dalībnieku sastāvā, un Komisija var pret tām iebilst 45 dienu laikā pēc paziņojuma.

Izmaiņām konsorcija sastāvā, kas saistītas ar ierosinājumiem veikt citas izmaiņas piešķīruma nolīgumā, kuras nav tieši saistītas ar izmaiņām konsorcija sastāvā, nepieciešama Komisijas rakstiska piekrišana.

Izmaiņām konsorcija sastāvā, kas saistītas ar ierosinājumiem veikt citas izmaiņas piešķīruma nolīgumā, kuras nav tieši saistītas ar izmaiņām konsorcija sastāvā, nepieciešama Komisijas rakstiska piekrišana.

Grozījums Nr. 77

5. apakšiedaļas virsraksts

PROGRAMMU UN NETIEŠO DARBĪBU UZRAUDZĪBA UN INFORMĀCIJAS PAZIŅOŠANA

PROGRAMMU UN NETIEŠO DARBĪBU UZRAUDZĪBA
  UN NOVĒRTĒŠANA
  UN INFORMĀCIJAS PAZIŅOŠANA

Grozījums Nr. 68

26. pants

Uzraudzība

Uzraudzība
  un novērtēšana

Komisija uzrauga netiešo darbību īstenošanu, pamatojoties uz periodiskiem progresa ziņojumiem, ko iesniedz saskaņā ar 18. panta 4. punktu.

1.
  Komisija uzrauga netiešo darbību īstenošanu, pamatojoties uz periodiskiem progresa ziņojumiem, ko iesniedz saskaņā ar 18. panta 4. punktu.

Jo īpaši Komisija uzrauga jauno zināšanu izmantošanas un izplatīšanas plāna īstenošanu, kas iesniegts saskaņā ar 19. panta 1. punkta otro daļu.

Jo īpaši Komisija uzrauga jauno zināšanu izmantošanas un izplatīšanas plāna īstenošanu, kas iesniegts saskaņā ar 19. panta 1. punkta otro daļu.

Šim nolūkam Komisijai var palīdzēt neatkarīgi eksperti, kas iecelti saskaņā ar 16. pantu.

Šim nolūkam Komisijai var palīdzēt neatkarīgi eksperti, kas iecelti saskaņā ar 16. pantu.

Komisija uzrauga Septītās pamatprogrammas, tās īpašo programmu un attiecīgā gadījumā iepriekšējo pamatprogrammu īstenošanu ar atbilstīgi 16. pantam ieceltu neatkarīgu ekspertu palīdzību.

2. Komisija izveido un uztur informācijas sistēmu, kas ļauj šo uzraudzību visā pamatprogrammā veikt efektīvi un saskaņoti.

Saskaņā ar 3. pantu Komisija jebkurā piemērotā plašsaziņas līdzeklī publicē informāciju par finansētajiem projektiem.

3. Pamatprogrammas lēmuma 6. pantā minētā uzraudzība un novērtēšana ietver ar šās regulas piemērošanu saistītos aspektus un attiecas uz izmaksu aprēķināšanas režīma izmaiņu ietekmi uz budžetu salīdzinājumā ar Sesto pamatprogrammu un uz administratīvo slogu dalībniekiem.

4. Komisija saskaņā ar 16. pantu ieceļ neatkarīgus ekspertus, kuri tai palīdz veikt Septītajā pamatprogrammā un tās īpašajā programmā paredzēto vērtēšanu un vajadzības gadījumā iepriekšējo pamatprogrammu vērtēšanu.

Papildus
  tā
  var izveidot atbilstīgi 16. pantam ieceltu neatkarīgu ekspertu grupas, lai tās sniegtu konsultācijas par Kopienas pētniecības politikas īstenošanu.

5.
  Papildus
  Komisija
  var izveidot atbilstīgi 16. pantam ieceltu neatkarīgu ekspertu grupas, lai tās sniegtu konsultācijas par Kopienas pētniecības politikas
  izstrādi un
  īstenošanu.

Grozījums Nr. 69

27. panta 1. punkta ievaddaļa

1. Komisija pēc jebkuras dalībvalsts vai asociētās valsts pieprasījuma dara tai pieejamu jebkādu Komisijas rīcībā esošu noderīgu informāciju par jaunām zināšanām, kas gūtas, veicot pētījumus netiešas darbības ietvaros, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

1. Komisija
  , pienācīgi ievērojot 3. pantu,
  pēc jebkuras dalībvalsts vai asociētās valsts pieprasījuma dara tai pieejamu jebkādu Komisijas rīcībā esošu noderīgu informāciju par jaunām zināšanām, kas gūtas, veicot pētījumus netiešas darbības ietvaros, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

Grozījums Nr. 70

28. pants

1. Kopienas finanšu ieguldījumu var saņemt
  netiešām darbībām, kurās
  piedalās
  kāda no turpmāk minētajām juridiskajām vienībām
  :

1. Kopienas finanšu ieguldījumu var saņemt šādas juridiskās vienības, kuras piedalās netiešā darbībā:

| (a) | juridiska vienība, kas reģistrēta dalībvalstī vai asociētā valstī vai izveidota saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

(a)

juridiska vienība, kas reģistrēta dalībvalstī vai asociētā valstī vai izveidota saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem;

| (a) | juridiska vienība, kas reģistrēta dalībvalstī vai asociētā valstī vai izveidota saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

(a)

juridiska vienība, kas reģistrēta dalībvalstī vai asociētā valstī vai izveidota saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem;

(b) starptautiska Eiropas interešu organizācija.

(b) starptautiska Eiropas interešu organizācija.

2. Ja netiešā darbībā piedalās starptautiska organizācija, kas nav starptautiska Eiropas interešu organizācija, vai juridiska vienība, kas reģistrēta trešā valstī, kura nav
  starptautiskās sadarbības partnervalsts
  , Kopienas finanšu ieguldījumu var piešķirt, ja izpildīts vismaz viens no šādiem nosacījumiem:

2. Ja netiešā darbībā piedalās starptautiska organizācija, kas nav starptautiska Eiropas interešu organizācija, vai juridiska vienība, kas reģistrēta trešā valstī, kura nav
  asociētā valsts
  , Kopienas finanšu ieguldījumu var piešķirt, ja izpildīts vismaz viens no šādiem nosacījumiem:

| (a) | šāda iespēja paredzēta īpašajā programmā vai attiecīgajā darba programmā; |
| --- | --- |

(a)

šāda iespēja paredzēta īpašajā programmā vai attiecīgajā darba programmā;

| (a) | šāda iespēja paredzēta īpašajā programmā vai attiecīgajā darba programmā; |
| --- | --- |

(a)

šāda iespēja paredzēta īpašajā programmā vai attiecīgajā darba programmā;

(b) tas ir būtiski nepieciešams netiešās darbības veikšanai;

(b) tas ir būtiski nepieciešams netiešās darbības veikšanai;

| (c) | šāds finansējums ir paredzēts kādā divpusējā zinātnes un tehnoloģiju nolīgumā vai kādā citā nolīgumā, kas noslēgts starp Kopienu un valsti, kurā reģistrēta attiecīgā juridiskā vienība. |
| --- | --- |

(c)

šāds finansējums ir paredzēts kādā divpusējā zinātnes un tehnoloģiju nolīgumā vai kādā citā nolīgumā, kas noslēgts starp Kopienu un valsti, kurā reģistrēta attiecīgā juridiskā vienība.

| (c) | šāds finansējums ir paredzēts kādā divpusējā zinātnes un tehnoloģiju nolīgumā vai kādā citā nolīgumā, kas noslēgts starp Kopienu un valsti, kurā reģistrēta attiecīgā juridiskā vienība. |
| --- | --- |

(c)

šāds finansējums ir paredzēts kādā divpusējā zinātnes un tehnoloģiju nolīgumā vai kādā citā nolīgumā, kas noslēgts starp Kopienu un valsti, kurā reģistrēta attiecīgā juridiskā vienība.

Grozījums Nr. 71

29. pants

1. Kopienas finanšu ieguldījumu piešķīrumos, kas norādīti Septītās pamatprogrammas II pielikuma (a) daļā, atvēlē, pamatojoties uz attaisnoto izmaksu atlīdzināšanu.

Kopienas finanšu ieguldījumu piešķīrumos, kas norādīti Septītās pamatprogrammas B pielikuma a) daļā, atvēlē, pamatojoties uz attaisnoto izmaksu
  pilnīgu vai daļēju
  atlīdzināšanu.

Tomēr Kopienas finanšu ieguldījumu var piešķirt, arī piemērojot vienotas likmes finansējumu, tostarp vienības pašizmaksas skalu, vienreizējus maksājumus vai arī kombinējot attaisnoto izmaksu atlīdzināšanu ar vienotās likmes finansējumu un vienreizējiem maksājumiem. Kopiena var sniegt finanšu ieguldījumu arī stipendiju vai naudas balvu veidā.

Tomēr Kopienas finanšu ieguldījumu var piešķirt, arī piemērojot vienotas likmes finansējumu, tostarp vienības pašizmaksas skalu, vienreizējus maksājumus vai arī kombinējot attaisnoto izmaksu atlīdzināšanu ar vienotās likmes finansējumu un vienreizējiem maksājumiem. Kopiena var sniegt finanšu ieguldījumu arī stipendiju vai naudas balvu veidā.

2. Kopienas finanšu ieguldījumu aprēķina, ņemot vērā netiešās darbības kopējās izmaksas, tādējādi tas pamatojas uz katra dalībnieka paziņotajām izmaksām.

Darba programmās un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus norāda attiecīgajās darbībās izmantojamo piešķīruma veidus.

Grozījums Nr. 72

30. pants

1. Piešķīrumus līdzfinansē no dalībnieku budžeta.

1. Dalībnieki līdzfinansē piešķīrumu finansētās netiešās darbības
  .

Kopienas finanšu ieguldījumus attaisnoto izmaksu atlīdzināšanai nevar būt darbības peļņas avots.

Kopienas finanšu ieguldījumus attaisnoto izmaksu atlīdzināšanai nevar būt darbības peļņas avots.

2. Aprēķinot piešķīruma maksājumu, ņem vērā ieņēmumus pasākuma īstenošanas beigās.

2. Aprēķinot piešķīruma maksājumu, ņem vērā ieņēmumus pasākuma īstenošanas beigās.

3. Lai netiešas darbības īstenošanas laikā radušās izmaksas uzskatītu par attaisnotām, tām jāatbilst šādiem nosacījumiem:

3. Lai netiešas darbības īstenošanas laikā radušās izmaksas uzskatītu par attaisnotām, tām jāatbilst šādiem nosacījumiem:

(a) tām jābūt faktiskām;

(a) tām jābūt faktiskām;

| (b) | tām jārodas darbības laikā, izņemot izmaksas saistībā ar gala ziņojumiem, ja tādi paredzēti piešķīruma nolīgumā; |
| --- | --- |

(b)

tām jārodas darbības laikā, izņemot izmaksas saistībā ar gala ziņojumiem, ja tādi paredzēti piešķīruma nolīgumā;

| (b) | tām jārodas darbības laikā, izņemot izmaksas saistībā ar gala ziņojumiem, ja tādi paredzēti piešķīruma nolīgumā; |
| --- | --- |

(b)

tām jārodas darbības laikā, izņemot izmaksas saistībā ar gala ziņojumiem, ja tādi paredzēti piešķīruma nolīgumā;

| (c) | tām jābūt noteiktām atbilstīgi parastajiem grāmatvedības un vadības principiem un dalībnieku praksei un izmantotām vienīgi nolūkā īstenot netiešās darbības mērķus un sasniegt tās gaidāmos rezultātus atbilstīgi saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principiem; |
| --- | --- |

(c)

tām jābūt noteiktām atbilstīgi parastajiem grāmatvedības un vadības principiem un dalībnieku praksei un izmantotām vienīgi nolūkā īstenot netiešās darbības mērķus un sasniegt tās gaidāmos rezultātus atbilstīgi saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principiem;

| (c) | tām jābūt noteiktām atbilstīgi parastajiem grāmatvedības un vadības principiem un dalībnieku praksei un izmantotām vienīgi nolūkā īstenot netiešās darbības mērķus un sasniegt tās gaidāmos rezultātus atbilstīgi saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principiem; |
| --- | --- |

(c)

tām jābūt noteiktām atbilstīgi parastajiem grāmatvedības un vadības principiem un dalībnieku praksei un izmantotām vienīgi nolūkā īstenot netiešās darbības mērķus un sasniegt tās gaidāmos rezultātus atbilstīgi saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principiem;

| (d) | tām jābūt reģistrētām dalībnieka grāmatvedībā, izmaksātām, kā arī — trešās personas ieguldījuma gadījumā — reģistrētām trešās personas grāmatvedībā; |
| --- | --- |

(d)

tām jābūt reģistrētām dalībnieka grāmatvedībā, izmaksātām, kā arī — trešās personas ieguldījuma gadījumā — reģistrētām trešās personas grāmatvedībā;

| (d) | tām jābūt reģistrētām dalībnieka grāmatvedībā, izmaksātām, kā arī — trešās personas ieguldījuma gadījumā — reģistrētām trešās personas grāmatvedībā; |
| --- | --- |

(d)

tām jābūt reģistrētām dalībnieka grāmatvedībā, izmaksātām, kā arī — trešās personas ieguldījuma gadījumā — reģistrētām trešās personas grāmatvedībā;

| (e) | tajās nedrīkst būt iekļautas neattaisnotas izmaksas, jo īpaši skaidri nosakāmi netieši nodokļi, tostarp pievienotās vērtības nodoklis, nodevas, procentu maksājumi, rezerves iespējamiem turpmākiem zaudējumiem vai maksājumiem, izmaksas, kas saistītas ar kapitāla peļņu, izmaksas, kas deklarētas, radušās vai atlīdzinātas saistībā ar citu Kopienas projektu, parādi un parādu apkalpošanas izmaksas, pārmērīgi vai neapdomāti izdevumi, kā arī jebkuras citas izmaksas, kas neatbilst a) līdz d) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(e)

tajās nedrīkst būt iekļautas neattaisnotas izmaksas, jo īpaši skaidri nosakāmi netieši nodokļi, tostarp pievienotās vērtības nodoklis, nodevas, procentu maksājumi, rezerves iespējamiem turpmākiem zaudējumiem vai maksājumiem, izmaksas, kas saistītas ar kapitāla peļņu, izmaksas, kas deklarētas, radušās vai atlīdzinātas saistībā ar citu Kopienas projektu, parādi un parādu apkalpošanas izmaksas, pārmērīgi vai neapdomāti izdevumi, kā arī jebkuras citas izmaksas, kas neatbilst a) līdz d) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem.

| (e) | tajās nedrīkst būt iekļautas neattaisnotas izmaksas, jo īpaši skaidri nosakāmi netieši nodokļi, tostarp pievienotās vērtības nodoklis, nodevas, procentu maksājumi, rezerves iespējamiem turpmākiem zaudējumiem vai maksājumiem, izmaksas, kas saistītas ar kapitāla peļņu, izmaksas, kas deklarētas, radušās vai atlīdzinātas saistībā ar citu Kopienas projektu, parādi un parādu apkalpošanas izmaksas, pārmērīgi vai neapdomāti izdevumi, kā arī jebkuras citas izmaksas, kas neatbilst a) līdz d) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(e)

tajās nedrīkst būt iekļautas neattaisnotas izmaksas, jo īpaši skaidri nosakāmi netieši nodokļi, tostarp pievienotās vērtības nodoklis, nodevas, procentu maksājumi, rezerves iespējamiem turpmākiem zaudējumiem vai maksājumiem, izmaksas, kas saistītas ar kapitāla peļņu, izmaksas, kas deklarētas, radušās vai atlīdzinātas saistībā ar citu Kopienas projektu, parādi un parādu apkalpošanas izmaksas, pārmērīgi vai neapdomāti izdevumi, kā arī jebkuras citas izmaksas, kas neatbilst a) līdz d) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem.

Šā punkta a) apakšpunkta nolūkā var izmantot vidējās personāla izmaksas, ja tās atbilst dalībnieka vadības principiem un grāmatvedības praksei un īpaši neatšķiras no faktiskajām izmaksām.

Šā punkta a) apakšpunkta nolūkā var izmantot vidējās personāla izmaksas, ja tās atbilst dalībnieka vadības principiem un grāmatvedības praksei un īpaši neatšķiras no faktiskajām izmaksām.

3.a Lai gan Kopienas finanšu ieguldījumu aprēķina pēc netiešās darbības kopējām izmaksām, tās atlīdzina, pamatojoties uz katra dalībnieka paziņotajām izmaksām.

Grozījums Nr. 73

31. panta 2. un 3. punkts

2.
  Netiešo attaisnoto izmaksu segšanai dalībnieks var izvēlēties vienotu likmi no viņa kopējām tiešajām attaisnotajām izmaksām, izņemot viņa tiešās attaisnotās apakšlīgumu izmaksas.

2.
  Dalībnieku izmaksu atlīdzināšana pamatojas uz viņu tiešajām un netiešajām attaisnotajām izmaksām.

Saskaņā ar 30. panta 3. punkta (c) apakšpunktu dalībnieks var izmantot netiešo attaisnoto izmaksu vienkāršotu aprēķinu metodi juridiskās vienības līmenī, ja tas atbilst tā parastajiem uzskaites un pārvaldības principiem un praksei. Principus, kas šajā gadījumā jāievēro, nosaka piešķīruma nolīgumā.

3. Piešķīruma nolīgumā var paredzēt, ka netiešās attaisnotās izmaksas atlīdzina līdz noteiktam maksimālajam procentuālajam īpatsvaram no tiešajām attaisnotajām izmaksām, neiekļaujot tiešās attaisnotās apakšlīguma izmaksas; jo īpaši tas attiecas uz koordinācijas un atbalsta pasākumiem, un attiecīgā gadījumā — uz pasākumiem pētnieku sagatavošanai un profesionālajai izaugsmei.

3. Piešķīruma nolīgumā var paredzēt, ka netiešās attaisnotās izmaksas atlīdzina līdz noteiktam maksimālajam procentuālajam īpatsvaram no tiešajām attaisnotajām izmaksām, neiekļaujot tiešās attaisnotās apakšlīguma izmaksas; jo īpaši tas attiecas uz koordinācijas un atbalsta pasākumiem, un attiecīgā gadījumā — uz pasākumiem pētnieku sagatavošanai un profesionālajai izaugsmei.

3.a Atkāpjoties no 2. punkta, netiešo attaisnoto izmaksu segšanai dalībnieks var izvēlēties vienotu likmi no viņa kopējām tiešajām attaisnotajām izmaksām, izņemot viņa tiešās attaisnotās apakšlīgumu vai trešo pušu kompensācijas izmaksas.

Komisija pienācīgu vienotu likmi nosaka, pamatojoties uz ciešu tuvinājumu attiecīgajām reālajām netiešajām izmaksām, saskaņā ar Finanšu regulu un tās īstenošanas noteikumiem.

3.b Bezpeļņas publiskās iestādes, vidējās un augstākās izglītības iestādes, pētniecības organizācijas un MVU, kas nespēj ticami noteikt to reālās netiešās izmaksas saistībā ar attiecīgo darbību, piedaloties pētniecības un tehnoloģiskās attīstības un demonstrējumu pasākumus ietverošās finansējuma shēmās, kā norādīts 32. pantā, var izvēlēties vienotu likmi 60% apmērā no kopējām tiešajām attaisnotajām izmaksām saistībā ar piešķīrumiem, kas atvēlēti saskaņā ar tiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, kuru termiņš beidzas pirms 2010. gada 1. janvāra.

Lai atvieglotu pāreju uz 2. punktā minētā vispārīgā principa pilnīgu piemērošanu, Komisija nosaka piešķīrumiem, kas atvēlēti pēc uzaicinājumiem, kuru termiņš beidzas pēc 2009. gada 31. decembra, atbilstīga līmeņa vienotu likmi, kurai jābūt attiecīgo reālo netiešo izmaksu tuvinājumam, bet ne zemākai kā 40 %. Tā pamatā ir bezpeļņas publisko iestāžu, vidējās un augstākās izglītības iestāžu, pētniecības organizāciju un MVU, kas nespēj ticami noteikt to reālās netiešās izmaksas saistībā ar attiecīgo darbību, piedalīšanās novērtējums.

3.c Visas vienotās likmes nosaka piešķīruma nolīgumā.

Grozījums Nr. 74

32. pants

1. Kopienas finanšu ieguldījums pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumos var sasniegt līdz 50 % no kopējām attaisnotajāmi zmaksām.

1. Kopienas finanšu ieguldījums pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumos var sasniegt līdz 50 % no kopējām attaisnotajām izmaksām.

Tomēr tas var sasniegt arī līdz 75 % no kopējām attaisnotajām izmaksām, ja minētos pasākumus veic sabiedriskas organizācijas, vidējās un augstākās izglītības iestādes, pētniecības organizācijas vai MVU.

Tomēr tas var sasniegt arī līdz 75 % no kopējām attaisnotajām izmaksām, ja minētos pasākumus veic
  bezpeļņas
  sabiedriskas organizācijas, vidējās un augstākās izglītības iestādes, pētniecības organizācijas vai MVU.

2. Kopienas finanšu ieguldījums demonstrējumu pasākumos var sasniegt līdz 50 % no kopējām attaisnotajām izmaksām.

2. Kopienas finanšu ieguldījums demonstrējumu pasākumos var sasniegt līdz 50 % no kopējām attaisnotajām izmaksām.

3. Kopienas finanšu ieguldījums darbībās, kuru atbalstam veic koordinācijas un atbalsta pasākumus un pētnieku sagatavošanas un profesionālās izaugsmes pasākumus, var sasniegt līdz 100 % no kopējām attaisnotajām izmaksām.

3. Kopienas finanšu ieguldījums darbībās, kuru atbalstam veic koordinācijas un atbalsta pasākumus un pētnieku sagatavošanas un profesionālās izaugsmes pasākumus, var sasniegt līdz 100 % no kopējām attaisnotajām izmaksām.

4. Kopienas finanšu ieguldījums
  pārvaldībai
  ,
  revīzijas
  sertifikātiem un citiem pasākumiem, kas nav minēti 1., 2 un 3. punktā, var sasniegt līdz 100 % no kopējām attaisnotajām izmaksām.

4. Kopienas finanšu ieguldījums
  pārvaldības darbībām, tostarp finanšu pārskatu
  sertifikātiem un citiem pasākumiem, kas nav minēti 1., 2. un 3. punktā, var sasniegt līdz 100 % no kopējām attaisnotajām izmaksām.

Pārējie pasākumi, kas minēti šā punkta pirmajā daļā, cita starpā ietver mācības tādos pasākumos, kas nav iekļauti pētnieku sagatavošanas un profesionālās izaugsmes, koordinācijas, tīklu veidošanas un izplatīšanas finansēšanas shēmā.

Pārējie pasākumi, kas minēti šā punkta pirmajā daļā, cita starpā ietver mācības tādos pasākumos, kas nav iekļauti pētnieku sagatavošanas un profesionālās izaugsmes, koordinācijas, tīklu veidošanas un izplatīšanas finansēšanas shēmā.

5. Lai noteiktu Kopienas finanšu ieguldījumu, šā panta 1. līdz 4. punktā
  nolūkos
  ņem vērā attaisnotās izmaksas
  , atskaitot no tām
  ieņēmumus.

5. Lai noteiktu Kopienas finanšu ieguldījumu, šā panta 1. līdz 4. punktā ņem vērā attaisnotās izmaksas
  un
  ieņēmumus.

6. Netiešām darbībām, kuras pilnībā finansē, izmantojot vienotas likmes finansējumu vai vienreizējus maksājumus, attiecīgi piemēro 1. līdz 5. punktu.

6. Netiešām darbībām, kuras pilnībā finansē, izmantojot vienotas likmes finansējumu vai vienreizējus maksājumus, attiecīgi piemēro 1. līdz 5. punktu.

Grozījums Nr. 75

33. pants

1. Komisijai iesniedz periodiskus pārskatus par attaisnotajām izmaksām, finanšu procentiem, kas iegūti no iepriekšējas finansēšanas, un ieņēmumiem saistībā ar attiecīgo netiešo darbību; attiecīgā gadījumā tos apliecina ar
  revīzijas
  sertifikātu atbilstīgi Finanšu regulai un tās īstenošanas noteikumiem.

1. Komisijai iesniedz periodiskus pārskatus par attaisnotajām izmaksām, finanšu procentiem, kas iegūti no iepriekšējas finansēšanas, un ieņēmumiem saistībā ar attiecīgo netiešo darbību; attiecīgā gadījumā tos apliecina ar
  finanšu pārskatu
  sertifikātu atbilstīgi Finanšu regulai un tās īstenošanas noteikumiem.

Ja saistībā ar attiecīgo pasākumu tiek saņemts līdzfinansējums, par to ziņo Komisijai un attiecīgā gadījumā apliecina pasākuma beigās.

Ja saistībā ar attiecīgo pasākumu tiek saņemts līdzfinansējums, par to ziņo Komisijai un attiecīgā gadījumā apliecina pasākuma beigās.

1.a Neatkarīgi no Finanšu regulas un tās īstenošanas noteikumiem finanšu pārskatu sertifikāts ir obligāts tikai tad, ja starpposma maksājumu un atlikušo maksājumu kopsumma dalībniekam netiešajai darbībai ir vismaz EUR 375 000.

Tomēr par netiešajām darbībām, kuras ilgst 2 gadus vai mazāk, no dalībnieka prasa ne vairāk par vienu finanšu pārskatu sertifikātu projekta beigās.

Finanšu pārskatu sertifikātus neprasa par netiešajām darbībām, kuras pilnībā apmaksā ar vienreizējiem maksājumiem vai pēc vienotām likmēm.

2. Sabiedriskām iestādēm, pētniecības organizācijām un augstākās un vidējās izglītības iestādēm 1. punktā paredzēto
  revīzijas
  sertifikātu var izsniegt kompetenta valsts amatpersona.

2. Sabiedriskām iestādēm, pētniecības organizācijām un augstākās un vidējās izglītības iestādēm 1. punktā paredzēto
  finanšu pārskatu
  sertifikātu var izsniegt kompetenta valsts amatpersona.

Grozījums Nr. 76

34. pants

1.
  Ja vien darba programmā
  nav noteikts citādi,
  Kopienas finanšu ieguldījumu izcilības tīklos veic vienreizēja maksājuma veidā,
  ko
  aprēķina atkarībā no izcilības tīklā iesaistīto pētnieku skaita un pasākuma ilguma.

1. Darba programmā
  paredz izcilības tīkliem izmantojamo piešķīrumu veidus.

2. Atbilstīgi 1. punktam piešķirto vienreizējo maksājumu vienības vērtība ir EUR 23 500 vienam pētniekam gadā.

| 2. | a) Ja
  Kopienas finanšu ieguldījumu izcilības tīklos veic vienreizēja maksājuma veidā,
  to
  aprēķina atkarībā no izcilības tīklā iesaistīto pētnieku skaita un pasākuma ilguma. Vienreizējo maksājumu vienības vērtība ir EUR 23 500 vienam pētniekam gadā. |
| --- | --- |

2.

a) Ja
  Kopienas finanšu ieguldījumu izcilības tīklos veic vienreizēja maksājuma veidā,
  to
  aprēķina atkarībā no izcilības tīklā iesaistīto pētnieku skaita un pasākuma ilguma. Vienreizējo maksājumu vienības vērtība ir EUR 23 500 vienam pētniekam gadā.

Komisija pielāgo minēto summu saskaņā ar Finanšu regulu un tās īstenošanas noteikumiem.

Komisija pielāgo minēto summu saskaņā ar Finanšu regulu un tās īstenošanas noteikumiem.

3.
  Darba programmā nosaka minimālo dalībnieku skaitu un attiecīgā gadījumā arī pētnieku maksimālo skaitu, ko var izmantot par pamatu,
  atbilstīgi 1. punktam
  aprēķinot vienreizējā maksājuma maksimālo apjomu. Tomēr attiecīgā gadījumā pasākumā var piedalīties dalībnieki, kuru līdzdalība pārsniedz augšējās robežas, kas izmantotas finanšu ieguldījuma noteikšanai.

| b) | Darba programmā nosaka minimālo dalībnieku skaitu un attiecīgā gadījumā arī pētnieku maksimālo skaitu, ko var izmantot par pamatu, aprēķinot vienreizējā maksājuma maksimālo apjomu. Tomēr attiecīgā gadījumā pasākumā var piedalīties dalībnieki, kuru līdzdalība pārsniedz augšējās robežas, kas izmantotas finanšu ieguldījuma noteikšanai. |
| --- | --- |

b)

Darba programmā nosaka minimālo dalībnieku skaitu un attiecīgā gadījumā arī pētnieku maksimālo skaitu, ko var izmantot par pamatu, aprēķinot vienreizējā maksājuma maksimālo apjomu. Tomēr attiecīgā gadījumā pasākumā var piedalīties dalībnieki, kuru līdzdalība pārsniedz augšējās robežas, kas izmantotas finanšu ieguldījuma noteikšanai.

4. Saskaņā ar 1. punktu piešķirtās vienreizējo maksājumu summas
  izmaksā periodiski pa daļām.

c) Maksājumus izmaksā periodiski pa daļām.

Minētos periodiskos daļu maksājumus veic atbilstīgi kopīgas darbības programmas pakāpeniskas īstenošanas novērtējumam, nosakot pētniecības resursu un spēju integrāciju, ņemot vērā ar konsorciju saskaņotos un piešķīruma nolīgumā izklāstītos rādītājus.

Minētos periodiskos daļu maksājumus veic atbilstīgi kopīgas darbības programmas pakāpeniskas īstenošanas novērtējumam, nosakot pētniecības resursu un spēju integrāciju, ņemot vērā ar konsorciju saskaņotos un piešķīruma nolīgumā izklāstītos rādītājus.

Grozījums Nr. 78

35. panta 1. punkts

1. Kopienas finanšu ieguldījumu dalībniekiem izmaksā ar koordinatora starpniecību.

1. Kopienas finanšu ieguldījumu dalībniekiem izmaksā ar koordinatora starpniecību
  bez nepamatotas kavēšanās
  .

Grozījums Nr. 79

37. pants

Ieturētās summas riska novēršanai

Riska novēršanas mehānisms

- 1. Katra dalībnieka finansiālā atbildība aprobežojas ar paša parādiem, ievērojot 1. un 2. punktu...

1.
  Atkarībā no riska pakāpes
  , kas saistās ar Kopienai piekritīgo summu neatgūšanu, Komisija
  var ieturēt nelielu daļu no katram netiešās darbības dalībniekam piešķirtā Kopienas finanšu ieguldījuma, lai segtu tai piekritīgās summas, ko nav atmaksājuši netiešās darbības dalībnieki, kuri nepilda savas saistības
  .

1.
  Lai pārvaldītu risku
  , kas saistīts ar Kopienai piekritīgo summu neatgūšanu, Komisija
  izveido un vada dalībnieku garantijas fondu (še turpmāk “fonds”) saskaņā ar pielikumu.

Fonda gūtos finanšu ienākumus pievieno fondam un izmanto vienīgi pielikuma 3. punktā noteiktajiem mērķiem, neierobežojot 4. punktu.

1.a Netiešās darbības dalībnieka ieguldījums fondā piešķīruma veidā nepārsniedz 5% no Kopienas finansiālā ieguldījuma, kas paredzēts dalībniekam. Darbības beigās fondā ieguldīto summu ar koordinatora starpniecību atdod atpakaļ dalībniekam, ievērojot 1.b punktu.

1.b Ja fonda gūtie ienākumi ir nepietiekami Kopienai piekritīgo summu segšanai, Komisija var atņemt no summas, kas jāatdod atpakaļ dalībniekam, ne vairāk kā vienu procentu no tam paredzētā Kopienas finansiālā ieguldījuma.

2. Šā panta 1. punktu nepiemēro:

2. Šā panta
  1.b punktā minēto samazinājumu
  nepiemēro publiskām iestādēm, juridiskām vienībām, kuru līdzdalību netiešā darbībā garantē dalībvalsts vai asociētā valsts, kā arī augstākās un vidējās izglītības iestādēm;

| (a) | sabiedriskām iestādēm, juridiskām vienībām, kuru līdzdalību netiešā darbībā garantē dalībvalsts vai asociētā valsts, kā arī augstākās un vidējās izglītības iestādēm; |
| --- | --- |

(a)

sabiedriskām iestādēm, juridiskām vienībām, kuru līdzdalību netiešā darbībā garantē dalībvalsts vai asociētā valsts, kā arī augstākās un vidējās izglītības iestādēm;

| (b) | dalībniekiem, kas piedalās pētnieku sagatavošanas un profesionālās izaugsmes atbalsta pasākumos. |
| --- | --- |

(b)

Katrs (a) un (b) apakšpunktā minētais dalībnieks pats ir atbildīgs par saviem parādiem.

3.
  Ieturētās summas veido ieņēmumus, kas Septītajai pamatprogrammai piešķirti Finanšu regulas 18. panta 2. punkta nozīmē.

3.
  Komisija iepriekšēju finansiālā stāvokļa pārbaudi veic tikai koordinatoriem un dalībniekiem, kuri nav minēti 2. punktā un kuri piesakās uz Kopienas finansiālo ieguldījumu netiešā darbībā, kas pārsniedz EUR 500 000, ja vien nav ārkārtēju apstākļu, tas ir, pietiekams pamatojums apšaubīt šo dalībnieku finansiālo stāvokli, pamatojoties uz jau pieejamu informāciju.

Fondu uzskata par pietiekamu garantiju saskaņā ar Finanšu regulu. No dalībniekiem nevar pieprasīt un tiem nevar piemērot nekādas papildu garantijas vai nodrošinājumu.

4. Pamatprogrammas darbībai beidzoties, veic novērtējumu, lai noteiktu atlikto risku segšanai vajadzīgās summas. Visas summas, kas pārsniedz minētās, atmaksā pamatprogrammai, un tās veido īpašiem mērķiem iezīmētus ieņēmumus.

Grozījums Nr. 80

40. pants

1. Ja vairāki dalībnieki ir kopīgi veikuši darbu, radot jaunas zināšanas, un ja viņu attiecīgo darba daļu nav iespējams precīzi nodalīt, tad šīs jaunās zināšanas ir viņu kopīpašums.

1. Ja vairāki dalībnieki ir kopīgi veikuši darbu, radot jaunas zināšanas, un ja viņu attiecīgo darba daļu nav iespējams precīzi nodalīt, tad šīs jaunās zināšanas ir viņu kopīpašums.

Viņi slēdz nolīgumu par kopīpašuma piešķiršanu un izmantošanas nosacījumiem saskaņā ar piešķīruma nolīguma noteikumiem.

2. Ja nav noslēgts kopīpašuma nolīgums
  attiecībā uz minētā kopīpašuma piešķiršanu un izmantošanas nosacījumiem
  , katrs no līdzīpašniekiem ir tiesīgs piešķirt trešām personām ekskluzīvas licences bez tiesībām izsniegt apakšlicences saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

2. Ja
  vēl
  nav noslēgts kopīpašuma nolīgums, katrs no līdzīpašniekiem ir tiesīgs piešķirt trešām personām ekskluzīvas licences bez tiesībām izsniegt apakšlicences saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

(a) par to iepriekš jāinformē pārējie līdzīpašnieki;

(a) par to iepriekš jāinformē pārējie līdzīpašnieki;

| (b) | pārējiem līdzīpašniekiem jāsaņem taisnīga un saprātīga atlīdzība. |
| --- | --- |

(b)

pārējiem līdzīpašniekiem jāsaņem taisnīga un saprātīga atlīdzība.

| (b) | pārējiem līdzīpašniekiem jāsaņem taisnīga un saprātīga atlīdzība. |
| --- | --- |

(b)

pārējiem līdzīpašniekiem jāsaņem taisnīga un saprātīga atlīdzība.

2.a Komisija pēc pieprasījuma sniedz norādījumus par iespējamiem aspektiem, kas jāiekļauj kopīpašuma nolīgumā.

Grozījums Nr. 81

41. pants

- 1. Dalībnieks var nodot īpašumtiesības uz jaunajām zināšanām jebkurai juridiskai vienībai saskaņā ar 42. panta 1.—4. punktu.

1. Ja dalībnieks nodod īpašumtiesības uz jaunajām zināšanām, tas nodod pēctecim arī savas saistības
  , jo īpaši tās, kas attiecas uz piekļuves tiesību piešķiršanu, jauno zināšanu izplatīšanu un izmantošanu
  atbilstīgi piešķīruma nolīgumam.

1. Ja dalībnieks nodod īpašumtiesības uz jaunajām zināšanām, tas nodod pēctecim arī savas saistības
  , ko uzliek šīs zināšanas, tostarp pienākumu tās nodot tālāk jebkuram turpmākam pēctecim
  atbilstīgi piešķīruma nolīgumam.

2. Atbilstīgi savam pienākumam ievērot konfidencialitāti dalībnieks, ja tam jānodod piekļuves tiesības, iepriekš par to paziņo citiem tās pašas netiešās darbības dalībniekiem, sniedzot pietiekamu informāciju par jauno zināšanu nākamo īpašnieku, lai citi dalībnieki varētu izmantot savas piekļuves tiesības atbilstīgi piešķīruma nolīgumam.

2. Atbilstīgi savam pienākumam ievērot konfidencialitāti dalībnieks, ja tam jānodod piekļuves tiesības, iepriekš par to paziņo citiem tās pašas netiešās darbības dalībniekiem, sniedzot pietiekamu informāciju par jauno zināšanu nākamo īpašnieku, lai citi dalībnieki varētu izmantot savas piekļuves tiesības atbilstīgi piešķīruma nolīgumam.

Tomēr citi dalībnieki, rakstiski vienojoties, var atteikties no savām tiesībām saņemt iepriekšēju individuālu paziņojumu gadījumos, kad viens dalībnieks nodod savas īpašumtiesības īpaši noteiktai trešai personai.

Tomēr citi dalībnieki, rakstiski vienojoties, var atteikties no savām tiesībām saņemt iepriekšēju individuālu paziņojumu gadījumos, kad viens dalībnieks nodod savas īpašumtiesības īpaši noteiktai trešai personai.

3. Saņemot paziņojumu saskaņā ar 2. punkta pirmo daļu, pārējie dalībnieki var iebilst pret jebkādu īpašumtiesību nodošanu, pamatojot to tādējādi, ka šāda nodošana neatgriezeniski ietekmēs viņu piekļuves tiesības.

3. Saņemot paziņojumu saskaņā ar 3. punkta pirmo daļu, pārējie dalībnieki var iebilst pret jebkādu īpašumtiesību nodošanu, pamatojot to tādējādi, ka šāda nodošana neatgriezeniski ietekmēs viņu piekļuves tiesības.

Ja pārējie dalībnieki uzskatāmi parāda, ka
  viņu
  tiesības tiks neatgriezeniski ietekmētas, paredzētā nodošana nenotiek, līdz attiecīgie dalībnieki panāk savstarpēju vienošanos.

Ja
  jebkurš no pārējiem dalībniekiem uzskatāmi parāda, ka
  viņa
  tiesības tiks neatgriezeniski ietekmētas, paredzētā nodošana nenotiek, līdz attiecīgie dalībnieki panāk savstarpēju vienošanos.

4. Attiecīgā gadījumā
  , iekļaujot
  piešķīruma nolīgumā papildu prasību,
  nosaka, ka Komisija iepriekš jāinformē par jebkuru plānotu
  licenču izsniegšanu
  vai īpašumtiesību nodošanu trešai personai.

4. Attiecīgā gadījumā piešķīruma nolīgums nosaka, ka Komisija iepriekš jāinformē par jebkuru plānotu īpašumtiesību vai
  licences
  nodošanu trešai personai
  , kas ir nodibināta trešā valstī, kura nav saistīta ar Septīto pamatprogrammu
  .

Grozījums Nr. 82

42. panta 1. daļa

Komisija var iebilst pret to, ka
  juridiskai vienībai
  , kas izveidota ar Septīto pamatprogrammu nesaistītā trešā valstī, nodod īpašumtiesības uz jaunām zināšanām vai piešķir licenci attiecībā uz jaunām zināšanām, ja tā uzskata, ka tas nav saskaņā ar Eiropas ekonomikas konkurētspējas attīstīšanas interesēm, dalībvalstu aizsardzības interesēm Līguma 24. panta nozīmē, vai nav saderīgs ar ētikas principiem. Šādos gadījumos īpašumtiesību nodošana vai licences piešķiršana notiek, ja vien Komisija nepārliecinās, ka tiks nodrošināta atbilstīga aizsardzība.

Komisija var iebilst pret to, ka
  trešām pusēm
  , kas izveidotas ar Septīto pamatprogrammu nesaistītā trešā valstī, nodod īpašumtiesības uz jaunām zināšanām vai piešķir licenci attiecībā uz jaunām zināšanām, ja tā uzskata, ka tas nav saskaņā ar Eiropas ekonomikas konkurētspējas veicināšanu, dalībvalstu aizsardzības interesēm Līguma 24. panta nozīmē, vai nav saderīgs ar ētikas principiem. Šādos gadījumos īpašumtiesību nodošana vai licences piešķiršana notiek, ja vien Komisija nepārliecinās, ka tiks nodrošināta atbilstīga aizsardzība.

Grozījums Nr. 83

43. panta 1. un 2. punkts

1. Ja jaunās zināšanas ir iespējams izmantot industriāli vai komerciāli, to īpašniekam jānodrošina to pienācīga un efektīva aizsardzība
  saskaņā ar attiecīgiem tiesību aktiem
  ,
  pienācīgi
  ņemot vērā attiecīgās netiešās darbības dalībnieku likumīgās intereses, jo īpaši komerciālās intereses.

1. Ja jaunās zināšanas ir iespējams izmantot industriāli vai komerciāli, to īpašniekam jānodrošina to pienācīga un efektīva aizsardzība,
  atbilstīgi
  ņemot vērā
  savas un citu
  attiecīgās netiešās darbības dalībnieku likumīgās intereses, jo īpaši komerciālās intereses.

Ja dalībnieks atsaucas uz savām likumīgajām interesēm, viņam jebkurā gadījumā jāpierāda, ka viņam var tikt nodarīts nesamērīgi liels kaitējums.

Ja dalībnieks
  , kam nav jauno zināšanu īpašumtiesības,
  atsaucas uz savām likumīgajām interesēm, viņam jebkurā gadījumā jāpierāda, ka viņam var tikt nodarīts nesamērīgi liels kaitējums.

2. Ja
  jauno zināšanu
  īpašnieks neaizsargā
  savā īpašumā esošās jaunās zināšanas
  un nenodod
  tās
  citam dalībniekam saskaņā ar
  41. panta 1. un 2. punktu
  , nekādas izplatīšanas darbības nevar veikt, kamēr par to nav informēta Komisija.

2. Ja
  jaunās zināšanas var izmantot rūpniecībā un tirdzniecībā un to
  īpašnieks
  tās
  neaizsargā un saskaņā ar
  41. pantu
  nenodod
  kopā ar saistībām
  citam dalībniekam
  , saistītai vienībai, kas ir izveidota dalībvalstī vai asociētā valstī, vai jebkurai citai trešai pusei, kas ir izveidota dalībvalstī vai asociētā valstī
  , nekādas izplatīšanas darbības nevar veikt, kamēr par to nav informēta Komisija

Grozījums Nr. 84

44. panta 1. daļa

Visās publikācijās, dalībnieka vai viņa vārdā iesniegtos patentu pieteikumos, vai kā citādi veicot jauno zināšanu izplatīšanu, tekstā iekļauj apliecinājumu, ka attiecīgās jaunās zināšanas radītas ar Kopienas finansiāla atbalsta palīdzību.

Visās publikācijās, dalībnieka vai viņa vārdā iesniegtos patentu pieteikumos, vai kā citādi veicot jauno zināšanu izplatīšanu, tekstā iekļauj apliecinājumu,
  kam var pievienot vizuālus līdzekļus,
  ka attiecīgās jaunās zināšanas radītas ar Kopienas finansiāla atbalsta palīdzību.

Grozījums Nr. 85

45. pants

1. Dalībnieks izmanto savā īpašumā esošās jaunās zināšanas vai arī nodrošina to izmantošanu.

1. Dalībnieks izmanto savā īpašumā esošās jaunās zināšanas vai arī nodrošina to izmantošanu.

2. Katrs dalībnieks nodrošina, ka viņa īpašumā esošās jaunās zināšanas tiek iespējami ātri izplatītas. Ja dalībnieks šādi nerīkojas, Komisija var veikt minēto zināšanu izplatīšanu atbilstīgi Līguma 12. pantam.

2. Katrs dalībnieks nodrošina, ka viņa īpašumā esošās jaunās zināšanas tiek iespējami ātri izplatītas. Ja dalībnieks šādi nerīkojas, Komisija var veikt minēto zināšanu izplatīšanu atbilstīgi Līguma 12. pantam.
  Piešķīruma nolīgumā šajā sakarā var iekļaut laika ierobežojumu.

3. Izplatīšanas pasākumi ir saderīgi ar intelektuālā īpašuma tiesībām, konfidencialitāti, jauno zināšanu īpašnieka likumīgajām interesēm un dalībvalstu aizsardzības interesēm Līguma 24. panta nozīmē.

3. Izplatīšanas pasākumi ir saderīgi ar intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību
  , konfidencialitātes pienākumu
  , jauno zināšanu īpašnieka likumīgajām interesēm un dalībvalstu aizsardzības interesēm Līguma 24. panta nozīmē.

4. Pirms ikviena izplatīšanas pasākuma par to informē pārējos attiecīgos dalībniekus.

4. Pirms ikviena izplatīšanas pasākuma par to informē pārējos attiecīgos dalībniekus.

Pēc paziņojuma saņemšanas ikviens no šiem dalībniekiem var iebilst, ja viņš uzskata, ka tā likumīgām interesēm, kas saistītas ar jaunajām zināšanām, var tikt nodarīts nesamērīgi liels kaitējums. Šādos gadījumos izplatīšanas pasākums nevar notikt, ja vien netiek veikti atbilstīgi pasākumi likumīgo interešu aizsardzībai.

Pēc paziņojuma saņemšanas ikviens no šiem dalībniekiem var iebilst, ja viņš uzskata, ka tā likumīgām interesēm, kas saistītas ar jaunām vai iepriekš uzkrātām
  zināšanām, var tikt nodarīts nesamērīgi liels kaitējums. Šādos gadījumos izplatīšanas pasākums nevar notikt, ja vien netiek veikti atbilstīgi pasākumi likumīgo interešu aizsardzībai.

Grozījums Nr. 86

47. panta 5. punkts

5. Vienas darbības dalībnieki pēc iespējas drīzāk informē viens otru par jebkādiem ierobežojumiem attiecībā uz iepriekš uzkrāto zināšanu piekļuves tiesību piešķiršanu vai jebkādiem citiem ierobežojumiem, kas varētu ievērojami ietekmēt piekļuves tiesību piešķiršanu.

5.
  Neierobežojot 48. un 49. pantu un piešķīruma nolīgumu, vienas darbības dalībnieki pēc iespējas drīzāk informē viens otru par jebkādiem ierobežojumiem attiecībā uz iepriekš uzkrāto zināšanu piekļuves tiesību piešķiršanu vai jebkādiem citiem ierobežojumiem, kas varētu ievērojami ietekmēt piekļuves tiesību piešķiršanu.

Grozījums Nr. 87

49. pants

1. Vienas netiešās darbības dalībniekiem ir piekļuves tiesības jaunajām zināšanām, ja tās viņiem vajadzīgas savu jauno zināšanu izmantošanai.

1. Vienas netiešās darbības dalībniekiem ir piekļuves tiesības jaunajām zināšanām, ja tās viņiem vajadzīgas savu jauno zināšanu izmantošanai.

Šādas piekļuves tiesības piešķir saskaņā ar taisnīgiem un saprātīgiem nosacījumiem vai bez atlīdzības.

Atbilstoši nolīgumam šādas piekļuves tiesības piešķir saskaņā ar taisnīgiem un saprātīgiem nosacījumiem vai bez atlīdzības.

2. Vienas netiešās darbības dalībniekiem ir piekļuves tiesības iepriekš uzkrātajām zināšanām, ja tās viņiem vajadzīgas savu jauno zināšanu izmantošanai, ar nosacījumu, ka attiecīgais dalībnieks ir tiesīgs piešķirt piekļuves tiesības.

2. Vienas netiešās darbības dalībniekiem ir piekļuves tiesības iepriekš uzkrātajām zināšanām, ja tās viņiem vajadzīgas savu jauno zināšanu izmantošanai, ar nosacījumu, ka attiecīgais dalībnieks ir tiesīgs piešķirt piekļuves tiesības.

Šādas piekļuves tiesības piešķir saskaņā ar taisnīgiem un saprātīgiem nosacījumiem vai bez atlīdzības.

Atbilstoši nolīgumam šādas piekļuves tiesības piešķir saskaņā ar taisnīgiem un saprātīgiem nosacījumiem vai bez atlīdzības.

2.a Dalībvalstī vai asociētā valstī izveidotai saistītai vienībai ir 1. un 2. punktā minētās piekļuves tiesības jaunām un iepriekš uzkrātām zināšanām atbilstoši tiem pašiem nosacījumiem, kas ir dalībniekam, ar kuru šī vienība ir saistīta, ja vien piešķīruma nolīgumā vai konsorcija nolīgumā nav noteikts citādi.

3. Pieprasījumu 1. un 2. punktā minēto piekļuves tiesību saņemšanai var iesniegt vienu gadu pēc kāda no šādiem notikumiem:

3. Pieprasījumu 1.,2. un
  2.a
  punktā minēto piekļuves tiesību saņemšanai var iesniegt vienu gadu pēc kāda no šādiem notikumiem:

(a) netiešās darbības beigas;

(a) netiešās darbības beigas;

| (b) | attiecīgo iepriekš uzkrāto zināšanu vai jauno zināšanu īpašnieka līdzdalības izbeigšana. |
| --- | --- |

(b)

attiecīgo iepriekš uzkrāto zināšanu vai jauno zināšanu īpašnieka līdzdalības izbeigšana.

| (b) | attiecīgo iepriekš uzkrāto zināšanu vai jauno zināšanu īpašnieka līdzdalības izbeigšana. |
| --- | --- |

(b)

attiecīgo iepriekš uzkrāto zināšanu vai jauno zināšanu īpašnieka līdzdalības izbeigšana.

Tomēr attiecīgie dalībnieki var vienoties par citu laikposmu.

Tomēr attiecīgie dalībnieki var vienoties par citu laikposmu.

Grozījums Nr. 88

51. panta 1.a daļa (jauna)

Šā panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto kopuzņēmumu izveido, lai pārvaldītu un vadītu Eiropas ieguldījumu starptautiskajā ITER nolīgumā, ar ko tiks ratificēta ITER organizācijas izveidošana, kā arī papildu darbības, kas saistītas ar ITER izveidošanu, un darbība, ko paredz īpašā programma, ar kuru īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas Septīto pamatprogrammu (2007—2011) pētniecības un apmācības darbībām kodolenerģijas jomā. Visas citas šajā programmā paredzētās darbības tematiskajā jomā “kodolsintēzes enerģijas” īstenos un pārvaldīs atsevišķi no c) apakšpunktā minētā kopuzņēmuma, ar šādu nošķiršanu ļaujot saglabāt integrēto pieeju un kodolsintēzes asociāciju ciešu iesaistīšanos.

Grozījums Nr. 89

Pielikums (jauns)

PIELIKUMS

Dalībnieku garantijas fonds

1. Fondu, pārstāvot Kopienu, kā izpildaģents dalībnieku vārdā pārvalda Komisija atbilstoši piešķīrumu paraugnolīguma noteikumiem.

Komisija finanšu pārvaldību uztic Eiropas Investīciju bankai vai saskaņā ar 13. panta (b) apakšpunktu atbilstošai finanšu iestādei (turpmāk “depozītbanka”). Depozītbanka pārvalda fondu saskaņā ar Komisijas instrukcijām.

2. Komisija priekšfinansējumā, ko tā maksās konsorcijam, var atcelt dalībnieku iemaksas fondā un tās veikt viņu vietā.

3. Ja dalībniekam jāveic maksājumi Kopienai, Komisija, neierobežojot sodus, ko saskaņā ar Finanšu regulu var uzlikt dalībniekam, kas nav veicis maksājumus, var:

| a) | noteikt depozītbankai pārvest summu, kas fondam jāizmaksā netiešās darbības koordinatoram, ja tas joprojām piedalās, un ja pārējie dalībnieki piekrīt to īstenot precīzi atbilstoši mērķiem saskaņā ar 17. panta 4. punktu. Summa, ko pārved no fonda, tiek uzskatīta par Kopienas finansiālo ieguldījumu; vai |
| --- | --- |

a)

noteikt depozītbankai pārvest summu, kas fondam jāizmaksā netiešās darbības koordinatoram, ja tas joprojām piedalās, un ja pārējie dalībnieki piekrīt to īstenot precīzi atbilstoši mērķiem saskaņā ar 17. panta 4. punktu. Summa, ko pārved no fonda, tiek uzskatīta par Kopienas finansiālo ieguldījumu; vai

| b) | efektīvi atgūt minēto summu no fonda, ja netiešā darbība ir pārtraukta vai jau pabeigta. |
| --- | --- |

b)

efektīvi atgūt minēto summu no fonda, ja netiešā darbība ir pārtraukta vai jau pabeigta.

Komisija fonda labā pret attiecīgo dalībnieku izdod atgūšanas orderi. Komisija šajā sakarā saskaņā ar Finanšu regulu var pieņemt lēmumu par atgūšanu.

4. Summa, kas atgūta no fonda Septītās pamatprogrammas laikā, veido ienākumus, kas tam atvēlēti Finanšu regulas 18. panta 2. punkta nozīmē.

Tiklīdz ir īstenoti visi Septītās pamatprogrammas piešķīrumu uzdevumi fonda atlikušo summu Komisija atgūst un iekļauj Kopienas budžetā Astotajai pamatprogrammai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

(2)  

  OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp. Lēmums, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/548/EK, Euratom (OV L 215, 5.8.2006., 38. lpp.).

(3)  

  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

P6_TA(2006)0518

Īpašā programma “Cilvēki” (Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem, no 2007. līdz 2013. gadam) *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes Lēmumam par īpašo programmu “Cilvēki”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) (COM(2005)0442 — C6-0383/2005 — 2005/0187(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0442) (1), un grozīto priekšlikumu (COM(2005)0442/2) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0442) (1), un grozīto priekšlikumu (COM(2005)0442/2) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 166. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0383/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 166. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0383/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0360/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0360/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | uzskata, ka likumdošanas priekšlikumā norādītajam orientējošam bāzes finansējumam jāatbilst 2007.—2013. gada daudzgadu finanšu shēmas 1.a izdevumu kategorijas maksimālajam apjomam, un norāda, ka par ikgadējo summu lems ikgadējā budžeta procedūrā saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un labu finanšu pārvaldību (2) 38. punkta noteikumiem; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka likumdošanas priekšlikumā norādītajam orientējošam bāzes finansējumam jāatbilst 2007.—2013. gada daudzgadu finanšu shēmas 1.a izdevumu kategorijas maksimālajam apjomam, un norāda, ka par ikgadējo summu lems ikgadējā budžeta procedūrā saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un labu finanšu pārvaldību (2) 38. punkta noteikumiem;

| 3. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK Līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK Līguma 250. panta 2. punktu;

| 4. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

4.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 5. | prasa Padomei vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

5.

prasa Padomei vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| 4. apsvērums |
| (4) Šai pamatprogrammai jāpapildina dalībvalstīs veiktie pasākumi, kā arī citas Kopienas darbības, kas ir nepieciešamas vispārējiem stratēģiskiem centieniem Lisabonā izvirzīto mērķu īstenošanai, jo īpaši ar papildu darbībām tādās jomās kā struktūrfondi, lauksaimniecība, izglītība,
  mācības
  , konkurētspēja un jauninājumi, rūpniecība, veselība, patērētāju aizsardzība, nodarbinātība, enerģētika, transports un vide. | (4) Šai pamatprogrammai būtu jāpapildina dalībvalstīs veiktie pasākumi, kā arī citas Kopienas darbības, kas ir nepieciešamas vispārējiem stratēģiskiem centieniem Lisabonā izvirzīto mērķu īstenošanai, jo īpaši ar papildu darbībām tādās jomās kā struktūrfondi, lauksaimniecība, izglītība,
  mūžizglītība
  , konkurētspēja un jauninājumi,
  nodarbinātība, iespēju vienlīdzība un vienlīdzīga attieksme, atbilstīgi darba apstākļi,
  rūpniecība, veselība, patērētāju aizsardzība, nodarbinātība, enerģētika, transports un vide. |
| Grozījums Nr. 2 |
| 7. apsvērums |
| (7)
  Starptautiskā dimensija ir svarīga
  Eiropas pētniecības un attīstības
  cilvēkresursu sastāvdaļa.
  Atbilstīgi Līguma 170. pantam šajā īpašajā programmā var piedalīties valstis, kuras šādā nolūkā ir noslēgušas vajadzīgos nolīgumus, iesaistoties projektos un pamatojoties uz abpusēju izdevīgumu, tajā zinātniskai sadarbībai var piedalīties trešo valstu un starptautisku organizāciju iestādes. Turklāt visos pasākumos, kā arī šajā īpašajā programmā paredzētajos pasākumos var piedalīties individuāli pētnieki no trešām valstīm. | (7)
  Starptautiskā sadarbība un pētnieku gūtā starptautiskā pieredze ir ļoti svarīga pētniecībai un attīstībai Eiropā. Atbilstīgi Līguma 170. pantam šajā īpašajā programmā var piedalīties valstis, kuras šādā nolūkā ir noslēgušas vajadzīgos nolīgumus, un, iesaistoties projektos un pamatojoties uz abpusēju izdevīgumu, tajā zinātniskai sadarbībai var piedalīties arī trešo valstu un starptautisku organizāciju iestādes. Turklāt visās šīs īpašās programmas darbībās, kā arī specializētajās darbībās bez jebkāda veida diskriminācijas
  var piedalīties individuāli pētnieki no trešām valstīm
  un trešās valstīs dzīvojoši Eiropas pētnieki. Šai nolūkā būtu jācenšas paātrināt trešās valstīs iegūtu profesionālo kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu. Pieņemot politiskās nostādnes, kas sekmētu pētnieku mobilitāti, galvenā uzmanība būtu jāpievērš ne tikai pētnieku atalgojumam, bet arī viņu darba apstākļiem. |
| Grozījums Nr. 3 |
| 8. apsvērums |
| (8) Veicot pētījumus atbilstīgi šai programmai, ir jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp tie, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. | (8) Veicot pētījumus atbilstīgi šai programmai, būtu jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp tie, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā
  , piemēram, tiesības uz personas neaizskaramību, dzimumu līdztiesība vai ģimenes un darba apvienošanas iespēja, un vēlreiz būtu jāapstiprina pētījumu pilsoniskā un humānā vērtība, respektējot etnisko un kultūras daudzveidību. |
| Grozījums Nr. 4 |
| 9. apsvērums |
| (9) Šai pamatprogrammai jāpalīdz sekmēt ilgtspējīgu attīstību. | (9) Šai pamatprogrammai
  būtu
  jāpalīdz sekmēt ilgtspējīgu attīstību. |
| Grozījums Nr. 5 |
| 9.a apsvērums (jauns) |
| | (9a) Ar šo pamatprogrammu jāveicina tas, ka cilvēki izvēlas studēt zinātni, jo īpaši veicinot sieviešu dalību zinātnes un tehnoloģijas jomā. |
| Grozījums Nr. 6 |
| 10.a apsvērums (jauns) |
| | (10a) Lai vienkāršotu uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un samazinātu to izmaksas, Komisijai būtu jāizveido datu bāze, kas paredzēta konkursu dalībnieku informēšanai par uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. |
| Grozījums Nr. 7 |
| 11. apsvērums |
| (11) Ir jāveic arī attiecīgi pasākumi, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, kā arī jāveic vajadzīgie pasākumi, lai atgūtu zaudētus, nepareizi izmaksātus vai nepareizi izlietotus līdzekļus atbilstīgi Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, EURATOM) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, kas piemērojama Eiropas Kopienu kopbudžetam, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulai (EK, EURATOM) Nr. 2342/2002, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Finanšu regulas ieviešanai un jebkuriem turpmākiem grozījumiem. Padomes 1995. gada 18. decembra Regula (EK, EURATOM) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, Padomes 1996. gada 11. novembra Regula (EK, EURATOM) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizstāvētu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1074/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF). | (11) Būtu jāveic arī attiecīgi pasākumi,
  lai pārraudzītu, pirmkārt, piešķirtā finansējuma efektivitāti un, otrkārt, šādu līdzekļu izlietojuma efektivitāti,
  lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, kā arī jāveic vajadzīgie pasākumi, lai atgūtu zaudētus, nepareizi izmaksātus vai nepareizi izlietotus līdzekļus atbilstīgi Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, kas piemērojama Eiropas Kopienu kopbudžetam, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulai (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Finanšu regulas ieviešanai un jebkuriem turpmākiem grozījumiem. Padomes 1995. gada 18. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību fn, Padomes 1996. gada 11. novembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizstāvētu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām fn un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1074/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF). |
| Grozījums Nr. 8 |
| 13. apsvērums |
| (13) Īstenojot šo programmu, vienlīdz liela uzmanība jāpievērš dzimumu vienlīdzības nodrošināšanai, kā arī, cita starpā, darba apstākļiem, darbā pieņemšanas procesa pārredzamībai, to pētnieku profesionālajai izaugsmei, kuri pieņemti darbā projektos un programmās, ko finansē atbilstīgi darbībām šajā programmā, kuras pamatprincipu kopumu veido Komisijas 2005. gada 11. marta Ieteikums par Eiropas Hartu par pētniekiem un Rīcības kodeksu par pētnieku pieņemšanu darbā. | (13) Īstenojot šo programmu, vienlīdz liela uzmanība jāpievērš dzimumu vienlīdzības nodrošināšanai, kā arī, cita starpā, darba apstākļiem
  , pasākumiem, kas sekmē darba un ģimenes dzīves apvienošanu, piemēram, stipendijas nepilnam darba laikam,
  darbā pieņemšanas procesa pārredzamībai, to pētnieku profesionālajai izaugsmei, kuri pieņemti darbā projektos un programmās, ko finansē atbilstīgi darbībām šajā programmā, kuras pamatprincipu kopumu veido Komisijas 2005. gada 11. marta Ieteikums par Eiropas Hartu par pētniekiem un Rīcības kodeksu par pētnieku pieņemšanu darbā. |
| Grozījums Nr. 9 |
| 14. apsvērums |
| (14) Šī programma atbilst
  turpmākai
  cilvēkresursu integrētās stratēģijas
  izstrādei un īstenošanai
  Eiropas pētniecības un attīstības jautājumos, pamatojoties uz dokumentiem “Eiropas Pētniecības telpas (ERA) mobilitātes stratēģija” un “Pētnieki Eiropas Pētniecības telpā (ERA): viena profesija, dažādas karjeras iespējas”, kā arī tajā ņemti vērā Padomes 2005. gada 18. aprīļa secinājumi par cilvēkresursiem pētniecības un attīstības jomā. | (14) Šī programma atbilst cilvēkresursu integrētajai stratēģijai Eiropas pētniecības un attīstības jomā, un tās mērķis ir izveidot īstu Eiropas Pētniecības telpu, kas paredzēta
  minētajā stratēģijā, pamatojoties uz dokumentiem “Eiropas Pētniecības telpas (ERA) mobilitātes stratēģija” un “Pētnieki Eiropas Pētniecības telpā (ERA): viena profesija, dažādas karjeras iespējas”, kā arī tajā ņemti vērā Padomes 2005. gada 18. aprīļa secinājumi par cilvēkresursiem pētniecības un attīstības jomā. |
| | Lai izveidotu īstu Eiropas Pētniecības telpu, dalībvalstis tiek aicinātas piemērot Eiropas Pētnieku hartu un Rīcības kodeksu pētnieku pieņemšanai darbā. |
| Grozījums Nr. 10 |
| 14.a apsvērums (jauns) |
| | (14a) Šīs programmas mērķis ir kvalitatīvi un kvantitatīvi palielināt cilvēkresursu poteniālu pētniecības un attīstības jomā Eiropā, daļēji, atzīstot pētnieka profesijas nozīmību. Tas sekmētu izcilības saglabāšanu fundamentālajos pētījumos un tehnoloģiskās pētniecības saskaņotu attīstību, kā arī Eiropas pētnieku mobilitāti visā Eiropā. Turklāt tas palīdzētu nodrošināt vajadzīgos nosacījumus, lai piesaistītu labākos ārvalstu pētniekus pētniecības darba veikšanai Eiropā. |
| Grozījums Nr. 11 |
| 2. panta 1. daļa |
| Ar īpašo programmu atbalsta darbības sadaļā “Cilvēki”, kvantitatīvi un kvalitatīvi stiprinot cilvēka potenciālu Eiropas pētniecības un tehnoloģijas jomā. Pasākumus, ar kuriem atbalsta mācības un profesionālo izaugsmi, turpmāk tekstā “Marijas Kirī vārdā nosaukto pasākumu kopums”, pastiprinās, vairāk koncentrējot uzmanību uz galvenajiem prasmju un karjeras veidošanas aspektiem un stiprinot saites ar konkrēto valstu sistēmām. | Ar īpašo programmu atbalsta darbības sadaļā “Cilvēki”,
  veicinot to, ka cilvēki izvēlas pētnieka karjeru, un
  kvantitatīvi un kvalitatīvi stiprinot cilvēka,
  jo īpaši sieviešu
  , potenciālu Eiropas pētniecības un tehnoloģijas jomā
  , tostarp nodrošinot vīriešu un sieviešu vienlīdzīgu piekļuvi šai jomai un īpašu uzmanību pievēršot pētnieku ar invaliditāti vajadzībām. Darbības, ar kurām atbalsta mācības un profesionālo izaugsmi, turpmāk tekstā “Marijas Kirī vārdā nosaukto darbību kopums”, pastiprinās, vairāk koncentrējot uzmanību uz galvenajiem prasmju un karjeras veidošanas aspektiem un stiprinot saites ar konkrēto valstu sistēmām. |
| Grozījums Nr. 12 |
| 3. panta 1.a, 1.b un 1.c daļa (jaunas) |
| | Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pārliecinātos, ka finansētās darbības ir veiktas efektīvi un atbilstīgi Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 noteikumiem. |
| | Īpašās programmas kopējie administratīvie izdevumi, tostarp izpildaģentūras iekšējie izdevumi un pārvaldības izdevumi, ko tai ierosina noteikt, proporcionāli atbilst īpašajā programmā paredzētajām darbībām un par tiem lemj budžeta lēmējinstitūcija un likumdevējas iestādes. |
| | Budžeta apropriācijas izlieto atbilstīgi pareizas finanšu pārvaldības principam, proti, ievērojot ekonomijas, lietderības un efektivitātes, kā arī proporcionalitātes principu. |
| Grozījums Nr. 13 |
| 4. panta 1. punkts |
| 1. Visus pētījumus, ko veic saskaņā ar īpašo programmu, veic atbilstoši ētikas pamatprincipiem. | 1. Visus pētījumus, ko veic saskaņā ar īpašo programmu, veic atbilstoši ētikas pamatprincipiem
  un Eiropas Savienības Pamattiesību hartai
  . |
| Grozījums Nr. 14 |
| 4. panta 3. punkts |
| 3. Saskaņā ar šo programmu nefinansē šādus pētījumus: | 3. Saskaņā ar šo programmu nefinansē šādus pētījumus: |
| — pētījumus,
  kas ir aizliegti visās dalībvalstīs, | — pētījumus,
  kuru mērķis ir klonēt cilvēka embrijus
  , |
| — | pētījumus, ko paredzēts veikt dalībvalstī, kurā šādi pētījumi ir aizliegti. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 1

4. apsvērums

(4) Šai pamatprogrammai jāpapildina dalībvalstīs veiktie pasākumi, kā arī citas Kopienas darbības, kas ir nepieciešamas vispārējiem stratēģiskiem centieniem Lisabonā izvirzīto mērķu īstenošanai, jo īpaši ar papildu darbībām tādās jomās kā struktūrfondi, lauksaimniecība, izglītība,
  mācības
  , konkurētspēja un jauninājumi, rūpniecība, veselība, patērētāju aizsardzība, nodarbinātība, enerģētika, transports un vide.

(4) Šai pamatprogrammai būtu jāpapildina dalībvalstīs veiktie pasākumi, kā arī citas Kopienas darbības, kas ir nepieciešamas vispārējiem stratēģiskiem centieniem Lisabonā izvirzīto mērķu īstenošanai, jo īpaši ar papildu darbībām tādās jomās kā struktūrfondi, lauksaimniecība, izglītība,
  mūžizglītība
  , konkurētspēja un jauninājumi,
  nodarbinātība, iespēju vienlīdzība un vienlīdzīga attieksme, atbilstīgi darba apstākļi,
  rūpniecība, veselība, patērētāju aizsardzība, nodarbinātība, enerģētika, transports un vide.

Grozījums Nr. 2

7. apsvērums

(7)
  Starptautiskā dimensija ir svarīga
  Eiropas pētniecības un attīstības
  cilvēkresursu sastāvdaļa.
  Atbilstīgi Līguma 170. pantam šajā īpašajā programmā var piedalīties valstis, kuras šādā nolūkā ir noslēgušas vajadzīgos nolīgumus, iesaistoties projektos un pamatojoties uz abpusēju izdevīgumu, tajā zinātniskai sadarbībai var piedalīties trešo valstu un starptautisku organizāciju iestādes. Turklāt visos pasākumos, kā arī šajā īpašajā programmā paredzētajos pasākumos var piedalīties individuāli pētnieki no trešām valstīm.

(7)
  Starptautiskā sadarbība un pētnieku gūtā starptautiskā pieredze ir ļoti svarīga pētniecībai un attīstībai Eiropā. Atbilstīgi Līguma 170. pantam šajā īpašajā programmā var piedalīties valstis, kuras šādā nolūkā ir noslēgušas vajadzīgos nolīgumus, un, iesaistoties projektos un pamatojoties uz abpusēju izdevīgumu, tajā zinātniskai sadarbībai var piedalīties arī trešo valstu un starptautisku organizāciju iestādes. Turklāt visās šīs īpašās programmas darbībās, kā arī specializētajās darbībās bez jebkāda veida diskriminācijas
  var piedalīties individuāli pētnieki no trešām valstīm
  un trešās valstīs dzīvojoši Eiropas pētnieki. Šai nolūkā būtu jācenšas paātrināt trešās valstīs iegūtu profesionālo kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu. Pieņemot politiskās nostādnes, kas sekmētu pētnieku mobilitāti, galvenā uzmanība būtu jāpievērš ne tikai pētnieku atalgojumam, bet arī viņu darba apstākļiem.

Grozījums Nr. 3

8. apsvērums

(8) Veicot pētījumus atbilstīgi šai programmai, ir jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp tie, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.

(8) Veicot pētījumus atbilstīgi šai programmai, būtu jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp tie, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā
  , piemēram, tiesības uz personas neaizskaramību, dzimumu līdztiesība vai ģimenes un darba apvienošanas iespēja, un vēlreiz būtu jāapstiprina pētījumu pilsoniskā un humānā vērtība, respektējot etnisko un kultūras daudzveidību.

Grozījums Nr. 4

9. apsvērums

(9) Šai pamatprogrammai jāpalīdz sekmēt ilgtspējīgu attīstību.

(9) Šai pamatprogrammai
  būtu
  jāpalīdz sekmēt ilgtspējīgu attīstību.

Grozījums Nr. 5

9.a apsvērums (jauns)

(9a) Ar šo pamatprogrammu jāveicina tas, ka cilvēki izvēlas studēt zinātni, jo īpaši veicinot sieviešu dalību zinātnes un tehnoloģijas jomā.

Grozījums Nr. 6

10.a apsvērums (jauns)

(10a) Lai vienkāršotu uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un samazinātu to izmaksas, Komisijai būtu jāizveido datu bāze, kas paredzēta konkursu dalībnieku informēšanai par uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus.

Grozījums Nr. 7

11. apsvērums

(11) Ir jāveic arī attiecīgi pasākumi, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, kā arī jāveic vajadzīgie pasākumi, lai atgūtu zaudētus, nepareizi izmaksātus vai nepareizi izlietotus līdzekļus atbilstīgi Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, EURATOM) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, kas piemērojama Eiropas Kopienu kopbudžetam, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulai (EK, EURATOM) Nr. 2342/2002, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Finanšu regulas ieviešanai un jebkuriem turpmākiem grozījumiem. Padomes 1995. gada 18. decembra Regula (EK, EURATOM) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, Padomes 1996. gada 11. novembra Regula (EK, EURATOM) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizstāvētu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1074/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF).

(11) Būtu jāveic arī attiecīgi pasākumi,
  lai pārraudzītu, pirmkārt, piešķirtā finansējuma efektivitāti un, otrkārt, šādu līdzekļu izlietojuma efektivitāti,
  lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, kā arī jāveic vajadzīgie pasākumi, lai atgūtu zaudētus, nepareizi izmaksātus vai nepareizi izlietotus līdzekļus atbilstīgi Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, kas piemērojama Eiropas Kopienu kopbudžetam, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulai (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Finanšu regulas ieviešanai un jebkuriem turpmākiem grozījumiem. Padomes 1995. gada 18. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību fn, Padomes 1996. gada 11. novembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizstāvētu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām fn un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1074/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF).

Grozījums Nr. 8

13. apsvērums

(13) Īstenojot šo programmu, vienlīdz liela uzmanība jāpievērš dzimumu vienlīdzības nodrošināšanai, kā arī, cita starpā, darba apstākļiem, darbā pieņemšanas procesa pārredzamībai, to pētnieku profesionālajai izaugsmei, kuri pieņemti darbā projektos un programmās, ko finansē atbilstīgi darbībām šajā programmā, kuras pamatprincipu kopumu veido Komisijas 2005. gada 11. marta Ieteikums par Eiropas Hartu par pētniekiem un Rīcības kodeksu par pētnieku pieņemšanu darbā.

(13) Īstenojot šo programmu, vienlīdz liela uzmanība jāpievērš dzimumu vienlīdzības nodrošināšanai, kā arī, cita starpā, darba apstākļiem
  , pasākumiem, kas sekmē darba un ģimenes dzīves apvienošanu, piemēram, stipendijas nepilnam darba laikam,
  darbā pieņemšanas procesa pārredzamībai, to pētnieku profesionālajai izaugsmei, kuri pieņemti darbā projektos un programmās, ko finansē atbilstīgi darbībām šajā programmā, kuras pamatprincipu kopumu veido Komisijas 2005. gada 11. marta Ieteikums par Eiropas Hartu par pētniekiem un Rīcības kodeksu par pētnieku pieņemšanu darbā.

Grozījums Nr. 9

14. apsvērums

(14) Šī programma atbilst
  turpmākai
  cilvēkresursu integrētās stratēģijas
  izstrādei un īstenošanai
  Eiropas pētniecības un attīstības jautājumos, pamatojoties uz dokumentiem “Eiropas Pētniecības telpas (ERA) mobilitātes stratēģija” un “Pētnieki Eiropas Pētniecības telpā (ERA): viena profesija, dažādas karjeras iespējas”, kā arī tajā ņemti vērā Padomes 2005. gada 18. aprīļa secinājumi par cilvēkresursiem pētniecības un attīstības jomā.

(14) Šī programma atbilst cilvēkresursu integrētajai stratēģijai Eiropas pētniecības un attīstības jomā, un tās mērķis ir izveidot īstu Eiropas Pētniecības telpu, kas paredzēta
  minētajā stratēģijā, pamatojoties uz dokumentiem “Eiropas Pētniecības telpas (ERA) mobilitātes stratēģija” un “Pētnieki Eiropas Pētniecības telpā (ERA): viena profesija, dažādas karjeras iespējas”, kā arī tajā ņemti vērā Padomes 2005. gada 18. aprīļa secinājumi par cilvēkresursiem pētniecības un attīstības jomā.

Lai izveidotu īstu Eiropas Pētniecības telpu, dalībvalstis tiek aicinātas piemērot Eiropas Pētnieku hartu un Rīcības kodeksu pētnieku pieņemšanai darbā.

Grozījums Nr. 10

14.a apsvērums (jauns)

(14a) Šīs programmas mērķis ir kvalitatīvi un kvantitatīvi palielināt cilvēkresursu poteniālu pētniecības un attīstības jomā Eiropā, daļēji, atzīstot pētnieka profesijas nozīmību. Tas sekmētu izcilības saglabāšanu fundamentālajos pētījumos un tehnoloģiskās pētniecības saskaņotu attīstību, kā arī Eiropas pētnieku mobilitāti visā Eiropā. Turklāt tas palīdzētu nodrošināt vajadzīgos nosacījumus, lai piesaistītu labākos ārvalstu pētniekus pētniecības darba veikšanai Eiropā.

Grozījums Nr. 11

2. panta 1. daļa

Ar īpašo programmu atbalsta darbības sadaļā “Cilvēki”, kvantitatīvi un kvalitatīvi stiprinot cilvēka potenciālu Eiropas pētniecības un tehnoloģijas jomā. Pasākumus, ar kuriem atbalsta mācības un profesionālo izaugsmi, turpmāk tekstā “Marijas Kirī vārdā nosaukto pasākumu kopums”, pastiprinās, vairāk koncentrējot uzmanību uz galvenajiem prasmju un karjeras veidošanas aspektiem un stiprinot saites ar konkrēto valstu sistēmām.

Ar īpašo programmu atbalsta darbības sadaļā “Cilvēki”,
  veicinot to, ka cilvēki izvēlas pētnieka karjeru, un
  kvantitatīvi un kvalitatīvi stiprinot cilvēka,
  jo īpaši sieviešu
  , potenciālu Eiropas pētniecības un tehnoloģijas jomā
  , tostarp nodrošinot vīriešu un sieviešu vienlīdzīgu piekļuvi šai jomai un īpašu uzmanību pievēršot pētnieku ar invaliditāti vajadzībām. Darbības, ar kurām atbalsta mācības un profesionālo izaugsmi, turpmāk tekstā “Marijas Kirī vārdā nosaukto darbību kopums”, pastiprinās, vairāk koncentrējot uzmanību uz galvenajiem prasmju un karjeras veidošanas aspektiem un stiprinot saites ar konkrēto valstu sistēmām.

Grozījums Nr. 12

3. panta 1.a, 1.b un 1.c daļa (jaunas)

Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pārliecinātos, ka finansētās darbības ir veiktas efektīvi un atbilstīgi Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 noteikumiem.

Īpašās programmas kopējie administratīvie izdevumi, tostarp izpildaģentūras iekšējie izdevumi un pārvaldības izdevumi, ko tai ierosina noteikt, proporcionāli atbilst īpašajā programmā paredzētajām darbībām un par tiem lemj budžeta lēmējinstitūcija un likumdevējas iestādes.

Budžeta apropriācijas izlieto atbilstīgi pareizas finanšu pārvaldības principam, proti, ievērojot ekonomijas, lietderības un efektivitātes, kā arī proporcionalitātes principu.

Grozījums Nr. 13

4. panta 1. punkts

1. Visus pētījumus, ko veic saskaņā ar īpašo programmu, veic atbilstoši ētikas pamatprincipiem.

1. Visus pētījumus, ko veic saskaņā ar īpašo programmu, veic atbilstoši ētikas pamatprincipiem
  un Eiropas Savienības Pamattiesību hartai
  .

Grozījums Nr. 14

4. panta 3. punkts

3. Saskaņā ar šo programmu nefinansē šādus pētījumus:

3. Saskaņā ar šo programmu nefinansē šādus pētījumus:

— pētījumus,
  kas ir aizliegti visās dalībvalstīs,

— pētījumus,
  kuru mērķis ir klonēt cilvēka embrijus
  ,

—

pētījumus, ko paredzēts veikt dalībvalstī, kurā šādi pētījumi ir aizliegti.

| — | pētījumus,
  kuru mērķis ir pārveidot cilvēku ģenētisko mantojumu, kā rezultātā šādas izmaiņas varētu kļūt pārmantojamas, |
| --- | --- |

—

pētījumus,
  kuru mērķis ir pārveidot cilvēku ģenētisko mantojumu, kā rezultātā šādas izmaiņas varētu kļūt pārmantojamas,

| — | pētījumus, kuru mērķis ir radīt cilvēka embrijus vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā vai cilmes šūnu iegūšanai, un pētījumus, kuros izmanto šādu embriju šūnas. |
| --- | --- |

—

Grozījums Nr. 15

5.a pants (jauns)

5.a pants

Komisija iepriekš informē budžeta lēmējinstitūciju ikreiz, kad tā plāno atkāpties no izdevumu sadalījuma, kas paredzēts gada budžeta piezīmēs un Eiropas Kopienu vispārējā budžeta pielikumā.

Grozījums Nr. 16

6. panta 1. punkts

1. Komisija izstrādā darba programmu īpašās programmas īstenošanai, sīki izklāstot pielikumā noteiktos mērķus un zinātnes un tehnoloģiju prioritātes, finansēšanas shēmu, kas izmantojama attiecībā uz tēmu, par kuru publicēts aicinājums iesniegt priekšlikumus, kā arī īstenošanas grafiku.

1. Komisija izstrādā darba programmu īpašās programmas īstenošanai, sīki izklāstot pielikumā noteiktos mērķus un zinātnes un tehnoloģiju prioritātes, finansēšanas shēmu, kas izmantojama attiecībā uz tēmu, par kuru publicēts aicinājums iesniegt priekšlikumus, kā arī īstenošanas grafiku.
  Ar šo darba programmu cenšas arī vienkāršot piekļuves procedūras pamatprogrammai un sekmēt informācijas izplatīšanu par darbībām, ko veic saskaņā ar pamatprogrammu.

Grozījums Nr. 17

6. panta 2. punkts

2. Darba programmā ņem vērā attiecīgos pētījumus, ko veic dalībvalstis, asociētās valstis, kā arī Eiropas un starptautiskās organizācijas. Vajadzības gadījumā to atjaunina.

2. Darba programmā ņem vērā attiecīgos pētījumus
  , pētnieku apmācības un karjeras attīstības darbības
  , ko veic dalībvalstis, asociētās valstis, kā arī Eiropas un starptautiskās organizācijas,
  kā arī paredzamo ieguldījumu Eiropas pievienotās vērtības jomā, paredzamo ietekmi uz rūpniecisko konkurētspēju un programmas saistību ar citām Kopienas politikām.
  Vajadzības gadījumā to atjaunina.

Grozījums Nr. 18

6. panta 3. punkts

3.
  Darba programmā norāda kritērijus, kurus izmanto
  atbilstoši finansēšanas shēmām izvērtējot netiešo pasākumu priekšlikumus, kā arī izraugoties projektus.
  Saskaņā ar šiem kritērijiem novērtēs priekšlikumu iesniedzēju (pētnieku/organizāciju) kvalitāti un viņu turpmākas attīstības iespējas, vajadzības gadījumā arī viņu ideju īstenošanas spējas, ierosinātās darbības zinātniskā apmācībā un/vai zināšanu nodošanā; Kopienas pievienoto vērtību un piedāvātas darbības strukturēšanas ietekmi, ņemot vērā ieguldījumu īpašās programmas un darba programmas mērķu sasniegšanā. Šos kritērijus, vērtēšanu un robežlielumus darba programmā turpmāk var precizēt vai papildināt.

3. Atbilstoši finansēšanas shēmām izvērtē netiešo pasākumu
  priekšlikumus
  , kā arī izraugās projektus
  , ņemot vērā šādus principus:

—
  zinātnisko un/vai tehnoloģisko izcilību,

| — | saistību ar īpašās programmas mērķiem, |
| --- | --- |

—

| — | priekšlikuma iesniedzēju (pētnieku/organizāciju) lielumu un īstenošanas spējas, kā arī turpmākās attīstības iespējas, |
| --- | --- |

—

| — | vienlīdzīgas attieksmes un iespēju vienlīdzības principa īstenošanu attiecībā uz sievietēm un vīriešiem, |
| --- | --- |

—

| — | ierosinātās darbības kvalitāti attiecībā uz zinātniskās apmācības un/vai zināšanu nodošanas mērķiem. |
| --- | --- |

—

Šajā sakarā darba programmā sīkāk nosaka novērtējuma un atlases kritērijus un var noteikt papildu prasības, vērtēšanu un robežvērtības.

Grozījums Nr. 19

7. panta 2. punkts

2. Procedūru, kas izklāstīta 8. panta 2. punktā, piemēro 6. panta 1. punktā minētās darba programmas pieņemšanai.

2.
  Vadības procedūru, kas izklāstīta 8. panta 2. punktā, piemēro 6. panta 1. punktā minētās darba programmas pieņemšanai.

Grozījums Nr. 20

8. panta 4. punkts

4. Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais laikposms ir divi mēneši.

4. Lēmuma 1999/468/EK
  4. panta 3. punktā un 5. panta 6. punktā
  paredzētais laikposms ir divi mēneši.

Grozījums Nr. 21

8. panta 5. punkts

5. Komisija regulāri informē komiteju par īpašās programmas vispārējo norisi, tā sniedz informāciju par visām pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbībām, ko finansē saskaņā ar šo programmu.

5. Komisija regulāri informē komiteju
  un Eiropas Parlamenta atbildīgo komiteju
  par īpašās programmas vispārējo norisi un sniedz
  abām minētajām komitejām
  informāciju par visām pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbībām, ko finansē saskaņā ar šo programmu.

Grozījums Nr. 22

8. panta 5.a punkts (jauns)

5.a Komisijas ziņojumā novērtē, vai finanšu pārvaldība ir pareiza, kā arī šīs programmas pārvaldības efektivitāti un regularitāti no budžeta un ekonomijas viedokļa.

Grozījums Nr. 23

8.a pants (jauns)

8.a pants

Komisija iesniedz kompetentajām iestādēm pārskatīšanai šo lēmumu, kā arī ziņojumu par īpašās programmas īstenošanu; tos iesniedz pienācīgā termiņā, lai šī lēmuma grozīšanu varētu pabeigt līdz 2010. gada beigām.

Grozījums Nr. 24

8.b pants (jauns)

8.b pants

Komisija veic neatkarīgu uzraudzību, novērtēšanu un pārskatīšanu, kas noteikta 7. pantā Lēmumā, ar ko izveido Pamatprogrammu, attiecībā uz pasākumiem, kuri veikti šīs īpašās programmas jomās.

Grozījums Nr. 25

Pielikuma ievada 1. daļa

Viena no galvenajām konkurences priekšrocībām
  zinātnē un tehnikā
  ir tajā strādājošo cilvēku daudzums un viņu darba kvalitāte
  . Šīs programmas vispārējais stratēģiskais mērķis ir veidot pētniekiem pievilcīgāku Eiropu, jo tas ir Eiropas pētniecības un tehnoloģiju attīstības iespēju un efektivitātes palielināšanas un Eiropas Pētniecības telpas turpmākas konsolidācijas un attīstības priekšnosacījums. Tas būtu paveicams, veicot visā Eiropā pārstrukturēšanu pētniecības mācību organizācijā, izpildījumā un kvalitātē, pētnieku karjeras aktīvā attīstībā, pētnieku zināšanu apmaiņā starp nozarēm un pētniecības organizācijām,
  aktīvā
  sieviešu iesaistīšanā pētniecībā un attīstībā.

Cilvēkresursi ir ļoti nozīmīgi zinātnes un tehnikas konkurētspējai un attīstībai, kas arvien vairāk balstās uz zināšanām. Daudzi augsti kvalificēti zinātnieki sekmē Eiropas konkurētspēju.
  Šīs programmas vispārējais stratēģiskais mērķis
  cita starpā
  ir
  universitāšu pētniecības centru pastāvīga uzlabošana, lai veidotu pētniekiem pievilcīgāku Eiropu, jo tas ir Eiropas pētniecības un tehnoloģiju attīstības iespēju un efektivitātes palielināšanas un Eiropas Pētniecības telpas turpmākas konsolidācijas un attīstības priekšnosacījums. Tas būtu paveicams, veicot visā Eiropā pārstrukturēšanu pētniecības mācību organizācijā, izpildījumā un kvalitātē, pētnieku karjeras aktīvā attīstībā, pētnieku zināšanu apmaiņā starp nozarēm un pētniecības organizācijām
  , veicinot praksi, kas ietver zināšanu nodošanu no akadēmiskās vides rūpnieciskajai videi un otrādi, un dinamisku pētnieku karjeras attīstību, īpašu uzmanību pievēršot
  sieviešu
  un jaunu pētnieku iesaistīšanai pētniecībā un attīstībā
  , vienlaicīgi sekmējot iespēju apvienot ģimenes un darba dzīvi.

Grozījums Nr. 26

Pielikuma ievada 2. daļa

Programmu īstenos, sistemātiski veicot ieguldījumus cilvēkos, galvenokārt ieviešot konsekventu Marijas Kirī vārdā nosaukto pasākumu kopumu, kas paredzēts pētniekiem visos profesionālās darbības posmos no sākotnējās pētnieku sagatavošanas līdz mūžizglītībai un profesionālai izaugsmei. Starpvalstu un starpnozaru mobilitāte, dažādās nozarēs un valstīs iegūtās pieredzes atzīšana un piemēroti darba apstākļi ir svarīgākie elementi Marijas Kirī vārdā nosaukto pasākumu kopumā.

Ieteikumi, kas paredzēti Eiropas Pētnieku hartā un Rīcības kodeksā pētnieku pieņemšanai darbā, ir jāņem vērā programmā, ko
  īstenos, sistemātiski veicot ieguldījumus cilvēkresursu attīstībā, galvenokārt ieviešot konsekventu Marijas Kirī vārdā nosaukto darbību kopumu
  un īpašu uzmanību pievēršot to radītajai pievienotajai vērtībai Eiropā, palīdzot veidot Eiropas Pētniecības telpu. Šie pasākumi paredzēti pētnieku kvalifikācijas un zināšanu paplašināšanai visos profesionālās darbības posmos no sākotnējās pētnieku sagatavošanas līdz mūžizglītībai un
  profesionālai
  izaugsmei
  valsts un privātajā sektorā
  . Starpvalstu un starpnozaru mobilitāte
  , kam ir centrālā loma šajā programmā
  , dažādās nozarēs un valstīs iegūtās pieredzes atzīšana un piemēroti darba apstākļi ir svarīgākie elementi Marijas Kirī vārdā nosaukto darbību kopumā
  gan attiecībā uz pētniecības darba neatkarību, gan atalgojuma pielāgošanu labākajām starptautiskajām normām, īpašu uzmanību pievēršot sociālajām garantijām un apdrošināšanai
  .

Visbeidzot, lai sekmētu pētnieku mobilitāti Eiropas Savienībā, ir jāsāk veikt pasākumus pētnieku nodokļu režīmu saskaņošanai.

Grozījums Nr. 27

Pielikuma ievada 3.a daļa (jauna)

Atbalstu var nodrošināt arī pēcdoktorantūras štata vietas pētniekiem no jaunajām dalībvalstīm, lai viņi varētu līdzdarboties jau izveidotās pētniecības grupās citās dalībvalstīs.

Grozījums Nr. 28

Pielikuma ievada 4. daļa

Aktīvu
  uzņēmumu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, līdzdalību uzskata par ļoti nozīmīgu šīs programmas pievienoto vērtību. Rūpniecības un akadēmisko aprindu sadarbības uzlabošanu pētniecības mācību, profesionālās izaugsmes un zināšanu apmaiņas jomā veicina Marijas Kirī vārdā nosaukto pasākumu kopums, turpretim īpaši pasākumi ir paredzēti rūpniecības un akadēmisko aprindu integrācijai un partnerībai.

Uzņēmumu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu,
  līdzdalību
  uzskata par ļoti nozīmīgu šīs programmas pievienoto vērtību. Rūpniecības un akadēmisko aprindu sadarbības uzlabošanu pētniecības mācību, profesionālās izaugsmes un zināšanu apmaiņas jomā veicina Marijas Kirī vārdā nosaukto pasākumu kopums, turpretim īpaši pasākumi ir paredzēti rūpniecības un akadēmisko aprindu integrācijai un partnerībai.
  Rūpniecības un akadēmisko aprindu sadarbībā ir jāsaglabā pētnieku akadēmiskā brīvība.

Grozījums Nr. 29

Pielikuma ievada 4.a daļa (jauna)

Veicot Marijas Kirī vārdā nosauktās darbības, īpaša uzmanība jāpievērš intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai un pārdalei, izmantojot atbilstošus līgumu noteikumus, kas aizsargā individuālu pētnieku veikumu, lai viņu darba rezultātā tirgū laistām precēm ir atbilstoša izcelsmes apliecība.

Grozījums Nr. 30

Pielikuma ievada 5. daļa

Starptautiskā dimensija ir svarīga Eiropas pētniecības un attīstības cilvēkresursu sastāvdaļa, un tā tiks ņemta vērā karjeras veidošanā, kā arī stiprinot un bagātinot starptautisko sadarbību un piesaistot Eiropai pētniecības talantus. Starptautiskā dimensija būs iekļauta visos Marijas Kirī vārdā nosauktajos pasākumos, un turklāt tā būs arī neatkarīgu pasākumu sastāvdaļa.

Starptautiskā dimensija ir svarīga Eiropas pētniecības un attīstības cilvēkresursu sastāvdaļa, un tā tiks ņemta vērā
  gan sieviešu, gan vīriešu
  karjeras veidošanā, kā arī
  ,
  stiprinot un bagātinot starptautisko sadarbību un piesaistot Eiropai pētniecības talantus
  , šim nolūkam nodrošinot pienācīgus veicināšanas faktorus
  . Starptautiskā dimensija būs iekļauta visos Marijas Kirī vārdā nosauktajos pasākumos, un turklāt tā būs arī neatkarīgu pasākumu sastāvdaļa.

Grozījums Nr. 31

Pielikuma ievada 6. daļa

Pienācīgi tiks ņemti vērā ilgtspējīgas attīstības un dzimumu līdztiesības principi. Programmas mērķis ir nodrošināt dzimumu vienlīdzību, veicinot vienādas iespējas visos Marijas Kirī vārdā nosauktajos pasākumos un salīdzinoši novērtējot dzimumu līdzdalību (mērķis ir vismaz 40 % sieviešu līdzdalības). Turklāt tiks noteikti pasākumi, lai nodrošinātu pētniekiem piemērotu darba un personīgās dzīves līdzsvaru un
  atvieglotu
  pētniecības darbu
  uzsākšanu
  pēc pārtraukuma. Bez tam gadījumos, kad tas ir būtiski, saistībā ar darbībām šajā īpašajā programmā tiks ņemti vērā apsvērumi par veicamā pētījuma un tā potenciālā pielietojuma ētiskajiem, sociālajiem, tiesiskajiem un plašākiem kultūras aspektiem, kā arī zinātnes un tehnoloģiju attīstības un paredzamās attīstības sociāli ekonomiskā ietekme.

Pienācīgi tiks ņemti vērā ilgtspējīgas attīstības un dzimumu līdztiesības principi. Programmas mērķis ir nodrošināt dzimumu vienlīdzību, veicinot vienādas iespējas visos Marijas Kirī vārdā nosauktajās darbībās un salīdzinoši novērtējot dzimumu līdzdalību (mērķis ir vismaz 40 % sieviešu līdzdalības). Turklāt tiks izstrādātas darbības, lai
  atceltu šķēršļus mobilitātei un
  nodrošinātu pētniekiem piemērotu darba un personīgās dzīves līdzsvaru
  , paredzot atbilstošus stimulus, lai sniegtu atbalstu pētnieku ģimenēm,
  un
  palīdzot pētniekiem atrast pastāvīgu darbu vai atsākt
  pētniecības darbu pēc pārtraukuma. Bez tam gadījumos, kad tas ir būtiski, saistībā ar darbībām šajā īpašajā programmā tiks ņemti vērā apsvērumi par veicamā pētījuma un tā potenciālā pielietojuma ētiskajiem, sociālajiem, tiesiskajiem un plašākiem kultūras aspektiem, kā arī zinātnes un tehnoloģiju attīstības un paredzamās attīstības sociāli ekonomiskā ietekme.

Grozījums Nr. 32

Pielikuma ievada 7. daļa

Lai pilnībā izmantotu Eiropas potenciālu un padarītu Eiropu pētniekiem pievilcīgāku, izmantojot Marijas Kirī vārdā nosaukto pasākumu kopumu, tiks radīta sinerģija ar
  citām
  darbībām gan Kopienas pētniecības politikā, gan arī citās Kopienas politikas jomās
  , piemēram,
  izglītībā, kohēzijā un nodarbinātībā. Tāpat ir iecerēts panākt šāda veida sinerģiju ar valsts un starptautiskiem pasākumiem.

Lai pilnībā izmantotu Eiropas potenciālu un padarītu Eiropu pētniekiem pievilcīgāku, izmantojot Marijas Kirī vārdā nosaukto darbību kopumu, tiks radīta sinerģija ar darbībām gan Kopienas pētniecības politikā, gan arī citās Kopienas politikas jomās
  , nodrošinot dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu tādās jomās kā izglītība, kohēzija un nodarbinātība. Ir arī iecerēts panākt šāda veida sinerģiju ar
  reģionālām,
  valsts un starptautiskām darbībām, jo īpaši, lai panāktu reģionālu kohēziju, ņemot vērā vajadzību piesaistīt pētniekus mazāk attīstītiem reģioniem, lai varētu izstrādāt to attīstības stratēģiju vidējā termiņā un ilgtermiņā
  .

Grozījums Nr. 33

Pielikuma ievada 7.a daļa (jauna)

Būs svarīgi pastiprināt saikni starp pētījumiem un akadēmisko ciklu reformas un konverģences procesu (Boloņas process), lai veicinātu pētnieku mobilitāti un nodrošinātu, ka tā rezultātā netiek radīta tāda sistēma, kuras galvenais mērķis ir sekmēt ātru augstākās izglītības iegūšanu, atsakoties no pieredzes ārvalstīs.

Grozījums Nr. 34

Pielikuma sadaļas “Darbības” apakšsadaļas “Pētnieku sākotnējās apmācības” 1. daļa

Šajā pasākumā tiek atbalstīta pētnieku sākotnējā apmācība, parasti tas paredzēts pētnieku karjeras pirmajiem četriem gadiem, pagarinot to par vienu papildu gadu, ja tas vajadzīgs sākotnējās apmācības pabeigšanai. Izmantojot starptautiskos tīkla mehānismus, lai būtisku augstas kvalitātes sākotnējās pētnieku apmācības apjoma daļu izvietotu gan dalībvalstu un asociēto valstu valsts, gan arī privātajā sektorā, ar šo pasākumu paredzēts uzlabot pētnieku karjeras iespējas abos sektoros, tādējādi piesaistot pētniecībai vairāk jauno pētnieku
  .

Šajā pasākumā tiek atbalstīta pētnieku sākotnējā apmācība,
  kas
  parasti paredzēta to
  karjeras pirmajos četros gados (vai četru gadu pilna laika darbam līdzvērtīgā periodā)
  , pagarinot to par vienu papildu gadu, ja tas vajadzīgs sākotnējās apmācības pabeigšanai. Izmantojot starptautiskos tīkla mehānismus, lai būtisku augstas kvalitātes sākotnējās pētnieku apmācības apjoma daļu izvietotu gan dalībvalstu un asociēto valstu valsts, gan arī privātajā sektorā, ar šo pasākumu paredzēts uzlabot pētnieku karjeras iespējas abos sektoros, tādējādi piesaistot pētniecībai vairāk gados jaunu
  cilvēku
  .

Grozījums Nr. 35

Pielikuma sadaļas “Darbības” apakšsadaļas “Pētnieku sākotnējās apmācības” 3. daļa

Kopīgajai pētniecības apmācības programmai ir jābūt saskaņotai attiecībā uz kvalitātes standartiem, un tai ir paredzami pienācīgi uzraudzības un darbaudzināšanas pasākumi. Kopīgajā apmācību programmā būtu jāizmanto tīkla dalībnieku, tostarp uzņēmumu, komplementārās zināšanas, kā arī citas sinerģijas. Būs vajadzīgs savstarpēji atzīt apmācību kvalitāti, ja iespējams, diplomus un citas piešķirtās apliecības.

Kopīgajai pētniecības apmācības programmai ir jābūt saskaņotai attiecībā uz kvalitātes standartiem, un tai ir paredzami pienācīgi uzraudzības un darbaudzināšanas pasākumi. Kopīgajā apmācību programmā būtu jāizmanto tīkla dalībnieku, tostarp uzņēmumu, komplementārās zināšanas, kā arī citas sinerģijas. Būs vajadzīgs savstarpēji atzīt apmācību kvalitāti, ja iespējams, diplomus un citas piešķirtās apliecības.
  Īpaša uzmanība jāpievērš problēmām attiecībā uz pētnieku ilgtermiņa nodarbinātību.

Grozījums Nr. 36

Pielikuma apakšsadaļas “Pētnieku sākotnējās apmācības” 5. daļas 2.a aizzīme (jauna)

| — | iespēja izveidot universitātēs štata vietas uz noteiktu laiku pētniekiem, kas strādā uzņēmumos, nolūkā sekmēt sadarbību starp akadēmisko un uzņēmējdarbības vidi un zināšanu nodošanu; |
| --- | --- |

—

Grozījums Nr. 37

Pielikuma sadaļas “Darbības” apakšsadaļas “Pētnieku sākotnējās apmācības” 5. daļas 3.a un 3.b aizzīme (jaunas)

| — | darbības, ko īsteno sadarbībā ar trešām valstīm, lai apmācītu pētniekus karjeras sākumā, |
| --- | --- |

—

| — | atbalsta sniegšana, lai reklamētu pētnieku publikācijas, pētījumus un grāmatas nolūkā izplatīt zināšanas un atbalstīt pētnieku teorētisko un zinātnisko izaugsmi. |
| --- | --- |

—

Grozījums Nr. 38

Pielikuma sadaļas “Darbības” apakšsadaļas “Mūžizglītība un profesionālā izaugsme” 2. daļa

Pētniekiem, uz kuriem attiecas šis pasākums, ir jābūt vismaz četru gadu pilna laika pētnieka darba pieredzei, jo šis pasākums ir paredzēts mūžizglītībai un profesionālajai izaugsmei, tomēr tiek pieņemts, ka parasti pētniekiem ir ilgāka pieredze.

Pētniekiem, uz kuriem attiecas šis pasākums, ir jābūt vismaz četru gadu pilna laika
  vai līdzvērtīgai
  pētnieka darba pieredzei
  vai doktora grādam
  , jo šis pasākums ir paredzēts mūžizglītībai un profesionālajai izaugsmei, tomēr tiek pieņemts, ka parasti pētniekiem ir ilgāka pieredze.

Grozījums Nr. 39

Pielikuma sadaļas “Darbības” apakšsadaļas “Mūžizglītība un profesionālā izaugsme” 4. daļas 2. aizzīme

| — | citas valsts vai privātas iestādes, tostarp lielas pētniecības organizācijas, kas finansē vai pārvalda stipendiju programmas vai nu valsts pilnvarojumā, vai tādēļ, ka valsts iestādes tās ir atzinušas, piemēram, aģentūras, kuras valsts ir dibinājusi saskaņā ar privāttiesībām un kuras veic publisko pasūtījumu, labdarības iestādes utt.; |
| --- | --- |

—

citas valsts vai privātas iestādes, tostarp lielas pētniecības organizācijas, kas finansē vai pārvalda stipendiju programmas vai nu valsts pilnvarojumā, vai tādēļ, ka valsts iestādes tās ir atzinušas, piemēram, aģentūras, kuras valsts ir dibinājusi saskaņā ar privāttiesībām un kuras veic publisko pasūtījumu, labdarības iestādes utt.;

| — | citas valsts vai privātas iestādes, tostarp lielas pētniecības organizācijas,
  universitātes vai citas organizācijas,
  kas finansē vai pārvalda stipendiju programmas vai nu valsts pilnvarojumā vai tādēļ, ka valsts iestādes tās ir atzinušas, piemēram, aģentūras, kuras valsts ir dibinājusi saskaņā ar privāttiesībām un kuras veic publisko pasūtījumu, labdarības iestādes,
  uzņēmumi, kas sadarbojas ar valsts iestādēm,
  utt.; |
| --- | --- |

—

citas valsts vai privātas iestādes, tostarp lielas pētniecības organizācijas,
  universitātes vai citas organizācijas,
  kas finansē vai pārvalda stipendiju programmas vai nu valsts pilnvarojumā vai tādēļ, ka valsts iestādes tās ir atzinušas, piemēram, aģentūras, kuras valsts ir dibinājusi saskaņā ar privāttiesībām un kuras veic publisko pasūtījumu, labdarības iestādes,
  uzņēmumi, kas sadarbojas ar valsts iestādēm,
  utt.;

Grozījums Nr. 40

Pielikuma sadaļas “Darbības” apakšsadaļas “Mūžizglītība un profesionālā izaugsme” 6. daļa

Abi īstenošanas veidi sākumā darbosies paralēli. Īstenojot pamatprogrammu, abu veidu ietekmes novērtēšana noteiks programmas atlikušās daļas īstenošanas kārtību.

Abi īstenošanas veidi sākumā darbosies paralēli
  , izmantojot līdzfinansējumu un paredzot to realizācijai pielāgotu sākotnējo posmu
  . Īstenojot pamatprogrammu, abu veidu ietekmes novērtēšana noteiks programmas atlikušās daļas īstenošanas kārtību.

Grozījums Nr. 41

Pielikuma sadaļas “Darbības” apakšsadaļas “Rūpniecības un augstskolu partnerība un sadarbības ceļi” 1. daļa

Šī pasākuma mērķis ir atklāt un stiprināt valsts pētniecības iestāžu un privātuzņēmumu, tostarp jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, dinamiskus sadarbības ceļus, kuru pamatā būtu ilgtermiņa sadarbības programmas, kuras piedāvā lielas iespējas palielināt abu sektoru pārstāvju zināšanu apmaiņu un dažādo kultūru savstarpējo saprašanos un kvalitātes prasības.

Šī pasākuma mērķis ir atklāt un stiprināt valsts pētniecības iestāžu un privātuzņēmumu, tostarp jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, dinamiskus sadarbības ceļus, kuru pamatā būtu ilgtermiņa sadarbības programmas, kuras piedāvā lielas iespējas palielināt abu sektoru pārstāvju zināšanu apmaiņu un dažādo kultūru savstarpējo saprašanos un kvalitātes prasības.
  Šis pasākums būs paredzēts, lai neierobežotu iesaistīto pētnieku mobilitāti, izmantojot ierobežojumus attiecībā uz pētījumu rezultātu publicēšanu vai darbu noteiktās organizācijās.

Grozījums Nr. 42

Pielikuma sadaļas “Darbības” apakšsadaļas “Rūpniecības un augstskolu partnerība un sadarbības ceļi” 2. daļas ievaddaļa

Pasākumu īstenos elastīgi, izmantojot abu sektoru vismaz divu dalībvalstu vai asociēto valstu organizāciju sadarbības programmas un atbalstot cilvēkresursu mijiedarbi minētajā programmā. Kopienas palīdzība tiks sniegta vienā vai vairākos turpmāk norādītajos veidos:

Pasākumu īstenos elastīgi,
  pamatojoties uz pieredzi, kas gūta no pašreizējās ražotāju un akadēmiskās vides sadarbības visā Eiropas Savienībā,
  izmantojot abu sektoru vismaz divu dalībvalstu vai asociēto valstu organizāciju sadarbības programmas un atbalstot cilvēkresursu mijiedarbi minētajā programmā. Kopienas palīdzība tiks sniegta vienā vai vairākos turpmāk norādītajos veidos:

Grozījums Nr. 43

Pielikuma sadaļas “Darbības” apakšsadaļas “Rūpniecības un augstskolu partnerība un sadarbības ceļi” 2. daļas 3.a aizzīme (jauna)

| — | darbības reģionālo pētniecības apvienību attīstības sekmēšanai; |
| --- | --- |

—

Grozījums Nr. 44

Pielikuma sadaļas “Darbības” apakšsadaļas “Starptautiskā dimensija” 1. daļa

Atzīstot starptautisko dimensiju par Eiropas pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomas cilvēkresursu galveno sastāvdaļu, šo dimensiju ieviesīs ar mērķtiecīgām darbībām gan attiecībā uz Eiropas pētnieku profesionālo izaugsmi, gan stiprinot pētnieku starptautisko sadarbību.

Atzīstot starptautisko dimensiju par Eiropas pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomas cilvēkresursu galveno sastāvdaļu, šo dimensiju ieviesīs ar mērķtiecīgām darbībām gan attiecībā uz Eiropas pētnieku profesionālo izaugsmi, gan stiprinot pētnieku starptautisko sadarbību
  valstu vai reģionālā līmenī
  .

Grozījums Nr. 45

Pielikuma sadaļas “Darbības” apakšsadaļas “Starptautiskā dimensija” 2. daļas i) apakšpunkts

| i) | starptautiskas stipendijas, kuras piešķirs, obligāti pieprasot atgriešanos, pieredzējušiem pētniekiem saistībā ar mūžizglītību un zināšanu dažādošanu, lai iegūtu jaunas prasmes un zināšanas; |
| --- | --- |

i)

starptautiskas stipendijas, kuras piešķirs, obligāti pieprasot atgriešanos, pieredzējušiem pētniekiem saistībā ar mūžizglītību un zināšanu dažādošanu, lai iegūtu jaunas prasmes un zināšanas;

| i) | pienācīgi finansētas
  starptautiskas stipendijas, kuras piešķirs, obligāti pieprasot atgriešanos
  Eiropas Savienībā
  , pieredzējušiem pētniekiem saistībā ar mūžizglītību un zināšanu dažādošanu,
  kā arī pētniekiem karjeras sākumā,
  lai
  viņi varētu iegūt jaunas prasmes un zināšanas; |
| --- | --- |

i)

pienācīgi finansētas
  starptautiskas stipendijas, kuras piešķirs, obligāti pieprasot atgriešanos
  Eiropas Savienībā
  , pieredzējušiem pētniekiem saistībā ar mūžizglītību un zināšanu dažādošanu,
  kā arī pētniekiem karjeras sākumā,
  lai
  viņi varētu iegūt jaunas prasmes un zināšanas;

Grozījums Nr. 46

Pielikuma sadaļas “Darbības” apakšsadaļas “Starptautiskā dimensija” 2. daļas ii) apakšpunkts

| ii) | atgriešanās un reintegrācijas pabalstu pieredzējušiem pētniekiem pēc starptautiskās pieredzes iegūšanas. Šajā pasākumā paredzēts atbalstīt dalībvalstu un asociēto valstu pētnieku darbības tīklā, lai informētu par norisēm Eiropas Pētniecības telpā un iesaistītu viņus šajās norisēs. |
| --- | --- |

ii)

atgriešanās un reintegrācijas pabalstu pieredzējušiem pētniekiem pēc starptautiskās pieredzes iegūšanas. Šajā pasākumā paredzēts atbalstīt dalībvalstu un asociēto valstu pētnieku darbības tīklā, lai informētu par norisēm Eiropas Pētniecības telpā un iesaistītu viņus šajās norisēs.

| ii) | pienācīgi finansētus
  atgriešanās un reintegrācijas pabalstus pieredzējušiem pētniekiem
  un pētniekiem karjeras sākumā
  pēc starptautiskās pieredzes iegūšanas. Šajā darbībā paredzēts atbalstīt dalībvalstu un asociēto valstu pētnieku darbības tīklā, lai informētu par norisēm Eiropas Pētniecības telpā un iesaistītu viņus šajās norisēs
  , kā arī stimulus, lai atgrieztos pētnieki, kuri strādā ārpus Eiropas
  . |
| --- | --- |

ii)

pienācīgi finansētus
  atgriešanās un reintegrācijas pabalstus pieredzējušiem pētniekiem
  un pētniekiem karjeras sākumā
  pēc starptautiskās pieredzes iegūšanas. Šajā darbībā paredzēts atbalstīt dalībvalstu un asociēto valstu pētnieku darbības tīklā, lai informētu par norisēm Eiropas Pētniecības telpā un iesaistītu viņus šajās norisēs
  , kā arī stimulus, lai atgrieztos pētnieki, kuri strādā ārpus Eiropas
  .

Grozījums Nr. 47

Pielikuma sadaļas “Darbības” apakšsadaļas “Starptautiskā dimensija” 3. daļas i) apakšpunkts

| i) | starptautiskas stipendijas augsti kvalificētu trešo valstu pētnieku piesaistīšanai dalībvalstīm un asociētajām valstīm, lai uzlabotu zināšanas un izveidotu augsta līmeņa kontaktus. Jaunattīstības valstu un “jaunās ekonomikas” valstu pētnieki var izmantot atbalstu atgriešanās posmam. Tiks atbalstītas arī trešo valstu pētnieku darbības tīkla sistēmā dalībvalstīs vai asociētajās valstīs, lai strukturētu un attīstītu kontaktus ar saviem izcelsmes valsts reģioniem; |
| --- | --- |

i)

starptautiskas stipendijas augsti kvalificētu trešo valstu pētnieku piesaistīšanai dalībvalstīm un asociētajām valstīm, lai uzlabotu zināšanas un izveidotu augsta līmeņa kontaktus. Jaunattīstības valstu un “jaunās ekonomikas” valstu pētnieki var izmantot atbalstu atgriešanās posmam. Tiks atbalstītas arī trešo valstu pētnieku darbības tīkla sistēmā dalībvalstīs vai asociētajās valstīs, lai strukturētu un attīstītu kontaktus ar saviem izcelsmes valsts reģioniem;

| i) | starptautiskas stipendijas augsti kvalificētu trešo valstu pētnieku piesaistīšanai dalībvalstīm un asociētajām valstīm, lai uzlabotu zināšanas un izveidotu augsta līmeņa kontaktus. Jaunattīstības valstu un “jaunās ekonomikas” valstu pētnieki var izmantot atbalstu atgriešanās posmam. Tiks atbalstītas arī trešo valstu pētnieku darbības tīkla sistēmā dalībvalstīs vai asociētajās valstīs, lai strukturētu un attīstītu kontaktus ar saviem izcelsmes valsts reģioniem,
  un tiks piedāvātas priekšrocības, lai labus pētniekus visā pasaulē mudinātu pārcelties uz Eiropu
  ; |
| --- | --- |

i)

starptautiskas stipendijas augsti kvalificētu trešo valstu pētnieku piesaistīšanai dalībvalstīm un asociētajām valstīm, lai uzlabotu zināšanas un izveidotu augsta līmeņa kontaktus. Jaunattīstības valstu un “jaunās ekonomikas” valstu pētnieki var izmantot atbalstu atgriešanās posmam. Tiks atbalstītas arī trešo valstu pētnieku darbības tīkla sistēmā dalībvalstīs vai asociētajās valstīs, lai strukturētu un attīstītu kontaktus ar saviem izcelsmes valsts reģioniem,
  un tiks piedāvātas priekšrocības, lai labus pētniekus visā pasaulē mudinātu pārcelties uz Eiropu
  ;

Grozījums Nr. 48

Pielikuma sadaļas “Darbības” apakšsadaļa “Īpaši pasākumi”

Lai atbalstītu patiesa Eiropas darba tirgus izveidošanu pētniekiem, ir jāievieš saskaņotu pasākumu kopums, lai novērstu šķēršļus mobilitātei un uzlabotu pētnieku karjeras iespējas Eiropā. Šo pasākumu mērķis jo īpaši ir palielināt ieinteresēto personu un pārējās sabiedrības izpratni, cita starpā izmantojot arī Marijas Kirī vārdā nosauktās balvas, veicināt un atbalstīt darbības dalībvalstu līmenī un papildināt Kopienas pasākumus.

Lai atbalstītu patiesa Eiropas darba tirgus izveidošanu pētniekiem, ir jāievieš saskaņotu darbību kopums, lai novērstu šķēršļus
  profesionālajai
  mobilitātei,
  īpaši pētnieku sociālās aizsardzības un nodokļu jomā, jo tie bieži vien darbojas kā bremzējošs faktors darbības uzsākšanai zinātnē,
  un uzlabotu pētnieku karjeras iespējas Eiropā,
  ļaujot vieglāk savienot darba un ģimenes dzīvi un nodrošinot atbilstošus finansiālus un darba samaksas noteikumus, kā arī atbilstošu sociālās drošības režīmu.
  Šo darbību mērķis jo īpaši ir palielināt ieinteresēto personu un pārējās sabiedrības izpratni, cita starpā izmantojot arī Marijas Kirī vārdā nosauktās balvas, veicināt un atbalstīt rīcību dalībvalstu līmenī un papildināt Kopienas darbības. Turklāt paredzēs Eiropas iniciatīvas, lai sekmētu pētnieku un viņu ģimeņu mobilitāti un integrāciju uzņemšanas valstīs. Visām Marijas Kirī vārdā nosauktajām iniciatīvām jāgarantē pētniekiem ar invaliditāti vienlīdzīgas iespējas un jānovērš visi šķēršļi, ar ko šādi pētnieki saskaras.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

(2)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

P6_TA(2006)0519

Īpašā programma “Idejas” (Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem, no 2007. līdz 2013. gadam) *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu “Idejas”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) (COM(2005)0441 — C6-0382/2005 — 2005/0186(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0441) (1) un grozīto priekšlikumu (COM(2005)0441/2) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0441) (1) un grozīto priekšlikumu (COM(2005)0441/2) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 166. pantu, saskaņā ar kuru Padome apspriedās ar Parlamentu (C6-0382/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 166. pantu, saskaņā ar kuru Padome apspriedās ar Parlamentu (C6-0382/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A6-0369/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A6-0369/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju atbilstīgi grozīt savu priekšlikumu, saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu atbilstoši mainīt savu priekšlikumu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju atbilstīgi grozīt savu priekšlikumu, saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu atbilstoši mainīt savu priekšlikumu;

| 3. | aicina Padomi paziņot Parlamentam, ja tā paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi paziņot Parlamentam, ja tā paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| 4. apsvērums |
| (4) Priekšlikumi “progresīvai pētniecībai” jānovērtē, izmantojot speciālistu veiktu salīdzinošu pārskatīšanu un ņemot vērā vienīgi izcilības kritēriju, tajos jāuzsver starpnozaru, augstas pakāpes riska novatoriski projekti, jaunas grupas un mazāk pieredzējuši pētnieki, kā arī grupas, kas sevi jau pierādījušas. | (4) Priekšlikumi “progresīvai pētniecībai”
  fundamentālo pētījumu izpratnē
  jānovērtē, izmantojot speciālistu veiktu salīdzinošu pārskatīšanu un ņemot vērā vienīgi izcilības kritēriju, tajos jāuzsver starpnozaru
  un daudznozaru
  , augstas pakāpes riska novatoriski projekti, jaunas grupas un mazāk pieredzējuši pētnieki, kā arī grupas, kas sevi jau pierādījušas. |
| Grozījums Nr. 2 |
| 6. apsvērums |
| (6) Eiropas Komisijai jāatbild par šīs īpašās programmas īstenošanu un tai jābūt Eiropas Pētniecības padomes autonomijas un integritātes, kā arī darbības efektivitātes garantam. | (6) Eiropas Komisijai
  divu līdz maksimāli trīs gadu pārbaudes laikā
  jāatbild par šīs īpašās programmas īstenošanu un tai jābūt Eiropas Pētniecības padomes autonomijas un integritātes, kā arī darbības efektivitātes garantam. |
| Grozījums Nr. 3 |
| 8. apsvērums |
| (8) Lai nodrošinātu ERC integritāti, Komisijai jāgādā, lai šī īpašā programma tiktu īstenota atbilstoši nospraustajiem mērķiem. | (8) Lai nodrošinātu EPP integritāti, Komisijai
  kopā ar Eiropas Parlamentu un Padomi
  jāgādā, lai šī īpašā programma tiktu īstenota atbilstoši nospraustajiem mērķiem. |
| Grozījums Nr. 4 |
| 10. apsvērums |
| (10) Šai pamatprogrammai jāpapildina dalībvalstīs veiktie pasākumi, kā arī citas Kopienas darbības, kas ir nepieciešamas vispārējiem stratēģiskiem centieniem Lisabonā izvirzīto mērķu sasniegšanai, jo īpaši ar papildu darbībām tādās jomās kā struktūrfondi, lauksaimniecība, izglītība, mācības, konkurētspēja un jauninājumi, rūpniecība, veselība, patērētāju aizsardzība, nodarbinātība, enerģētika, transports un vide. | (10) Šai pamatprogrammai jāpapildina dalībvalstīs veiktie pasākumi, kā arī citas Kopienas darbības, kas ir nepieciešamas vispārējiem stratēģiskiem centieniem Lisabonā izvirzīto mērķu sasniegšanai, jo īpaši ar papildu darbībām tādās jomās kā struktūrfondi, lauksaimniecība, izglītība, mācības,
  kultūra un plašsaziņas līdzekļi,
  konkurētspēja un jauninājumi, rūpniecība, veselība, patērētāju aizsardzība, nodarbinātība, enerģētika, transports un vide. |
| Grozījums Nr. 5 |
| 13. apsvērums |
| (13 Veicot pētījumus atbilstīgi šai programmai, ir jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp tie, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. | (13) Veicot pētījumus atbilstīgi šai programmai, ir jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp tie, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā,
  un, vienlaicīgi respektējot ētisko un kultūru daudzveidību, jāuzsver pētniecības sabiedriskās un humānās vērtības
  . |
| Grozījums Nr. 6 |
| 14.a apsvērums (jauns) |
| | (14a) Lai vienkāršotu uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un samazinātu to izmaksas, Komisijai ir jāizveido datu bāze, kas paredzēta konkursu dalībnieku informēšanai. |
| Grozījums Nr. 7 |
| 17. apsvērums |
| (17) Komisija
  gādā
  par neatkarīga ERC darbību novērtējuma veikšanu.
  Ņemot vērā šādu novērtējumu un ERC pieredzi attiecībā uz pamatprincipu ievērošanu
  , ne vēlāk kā līdz 2010. gadam var apsvērt iespēju pārveidot ERC par juridiski neatkarīgu struktūru, iespējams, saskaņā ar Līguma 171. pantu. | (17) Komisijai
  būtu jānodrošina, ka pēc divu, maksimāli, trīs gadu pārbaudes laika tiek veikts
  neatkarīgs EPP darbību novērtējums.
  Pamatojoties uz iegūtajiem rezultātiem, EPP jāpārveido par pastāvīgu struktūru, kas nodrošinātu EPP maksimālu autonomiju, vienlaicīgi saglabājot pārskatāmību. Turklāt
  ne vēlāk kā līdz 2010. gadam var apsvērt iespēju pārveidot EPP par juridiski neatkarīgu struktūru, iespējams, saskaņā ar Līguma 171. pantu. |
| Grozījums Nr. 8 |
| 2. pants |
| Saskaņā ar pamatprogrammas II pielikumu summa, kādu uzskata par vajadzīgu īpašās programmas īstenošanai, ir
  EUR 7460
  miljoni, no kuriem
  mazāk nekā 6 %
  atvēlēti
  Komisijas
  administratīvajiem izdevumiem. | Saskaņā ar pamatprogrammas II pielikumu, summa, kādu uzskata par vajadzīgu īpašās programmas īstenošanai, ir
  EUR 7560
  miljoni, no kuriem
  maksimāli 3 % no Eiropas Pētniecības padomes rīcībā esošā gada budžeta
  atvēlēti administratīvajiem un
  personāla izdevumiem
  . |
| Grozījums Nr. 9 |
| 2.a pants (jauns) |
| | 2.a pants




  1. Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pārliecinātos, ka finansētās darbības ir veiktas efektīvi un atbilstoši Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 noteikumiem.




  2. Īpašās programmas kopējie administratīvie izdevumi, tostarp plānotās izpildaģentūras iekšējie izdevumi un pārvaldības izdevumi proporcionāli atbilst šajā programmā paredzētajām darbībām un par tiem lemj budžeta lēmējinstitūcija un likumdevējas iestādes.




  3. Budžeta apropriācijas izmanto atbilstīgi pareizas finanšu pārvaldības principam, proti, ievērojot gan ekonomijas, lietderības un efektivitātes, gan arī proporcionalitātes principu. |
| Grozījums Nr. 27 |
| 3. panta 2.a punkts (jauns) |
| | 2.a Attiecībā uz to cilvēka embrionālās cilmes šūnu izmantošanu, kas iegūtas pirms šīs pamatprogrammas apstiprināšanas, institūtiem, iestādēm un pētniekiem piemēro stingru licenču un pārbaužu sistēmu saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts vai dalībvalstu tiesisko regulējumu. |
| Grozījums Nr. 10 |
| 4. panta 4. punkts |
| 4. Komisija darbojas kā Eiropas Pētniecības padomes autonomijas un integritātes garants un nodrošina tai uzticēto uzdevumu atbilstošu izpildi. | 4. Komisija
  kopā ar Eiropas Parlamentu un Padomi
  darbojas kā Eiropas Pētniecības padomes autonomijas un integritātes garants un nodrošina tai uzticēto uzdevumu atbilstošu izpildi. |
| | Zinātniskā padome un Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada pārskatu par EPP darbu, īpašu uzmanību veltot tam, cik lielā mērā izpildīti izvirzītie mērķi. |
| Grozījums Nr. 11 |
| 4. panta 4.a punkts (jauns) |
| | 4.a Komisija nodrošina pētījumu rezultātu izvērtēšanu un ziņo par šo rezultātu devumu dinamiskas zināšanu sabiedrības izveidē Eiropā. |
| Grozījums Nr. 12 |
| 5. panta 1. punkts |
| 1. Zinātnisko padomes sastāvā strādā augstākās raudzes zinātnieki, inženieri, pētnieki,
  kurus ieceļ Komisija
  , kuri darbojas kā privātpersonas un nepārstāv svešas intereses. | 1. Zinātniskās padomes sastāvā strādā augstākās raudzes zinātnieki, inženieri, pētnieki,
  kuri pārstāv visas iespējamās pētniecības jomas un nozares, kuru kvalifikāciju veido gan zinātniskā izcilība, gan daudzgadīga pieredze zinātnes menedžmentā un
  kuri darbojas kā privātpersonas un nepārstāv svešas intereses. |
| Grozījums Nr. 13 |
| 5. panta 3. punkta - a) apakšpunkts (jauns) |
| | - a) | EPP darba vispārējā stratēģija, ko regulāri pielāgo zinātniskajām prasībām; |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 1

4. apsvērums

(4) Priekšlikumi “progresīvai pētniecībai” jānovērtē, izmantojot speciālistu veiktu salīdzinošu pārskatīšanu un ņemot vērā vienīgi izcilības kritēriju, tajos jāuzsver starpnozaru, augstas pakāpes riska novatoriski projekti, jaunas grupas un mazāk pieredzējuši pētnieki, kā arī grupas, kas sevi jau pierādījušas.

(4) Priekšlikumi “progresīvai pētniecībai”
  fundamentālo pētījumu izpratnē
  jānovērtē, izmantojot speciālistu veiktu salīdzinošu pārskatīšanu un ņemot vērā vienīgi izcilības kritēriju, tajos jāuzsver starpnozaru
  un daudznozaru
  , augstas pakāpes riska novatoriski projekti, jaunas grupas un mazāk pieredzējuši pētnieki, kā arī grupas, kas sevi jau pierādījušas.

Grozījums Nr. 2

6. apsvērums

(6) Eiropas Komisijai jāatbild par šīs īpašās programmas īstenošanu un tai jābūt Eiropas Pētniecības padomes autonomijas un integritātes, kā arī darbības efektivitātes garantam.

(6) Eiropas Komisijai
  divu līdz maksimāli trīs gadu pārbaudes laikā
  jāatbild par šīs īpašās programmas īstenošanu un tai jābūt Eiropas Pētniecības padomes autonomijas un integritātes, kā arī darbības efektivitātes garantam.

Grozījums Nr. 3

8. apsvērums

(8) Lai nodrošinātu ERC integritāti, Komisijai jāgādā, lai šī īpašā programma tiktu īstenota atbilstoši nospraustajiem mērķiem.

(8) Lai nodrošinātu EPP integritāti, Komisijai
  kopā ar Eiropas Parlamentu un Padomi
  jāgādā, lai šī īpašā programma tiktu īstenota atbilstoši nospraustajiem mērķiem.

Grozījums Nr. 4

10. apsvērums

(10) Šai pamatprogrammai jāpapildina dalībvalstīs veiktie pasākumi, kā arī citas Kopienas darbības, kas ir nepieciešamas vispārējiem stratēģiskiem centieniem Lisabonā izvirzīto mērķu sasniegšanai, jo īpaši ar papildu darbībām tādās jomās kā struktūrfondi, lauksaimniecība, izglītība, mācības, konkurētspēja un jauninājumi, rūpniecība, veselība, patērētāju aizsardzība, nodarbinātība, enerģētika, transports un vide.

(10) Šai pamatprogrammai jāpapildina dalībvalstīs veiktie pasākumi, kā arī citas Kopienas darbības, kas ir nepieciešamas vispārējiem stratēģiskiem centieniem Lisabonā izvirzīto mērķu sasniegšanai, jo īpaši ar papildu darbībām tādās jomās kā struktūrfondi, lauksaimniecība, izglītība, mācības,
  kultūra un plašsaziņas līdzekļi,
  konkurētspēja un jauninājumi, rūpniecība, veselība, patērētāju aizsardzība, nodarbinātība, enerģētika, transports un vide.

Grozījums Nr. 5

13. apsvērums

(13 Veicot pētījumus atbilstīgi šai programmai, ir jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp tie, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.

(13) Veicot pētījumus atbilstīgi šai programmai, ir jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp tie, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā,
  un, vienlaicīgi respektējot ētisko un kultūru daudzveidību, jāuzsver pētniecības sabiedriskās un humānās vērtības
  .

Grozījums Nr. 6

14.a apsvērums (jauns)

(14a) Lai vienkāršotu uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un samazinātu to izmaksas, Komisijai ir jāizveido datu bāze, kas paredzēta konkursu dalībnieku informēšanai.

Grozījums Nr. 7

17. apsvērums

(17) Komisija
  gādā
  par neatkarīga ERC darbību novērtējuma veikšanu.
  Ņemot vērā šādu novērtējumu un ERC pieredzi attiecībā uz pamatprincipu ievērošanu
  , ne vēlāk kā līdz 2010. gadam var apsvērt iespēju pārveidot ERC par juridiski neatkarīgu struktūru, iespējams, saskaņā ar Līguma 171. pantu.

(17) Komisijai
  būtu jānodrošina, ka pēc divu, maksimāli, trīs gadu pārbaudes laika tiek veikts
  neatkarīgs EPP darbību novērtējums.
  Pamatojoties uz iegūtajiem rezultātiem, EPP jāpārveido par pastāvīgu struktūru, kas nodrošinātu EPP maksimālu autonomiju, vienlaicīgi saglabājot pārskatāmību. Turklāt
  ne vēlāk kā līdz 2010. gadam var apsvērt iespēju pārveidot EPP par juridiski neatkarīgu struktūru, iespējams, saskaņā ar Līguma 171. pantu.

Grozījums Nr. 8

2. pants

Saskaņā ar pamatprogrammas II pielikumu summa, kādu uzskata par vajadzīgu īpašās programmas īstenošanai, ir
  EUR 7460
  miljoni, no kuriem
  mazāk nekā 6 %
  atvēlēti
  Komisijas
  administratīvajiem izdevumiem.

Saskaņā ar pamatprogrammas II pielikumu, summa, kādu uzskata par vajadzīgu īpašās programmas īstenošanai, ir
  EUR 7560
  miljoni, no kuriem
  maksimāli 3 % no Eiropas Pētniecības padomes rīcībā esošā gada budžeta
  atvēlēti administratīvajiem un
  personāla izdevumiem
  .

Grozījums Nr. 9

2.a pants (jauns)

2.a pants

1. Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pārliecinātos, ka finansētās darbības ir veiktas efektīvi un atbilstoši Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 noteikumiem.

2. Īpašās programmas kopējie administratīvie izdevumi, tostarp plānotās izpildaģentūras iekšējie izdevumi un pārvaldības izdevumi proporcionāli atbilst šajā programmā paredzētajām darbībām un par tiem lemj budžeta lēmējinstitūcija un likumdevējas iestādes.

3. Budžeta apropriācijas izmanto atbilstīgi pareizas finanšu pārvaldības principam, proti, ievērojot gan ekonomijas, lietderības un efektivitātes, gan arī proporcionalitātes principu.

Grozījums Nr. 27

3. panta 2.a punkts (jauns)

2.a Attiecībā uz to cilvēka embrionālās cilmes šūnu izmantošanu, kas iegūtas pirms šīs pamatprogrammas apstiprināšanas, institūtiem, iestādēm un pētniekiem piemēro stingru licenču un pārbaužu sistēmu saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts vai dalībvalstu tiesisko regulējumu.

Grozījums Nr. 10

4. panta 4. punkts

4. Komisija darbojas kā Eiropas Pētniecības padomes autonomijas un integritātes garants un nodrošina tai uzticēto uzdevumu atbilstošu izpildi.

4. Komisija
  kopā ar Eiropas Parlamentu un Padomi
  darbojas kā Eiropas Pētniecības padomes autonomijas un integritātes garants un nodrošina tai uzticēto uzdevumu atbilstošu izpildi.

Zinātniskā padome un Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada pārskatu par EPP darbu, īpašu uzmanību veltot tam, cik lielā mērā izpildīti izvirzītie mērķi.

Grozījums Nr. 11

4. panta 4.a punkts (jauns)

4.a Komisija nodrošina pētījumu rezultātu izvērtēšanu un ziņo par šo rezultātu devumu dinamiskas zināšanu sabiedrības izveidē Eiropā.

Grozījums Nr. 12

5. panta 1. punkts

1. Zinātnisko padomes sastāvā strādā augstākās raudzes zinātnieki, inženieri, pētnieki,
  kurus ieceļ Komisija
  , kuri darbojas kā privātpersonas un nepārstāv svešas intereses.

1. Zinātniskās padomes sastāvā strādā augstākās raudzes zinātnieki, inženieri, pētnieki,
  kuri pārstāv visas iespējamās pētniecības jomas un nozares, kuru kvalifikāciju veido gan zinātniskā izcilība, gan daudzgadīga pieredze zinātnes menedžmentā un
  kuri darbojas kā privātpersonas un nepārstāv svešas intereses.

Grozījums Nr. 13

5. panta 3. punkta - a) apakšpunkts (jauns)

- a)

Grozījums Nr. 14

5. panta 3. punkta b) apakšpunkts

| b) | speciālistu veiktas salīdzinošas pārskatīšanas metodes, priekšlikumu novērtēšanu, uz kuru pamatojoties izrauga atbalstāmos projektus |
| --- | --- |

b)

speciālistu veiktas salīdzinošas pārskatīšanas metodes, priekšlikumu novērtēšanu, uz kuru pamatojoties izrauga atbalstāmos projektus

| b) | speciālistu veiktas salīdzinošas pārskatīšanas metodes
  un principi
  , priekšlikumu novērtēšanu, uz kuru pamatojoties izrauga atbalstāmos projektus; |
| --- | --- |

b)

speciālistu veiktas salīdzinošas pārskatīšanas metodes
  un principi
  , priekšlikumu novērtēšanu, uz kuru pamatojoties izrauga atbalstāmos projektus;

Grozījums Nr. 15

6. panta 1. punkts

1. Komisija
  pieņem
  darba programmu īpašās programmas īstenošanai, sīkāk aprakstot mērķus un zinātniskās un tehnoloģiskās prioritātes, kas izklāstītas I pielikumā, kā arī saistīto finansējumu un īstenošanas grafiku.

1. Komisija
  un zinātniskā padome pieņem
  darba programmu īpašās programmas īstenošanai, sīkāk aprakstot mērķus un zinātniskās un tehnoloģiskās prioritātes, kas izklāstītas I pielikumā, kā arī saistīto finansējumu un īstenošanas grafiku.

Grozījums Nr. 16

7.a pants (jauns)

7.a pants

Komisija laikus informē budžeta lēmējinstitūciju ikreiz, kad tā ir paredzējusi atkāpties no izdevumu sadalījuma, kas noteikts Eiropas Savienības vispārējā budžeta piezīmēs un pielikumā.

Grozījums Nr. 17

8. panta 6. punkts

6. Komisija regulāri informē komiteju par šīs īpašās programmas īstenošanu.

6. Komisija regulāri informē komiteju
  un Eiropas Parlamenta par jautājumu atbildīgo komiteju
  par īpašās programmas vispārējo norisi
  un sniedz tām informāciju par visām pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbībām, ko finansē saskaņā ar īpašo programmu
  .

Grozījums Nr. 18

8. panta 6.a punkts (jauns)

6.a Komisijas ziņojumā iekļauj pareizas finanšu pārvaldības novērtējumu, kā arī īpašās programmas budžeta un ekonomiskās pārvaldības likumības un pareizības izvērtējumu.

Grozījums Nr. 19

8.a pants (jauns)

8.a pants

1. Pēc divu līdz, maksimāli, trīs gadus ilga pārbaudes laika neatkarīgi eksperti izvērtē EPP darbu. Tostarp, neatkarīgie eksperti izvērtē, vai ir sasniegti ar EPP saistītie mērķi, vai procesi ir organizēti efektīvi un pārskatāmi, vai ir nodrošināta zinātniskā neatkarība un ir ievērots zinātniskās izcilības princips. Turklāt novērtējumā tiek pausts viedoklis par to, kāda ilgtermiņa struktūra ir piemērota EPP.

2. Neskatoties uz paredzēto vērtēšanu, ilgtermiņā katrā gadījumā jāizvēlas tāda EPP struktūra, kas līdz ar pārskatāmību un atbildību Komisijas, Padomes un Eiropas Parlamenta priekšā nodrošinātu maksimālu Pētniecības padomes autonomiju.

Grozījums Nr. 20

I pielikuma apakšpunkta “Darbības” 1.a punkts (jauns)

Daudzdisciplīnu un starpdisciplīnu pētniecību sākotnēji veicina, vairākām zinātnes un pētniecības jomām piemērojot vienotus mehānismus. Izmantojot starpdisciplināro pētniecību, varēs risināt sarežģītas problēmas, tostarp svarīgākajās jomās, kurās vairumā gadījumu, lai panāktu atbilstošu zinātnisko progresu, vienas disciplīnas pētniecība nav piemērojama un tajā iegūtos rezultātus nevar izmantot sabiedriskā, vides vai ekonomikas progresa veicināšanai.

Grozījums Nr. 21

I pielikuma apakšpunkta “Zinātniskā padome” 1. punkts

Zinātnisko padomi
  veidos
  Eiropas zinātnes aprindu augstākā līmeņa pārstāvji, kas darbosies kā privātpersonas un būs neatkarīgi no svešām interesēm. Tās locekļus iecels Komisija,
  ievērojot objektīvu izvēles procedūru.

Zinātnisko padomi
  veido
  Eiropas zinātnes aprindu augstākā līmeņa pārstāvji,
  kuri pārstāv pēc iespējas visas pētniecības jomas un nozares un kuru kvalifikāciju veido gan zinātniskā izcilība, gan ilglaicīga pieredze zinātnes menedžmentā, un
  darbosies kā privātpersonas un būs neatkarīgi no svešām interesēm.

Tās locekļus
  no zinātniskās sabiedrības izvēlēsies zinātniskā padome, nodrošinot zinātnieku pārstāvēto pētniecības jomu daudzveidību, ievērojot Eiropas likumdevēja noteiktos vispārējos kritērijus un saskaņā ar EK līguma 251. pantā noteikto procedūru, un tos
  iecels Komisija
  pēc uzklausīšanas Eiropas Parlamentā
  .

Locekļa pilnvaru laiks ir 4 gadi, iespējamais pagarinājums ir 3 gadi. Locekļu ievēlēšanai jāizmanto rotācijas sistēma, lai pēc katrām vēlēšanām viena trešdaļa locekļu būtu ievēlēti no jauna.

Lai izvairītos no interešu konfliktiem, zinātniskās padomes locekļiem ir jāapstiprina rīcības kodekss.

Zinātniskā padome iecels ģenerālsekretāru, kura uzdevums ir piedalīties tās darba organizēšanā un nodrošināt efektīvu saikni ar Komisiju un iesaistīto īstenošanas struktūrvienību.

Grozījums Nr. 22

I pielikuma apakšpunkts “Speciālā īstenošanas struktūra”

Speciālās īstenošanas struktūras kompetencē būs visi programmas īstenošanas administratīvie aspekti un programmas izpilde atbilstīgi ikgadējai darba programmai. Jo īpaši tā ieviesīs vērtēšanas procedūras, speciālistu veiktas salīdzinošas pārskatīšanas un atlases procedūru atbilstīgi zinātniskās padomes noteiktiem principiem, kā arī nodrošinās dotāciju finansiālo un zinātnisko pārvaldību.

Zinātnisko padomi sākotnēji atbalstīs speciālās īstenošanas struktūra, kuras kompetencē būs visi programmas īstenošanas administratīvie aspekti un programmas izpilde atbilstīgi ikgadējai darba programmai. Jo īpaši tā īstenos salīdzinošās vērtēšanas un atlases procesu saskaņā ar zinātniskās padomes noteiktiem principiem, kā arī nodrošinās piešķīrumu finansiālo un zinātnisko pārvaldību.

Speciālās īstenošanas struktūras vajadzībām darbā tiks pieņemti zinātniskie un administratīvie pagaidu darbinieki, kurus izraudzījusies zinātniskā padome saskaņā ar pārredzamu publisko procedūru. Administratīvo personālu var pieņemt darbā tieši šim mērķim vai arī norīkot no citām Kopienas iestādēm.

Pārvalde ir efektīva un atbilst minimumam, kas nepieciešams, lai nodrošinātu EPP nevainojamu darbību, stabilitāti un noturību.

Grozījums Nr. 23

I pielikuma apakšpunkta “Speciālā īstenošanas struktūra” 1.a punkts (jauns)

Speciālā īstenošanas struktūra regulāri sniegs ziņojumus zinātniskajai padomei.

Grozījums Nr. 24

I pielikuma apakšpunkta “Eiropas Komisijas loma” ievaddaļa

Eiropas Komisija garantēs pilnīgu ERC autonomiju un integritāti. Tās atbildība programmas īstenošanā būs saistīta ar to, lai nodrošinātu programmas īstenošanu atbilstīgi minētajiem zinātniskajiem mērķiem un zinātniskās izcilības prasībām, kā pilnīgi neatkarīgi noteikusi Zinātniskā padome. Komisija jo īpaši

Eiropas Komisija
  kopā ar Padomi un Eiropas Parlamentu
  garantēs pilnīgu EPP autonomiju un integritāti. Tās atbildība programmas īstenošanā būs saistīta ar to, lai nodrošinātu programmas īstenošanu atbilstīgi minētajiem zinātniskajiem mērķiem un zinātniskās izcilības prasībām, kā pilnīgi neatkarīgi noteikusi zinātniskā padome. Komisija jo īpaši

Grozījums Nr. 25

I pielikuma apakšpunkta “Eiropas Komisijas loma” 2. ievilkums

| — | pieņems
  darba programmu un pozīcijas attiecībā uz metodoloģijas īstenošanu, kā noteikusi zinātniskā padome; |
| --- | --- |

—

pieņems
  darba programmu un pozīcijas attiecībā uz metodoloģijas īstenošanu, kā noteikusi zinātniskā padome;

| — | kopā ar zinātnisko padomi
  pieņems darba programmu un pozīcijas attiecībā uz metodoloģijas īstenošanu, kā noteikusi zinātniskā padome; |
| --- | --- |

—

kopā ar zinātnisko padomi
  pieņems darba programmu un pozīcijas attiecībā uz metodoloģijas īstenošanu, kā noteikusi zinātniskā padome;

Grozījums Nr. 26

I pielikuma apakšpunkta “Eiropas Komisijas loma” 5.a aizzīme (jauna)

| — | uz vienošanās pamata ar zinātnisko padomi iecels speciālās īstenošanas struktūras direktoru un vadošo personālu. |
| --- | --- |

—

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0520

Īpašā programma “Spējas” (EK Septītā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumu pamatprogramma 2007.—2013. gadam) *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu “Iespējas”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007.—2013. gadam) (COM(2005)0443 — C6-0384/2005 — 2005/0188(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0443) (1) un grozīto priekšlikumu (COM(2005)0443/2) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0443) (1) un grozīto priekšlikumu (COM(2005)0443/2) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 166. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0384/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 166. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0384/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumiem (A6-0371/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumiem (A6-0371/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | uzskata, ka likumdošanas priekšlikumā norādītajam orientējošam bāzes finansējumam jāatbilst finanšu shēmas 2007.—2013. gadam 1.a izdevumu kategorijas maksimālajam apjomam, un norāda, ka par ikgadējo summu lems atbilstīgi ikgadējai budžeta procedūrai saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par Budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2) 38. punkta noteikumiem; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka likumdošanas priekšlikumā norādītajam orientējošam bāzes finansējumam jāatbilst finanšu shēmas 2007.—2013. gadam 1.a izdevumu kategorijas maksimālajam apjomam, un norāda, ka par ikgadējo summu lems atbilstīgi ikgadējai budžeta procedūrai saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par Budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2) 38. punkta noteikumiem;

| 3. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 4. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

4.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 5. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

5.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| 4. apsvērums |
| (4) Šai pamatprogrammai jāpapildina dalībvalstīs veiktie pasākumi, kā arī citas Kopienas darbības, kas ir nepieciešamas vispārējiem stratēģiskiem centieniem Lisabonā izvirzīto mērķu sasniegšanai, jo īpaši ar papildu darbībām tādās jomās kā struktūrfondi, lauksaimniecība, izglītība, mācības, konkurētspēja un jauninājumi, rūpniecība, veselības aizsardzība, patērētāju aizsardzība, nodarbinātība, enerģētika, transports un vide. | (4) Šai pamatprogrammai būtu jāpapildina dalībvalstīs veiktie pasākumi
  un pasākumi, ko dalībvalstis veic, līdzdarbojoties Eiropas starpvaldību pētniecības organizācijās
  , kā arī citas Kopienas darbības, kas ir nepieciešamas vispārējiem stratēģiskiem centieniem Lisabonā izvirzīto mērķu sasniegšanai, jo īpaši ar papildu darbībām tādās jomās kā struktūrfondi, lauksaimniecība, izglītība, mācības,
  kultūra,
  konkurētspēja un jauninājumi, rūpniecība, veselības aizsardzība, patērētāju aizsardzība, nodarbinātība, enerģētika, transports un vide. |
| Grozījums Nr. 2 |
| 9. apsvērums |
| (9) Šīs programmas īstenošanas laikā veiktajos pētījumos jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp tie, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. | (9) Veicot pētījumus atbilstīgi šai programmai, būtu jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp tie, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā,
  un vēlreiz jāapstiprina pētniecības sabiedriskās un humānās vērtības, vienlaicīgi respektējot ētisko un kultūras daudzveidību
  . |
| Grozījums Nr. 3 |
| 10. apsvērums |
| (10) Šai pamatprogrammai būtu jāpalīdz sekmēt ilgtspējīgu attīstību. | (10) Šai pamatprogrammai jāpalīdz sekmēt ilgtspējīgu attīstību. |
| Grozījums Nr. 4 |
| 11.a apsvērums (jauns) |
| | (11a) Lai vienkāršotu uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un samazinātu to izmaksas, Komisijai būtu jāizveido datu bāze, kas paredzēta konkursu dalībnieku informēšanai par uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. |
| Grozījums Nr. 5 |
| 3.a panta 1. punkts (jauns) |
| | 3.a pants




  1. Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pārliecinātos, ka finansētās darbības ir veiktas efektīvi un atbilstoši Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 noteikumiem. |
| Grozījums Nr. 6 |
| 3.a panta 2. punkts (jauns) |
| | 2. Īpašās programmas kopējie administratīvie izdevumi, tostarp izpildaģentūras iekšējie izdevumi un pārvaldības izdevumi, ko tai ierosina noteikt, proporcionāli atbilst attiecīgajā īpašajā programmā paredzētajām darbībām un par tiem lemj budžeta lēmējinstitūcija un likumdevējas iestādes. |
| Grozījums Nr. 7 |
| 3.a panta 3. punkts (jauns) |
| | 3. Budžeta apropriācijas izmanto atbilstīgi pareizas finanšu pārvaldības principam, proti, ievērojot ekonomijas, lietderības un efektivitātes, kā arī proporcionalitātes principu. |
| Grozījums Nr. 8 |
| 5. panta 3. punkts |
| 3. Īpašās programmas IV pielikumā ir noteikta iniciatīva kopīgai valstu pētniecības programmu īstenošanai, un uz to atbilstīgi Līguma 169. pantam attieksies atsevišķs lēmums. | 3. Īpašās programmas IV pielikumā ir noteikta
  iespējama
  iniciatīva kopīgai valstu pētniecības programmu īstenošanai, un uz to atbilstīgi Līguma 169. pantam attieksies atsevišķs lēmums. |
| Grozījums Nr. 9 |
| 5.a pants (jauns) |
| | 5.a pants




  Komisija iepriekš informē budžeta lēmējinstitūciju ikreiz, kad tā plāno atkāpties no izdevumu sadalījuma, kas paredzēts Eiropas Savienības vispārējā budžeta piezīmēs un pielikumā. |
| Grozījums Nr. 10 |
| 6. panta 2. punkts |
| 2. Darba programmā ņem vērā attiecīgos pētījumus, ko veic dalībvalstis, asociētās valstis, and kā arī Eiropas un starptautiskās organizācijas. Vajadzības gadījumā to atjaunina. | 2. Darba programmā ņem vērā attiecīgos pētījumus, ko veic dalībvalstis, asociētās valstis, kā arī Eiropas un starptautiskās organizācijas,
  nolūkā palielināt sinerģiju ar šādām pētniecības darbībām, attīstīt Eiropas pievienoto vērtību, sekmēt rūpniecisko konkurētspēju un saglabāt programmas saistību ar citām Kopienas politikām.
  Vajadzības gadījumā to atjaunina. |
| Grozījums Nr. 11 |
| 7. panta 3.a punkts (jauns) |
| | 3.a Komisija nodrošina pētījumu rezultātu izvērtēšanu un ziņo par to ieguldījumu dinamiskas zināšanu sabiedrības izveidē Eiropā. |
| Grozījums Nr. 12 |
| 8. panta 5. punkts |
| 5. Komisija regulāri informē komiteju par īpašās programmas vispārējo norisi, tā sniedz informāciju par visām pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbībām, ko finansē saskaņā ar šo programmu. | 5. Komisija regulāri informē komiteju
  un Eiropas Parlamenta atbildīgo komiteju
  par īpašās programmas vispārējo norisi un sniedz
  abām minētajām komitejām
  informāciju par visām pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbībām, ko finansē saskaņā ar šo programmu. |
| Grozījums Nr. 13 |
| 8. panta 5.a punkts (jauns) |
| | 5.a Komisijas ziņojumā novērtē, vai finanšu pārvaldība ir pareiza, kā arī programmas pārvaldības efektivitāti un regularitāti no budžeta un ekonomijas viedokļa. |
| Grozījums Nr. 14 |
| 8.a pants (jauns) |
| | 8.a pants




  Komisija iesniedz kompetentajām iestādēm pārskatīšanai šo lēmumu, kā arī ziņojumu par īpašās programmas īstenošanu; tos iesniedz pienācīgā termiņā, lai šī lēmuma grozīšanu varētu pabeigt līdz 2010. gada beigām. |
| Grozījums Nr. 15 |
| I pielikuma ievada 1. daļas 5. ievilkums |
| — | tuvinot zinātni un sabiedrību, lai harmoniski integrētu zinātni un tehnoloģijas Eiropas sabiedrībā; un |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 1

4. apsvērums

(4) Šai pamatprogrammai jāpapildina dalībvalstīs veiktie pasākumi, kā arī citas Kopienas darbības, kas ir nepieciešamas vispārējiem stratēģiskiem centieniem Lisabonā izvirzīto mērķu sasniegšanai, jo īpaši ar papildu darbībām tādās jomās kā struktūrfondi, lauksaimniecība, izglītība, mācības, konkurētspēja un jauninājumi, rūpniecība, veselības aizsardzība, patērētāju aizsardzība, nodarbinātība, enerģētika, transports un vide.

(4) Šai pamatprogrammai būtu jāpapildina dalībvalstīs veiktie pasākumi
  un pasākumi, ko dalībvalstis veic, līdzdarbojoties Eiropas starpvaldību pētniecības organizācijās
  , kā arī citas Kopienas darbības, kas ir nepieciešamas vispārējiem stratēģiskiem centieniem Lisabonā izvirzīto mērķu sasniegšanai, jo īpaši ar papildu darbībām tādās jomās kā struktūrfondi, lauksaimniecība, izglītība, mācības,
  kultūra,
  konkurētspēja un jauninājumi, rūpniecība, veselības aizsardzība, patērētāju aizsardzība, nodarbinātība, enerģētika, transports un vide.

Grozījums Nr. 2

9. apsvērums

(9) Šīs programmas īstenošanas laikā veiktajos pētījumos jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp tie, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.

(9) Veicot pētījumus atbilstīgi šai programmai, būtu jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp tie, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā,
  un vēlreiz jāapstiprina pētniecības sabiedriskās un humānās vērtības, vienlaicīgi respektējot ētisko un kultūras daudzveidību
  .

Grozījums Nr. 3

10. apsvērums

(10) Šai pamatprogrammai būtu jāpalīdz sekmēt ilgtspējīgu attīstību.

(10) Šai pamatprogrammai jāpalīdz sekmēt ilgtspējīgu attīstību.

Grozījums Nr. 4

11.a apsvērums (jauns)

(11a) Lai vienkāršotu uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un samazinātu to izmaksas, Komisijai būtu jāizveido datu bāze, kas paredzēta konkursu dalībnieku informēšanai par uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus.

Grozījums Nr. 5

3.a panta 1. punkts (jauns)

3.a pants

1. Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pārliecinātos, ka finansētās darbības ir veiktas efektīvi un atbilstoši Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 noteikumiem.

Grozījums Nr. 6

3.a panta 2. punkts (jauns)

2. Īpašās programmas kopējie administratīvie izdevumi, tostarp izpildaģentūras iekšējie izdevumi un pārvaldības izdevumi, ko tai ierosina noteikt, proporcionāli atbilst attiecīgajā īpašajā programmā paredzētajām darbībām un par tiem lemj budžeta lēmējinstitūcija un likumdevējas iestādes.

Grozījums Nr. 7

3.a panta 3. punkts (jauns)

3. Budžeta apropriācijas izmanto atbilstīgi pareizas finanšu pārvaldības principam, proti, ievērojot ekonomijas, lietderības un efektivitātes, kā arī proporcionalitātes principu.

Grozījums Nr. 8

5. panta 3. punkts

3. Īpašās programmas IV pielikumā ir noteikta iniciatīva kopīgai valstu pētniecības programmu īstenošanai, un uz to atbilstīgi Līguma 169. pantam attieksies atsevišķs lēmums.

3. Īpašās programmas IV pielikumā ir noteikta
  iespējama
  iniciatīva kopīgai valstu pētniecības programmu īstenošanai, un uz to atbilstīgi Līguma 169. pantam attieksies atsevišķs lēmums.

Grozījums Nr. 9

5.a pants (jauns)

5.a pants

Komisija iepriekš informē budžeta lēmējinstitūciju ikreiz, kad tā plāno atkāpties no izdevumu sadalījuma, kas paredzēts Eiropas Savienības vispārējā budžeta piezīmēs un pielikumā.

Grozījums Nr. 10

6. panta 2. punkts

2. Darba programmā ņem vērā attiecīgos pētījumus, ko veic dalībvalstis, asociētās valstis, and kā arī Eiropas un starptautiskās organizācijas. Vajadzības gadījumā to atjaunina.

2. Darba programmā ņem vērā attiecīgos pētījumus, ko veic dalībvalstis, asociētās valstis, kā arī Eiropas un starptautiskās organizācijas,
  nolūkā palielināt sinerģiju ar šādām pētniecības darbībām, attīstīt Eiropas pievienoto vērtību, sekmēt rūpniecisko konkurētspēju un saglabāt programmas saistību ar citām Kopienas politikām.
  Vajadzības gadījumā to atjaunina.

Grozījums Nr. 11

7. panta 3.a punkts (jauns)

3.a Komisija nodrošina pētījumu rezultātu izvērtēšanu un ziņo par to ieguldījumu dinamiskas zināšanu sabiedrības izveidē Eiropā.

Grozījums Nr. 12

8. panta 5. punkts

5. Komisija regulāri informē komiteju par īpašās programmas vispārējo norisi, tā sniedz informāciju par visām pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbībām, ko finansē saskaņā ar šo programmu.

5. Komisija regulāri informē komiteju
  un Eiropas Parlamenta atbildīgo komiteju
  par īpašās programmas vispārējo norisi un sniedz
  abām minētajām komitejām
  informāciju par visām pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbībām, ko finansē saskaņā ar šo programmu.

Grozījums Nr. 13

8. panta 5.a punkts (jauns)

5.a Komisijas ziņojumā novērtē, vai finanšu pārvaldība ir pareiza, kā arī programmas pārvaldības efektivitāti un regularitāti no budžeta un ekonomijas viedokļa.

Grozījums Nr. 14

8.a pants (jauns)

8.a pants

Komisija iesniedz kompetentajām iestādēm pārskatīšanai šo lēmumu, kā arī ziņojumu par īpašās programmas īstenošanu; tos iesniedz pienācīgā termiņā, lai šī lēmuma grozīšanu varētu pabeigt līdz 2010. gada beigām.

Grozījums Nr. 15

I pielikuma ievada 1. daļas 5. ievilkums

—

tuvinot zinātni un sabiedrību, lai harmoniski integrētu zinātni un tehnoloģijas Eiropas sabiedrībā; un

| — | tuvinot zinātni un sabiedrību, lai harmoniski integrētu zinātni un tehnoloģijas Eiropas sabiedrībā;
  nodrošinot to, ka pašreizējie ES, valstu vai reģionālie informācijas palīdzības dienesti sniedz MVU, rūpniecības un zināšanu iestādēm visu informāciju par pamatprogrammu, Konkurētspējas un jauninājumu programmu un struktūrfondiem;
  un |
| --- | --- |

—

tuvinot zinātni un sabiedrību, lai harmoniski integrētu zinātni un tehnoloģijas Eiropas sabiedrībā;
  nodrošinot to, ka pašreizējie ES, valstu vai reģionālie informācijas palīdzības dienesti sniedz MVU, rūpniecības un zināšanu iestādēm visu informāciju par pamatprogrammu, Konkurētspējas un jauninājumu programmu un struktūrfondiem;
  un

Grozījums Nr. 16

I pielikuma ievada 1. daļas 6. ievilkums

| — | īstenojot horizontālu rīcību un pasākumus, lai atbalstītu starptautisku sadarbību. |
| --- | --- |

—

īstenojot horizontālu rīcību un pasākumus, lai atbalstītu starptautisku sadarbību.

| — | īstenojot horizontālu rīcību un pasākumus, lai atbalstītu starptautisku sadarbību
  , tostarp pārrobežu un starpreģionālo sadarbību
  . |
| --- | --- |

—

īstenojot horizontālu rīcību un pasākumus, lai atbalstītu starptautisku sadarbību
  , tostarp pārrobežu un starpreģionālo sadarbību
  .

Grozījums Nr. 17

I pielikuma ievada 4. daļa

Šajā īpašajā programmā var veikt darbības programmu, kas nav Kopienas programmas, koordinācijai, izmantojot ERA-NET shēmu un Kopienas līdzdalību kopīgi īstenotās valstu pētniecības programmās (Līguma 169. pants), kā paredzēts sadarbības īpašajā programmā.

Šajā īpašajā programmā var veikt darbības programmu, kas nav Kopienas programmas, koordinācijai, izmantojot ERA-NET shēmu un Kopienas līdzdalību kopīgi īstenotās valstu pētniecības programmās (Līguma 169. pants), kā paredzēts sadarbības īpašajā programmā.
  Darbības izmantos arī, lai sekmētu savstarpēju papildināmību un sinerģiju starp pamatprogrammu un darbībām, ko veic starpvaldību struktūras.

Grozījums Nr. 18

I pielikuma ievada sadaļas “Pētniecības politikas saskaņota attīstība” 3. daļas 1. aizzīmes 1. daļas 2. ievilkums

| — | rūpnieciskās pētniecības investīciju uzraudzības darbība, lai sniegtu viendabīgu un papildinošu informācijas avotu, kas palīdzētu vadīt sabiedrisko politiku un ļautu uzņēmumiem novērtēt savu pētniecības un attīstības stratēģiju. Te ietilpst regulāri progresa ziņojumi par uzņēmumu un nozares investīcijām pētniecībā un attīstībā, privāto pētniecības un attīstības investīciju tendenču pārskati, analīze par faktoriem, kas ietekmē uzņēmumu pieņemtos lēmumus un praksi pētniecības un attīstības investīciju jomā, ekonomiskās ietekmes analīze un politikas seku novērtējums. |
| --- | --- |

—

rūpnieciskās pētniecības investīciju uzraudzības darbība, lai sniegtu viendabīgu un papildinošu informācijas avotu, kas palīdzētu vadīt sabiedrisko politiku un ļautu uzņēmumiem novērtēt savu pētniecības un attīstības stratēģiju. Te ietilpst regulāri progresa ziņojumi par uzņēmumu un nozares investīcijām pētniecībā un attīstībā, privāto pētniecības un attīstības investīciju tendenču pārskati, analīze par faktoriem, kas ietekmē uzņēmumu pieņemtos lēmumus un praksi pētniecības un attīstības investīciju jomā, ekonomiskās ietekmes analīze un politikas seku novērtējums.

| — | rūpnieciskās pētniecības investīciju uzraudzības darbība, lai sniegtu viendabīgu un papildinošu informācijas avotu, kas palīdzētu vadīt sabiedrisko politiku un ļautu uzņēmumiem
  ES ekonomikai vissvarīgākajos sektoros
  novērtēt savu pētniecības un attīstības stratēģiju. Te ietilpst regulāri progresa ziņojumi par uzņēmumu un nozares investīcijām pētniecībā un attīstībā, privāto pētniecības un attīstības investīciju tendenču pārskati, analīze par faktoriem, kas ietekmē uzņēmumu pieņemtos lēmumus un praksi pētniecības un attīstības investīciju jomā, ekonomiskās ietekmes analīze un politikas seku novērtējums. |
| --- | --- |

—

rūpnieciskās pētniecības investīciju uzraudzības darbība, lai sniegtu viendabīgu un papildinošu informācijas avotu, kas palīdzētu vadīt sabiedrisko politiku un ļautu uzņēmumiem
  ES ekonomikai vissvarīgākajos sektoros
  novērtēt savu pētniecības un attīstības stratēģiju. Te ietilpst regulāri progresa ziņojumi par uzņēmumu un nozares investīcijām pētniecībā un attīstībā, privāto pētniecības un attīstības investīciju tendenču pārskati, analīze par faktoriem, kas ietekmē uzņēmumu pieņemtos lēmumus un praksi pētniecības un attīstības investīciju jomā, ekonomiskās ietekmes analīze un politikas seku novērtējums.

Grozījums Nr. 19

I pielikuma ievada sadaļas “Pētniecības politikas saskaņota attīstība” 3. daļas 2. aizzīmes 1. daļa

Te mērķis ir nostiprināt pētniecības politikas koordināciju ar darbībām, kas atbalstītu: i) koordinācijas atklātās metodes (OMC) ieviešanu un ii) vairāku valstu un reģionu sāktās “iniciatīvas no apakšas”, vajadzības gadījumā piesaistot citus interesentus (ieskaitot rūpniecību, Eiropas organizācijas un pilsoniskās sabiedrības organizācijas).

Mērķis ir nostiprināt pētniecības politikas koordināciju,
  ja tas var nepārprotami radīt pievienoto vērtību pētniecības un jauninājumu sistēmām,
  ar darbībām, kas atbalstītu: i) koordinācijas atklātās metodes (OMC) ieviešanu un ii) vairāku valstu un reģionu sāktās “iniciatīvas no apakšas”, vajadzības gadījumā piesaistot citus interesentus (ieskaitot rūpniecību, Eiropas organizācijas un pilsoniskās sabiedrības organizācijas).

Grozījums Nr. 20

I pielikuma ievada sadaļas “Pētniecības politikas saskaņota attīstība” 3. daļas 2. aizzīmes 3. adaļa (jauna)

Īpašu uzmanību pievērsīs:

| — | sinerģijai starp pētniecības potenciāla attīstību un jauninājumu un struktūrfondu programmām, |
| --- | --- |

—

sinerģijai starp pētniecības potenciāla attīstību un jauninājumu un struktūrfondu programmām,

| — | to administratīvo un fizisko šķēršļu mazināšanai, kuri kavē efektīvu pārrobežu sadarbību starp dažādu dalībvalstu reģioniem, un |
| --- | --- |

—

to administratīvo un fizisko šķēršļu mazināšanai, kuri kavē efektīvu pārrobežu sadarbību starp dažādu dalībvalstu reģioniem, un

| — | vienota pētniecības un jauninājumu potenciāla attīstībai. |
| --- | --- |

—

vienota pētniecības un jauninājumu potenciāla attīstībai.

Grozījums Nr. 21

I pielikuma apakšvirsraksta “Pētniecības infrastruktūra” sadaļas “Metode” 1. daļa

Moderna un efektīva pētniecības infrastruktūra ir būtiska, lai izcīnītu vadošo vietu zinātnē un tehnoloģijā un lai Eiropa kļūtu par visā pasaulē konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstītu ekonomiku. Pētniecības infrastruktūrām ir svarīga loma zināšanu radīšanā un to izplatīšanā, kā arī pielietošanā un izmantošanā jauninājumu veicināšanai. Visās zinātnes un tehnoloģiju jomās arvien vairāk nepieciešama ir infrastruktūru pieejamība. Daudzas pētniecības infrastruktūras ir pārtapušas no lielām struktūrām, kas gandrīz pilnībā bija domātas vienīgi konkrētai zinātnes nozarei, par iekārtām, kas sniedz pakalpojumus visdažādākajām zinātnieku grupām. Ar informācijas un komunikāciju tehnoloģiju atbalstu jaunākās infrastruktūras koncepcijas arī paplašinās, iekļaujot dalītas aparatūras, programmatūras un satura sistēmas ar milzīgu uzkrāšanas vērtību, topot par zināšanu krātuvēm daudzās un dažādās zinātnes nozarēs.

Moderna un efektīva pētniecības infrastruktūra ir būtiska, lai izcīnītu vadošo vietu zinātnē un tehnoloģijā un lai Eiropa kļūtu par visā pasaulē konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstītu ekonomiku. Pētniecības infrastruktūrām ir svarīga loma zināšanu iegūšanā un to izplatīšanā, kā arī pielietošanā un izmantošanā jauninājumu veicināšanai. Visās zinātnes un tehnoloģiju jomās
  , kā arī uz zinātnes atziņām balstītā politikas veidošanā
  arvien vairāk nepieciešama ir infrastruktūru pieejamība. Daudzas pētniecības infrastruktūras ir pārtapušas no lielām struktūrām, kas gandrīz pilnībā bija domātas vienīgi konkrētai zinātnes nozarei, par iekārtām, kas sniedz pakalpojumus visdažādākajām zinātnieku grupām. Ar informācijas un komunikāciju tehnoloģiju atbalstu jaunākās infrastruktūras koncepcijas arī paplašinās, iekļaujot dalītas aparatūras, programmatūras un satura sistēmas ar milzīgu uzkrāšanas vērtību, topot par zināšanu krātuvēm daudzās un dažādās zinātnes nozarēs
  un kalpojot daudziem lietotājiem.

Grozījums Nr. 22

I pielikuma apakšvirsraksta “Pētniecības infrastruktūra” sadaļas “Metode” 2. daļa

Ierosinātā darbība ar savu atbalstu pētniecības infrastruktūrām, balstoties gan uz izcilību orientētā pieejā “no apakšas”, gan arī mērķtiecīgā pieejā, dos īpašu ieguldījumu zināšanu attīstīšanā, izmantošanā un saglabāšanā. Uz informāciju un sakariem balstītas e-infrastruktūras stratēģiskā uzlabošana arī tiek uzskatīta par dzinējspēku pārmaiņām zinātnisko pētījumu veikšanā.

Ierosinātā darbība ar savu atbalstu pētniecības infrastruktūrām, balstoties gan uz izcilību orientētā pieejā “no apakšas”, gan arī mērķtiecīgā pieejā,
  kas atbilst pieejamiem resursiem un Eiropas galvenajām prioritātēm,
  dos īpašu ieguldījumu zināšanu attīstīšanā, izmantošanā un saglabāšanā. Uz informāciju un sakariem balstītas e-infrastruktūras
  un virtuālās infrastruktūras
  stratēģiskā uzlabošana arī tiek uzskatīta par
  galveno
  dzinējspēku pārmaiņām zinātnisko pētījumu veikšanā
  , un to ar nozīmīgiem valsts un privātā sektora ieguldījumiem atbalsta visā Eiropā. Koordinācija ar dalībvalstīm ir ļoti svarīga infrastruktūru izveidei un finansējumam.

Grozījums Nr. 23

I pielikuma apakšvirsraksta “Pētniecības infrastruktūra” sadaļas “Metode” 3. daļas ievaddaļa

Kopienas pētījumu un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammas kontekstā termins “pētniecības infrastruktūras” attiecas uz iekārtām, resursiem vai pakalpojumiem, kas vajadzīgi zinātniekiem pētījumu veikšanai visās zinātnes un tehnoloģiju jomās. Šajā definīcijā, ieskaitot atbilstīgos cilvēkresursus, ietver:

Pamatprogrammas kontekstā termins “pētniecības infrastruktūras” attiecas uz iekārtām, resursiem vai pakalpojumiem, kas vajadzīgi
  valsts, privātā un pilsoniskās sabiedrības sektora
  zinātniekiem pētījumu veikšanai visās zinātnes un tehnoloģiju jomās. Šajā definīcijā, ieskaitot atbilstīgos cilvēkresursus, ietver:

Grozījums Nr. 24

I pielikuma apakšvirsraksta “Pētniecības infrastruktūra” sadaļas “Darbības” 1. daļas 1. ievilkums

| — | esošo pētniecības infrastruktūru izmantošanas optimizāciju un to darbības uzlabošanu, |
| --- | --- |

—

esošo pētniecības infrastruktūru izmantošanas optimizāciju un to darbības uzlabošanu,

| — | kā prioritāti pašreizējo pētniecības infrastruktūru izmantošanas optimizāciju un to darbības uzlabošanu, |
| --- | --- |

—

kā prioritāti pašreizējo pētniecības infrastruktūru izmantošanas optimizāciju un to darbības uzlabošanu,

Grozījums Nr. 25

I pielikuma apakšvirsraksta “Pētniecības infrastruktūra” sadaļas “Darbības” 1. daļas 2. un 3. ievilkums

| — | jaunu Eiropas nozīmes pētniecības infrastruktūru izveides (vai nozīmīgu uzlabojumu veikšanas esošajās struktūrās) veicināšanu,
  pamatojoties uz ESFRI (Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģijas komisijas) darbību, |
| --- | --- |

—

jaunu Eiropas nozīmes pētniecības infrastruktūru izveides (vai nozīmīgu uzlabojumu veikšanas esošajās struktūrās) veicināšanu,
  pamatojoties uz ESFRI (Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģijas komisijas) darbību,

| — | jaunu Eiropas nozīmes pētniecības infrastruktūru izveides (vai nozīmīgu uzlabojumu veikšanas esošajās struktūrās) veicināšanu,
  jo īpaši, ietverot ESFRI (Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģijas komisijas) darbību, |
| --- | --- |

—

jaunu Eiropas nozīmes pētniecības infrastruktūru izveides (vai nozīmīgu uzlabojumu veikšanas esošajās struktūrās) veicināšanu,
  jo īpaši, ietverot ESFRI (Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģijas komisijas) darbību,

| — | atbalsta pasākumu veikšanu, ieskaitot atbalstu jaunajām vajadzībām. |
| --- | --- |

—

atbalsta pasākumu veikšanu, ieskaitot atbalstu jaunajām vajadzībām.

| — | atbalsta pasākumu veikšanu, ieskaitot atbalstu jaunajām vajadzībām
  un tehnoloģiskās attīstības iespējām konverģences reģionos. |
| --- | --- |

—

atbalsta pasākumu veikšanu, ieskaitot atbalstu jaunajām vajadzībām
  un tehnoloģiskās attīstības iespējām konverģences reģionos.

Grozījums Nr. 26

I pielikuma apakšvirsraksta “Pētniecības infrastruktūra” sadaļas “Darbības” 1.1.1. punkts

1.1.1. Labākajām pētniecības infrastruktūrām vajadzīgas milzīgas un ilgtermiņa cilvēkresursu un finanšu resursu investīcijas. Tās jālieto un jāizmanto pēc iespējas plašākām Eiropas zinātnieku un rūpniecības nozaru klientu aprindām. ES jādod savs ieguldījums šim nolūkam, veicinot starptautisko piekļuvi. Pētniecības grupām,
  ieskaitot grupas no perifērijas un attāliem reģioniem
  , tā paredz jaunu iespēju radīšanu piekļuvē labākajām pētniecības infrastruktūrām. Ārējiem lietotājiem piekļuvi var nodrošināt vai nu ar to tiešu klātbūtni (“praktisku”), vai arī ar piemērotiem elektroniskiem saziņas līdzekļiem. Piekļuve var izpausties arī kā zinātnisko pakalpojumu sniegšana neklātienē. To īsteno ar uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus “no apakšas uz augšu”, kas pieejami visās zinātnes un tehnoloģiju nozarēs, neradot nekādas priekšrocības kādai no tām.

1.1.1. Labākajām pētniecības infrastruktūrām vajadzīgas milzīgas un ilgtermiņa cilvēkresursu un finanšu resursu investīcijas. Tās būtu jālieto un jāizmanto pēc iespējas plašākām Eiropas zinātnieku un rūpniecības nozaru klientu aprindām. ES jādod savs ieguldījums šim nolūkam, veicinot starptautisko piekļuvi. Pētniecības grupām,
  tostarp grupām no perifēriem un attālākajiem reģioniem
  , tā paredz jaunu iespēju radīšanu piekļuvē labākajām pētniecības infrastruktūrām. Ārējiem lietotājiem piekļuvi var nodrošināt vai nu ar to tiešu klātbūtni (“praktisku”), vai arī ar piemērotiem elektroniskiem saziņas līdzekļiem. Piekļuve var izpausties arī kā zinātnisko pakalpojumu sniegšana neklātienē. To īsteno ar uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus “no apakšas uz augšu”, kas pieejami visās zinātnes un tehnoloģiju nozarēs, neradot nekādas priekšrocības kādai no tām.

Grozījums Nr. 27

I pielikuma apakšvirsraksta “Pētniecības infrastruktūra” sadaļas “Darbības” 1.1.2. punkta 2. daļas 1. ievilkums

| — | ar aicinājumiem “no apakšas” sekmēt infrastruktūru ekspluatētāju savstarpējo koordināciju un resursu apvienošanu, lai veicinātu sadarbības kultūras veidošanos to starpā. Šādu darbību mērķos jāiekļauj arī Eiropas pētniecības infrastruktūru darbības labāka strukturēšana, to kopīga attīstīšana jaudas un darbības ziņā, kā arī to saskaņota un starpdisciplīnu izmantošana |
| --- | --- |

—

ar aicinājumiem “no apakšas” sekmēt infrastruktūru ekspluatētāju savstarpējo koordināciju un resursu apvienošanu, lai veicinātu sadarbības kultūras veidošanos to starpā. Šādu darbību mērķos jāiekļauj arī Eiropas pētniecības infrastruktūru darbības labāka strukturēšana, to kopīga attīstīšana jaudas un darbības ziņā, kā arī to saskaņota un starpdisciplīnu izmantošana

| — | ar aicinājumiem “no apakšas” sekmēt infrastruktūru ekspluatētāju savstarpējo koordināciju un resursu apvienošanu, lai veicinātu sadarbības kultūras veidošanos to starpā. Šādu darbību mērķos jāiekļauj arī Eiropas pētniecības infrastruktūru darbības labāka strukturēšana
  un paskaidrojumi potenciālajiem lietotājiem par to, kā šīs infrastruktūras darbojas un kādi ir piekļuves nosacījumi,
  to kopīga attīstīšana jaudas un darbības ziņā, kā arī to saskaņota un starpdisciplīnu izmantošana; |
| --- | --- |

—

ar aicinājumiem “no apakšas” sekmēt infrastruktūru ekspluatētāju savstarpējo koordināciju un resursu apvienošanu, lai veicinātu sadarbības kultūras veidošanos to starpā. Šādu darbību mērķos jāiekļauj arī Eiropas pētniecības infrastruktūru darbības labāka strukturēšana
  un paskaidrojumi potenciālajiem lietotājiem par to, kā šīs infrastruktūras darbojas un kādi ir piekļuves nosacījumi,
  to kopīga attīstīšana jaudas un darbības ziņā, kā arī to saskaņota un starpdisciplīnu izmantošana;

Grozījums Nr. 74

I pielikuma 1. sadaļas “Darbības” 1.1.2. punkta 2. daļas 2. ievilkums

| — | “mērķtiecīgi uzaicinājumi”, kad šādas koncentrētas darbības neapšaubāmi veicinās atbalstu potenciāli nozīmīgām pētniecības infrastruktūrām ilgtermiņā un paātrinās to rašanos Eiropā. Tās īstenos ciešā saiknē ar tematiskajās jomās paredzētajām darbībām, lai nodrošinātu to, ka visi Eiropas līmenī veiktie ES pasākumi atbilst vajadzībai pēc pētniecības infrastruktūrām attiecīgajā teritorijā. Jau tagad var noteikt jomas esošo Eiropas infrastruktūru labākai izmantošanai un nostiprināšanai, tādējādi apmierinot akadēmisko, valstu un rūpniecības pētījumu interesentu un sabiedrības kopumā ilgtermiņa vajadzības pēc, piemēram, zinātnes par dzīvību un tās pielietojumiem, informācijas un sakaru tehnoloģijām, rūpniecības pētniecības attīstības, ieskaitot metroloģiju, pēc atbalsta noturīgai attīstībai jo īpaši vides jomā, kā arī pēc sabiedriskajām un humanitārajām zinātnēm. |
| --- | --- |

—

“mērķtiecīgi uzaicinājumi”, kad šādas koncentrētas darbības neapšaubāmi veicinās atbalstu potenciāli nozīmīgām pētniecības infrastruktūrām ilgtermiņā un paātrinās to rašanos Eiropā. Tās īstenos ciešā saiknē ar tematiskajās jomās paredzētajām darbībām, lai nodrošinātu to, ka visi Eiropas līmenī veiktie ES pasākumi atbilst vajadzībai pēc pētniecības infrastruktūrām attiecīgajā teritorijā. Jau tagad var noteikt jomas esošo Eiropas infrastruktūru labākai izmantošanai un nostiprināšanai, tādējādi apmierinot akadēmisko, valstu un rūpniecības pētījumu interesentu un sabiedrības kopumā ilgtermiņa vajadzības pēc, piemēram, zinātnes par dzīvību un tās pielietojumiem, informācijas un sakaru tehnoloģijām, rūpniecības pētniecības attīstības, ieskaitot metroloģiju, pēc atbalsta noturīgai attīstībai jo īpaši vides jomā, kā arī pēc sabiedriskajām un humanitārajām zinātnēm.

| — | “mērķtiecīgi uzaicinājumi”, kad šādas koncentrētas darbības neapšaubāmi veicinās atbalstu potenciāli nozīmīgām pētniecības infrastruktūrām ilgtermiņā un paātrinās to rašanos Eiropā. Tās īstenos ciešā saiknē ar tematiskajās jomās paredzētajām darbībām, lai nodrošinātu to, ka visi Eiropas līmenī veiktie ES pasākumi atbilst vajadzībai pēc pētniecības infrastruktūrām attiecīgajā teritorijā. Jau tagad var noteikt jomas esošo Eiropas infrastruktūru labākai izmantošanai un nostiprināšanai, tādējādi apmierinot akadēmisko, valstu un rūpniecības pētījumu interesentu un sabiedrības kopumā ilgtermiņa vajadzības pēc, piemēram, zinātnēm par dzīvību un to pielietojumiem,
  jo īpaši bērnu slimību klīniskās pētniecības infrastruktūrām,
  informācijas un sakaru tehnoloģijām, rūpniecības pētniecības attīstības, ieskaitot metroloģiju, pēc atbalsta noturīgai attīstībai jo īpaši vides jomā, kā arī pēc sabiedriskajām un humanitārajām zinātnēm. |
| --- | --- |

—

“mērķtiecīgi uzaicinājumi”, kad šādas koncentrētas darbības neapšaubāmi veicinās atbalstu potenciāli nozīmīgām pētniecības infrastruktūrām ilgtermiņā un paātrinās to rašanos Eiropā. Tās īstenos ciešā saiknē ar tematiskajās jomās paredzētajām darbībām, lai nodrošinātu to, ka visi Eiropas līmenī veiktie ES pasākumi atbilst vajadzībai pēc pētniecības infrastruktūrām attiecīgajā teritorijā. Jau tagad var noteikt jomas esošo Eiropas infrastruktūru labākai izmantošanai un nostiprināšanai, tādējādi apmierinot akadēmisko, valstu un rūpniecības pētījumu interesentu un sabiedrības kopumā ilgtermiņa vajadzības pēc, piemēram, zinātnēm par dzīvību un to pielietojumiem,
  jo īpaši bērnu slimību klīniskās pētniecības infrastruktūrām,
  informācijas un sakaru tehnoloģijām, rūpniecības pētniecības attīstības, ieskaitot metroloģiju, pēc atbalsta noturīgai attīstībai jo īpaši vides jomā, kā arī pēc sabiedriskajām un humanitārajām zinātnēm.

Grozījums Nr. 28

I pielikuma apakšvirsraksta “Pētniecības infrastruktūra” sadaļas “Darbības” 1.1.3. punkta 1. daļa

1.1.3. E-infrastruktūru ieviešana nodrošina
  stabilus
  pakalpojumus pētnieku aprindām, pamatojoties uz
  sarežģītiem
  procesiem, kas izstrādāti, lai izplatīto, uz IKT balstīto resursu (skaitļošanas tehnikas, savienojamības, aprīkojuma) iespējas novadītu līdz virtuālajām pētnieku aprindām. Eiropas mēroga pieejas un attiecīgu Eiropas mēroga darbību pastiprināšana šajā jomā var ievērojami sekmēt Eiropas pētniecības potenciāla paaugstināšanu un tā izmantošanu, konsolidējot e-infrastruktūras kā Eiropas Pētniecības telpas stūrakmeni, starpdisciplīnu jauninājumu “vēstnesi” un dzinējspēku pārmaiņām zinātnisko pētījumu veikšanā. Tā
  var arī dot ieguldījumu
  , integrējot pētniecības grupas no perifērijas un attālākiem reģioniem.

1.1.3. E-Infrastruktūru ieviešana nodrošina
  svarīgākos
  pakalpojumus pētnieku aprindām, pamatojoties uz procesiem, kas izstrādāti, lai izplatīto, uz IKT balstīto resursu (skaitļošanas tehnikas, savienojamības, aprīkojuma) iespējas novadītu līdz virtuālajām pētnieku aprindām. Eiropas mēroga pieejas un attiecīgu Eiropas mēroga darbību pastiprināšana šajā jomā var ievērojami sekmēt Eiropas pētniecības potenciāla paaugstināšanu un tā izmantošanu, konsolidējot e-infrastruktūras kā Eiropas Pētniecības telpas stūrakmeni, starpdisciplīnu jauninājumu “vēstnesi” un dzinējspēku pārmaiņām zinātnisko pētījumu veikšanā. Tā
  ir būtiska arī,
  integrējot pētniecības grupas no perifērijas un attālākajiem reģioniem,
  kas izmanto šo procesu.

Grozījums Nr. 29

I pielikuma apakšvirsraksta “Pētniecības infrastruktūra” sadaļas “Darbības” 1.1.3. punkta 3. daļa

Turklāt vajadzēs saskaņoti atbalstīt digitālās bibliotēkas, arhīvus, datu uzglabāšanu, pārzināšanu Eiropas mērogā, kā arī organizēt datu krātuves zinātnieku aprindām un nākamajām zinātnieku paaudzēm. Uzmanība tiks pievērsta e-infrastruktūru uzticamības un ticamības palielināšanas aspektiem. Ierosināto darbību mērķis ir arī jaunu prasību un risinājumu paredzēšana un sasaistīšana, lai veicinātu plaša mēroga izmēģinājumu stendu radīšanu, kas paredzēti eksperimentiem ar jaunām, revolucionārām tehnoloģijām un lietotāju jauno prasību apmierināšanai, tostarp par e-mācībām. eIRG (e-infrastruktūras refleksijas grupa) regulāri palīdzēs ar stratēģiska rakstura ieteikumiem.

Turklāt vajadzēs saskaņoti atbalstīt digitālās bibliotēkas
  (nolūkā izveidot Eiropas Digitālo bibliotēku)
  , arhīvus, datu uzglabāšanu, pārzināšanu Eiropas mērogā, kā arī organizēt datu krātuves zinātnieku aprindām un nākamajām zinātnieku paaudzēm. Uzmanība tiks pievērsta e-infrastruktūru uzticamības un ticamības palielināšanas aspektiem,
  ņemot vērā to, ka nākamajām paaudzēm jāspēj piekļūt šiem datiem.
  Ierosināto darbību mērķis ir arī jaunu prasību un risinājumu paredzēšana un sasaistīšana, lai veicinātu plaša mēroga izmēģinājumu stendu radīšanu, kas paredzēti eksperimentiem ar jaunām, revolucionārām tehnoloģijām un lietotāju jauno prasību apmierināšanai, tostarp par e-mācībām. eIRG (e-infrastruktūras refleksijas grupa) regulāri palīdzēs ar stratēģiska rakstura ieteikumiem.

Grozījums Nr. 30

I pielikuma apakšvirsraksta “Pētniecības infrastruktūra” sadaļas “Darbības” 1.2. punkta 1.a daļa (jauna)

Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģijas komisijas (ESFRI), Eiropas tehnoloģiju platformu, Kopīgo tehnoloģiju iniciatīvu un Eiropas Pētniecības padomes speciālistiem prasīs skaidri formulēt nepieciešamās pētniecības infrastruktūras.

Grozījums Nr. 31

I pielikuma apakšvirsraksta “Pētniecības infrastruktūra” sadaļas “Darbības” 1.2.2. punkta 1. un 2. daļas ievaddaļa

1.2.2. Lai sekmētu jaunu pētniecības infrastruktūru radīšanu
  , pamatojoties uz ESFRI veikto darbu Eiropas jauno pētniecības infrastruktūru plāna izstrādē.
  Komisija nosaka
  prioritāros projektus, kuriem
  saskaņā ar pamatprogrammu
  ir iespējams EK atbalsts.

1.2.2. Lai sekmētu jaunu pētniecības infrastruktūru radīšanu
  saskaņā ar “maināmas ģeometrijas” principu, jo īpaši, ietverot ESFRI veikto darbu Eiropas jauno pētniecības infrastruktūru plāna izstrādē.
  Darba programmā ietvers izraudzītos
  prioritāros projektus, kuriem ir iespējams EK atbalsts.

Darbības saistībā ar jaunu infrastruktūru veidošanu īsteno divos posmos.

Darbības saistībā ar jaunu infrastruktūru veidošanu īsteno divos posmos,
  pamatojoties uz Septītajā pamatprogrammā norādīto kritēriju sarakstu
  :

Grozījums Nr. 32

I pielikuma apakšvirsraksta “Pētniecības infrastruktūra” sadaļas “Darbības” 1.2.2. punkta 2. daļas 2. aizzīme

Otrajā posmā īsteno izveides plānus, balstoties uz tehniskajos, juridiskajos administratīvajos un finanšu nolīgumos sasniegto, īpaši izmantojot valstu un Kopienas tiesībinstrumentu (piemēram, struktūrfondu vai Eiropas Investīciju bankas) savstarpējo papildināmību. Pamatprogrammā paredzēto finanšu atbalstu izveides posmā var sniegt šiem izveides projektiem. Šādos gadījumos lēmumus pieņem ar tāda mehānisma starpniecību, kas balstās uz nepieciešamo finansējumu (piemēram, tiešu piešķīrumu, Eiropas Investīciju bankas aizdevumiem, kuriem piekļuvi var veicināt Riska dalīšanas finanšu mehānisms (III pielikums, 171. pants).

Otrajā posmā īsteno izveides plānus, balstoties uz tehniskajos, juridiskajos, administratīvajos un finanšu nolīgumos sasniegto, īpaši izmantojot valstu un Kopienas instrumentu (piemēram, struktūrfondu vai Eiropas Investīciju bankas) savstarpējo papildināmību
  , iesaistot attiecīgās privātās finanšu iestādes
  . Pamatprogrammā paredzēto finanšu atbalstu izveides posmā var sniegt šiem izveides projektiem. Šādos gadījumos lēmumus pieņem ar tāda mehānisma starpniecību, kas balstās uz nepieciešamo finansējumu (piemēram, tiešu piešķīrumu, Eiropas Investīciju bankas aizdevumiem, kuriem piekļuvi var veicināt Riska dalīšanas finanšu mehānisms (III pielikums, 171. pants).

Grozījums Nr. 33

I pielikuma apakšvirsraksta “Pētniecības infrastruktūra” sadaļas “Darbības” 1.2.2.a punkts (jauns)

1.2.2.a “Atvērto jauninājumu” centri

Lai ļautu vienā atrašanās vietā īstenot lielus sadarbības projektus rūpnieciskās pētniecības un attīstības jomā, konsorcija partneri nosūta savu personālu uz pagaidu darba vietu un/vai nodrošina atklātu piekļuvi pētniecības infrastruktūrām un pakalpojumiem saskaņā ar iekārtu kopīgu izmantošanu.

Grozījums Nr. 34

I pielikuma apakšvirsraksta “Pētniecības infrastruktūra” sadaļas “Darbības” 1.2.2.b punkts (jauns)

1.2.2.b Pētniecības rezultātu kopīga izmantošana

Izveidot zinātnisko metožu serveri, kas dotu nozīmīgu ieguldījumu pētniecības metožu efektivitātē, padarot konkrētu pētniecības posmu rezultātus pieejamus saskaņā ar salīdzināmiem nosacījumiem.

Grozījums Nr. 35

I pielikuma apakšvirsraksta “Pētniecība MVU vajadzībām” sadaļas “Metode” 2. daļa

Īpašas darbības tiks veiktas, lai atbalstītu MVU vai MVU apvienības, kam vajadzīgi universitāšu un pētniecības centru
  (“pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbību izpildītāji”
  ) ārēji pētniecības pakalpojumi. Šīs darbības tiks veiktas visās zinātnes un tehnoloģiju jomās. Projekta priekšlikumu vērtējumā ņems vērā to gaidāmo ekonomisko iespaidu uz MVU. Finanšu līdzekļus piešķirs, izmantojot šādas divas shēmas: Pētniecība MVU vajadzībām un MVU apvienību vajadzībām. Pirmā virziena darbības galvenokārt ir pievērstas MVU zemā vai vidēji attīstītā tehnoloģiju līmenī, kuriem praktiski nav pētīšanas iespēju, vai tās ir pavisam nenozīmīgas, kā arī MVU
  ar augstu pētniecības intensitāti
  , kuriem ir vajadzīgi ārēji pētniecības pakalpojumi, kas papildinātu to pētniecības pamatiespējas. Otrajā shēmā darbības ir pievērstas MVU apvienībām, kas parasti vislabāk zina vai spēj noteikt savu dalībnieku kopīgās tehniskās problēmas, rīkoties to vārdā un veicināt pētījumu rezultātu efektīvu izplatīšanu un izmantošanu.

Īpašas darbības tiks veiktas, lai atbalstītu MVU vai MVU apvienības, kam vajadzīgi
  tādu “pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbību izpildītāju” kā universitātes, pētniecības centri un MVU ar augstu pētniecības intensitāti
  ārēji pētniecības pakalpojumi. Šīs darbības tiks veiktas visās zinātnes un tehnoloģiju jomās. Projekta priekšlikumu vērtējumā ņems vērā to gaidāmo ekonomisko iespaidu uz MVU. Finanšu līdzekļus piešķirs, izmantojot šādas divas shēmas: Pētniecība MVU vajadzībām un MVU apvienību vajadzībām. Pirmā virziena darbības galvenokārt ir pievērstas MVU zemā vai vidēji attīstītā tehnoloģiju līmenī, kuriem praktiski nav pētīšanas iespēju, vai tās ir pavisam nenozīmīgas, kā arī MVU
  ar tehnoloģiskām iespējām un tradicionālos sektoros,
  kuriem ir vajadzīgi ārēji pētniecības pakalpojumi, kas papildinātu to
  tehnoloģiskās
  pētniecības pamatiespējas. Otrajā shēmā darbības ir pievērstas MVU apvienībām, kas parasti vislabāk zina vai spēj noteikt savu dalībnieku kopīgās tehniskās problēmas, rīkoties to vārdā un veicināt pētījumu rezultātu efektīvu izplatīšanu un izmantošanu.

Grozījums Nr. 36

I pielikuma apakšvirsraksta “Pētniecība MVU vajadzībām” sadaļas “Metode” 3. daļa

Papildus šīm īpašajām darbībām atbalstīs un veicinās MVU līdzdalību visas pamatprogrammas izpildē. Izstrādājot saturu tematiskajām jomām programmā “Sadarbība”, ko īsteno ar dažāda apjoma projektiem atkarībā no jomas un tematikas, ņem vērā MVU pētījumu vajadzības un potenciālu.

Papildus šīm īpašajām darbībām atbalstīs un veicinās MVU līdzdalību visas pamatprogrammas izpildē.
  Jo īpaši vienkāršos un padarīs skaidrākas administratīvās procedūras attiecībā uz MVU, kā arī samazinās izmaksas MVU, kas gūst labumu no šīs pamatprogrammas.
  Izstrādājot saturu tematiskajām jomām programmā “Sadarbība”, ko īsteno ar dažāda apjoma projektiem atkarībā no jomas un tematikas, ņem vērā MVU pētījumu vajadzības un potenciālu.

Lai sasniegtu šo mērķi, veiks pasākumus, lai sekmētu MVU līdzdalību atsevišķi vai kopā tajos projektos, kas attiecas uz sadarbības programmas prioritārajām tēmām, kā arī tehnoloģiskajās platformās.

Finansējot projektus ar MVU līdzdalību, centīsies nodrošināt visu Kopienas iestāžu, tostarp EIB un EIF, maksimāli iespējamo ieguldījumu.

Grozījums Nr. 37

I pielikuma apakšvirsraksta “Pētniecība MVU vajadzībām” sadaļas “Metode” 4. daļa

Īstenojot Kopienas PTA pamatprogrammu, nodrošina savstarpēju papildināmību un sinerģiju ar darbībām Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammā, lai atbalstītu un veicinātu MVU līdzdalību Kopienas PTA pamatprogrammā.

Īstenojot Kopienas PTA pamatprogrammu, nodrošina savstarpēju papildināmību un sinerģiju ar darbībām Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammā, lai atbalstītu un veicinātu MVU līdzdalību Kopienas PTA pamatprogrammā.
  Centīsies panākt koordināciju arī ar attiecīgajām valstu pētniecības programmām, papildinot turpmāk aprakstītās pētniecības darbības. Ņemot to vērā, var apsvērt arī iespējamu tādu tehnoloģiskās attīstības programmu kopēju īstenošanu, kas atbilstīgi EUREKA programmai paredzētas MVU, lai atbalstītu novatoriskus projektus, kuri pielāgoti tirgus prasībām. Centīsies sasniegt šādus mērķus:

| — | veicināt MVU dalību pamatprogrammā un atvieglot MVU pieeju tai, un |
| --- | --- |

—

veicināt MVU dalību pamatprogrammā un atvieglot MVU pieeju tai, un

| — | nodrošināt, ka MVU pilnībā izmanto finansējuma iespējas, kas pieejamas saskaņā ar pamatprogrammu. |
| --- | --- |

—

nodrošināt, ka MVU pilnībā izmanto finansējuma iespējas, kas pieejamas saskaņā ar pamatprogrammu.

Ieviesīs projektus ar vienkāršām, īsām, ātrām procedūrām, bez sarežģītiem finansēšanas principiem un nevajadzīgiem pārskatiem. Gadījumos, kur tas būs iespējams, gan pamatprogrammā, gan Konkurētspējas un jauninājumu programmā piemēros kopīgus piemērošanas un līgumsaistību principus
  .

Grozījums Nr. 38

I pielikuma apakšvirsraksta “Pētniecība MVU vajadzībām” sadaļas “Metode” 4.a daļa (jauna)

Ieviesīs arī mehānismus sadarbībai ar valstu un reģionālajām pētniecības un attīstības atbalsta programmām, kuras paredzētas MVU, lai lielākā mērā nodrošinātu vietējus pakalpojumus, kas pielāgoti MVU vajadzībām un stiprinātu dažādo valstu atbalsta shēmu kritisko daudzumu un Eiropas dimensiju.

Grozījums Nr. 39

I pielikuma apakšvirsraksta “Pētniecība MVU vajadzībām” sadaļas “Darbības” 1. daļas 1. aizzīme

Ar šo shēmu atbalsta nelielas progresīvu MVU grupas, lai risinātu kopīgas vai līdzīga rakstura tehnoloģiskas problēmas. Salīdzinoši īsam laikposmam paredzētus projektus jākoncentrē uz jauninājumu vajadzībām tādiem MVU, kuri pētniecībā iesaista ārējus pētniecības un tehnoloģiju darbību izpildītājus, parādot, ka attiecīgiem MVU ir izteikts pētījumu izmantošanas potenciāls.

Ar šo shēmu atbalsta nelielu progresīvu MVU grupu un amatniecības uzņēmumu izveidi un darbību
  , lai risinātu kopīgas vai līdzīga rakstura tehnoloģiskas problēmas. Salīdzinoši īsam laikposmam paredzētus projektus jākoncentrē uz jauninājumu vajadzībām tādiem MVU, kuri pētniecībā iesaista ārējus pētniecības un tehnoloģiju darbību izpildītājus, parādot, ka attiecīgiem MVU ir izteikts pētījumu izmantošanas potenciāls.

Grozījums Nr. 40

I pielikuma apakšvirsraksta “Pētniecība MVU vajadzībām” sadaļas “Darbības” 1. daļas 2.a aizzīme (jauna)

| — | Pētniecība mazām MVU grupām.



  Lai palīdzētu nelielām novatorisku MVU grupām risināt kopējas vai līdzīgas tehnoloģiska rakstura problēmas, izmantojot pamatprogrammu un/vai starpvaldību finansējuma shēmas, piemēram, Komisijas, Eiropas Investīciju bankas, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas, Eiropas apvienoto resursu mehānismu mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (JEREMIE) un Apvienoto palīdzības programmu projektu atbalstam Eiropas reģionos (JASPER) iniciatīvas. |
| --- | --- |

—

Lai palīdzētu nelielām novatorisku MVU grupām risināt kopējas vai līdzīgas tehnoloģiska rakstura problēmas, izmantojot pamatprogrammu un/vai starpvaldību finansējuma shēmas, piemēram, Komisijas, Eiropas Investīciju bankas, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas, Eiropas apvienoto resursu mehānismu mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (JEREMIE) un Apvienoto palīdzības programmu projektu atbalstam Eiropas reģionos (JASPER) iniciatīvas.

Grozījums Nr. 41

I pielikuma apakšvirsraksta “Pētniecība MVU vajadzībām” sadaļas “Darbības” iedaļas “Shēmu kopīgās iezīmes” 3.a ievilkums (jauns)

| — | Lai veicinātu pētniecību un attīstību tajos MVU, kas veic pētniecību un ir ar ilgtspējīgu straujas izaugsmes potenciālu, Komisija var arī iesniegt priekšlikumu Līguma 169. panta iniciatīvai sadarbībā ar EUREKA (piemēram,
  “
  Eurostars
  ”
  iniciatīva). |
| --- | --- |

—

Grozījums Nr. 42

I pielikuma apakšvirsraksta “Zināšanu reģioni” sadaļas “Metode” 3. daļa

“Zināšanu reģionos” paredz atbalstu optimālas politikas un stratēģijas noteikšanai un īstenošanai ar pētniecību un attīstību saistītu kopu veidošanā. Šī programma jo īpaši palielina reģionālo pētniecības plānu atbilstību un efektivitāti, izmantojot savstarpēju apmācību, kopu sadarbības attīstīšanu un nostiprināšanu, nostiprina uz pētniecību un attīstību vērsto esošo PAT noturīgu attīstību, kā arī veicina jaunu kopu veidošanos. Īpaši atbalstīs pieprasījuma radītus un problēmu risināšanai paredzētus projektus, kas saistīti ar īpašām tehnoloģiju jomām vai nozarēm.

“Zināšanu reģionos” paredz atbalstu optimālas politikas un stratēģijas noteikšanai un īstenošanai ar pētniecību un attīstību saistītu kopu veidošanā. Šī programma jo īpaši palielina reģionālo pētniecības plānu atbilstību un efektivitāti, izmantojot savstarpēju apmācību, kopu sadarbības attīstīšanu un nostiprināšanu, nostiprina uz pētniecību un attīstību vērsto esošo PAT noturīgu attīstību, kā arī veicina jaunu kopu veidošanos. Īpaši atbalstīs pieprasījuma radītus un problēmu risināšanai paredzētus projektus, kas saistīti ar īpašām tehnoloģiju jomām vai nozarēm
  , jo īpaši tos, kur jau ir vērojama reģionālo iestāžu, attīstības aģentūru, universitāšu, pētniecības centru un rūpniecības integrācija.

Grozījums Nr. 43

I pielikuma apakšvirsraksta “Zināšanu reģioni” sadaļas “Metode” 4.a daļa (jauna)

Īpaša uzmanība jāpievērš tādu blakus esošu reģionu sadarbībai, kuri atrodas dažādās dalībvalstīs. Saskaņā ar Interreg III programmām Eiropas Savienībā un, pamatojoties uz struktūrfondu teritoriālo mērķi, programmai “Zināšanu reģioni” jāietver arī risinājumi pārrobežu šķēršļu novēršanai un mehānismi, lai sekmētu pārrobežu reģionālo sadarbību pētniecības jomā neatkarīgi no tā, vai tas ir konverģences vai reģionālās konkurētspējas mērķis.

Grozījums Nr. 44

I pielikuma apakšvirsraksta “Zināšanu reģioni” sadaļas “Darbības” 1. daļas 2. aizzīme

| — | augsti attīstītu reģionu “šefība” pār reģioniem ar mazāk izteiktu pētniecības novirzienu, veidojot uz pētniecību un attīstību orientētas kopas. Starptautiski reģionāli konsorciji mobilizēs un piesaistīs zinātniskās izpētes dalībniekus no akadēmiskajām aprindām, rūpniecības un valdībām, lai tie piedāvātu “ievirzes” risinājumus tehnoloģiski mazāk attīstītiem reģioniem. |
| --- | --- |

—

augsti attīstītu reģionu “šefība” pār reģioniem ar mazāk izteiktu pētniecības novirzienu, veidojot uz pētniecību un attīstību orientētas kopas. Starptautiski reģionāli konsorciji mobilizēs un piesaistīs zinātniskās izpētes dalībniekus no akadēmiskajām aprindām, rūpniecības un valdībām, lai tie piedāvātu “ievirzes” risinājumus tehnoloģiski mazāk attīstītiem reģioniem.

| — | augsti attīstītu reģionu “šefība” pār reģioniem ar mazāk izteiktu pētniecības novirzienu, veidojot uz pētniecību un attīstību orientētas kopas
  vai labāk integrējot pašreizējās kopas globālajā tirgū.
  Starptautiski reģionāli konsorciji mobilizēs un piesaistīs zinātniskās izpētes dalībniekus no akadēmiskajām aprindām, rūpniecības un valdībām, lai tie piedāvātu “ievirzes” risinājumus tehnoloģiski mazāk attīstītiem reģioniem.
  “Šefībai” jāparedz pasākumi, kuru mērķis ir pastiprināt sadarbību ar jauno dalībvalstu zinātnes aprindām. |
| --- | --- |

—

augsti attīstītu reģionu “šefība” pār reģioniem ar mazāk izteiktu pētniecības novirzienu, veidojot uz pētniecību un attīstību orientētas kopas
  vai labāk integrējot pašreizējās kopas globālajā tirgū.
  Starptautiski reģionāli konsorciji mobilizēs un piesaistīs zinātniskās izpētes dalībniekus no akadēmiskajām aprindām, rūpniecības un valdībām, lai tie piedāvātu “ievirzes” risinājumus tehnoloģiski mazāk attīstītiem reģioniem.
  “Šefībai” jāparedz pasākumi, kuru mērķis ir pastiprināt sadarbību ar jauno dalībvalstu zinātnes aprindām.

Grozījums Nr. 45

I pielikuma apakšvirsraksta “Zināšanu reģioni” sadaļas “Darbības” 1. daļas 3. aizzīme

| — | iniciatīvas, lai ar pētniecības dalībnieku un institūciju starpniecību uzlabotu integrāciju reģiona saimniecībā, izmantojot savu sadarbību kopu līmenī. Tajās iekļauj starptautiskas darbības, lai nostiprinātu saites starp pētniecībā ieinteresētajām personām un vietējām uzņēmēju kopienām, kā arī atbilstīgās darbības starp kopām. |
| --- | --- |

—

iniciatīvas, lai ar pētniecības dalībnieku un institūciju starpniecību uzlabotu integrāciju reģiona saimniecībā, izmantojot savu sadarbību kopu līmenī. Tajās iekļauj starptautiskas darbības, lai nostiprinātu saites starp pētniecībā ieinteresētajām personām un vietējām uzņēmēju kopienām, kā arī atbilstīgās darbības starp kopām.

| — | iniciatīvas, lai ar pētniecības dalībnieku un institūciju starpniecību uzlabotu integrāciju reģiona saimniecībā, izmantojot savu sadarbību kopu līmenī. Tajās iekļauj starptautiskas darbības, lai nostiprinātu saites starp pētniecībā ieinteresētajām personām un vietējām uzņēmēju kopienām, kā arī atbilstīgās darbības starp kopām.
  Šīs darbības varētu palīdzēt noteikt pētniecības un tehnoloģiju attīstības papildināmību, lai uzskatāmi parādītu integrācijas priekšrocības. |
| --- | --- |

—

iniciatīvas, lai ar pētniecības dalībnieku un institūciju starpniecību uzlabotu integrāciju reģiona saimniecībā, izmantojot savu sadarbību kopu līmenī. Tajās iekļauj starptautiskas darbības, lai nostiprinātu saites starp pētniecībā ieinteresētajām personām un vietējām uzņēmēju kopienām, kā arī atbilstīgās darbības starp kopām.
  Šīs darbības varētu palīdzēt noteikt pētniecības un tehnoloģiju attīstības papildināmību, lai uzskatāmi parādītu integrācijas priekšrocības.

Grozījums Nr. 46

I pielikuma apakšvirsraksta “Zināšanu reģioni” sadaļas “Darbības” 2. daļa

Tiks atbalstītas arī darbības sistemātiskas savstarpējās informācijas apmaiņas veicināšanai, kā arī mijiedarbība starp līdzīgiem projektiem, un, vajadzības gadījumā, arī darbības citās atbilstošajās kopienas programmās (piemēram, analīzes un sintēzes semināri, apaļā galda apspriedes, publikācijas).

Tiks atbalstītas arī darbības sistemātiskas savstarpējās informācijas apmaiņas veicināšanai, kā arī mijiedarbība starp līdzīgiem projektiem, un, vajadzības gadījumā, arī darbības citās atbilstošajās kopienas programmās (piemēram, analīzes un sintēzes semināri, apaļā galda apspriedes, publikācijas)
  un trešo valstu iesaistīšana, ja tas ir svarīgi projekta mērķu sasniegšanai.

Grozījums Nr. 47

I pielikuma apakšvirsraksta “Pētniecības potenciāls” sadaļas “Darbības” 1. daļas 1. aizzīme

| — | tehnoloģiskās kompetences un pieredzes apmaiņa ar zinātniskā personāla starpvalstu apmaiņu starp izraudzītiem centriem atbilstošajos reģionos un vienu vai vairākām partnerorganizācijām citā ES dalībvalstī
  , kurā paredzēts obligāts atgriešanās mehānisms apmaiņas dalībniekiem no atbilstošajos reģionos izraudzītajiem centriem; |
| --- | --- |

—

tehnoloģiskās kompetences un pieredzes apmaiņa ar zinātniskā personāla starpvalstu apmaiņu starp izraudzītiem centriem atbilstošajos reģionos un vienu vai vairākām partnerorganizācijām citā ES dalībvalstī
  , kurā paredzēts obligāts atgriešanās mehānisms apmaiņas dalībniekiem no atbilstošajos reģionos izraudzītajiem centriem;

| — | tehnoloģiskās kompetences un pieredzes apmaiņa, īstenojot atbilstošajos reģionos izraudzīto centru un vienas vai vairāku dalībvalsts, asociētās valsts, kaimiņvalsts vai trešās valsts partnerorganizāciju personāla un vadītāju starpvalstu apmaiņu, kurā paredzēts obligāts atgriešanās mehānisms apmaiņas dalībniekiem no atbilstošajos reģionos izraudzītajiem centriem; |
| --- | --- |

—

tehnoloģiskās kompetences un pieredzes apmaiņa, īstenojot atbilstošajos reģionos izraudzīto centru un vienas vai vairāku dalībvalsts, asociētās valsts, kaimiņvalsts vai trešās valsts partnerorganizāciju personāla un vadītāju starpvalstu apmaiņu, kurā paredzēts obligāts atgriešanās mehānisms apmaiņas dalībniekiem no atbilstošajos reģionos izraudzītajiem centriem;

Grozījums Nr. 48

I pielikuma apakšvirsraksta “Pētniecības potenciāls” sadaļas “Darbības” 1. daļas 4. aizzīme

| — | semināru un konferenču organizēšana, kurā iesaistīti izraudzīto centru zinātniskie darbinieki un uzaicināti pētnieki no citām valstīm, lai veicinātu valsts un starptautiskā mēroga zināšanu nodošanu šo centru starptautisko mācību iespēju un reputācijas veicināšanai; šīs shēmas ietvaros izraudzīto centru pētniecības personāla piedalīšanās starptautiskās konferencēs vai īstermiņa mācību pasākumos, lai apmainītos zināšanām, veidotu kontaktus un iekļautu tos plašākā starptautiskā pētniecības vidē; |
| --- | --- |

—

semināru un konferenču organizēšana, kurā iesaistīti izraudzīto centru zinātniskie darbinieki un uzaicināti pētnieki no citām valstīm, lai veicinātu valsts un starptautiskā mēroga zināšanu nodošanu šo centru starptautisko mācību iespēju un reputācijas veicināšanai; šīs shēmas ietvaros izraudzīto centru pētniecības personāla piedalīšanās starptautiskās konferencēs vai īstermiņa mācību pasākumos, lai apmainītos zināšanām, veidotu kontaktus un iekļautu tos plašākā starptautiskā pētniecības vidē;

| — | semināru un konferenču organizēšana, kurā iesaistīti izraudzīto centru zinātniskie darbinieki un uzaicināti pētnieki no citām valstīm, lai veicinātu valsts, reģionālā
  un starptautiskā mēroga zināšanu nodošanu šo centru starptautisko mācību iespēju un reputācijas veicināšanai; šīs shēmas ietvaros izraudzīto centru pētniecības personāla piedalīšanās starptautiskās konferencēs vai īstermiņa mācību pasākumos, lai apmainītos zināšanām, veidotu kontaktus un iekļautu tos plašākā starptautiskā pētniecības vidē; |
| --- | --- |

—

semināru un konferenču organizēšana, kurā iesaistīti izraudzīto centru zinātniskie darbinieki un uzaicināti pētnieki no citām valstīm, lai veicinātu valsts, reģionālā
  un starptautiskā mēroga zināšanu nodošanu šo centru starptautisko mācību iespēju un reputācijas veicināšanai; šīs shēmas ietvaros izraudzīto centru pētniecības personāla piedalīšanās starptautiskās konferencēs vai īstermiņa mācību pasākumos, lai apmainītos zināšanām, veidotu kontaktus un iekļautu tos plašākā starptautiskā pētniecības vidē;

Grozījums Nr. 49

I pielikuma apakšvirsraksta “Zinātne sabiedrībā” sadaļas “Mērķis” 1.a daļa (jauna)

Zinātnes atziņas ietekmēs sociālo attīstību un otrādi, jo īpaši vides politikas jomā. Turklāt, lai apstrīdētu publiskās debatēs izvirzītus iracionālus un pseidozinātniskus argumentus, vairāk izmantos kvantitatīvus apsvērumus.

Grozījums Nr. 50

I pielikuma apakšvirsraksta “Zinātne sabiedrībā” sadaļas “Metode” 2. daļa

Eiropas sabiedrības attīstība lielā mērā ir atkarīga no tās spējām radīt, izmantot un izplatīt zināšanas un rezultātā nepārtraukti ieviest jauninājumus. Šajā ziņā svarīga nozīme ir zinātniskai pētniecībai, un tai arī turpmāk jābūt vienam no izaugsmes, labklājības un noturīgas attīstības virzītājspēkiem.

Eiropas sabiedrības attīstība lielā mērā ir atkarīga no tās spējām radīt, izmantot un izplatīt zināšanas un rezultātā nepārtraukti ieviest jauninājumus.
  Jaunas zināšanas rodas sabiedrībā kā vienotā veselumā, taču galvenā loma to radīšanā ir sadarbībai pētniecības, izglītības un jauninājumu jomā (jeb t. s. “zināšanu trīsstūrī”).
  Šajā ziņā svarīga nozīme ir zinātniskai pētniecībai, un tai arī turpmāk jābūt vienam no izaugsmes, labklājības un noturīgas attīstības virzītājspēkiem.

Grozījums Nr. 51

I pielikuma apakšvirsraksta “Zinātne sabiedrībā” sadaļas “Metode” 3. daļa

Šā mērķa sasniegšanai ir obligāti radīt tādu sociālo un kultūras vidi, kas sekmē veiksmīgus un pielietojamus pētījumus. Tas nozīmē, ka vērā ņem pamatotas sabiedrības bažas un vajadzības, kas saistās ar paplašinātām demokrātiskām debatēm ar vairāk ieinteresētu un labāk informētu sabiedrību un labākiem nosacījumiem kolektīvai izvēlei ar zinātni saistītos jautājumos. Tam arī jāiedibina labvēlīgs klimats zinātniskās profesijas izvēlei, jāpanāk jaunu investīciju pieplūdums pētniecībā un tam sekojoša to zināšanu izplatīšana, uz kurām balstās Lisabonas stratēģija.

Šā mērķa sasniegšanai ir obligāti radīt tādu sociālo un kultūras vidi, kas sekmē veiksmīgus un pielietojamus pētījumus. Tas nozīmē, ka vērā ņem pamatotas sabiedrības bažas un vajadzības, kas saistās ar paplašinātām demokrātiskām debatēm ar vairāk ieinteresētu un labāk informētu sabiedrību un labākiem nosacījumiem kolektīvai izvēlei ar zinātni saistītos jautājumos.
  Pilsoniskās sabiedrības organizācijām būs iespēja slēgt līgumattiecības ārpakalpojumu saņemšanai pētniecības jomā.
  Tam arī būtu jāiedibina labvēlīgs klimats zinātniskās profesijas izvēlei, jāpanāk jaunu investīciju pieplūdums pētniecībā un tam sekojoša to zināšanu izplatīšana, uz kurām balstās Lisabonas stratēģija.
  Šīs darbības mērķis būs arī panākt sieviešu pilnīgu integrāciju zinātnes pasaulē. Jautājumos, kas skar zinātnes un sabiedrības attiecības (piemēram, tehnoloģijas, nodarbinātības un darba vietu savstarpējā saistība vai svarīgi lēmumi enerģētikas, vides un veselības aizsardzības jomā), aizvien vairāk jāņem vērā Eiropas dimensija.

Grozījums Nr. 52

I pielikuma apakšvirsraksta “Zinātne sabiedrībā” sadaļas “Metode” 7. daļas 4. ievilkums

| — | samazināt plaisu starp zinātnisko izglītību ieguvušajiem un neizglītotajiem, veicināt zinātniskās kultūras izpratni tiešā visu pilsoņu tuvumā (iesaistot pilsētas, reģionus, fondus, zinātniskos centrus u. c.) |
| --- | --- |

—

samazināt plaisu starp zinātnisko izglītību ieguvušajiem un neizglītotajiem, veicināt zinātniskās kultūras izpratni tiešā visu pilsoņu tuvumā (iesaistot pilsētas, reģionus, fondus, zinātniskos centrus u. c.)

| — | samazināt plaisu starp zinātnisko izglītību ieguvušajiem un neizglītotajiem, veicināt zinātniskās kultūras izpratni tiešā visu pilsoņu tuvumā (iesaistot pilsētas, reģionus, fondus, zinātniskos centrus
  , muzejus, pilsoniskās sabiedrības organizācijas
  u. c.) |
| --- | --- |

—

samazināt plaisu starp zinātnisko izglītību ieguvušajiem un neizglītotajiem, veicināt zinātniskās kultūras izpratni tiešā visu pilsoņu tuvumā (iesaistot pilsētas, reģionus, fondus, zinātniskos centrus
  , muzejus, pilsoniskās sabiedrības organizācijas
  u. c.)

Grozījums Nr. 53

I pielikuma apakšvirsraksta “Zinātne sabiedrībā” sadaļas “Metode” 7. daļas 4.a ievilkums (jauns)

| — | veicināt apspriešanos un diskusijas zinātnieku aprindās par pētniecības sociālajiem aspektiem |
| --- | --- |

—

Grozījums Nr. 54

I pielikuma apakšvirsraksta “Zinātne sabiedrībā” sadaļas “Metode” 7. daļas 4.b ievilkums (jauns)

| — | pētīt to, kā uzlabot Eiropas pētniecības un jauninājumu sistēmas pārvaldību |
| --- | --- |

—

Grozījums Nr. 55

I pielikuma apakšvirsraksta “Zinātne sabiedrībā” sadaļas “Metode” 7. daļas 6. ievilkums

| — | radīt visiem, jo īpaši jauniešiem, jēgpilnu zinātnes un pētnieku tēlu |
| --- | --- |

—

radīt visiem, jo īpaši jauniešiem, jēgpilnu zinātnes un pētnieku tēlu

| — | radīt visiem, jo īpaši jauniešiem,
  uzticības cienīgu un
  jēgpilnu zinātnes un pētnieku tēlu |
| --- | --- |

—

radīt visiem, jo īpaši jauniešiem,
  uzticības cienīgu un
  jēgpilnu zinātnes un pētnieku tēlu

Grozījums Nr. 56

I pielikuma apakšvirsraksta “Zinātne sabiedrībā” sadaļas “Metode” 7. daļas 7. ievilkums

| — | palīdzēt sievietēm turpināt
  izaugsmi zinātniskajā karjerā un labāk izmantot to zinātniskās spējas vispārības labā |
| --- | --- |

—

palīdzēt sievietēm turpināt
  izaugsmi zinātniskajā karjerā un labāk izmantot to zinātniskās spējas vispārības labā

| — | stiprināt sieviešu
  izaugsmi zinātniskajā karjerā un labāk izmantot viņu zinātniskās spējas vispārības labā |
| --- | --- |

—

stiprināt sieviešu
  izaugsmi zinātniskajā karjerā un labāk izmantot viņu zinātniskās spējas vispārības labā

Grozījums Nr. 57

I pielikuma apakšvirsraksta “Zinātne sabiedrībā” sadaļas “Metode” 7. daļas 8. ievilkums

| — | atjaunot saziņu zinātnes jomā, lielāka iespaida sasniegšanai dodot priekšroku moderniem saziņas līdzekļiem, kā arī palīdzot zinātniekiem ciešāk sadarboties ar masu mediju speciālistiem. |
| --- | --- |

—

atjaunot saziņu zinātnes jomā, lielāka iespaida sasniegšanai dodot priekšroku moderniem saziņas līdzekļiem, kā arī palīdzot zinātniekiem ciešāk sadarboties ar masu mediju speciālistiem.

| — | atjaunot saziņu zinātnes jomā, lielāka iespaida sasniegšanai dodot priekšroku moderniem saziņas līdzekļiem, kā arī palīdzot zinātniekiem ciešāk sadarboties ar masu mediju speciālistiem
  , jo īpaši ar jauno informācijas tehnoloģiju speciālistiem
  . |
| --- | --- |

—

atjaunot saziņu zinātnes jomā, lielāka iespaida sasniegšanai dodot priekšroku moderniem saziņas līdzekļiem, kā arī palīdzot zinātniekiem ciešāk sadarboties ar masu mediju speciālistiem
  , jo īpaši ar jauno informācijas tehnoloģiju speciālistiem
  .

Grozījums Nr. 58

I pielikuma apakšvirsraksta “Zinātne sabiedrībā” sadaļas “Metode” 7. daļas 8.a ievilkums (jauns)

| — | sadarboties ar medicīnisko preparātu izstrādes bezpeļņas iniciatīvām. |
| --- | --- |

—

Grozījums Nr. 59

I pielikuma apakšvirsraksta “Zinātne sabiedrībā” sadaļas “Metode” iedaļas “Pirmais darbības virziens” 1. aizzīmes 1. ievilkums

| — | zinātnisko un ekspertu ieteikumu izmantošanas un ietekmes uzraudzības uzlabošanu politikas noteikšanā Eiropā, kā arī praktisku instrumentu un shēmu (piemēram, elektroniskos tīklu) izstrādi |
| --- | --- |

—

| — | palīdzību to profesionāļu un amatpersonu apmācības turpināšanā un kvalifikācijas celšanā, kas vada atbalsta un pētniecības programmas dalībvalstīs un reģionos ar mērķi ieviest vienotas metodes un iepazīstināt ar paraugpraksi, |
| --- | --- |

—

Grozījums Nr. 60

I pielikuma apakšvirsraksta “Zinātne sabiedrībā” sadaļas “Metode” iedaļas “Pirmais darbības virziens” 1. aizzīmes 2. ievilkums

| — | uzticības un pašregulācijas veicināšanu zinātnieku aprindās |
| --- | --- |

—

uzticības un pašregulācijas veicināšanu zinātnieku aprindās

| — | uzticības,
  demokrātiskas atbildības
  un pašregulācijas veicināšanu zinātnieku aprindās,
  no jauna definējot un izplatot pamatkritērijus garantijām zinātnes jomā |
| --- | --- |

—

uzticības,
  demokrātiskas atbildības
  un pašregulācijas veicināšanu zinātnieku aprindās,
  no jauna definējot un izplatot pamatkritērijus garantijām zinātnes jomā

Grozījums Nr. 61

I pielikuma apakšvirsraksta “Zinātne sabiedrībā” sadaļas “Metode” iedaļas “Pirmais darbības virziens” 2. aizzīmes 2.a ievilkums (jauns)

| — | Lielāks uzsvars uz diskusijām pētnieku aprindās par pētniecības sociālajiem aspektiem. |
| --- | --- |

—

Grozījums Nr. 62

I pielikuma apakšvirsraksta “Zinātne sabiedrībā” sadaļas “Metode” iedaļas “Pirmais darbības virziens” 3. aizzīme

Lai ar pamatotas politikas starpniecību pievērstos attiecībām starp zinātni un sabiedrību, Eiropā ir jāpaplašina, jāapvieno un jāizplata
  vēsturē
  , socioloģijā un zinātnes filozofijā uzkrātās zināšanas. Šim nolūkam šo nozaru zinātniekiem jāveido tīklus, strukturējot pētniecību un debates, kas spēj atklāt zinātnes patieso ieguldījumu Eiropas sabiedrības un identitātes veidošanā, īpaši uzsverot:

Lai ar pamatotas politikas starpniecību pievērstos attiecībām starp zinātni un sabiedrību, Eiropā ir jāpaplašina, jāapvieno un jāizplata
  visā vēstures gaitā, zinātniskajā un tehnoloģiskajā mantojumā, un
  socioloģijā un zinātnes filozofijā uzkrātās zināšanas. Šim nolūkam šo nozaru zinātniekiem būtu jāveido tīkli, strukturējot pētniecību un debates, kas spēj atklāt zinātnes patieso ieguldījumu Eiropas sabiedrības un identitātes veidošanā
  un sekmēt debates par šo jautājumu
  , īpaši uzsverot:

— attiecības starp zinātni, demokrātiju un tiesiskumu,

— attiecības starp zinātni, demokrātiju un tiesiskumu,

— pētījumus par ētiku zinātnē un tehnoloģijās,

— pētījumus par ētiku zinātnē un tehnoloģijās,

— zinātnes un kultūras savstarpējo ietekmi,

— zinātnes un kultūras savstarpējo ietekmi,

—
  zinātnieku
  lomu un tēlu.

—
  zinātnē strādājošo vīriešu un sieviešu
  lomu un tēlu,

| — | riska novērtēšanas un vadības procedūras kā lēmumu pieņemšanas instrumentus, lai ierobežotu iracionālu sabiedrības reakciju, |
| --- | --- |

—

| — | veidus, kā zinātni padarīt saprotamāku sabiedrībai un veicināt publiskās diskusijas. |
| --- | --- |

—

Grozījums Nr. 63

I pielikuma apakšvirsraksta “Zinātne sabiedrībā” sadaļas “Metode” iedaļas “Otrais darbības virziens” 2. aizzīmes ievaddaļa

Izstrādās darbības cilvēku ieinteresēšanai par karjeru zinātnē, veicinās starppaaudžu saišu nostiprināšanu
  un
  paaugstinās vispārējo līmeni zināšanām par pētniecību. Eiropas apmaiņu un sadarbības programmās uzmanību pievērsīs jaunai auditorijai pielāgotām dabaszinātņu mācību metodēm, atbalstam dabaszinātņu skolotājiem (koncepcijas, materiāli), saikņu veidošanai starp skolām un profesionālo darbību. Turklāt var atbalstīt plašus Eiropas mēroga pasākumus, kas pulcē izcilus zinātniekus (kā “paraugus atdarināšanai”) un centīgus jaunus zinātniekus. Veiks atbalsta pētījumus, ņemot vērā sociālo kontekstu un kultūras vērtības. Ir saglabāti trīs aspekti:

Izstrādās darbības cilvēku ieinteresēšanai par karjeru zinātnē, veicinās starppaaudžu saišu nostiprināšanu
  ,
  paaugstinās vispārējo līmeni zināšanām par pētniecību
  un jo īpaši analizēs faktorus, kuru dēļ jaunieši neizvēlas karjeru zinātnes un tehnoloģiju jomā.
  Eiropas apmaiņu un sadarbības programmās uzmanību pievērsīs jaunai auditorijai pielāgotām dabaszinātņu mācību metodēm, atbalstam dabaszinātņu skolotājiem (koncepcijas, materiāli), saikņu veidošanai starp skolām un profesionālo darbību. Turklāt var atbalstīt plašus Eiropas mēroga pasākumus, kas pulcē izcilus zinātniekus (kā “paraugus atdarināšanai”) un centīgus jaunus zinātniekus. Veiks atbalsta pētījumus, ņemot vērā sociālo kontekstu un kultūras vērtības. Ir saglabāti trīs aspekti:

Grozījums Nr. 64

I pielikuma apakšvirsraksta “Zinātne sabiedrībā” sadaļas “Metode” iedaļas “Otrais darbības virziens” 2. aizzīmes 3.a ievilkums (jauns)

| — | zinātniskās apmācības pastiprināšana visos ES dalībvalstu izglītības programmu līmeņos. |
| --- | --- |

—

Grozījums Nr. 65

I pielikuma apakšvirsraksta “Zinātne sabiedrībā” sadaļas “Metode” iedaļas “Trešais darbības virziens” 5. ievilkums

| — | izcilu starptautisku pētījumu un zinātnisku ziņojumu popularizēšanai, piešķirot pazīstamas balvas |
| --- | --- |

—

izcilu starptautisku pētījumu un zinātnisku ziņojumu popularizēšanai, piešķirot pazīstamas balvas

| — | izcilu starptautisku pētījumu un zinātnisku ziņojumu popularizēšanai, piešķirot pazīstamas balvas
  , un zinātnes kultūras nedēļas iedibināšanai |
| --- | --- |

—

izcilu starptautisku pētījumu un zinātnisku ziņojumu popularizēšanai, piešķirot pazīstamas balvas
  , un zinātnes kultūras nedēļas iedibināšanai

Grozījums Nr. 66

I pielikuma apakšvirsraksta “Zinātne sabiedrībā” sadaļas “Metode” iedaļas “Trešais darbības virziens” 6.a un 6.b ievilkums (jauns)

| — | labāku saziņu, kurā zinātniskās aprindas informē gan politisko lēmumu pieņēmējus, gan sabiedrību par pētījumu rezultātiem un ar pētniecību saistītām problēmām, lai sniegtu kvalificētu ieguldījumu debatēs par zinātnes politiku, |
| --- | --- |

—

| — | darbībām, lai veicinātu to, ka pētnieki, kas izplata informāciju sabiedrībai kopumā, ir atklāti attiecībā uz pamatpieņēmumiem un vērtībām, neskaidrībām un iespējamām ekonomiskām interesēm viņu pētījumos. |
| --- | --- |

—

Grozījums Nr. 67

I pielikuma apakšvirsraksta “Zinātne sabiedrībā” sadaļas “Metode” iedaļas “Trešais darbības virziens a” (jauns)

Trešais darbības virziens a: Daudzvalodība

Ar pamatprogrammas iniciatīvām centīsies pastiprināt informācijas sabiedrības ar valodām saistītu tehnoloģiju izpēti un attīstību un veicināt zinātnes un tehnoloģiju izmantošanu daudzvalodības jomā.

Grozījums Nr. 68

I pielikuma apakšvirsraksta “Starptautiskā sadarbība” sadaļas “Mērķis” 2.a daļa (jauna)

Tiks izstrādāta vispārēja stratēģija starptautiskai sadarbībai, ietverot visas starptautiskās darbības, ko veic atbilstīgi pamatprogrammas dažādajām īpašajām programmām.

Grozījums Nr. 69

I pielikuma apakšvirsraksta “Starptautiskā sadarbība” sadaļas “Metode” 1. daļas ievaddaļa

Lai noskaidrotu un noteiktu abām pusēm interesantas, savstarpēji izdevīgas pētniecības prioritārās jomas ar noteiktām trešām valstīm (starptautiskās sadarbības partnervalstis) īpašām sadarbības programmas darbībām, tiks paplašināti esošie politikas dialogi un partnerības tīkli ar dažādiem trešo valstu reģioniem ar mērķi sniegt ieguldījumu šo darbību īstenošanā. Valstu darbību saskanību palielinās, atbalstot valstu (dalībvalstu, kandidātvalstu un asociēto valstu) programmu koordināciju ar valstu pētniecības un tehnoloģiju attīstības politikas un darbību daudzpusēju koordināciju. Sadarbība ar trešām valstīm pamatprogrammā jo īpaši būs vērsta uz šādām valstu grupām:

Lai noskaidrotu un noteiktu abām pusēm interesantas, savstarpēji izdevīgas pētniecības prioritārās jomas ar noteiktām trešām valstīm (starptautiskās sadarbības partnervalstis) īpašām sadarbības programmas darbībām, tiks paplašināti esošie politikas dialogi un partnerības tīkli ar dažādiem trešo valstu reģioniem ar mērķi sniegt ieguldījumu šo darbību īstenošanā
  , un tiks radīti apstākļi koordinācijai ar dalībvalstu starptautiskajām darbībām, lai panāktu sinerģiju.
  Valstu darbību saskanību palielinās, atbalstot valstu (dalībvalstu, kandidātvalstu un asociēto valstu) programmu koordināciju ar valstu pētniecības un tehnoloģiju attīstības politikas un darbību daudzpusēju koordināciju. Sadarbība ar trešām valstīm pamatprogrammā jo īpaši būs vērsta uz šādām valstu grupām:

Grozījums Nr. 70

I pielikuma apakšvirsraksta “Starptautiskā sadarbība” sadaļas “Metode” 2. daļa

Tematiski orientētos starptautiskās sadarbības pasākumus veic īpašās programmas “Sadarbība” ietvaros. Starptautiskās sadarbības pasākumus cilvēkpotenciāla jomā veic īpašās programmas “Cilvēki” ietvaros. Šajā programmā aprakstītas starptautiskās sadarbības
  horizontālā atbalsta
  darbības. Tiks nodrošināta dažādajās programmās paredzēto starptautiskās sadarbības pasākumu vispārēja koordinācija.

Tematiski orientētos starptautiskās sadarbības pasākumus veic īpašās programmas “Sadarbība” ietvaros. Starptautiskās sadarbības pasākumus cilvēkpotenciāla jomā veic īpašās programmas “Cilvēki” ietvaros. Šajā programmā aprakstītas starptautiskās sadarbības darbības
  un īpašas sadarbības darbības, tostarp pasākumi, lai atbalstītu Eiropas stratēģijas starptautiskai sadarbībai zinātnes jomā ieviešanu.
  Tiks nodrošināta dažādajās programmās paredzēto starptautiskās sadarbības pasākumu vispārēja koordinācija.

Grozījums Nr. 71

III pielikuma 1. daļa

Saskaņā ar II pielikumu Kopiena atvēlēs piešķīrumu (Koordinācijas un atbalsta pasākums) Eiropas Investīciju bankai (EIB). Šis piešķīrums palīdzēs īstenot Kopienas mērķi, proti, sekmēt privātā sektora ieguldījumu
  pētniecībā
  , palielinot bankas risku pārvaldības iespējas, tādējādi nodrošinot i) lielāku EIB aizdevumu apjomu zināmam riska līmenim un ii) riskantāku Eiropas PTA pasākumu finansēšanu, nekā tas būtu iespējams bez Kopienas atbalsta.

Saskaņā ar II pielikumu Kopiena atvēlēs piešķīrumu (Koordinācijas un atbalsta pasākums) Eiropas Investīciju bankai (EIB)
  , kas būs kopīgā riska partneris.
  Šis piešķīrums palīdzēs īstenot Kopienas mērķi, proti, sekmēt privātā sektora ieguldījumu
  pētniecībā un tehnoloģiju attīstībā un demonstrācijās,
  palielinot bankas risku pārvaldības iespējas, tādējādi nodrošinot i) lielāku EIB aizdevumu apjomu
  un garantijas
  zināmam riska līmenim un ii) riskantāku Eiropas PTA pasākumu finansēšanu, nekā tas būtu iespējams bez Kopienas atbalsta.

Grozījums Nr. 72

III pielikuma 2. daļa

EIB aizdos līdzekļus, kas iegūti starptautiskos finanšu tirgos, saskaņā ar tās standarta priekšrakstiem, noteikumiem un kārtību. Kopā ar pašas līdzekļiem tā izmantos minēto piešķīrumu nodrošinājumam un kapitāla sadalei bankā, lai segtu daļu no riskiem, kas saistīti ar bankas aizdevumiem
  lielām
  piemērotām PTA darbībām Eiropā.

EIB aizdos līdzekļus, kas iegūti starptautiskos finanšu tirgos, saskaņā ar tās standarta priekšrakstiem, noteikumiem un kārtību. Kopā ar pašas līdzekļiem tā izmantos minēto piešķīrumu nodrošinājumam un kapitāla sadalei bankā, lai segtu daļu no riskiem, kas saistīti ar bankas aizdevumiem piemērotām PTA darbībām Eiropā.

Grozījums Nr. 73

III pielikuma 5. daļas 2. aizzīme

| — | Lielas
  PTA darbības Eiropā, kas var pretendēt uz aizdevumu. Kopienas finansētā pētniecības infrastruktūru pilnveidošana ir automātiski pieejama šās īpašās programmas ietvaros. Tāpat iespējams izskatīt arī citas pētniecības infrastruktūras. Saskaņā ar noteikumu, kas pieņemts atbilstīgi Līguma 167. pantam, piešķīruma nolīgumā noteiks arī procedūras kārtību un garantēs Kopienai iespēju noteiktos apstākļos uzlikt veto piešķīruma izmantošanai, lai nodrošinātu EIB ierosinātu aizdevumu. |
| --- | --- |

—

Lielas
  PTA darbības Eiropā, kas var pretendēt uz aizdevumu. Kopienas finansētā pētniecības infrastruktūru pilnveidošana ir automātiski pieejama šās īpašās programmas ietvaros. Tāpat iespējams izskatīt arī citas pētniecības infrastruktūras. Saskaņā ar noteikumu, kas pieņemts atbilstīgi Līguma 167. pantam, piešķīruma nolīgumā noteiks arī procedūras kārtību un garantēs Kopienai iespēju noteiktos apstākļos uzlikt veto piešķīruma izmantošanai, lai nodrošinātu EIB ierosinātu aizdevumu.

| — | PTA darbības Eiropā, kas var pretendēt uz aizdevumu. Kopienas finansētā pētniecības infrastruktūru pilnveidošana ir automātiski pieejama šās īpašās programmas ietvaros. Tāpat iespējams izskatīt arī citas pētniecības infrastruktūras.
  Neatkarīgi no to lieluma, pieteikumu iesniedzēji (tostarp MVU) var izmantot šo instrumentu, lai saņemtu finansējumu savām darbībām.
  Saskaņā ar noteikumu, kas pieņemts atbilstīgi Līguma 167. pantam, piešķīruma nolīgumā noteiks arī procedūras kārtību un garantēs Kopienai iespēju noteiktos apstākļos uzlikt veto piešķīruma izmantošanai, lai nodrošinātu EIB ierosinātu aizdevumu. |
| --- | --- |

—

PTA darbības Eiropā, kas var pretendēt uz aizdevumu. Kopienas finansētā pētniecības infrastruktūru pilnveidošana ir automātiski pieejama šās īpašās programmas ietvaros. Tāpat iespējams izskatīt arī citas pētniecības infrastruktūras.
  Neatkarīgi no to lieluma, pieteikumu iesniedzēji (tostarp MVU) var izmantot šo instrumentu, lai saņemtu finansējumu savām darbībām.
  Saskaņā ar noteikumu, kas pieņemts atbilstīgi Līguma 167. pantam, piešķīruma nolīgumā noteiks arī procedūras kārtību un garantēs Kopienai iespēju noteiktos apstākļos uzlikt veto piešķīruma izmantošanai, lai nodrošinātu EIB ierosinātu aizdevumu.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

(2)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

P6_TA(2006)0521

Īpašā programma “Sadarbība” (Septītā pamatprogramma pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumi, no 2007. līdz 2013. gadam) *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu “Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) (COM(2005)0440 — C6-0381/2005 — 2005/0185(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0440) (1) un grozīto priekšlikumu (COM(2005)0440/2) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0440) (1) un grozīto priekšlikumu (COM(2005)0440/2) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 166. pantu, kuram atbilstīgi Padome apspriežas ar Parlamentu (C6-0381/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 166. pantu, kuram atbilstīgi Padome apspriežas ar Parlamentu (C6-0381/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A6-0379/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A6-0379/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | uzskata, ka norādošajam finansējuma apjomam, kas norādīts normatīvajā priekšlikumā, jābūt savienojamam ar finanšu shēmas 2007.—2013. gadam 1a pozīcijas grieztiem un norāda, ka par ikgadējo apjomu izlems ikgadējās budžeta procedūras laikā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2) 38. punkta noteikumiem; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka norādošajam finansējuma apjomam, kas norādīts normatīvajā priekšlikumā, jābūt savienojamam ar finanšu shēmas 2007.—2013. gadam 1a pozīcijas grieztiem un norāda, ka par ikgadējo apjomu izlems ikgadējās budžeta procedūras laikā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2) 38. punkta noteikumiem;

| 3. | aicina Komisiju atbilstīgi EK līguma 250. panta 2. punktam attiecīgi grozīt savu priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju atbilstīgi EK līguma 250. panta 2. punktam attiecīgi grozīt savu priekšlikumu;

| 4. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā paredzējusi mainīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

4.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā paredzējusi mainīt Parlamenta apstiprināto tekstu;

| 5. | aicina Padomi vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā paredzējusi Komisijas priekšlikumā izdarīt būtiskus grozījumus; |
| --- | --- |

5.

aicina Padomi vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā paredzējusi Komisijas priekšlikumā izdarīt būtiskus grozījumus;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| 4. apsvērums |
| (4) Šai
  pamatprogrammai
  jāpapildina dalībvalstīs veiktie pasākumi, kā arī citas Kopienas darbības, kas ir nepieciešamas vispārējiem stratēģiskiem centieniem Lisabonā izvirzīto mērķu sasniegšanai, jo īpaši ar
  papildu
  darbībām tādās jomās kā struktūrfondi, lauksaimniecība, izglītība, mācības, konkurētspēja un jauninājumi, rūpniecība, veselība, patērētāju tiesību aizsardzība, nodarbinātība, enerģētika, transports
  un
  vide. | (4) Šai
  īpašajai programmai
  jāpapildina dalībvalstīs veiktie pasākumi, kā arī citas Kopienas darbības, kas ir nepieciešamas vispārējiem stratēģiskiem centieniem Lisabonā izvirzīto mērķu sasniegšanai.
  Tāpēc šīs programmu darbības jāpadara pēc iespējas efektīvākas, pastiprinot papildināmību un sinerģiju ar citām Kopienas programmām un darbībām,
  jo īpaši ar darbībām tādās jomās kā struktūrfondi, lauksaimniecība, izglītība, mācības,
  kultūra
  , konkurētspēja un jauninājumi, rūpniecība, veselība, patērētāju tiesību aizsardzība, nodarbinātība, enerģētika, transports
  ,
  vide
  un informācijas sabiedrība. |
| Grozījums Nr. 2 |
| 4.a apsvērums (jauns) |
| | (4a) Šajā īpašajā programmā “Sadarbība” sevišķa uzmanība jāpievērš daudzdisciplīnu un starpdisciplīnu pieejai, kā to paredz Eiropas Savienības Pētniecības padomdevējas grupas ieteikumi (2004. gada aprīļa EURAB 04 009) un Eiropas Parlamenta 2005. gada 10. marta rezolūcija par zinātni un tehnoloģiju — nostādnes pētniecības atbalsta politikai Eiropas Savienībā (3)

  . |
| Grozījums Nr. 3 |
| 4.b apsvērums (jauns) |
| | (4b) Šajā īpašajā programmā sevišķa uzmanība jāpievērš zināšanu, rezultātu un tehnoloģiju nodošanai no valsts pētniecības nozares uzņēmumiem, jo īpaši MVU, un mehānismiem, kas nodrošinātu, ka pētniecības grupām efektīvi un koordinēti saņem informāciju par uzņēmumu vajadzībām. |
| Grozījums Nr. 4 |
| 5. apsvērums |
| (5)
  Jauninājumiem
  un ar maziem un vidējiem uzņēmumiem saistītām darbībām, ko atbalsta saskaņā ar šo
  pamatprogrammu
  ,
  jāpapildina darbības, ko veic Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas ietvaros. | (5)
  Šajā īpašajā programmā “Sadarbība” īpaša vērība jāpievērš atbilstošai MVU iesaistīšanai visās programmas darbībās un projektos. Jābūt pēc iespējas lielākai sinerģijai un papildināmībai starp jauninājumiem
  un ar maziem un vidējiem uzņēmumiem saistītām darbībām, ko atbalsta saskaņā ar šo
  īpašo programmu
  ,
  un darbībām, ko veic Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas ietvaros
  , un citām Kopienas programmām un darbībām. |
| Grozījums Nr. 5 |
| 5.a apsvērums (jauns) |
| | (5a) Šajā īpašajā programmā “Sadarbība” pienācīgi jāņem vērā reģionu ievērojamā nozīme Eiropas Pētniecības telpas īstenošanā, kā to Komisija atzinusi savā paziņojumā par Eiropas Pētniecības telpas reģionālo aspektu (COM(2001)0549). |
| Grozījums Nr. 6 |
| 7. apsvērums |
| (7) Šai īpašajai programmai jāpalīdz sniegt piešķīrumu Eiropas Investīciju bankai “Riska dalīšanas finanšu mehānisma” izveidei, lai uzlabotu EIB aizdevumu pieejamību. | (7) Šai īpašajai programmai jāpalīdz sniegt piešķīrumu Eiropas Investīciju bankai “Riska dalīšanas finanšu mehānisma” izveidei, lai uzlabotu EIB aizdevumu pieejamību.
  Īpašajai programmai jāsniedz arī vienāds daudzums finansiāla atbalsta, lai aptvertu riskus, ko rada MVU iesaistīšanās projektos, aiztaupot tiem vajadzību sniegt bankas galvojumus. |
| Grozījums Nr. 7 |
| 8. apsvērums |
| (8) Kā paredzēts Līguma 170. pantā, Kopiena ir noslēgusi vairākus starptautiskus nolīgumus pētniecības jomā, tādēļ jācenšas stiprināt starptautisko sadarbību zinātniskajā izpētē, lai turpinātu Kopienas integrāciju pasaules zinātnieku aprindās. Tādēļ jāsagādā iespēja šajā īpašajā programmā piedalīties valstīm, kas šajā nolūkā ir noslēgušas nolīgumus,
  savukārt
  projektu līmenī jāparedz iespēja tajā uz savstarpēja izdevīguma pamata piedalīties arī personām no trešām valstīm un starptautiskām zinātniskās sadarbības organizācijām. | (8) Kā paredzēts Līguma 170. pantā, Kopiena ir noslēgusi vairākus starptautiskus nolīgumus pētniecības jomā, tādēļ jācenšas stiprināt starptautisko sadarbību zinātniskajā izpētē, lai turpinātu Kopienas integrāciju pasaules zinātnieku aprindās. Tādēļ jāsagādā iespēja šajā īpašajā programmā piedalīties valstīm, kas šajā nolūkā ir noslēgušas nolīgumus,
  turklāt arī jāpastiprina sadarbība ar valstīm, kuras nav noslēgušas šādus nolīgumus, un
  projektu līmenī jāparedz iespēja tajā uz
  kopēja labuma un
  savstarpēja izdevīguma pamata piedalīties arī personām no trešām valstīm un starptautiskām zinātniskās sadarbības organizācijām. |
| Grozījums Nr. 8 |
| 9. apsvērums |
| (9) Šīs programmas īstenošanas laikā veiktajos pētījumos jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp tie, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. | (9) Šīs programmas īstenošanas laikā veiktajos pētījumos jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp tie, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā
  , un jāapliecina pētniecības pilsoniskās un cilvēciskās vērtības, respektējot ētisko un kulturālo daudzveidību
  . |
| Grozījums Nr. 9 |
| 9.a apsvērums (jauns) |
| | (9a) Šajā īpašajā programmā pienācīgi jāņem vērā tā svarīgā nozīme, kas universitātēm ir izcilu zinātnisko un tehnoloģisko pētījumu veikšanā, Eiropas pētniecības telpas izveidē, kā tas atzīts Komisijas paziņojumā par universitāšu nozīmi zināšanu Eiropā (COM(2003)0058), kā arī zināšanu sabiedrības attīstības sekmēšanā. |
| Grozījums Nr. 10 |
| 10. apsvērums |
| (10)
  Šai
  pamatprogrammai jāpalīdz sekmēt ilgtspējīgu attīstību. | (10)
  Šajā īpašajai programmai “Sadarbība” un Septītajai
  pamatprogrammai
  kopumā
  jāpalīdz sekmēt ilgtspējīgu attīstību. |
| Grozījums Nr. 11 |
| 10.a apsvērums (jauns) |
| | (10a) Šajā īpašai programmai “Sadarbība” jāsekmē zinātnes un tehnoloģiju izplatīšana, lai zinātni un tehnoloģiju padarītu sabiedrībai tuvāku. |
| Grozījums Nr. 12 |
| 11. apsvērums |
| (11)
  Pareiza
  pamatprogrammas finanšu
  vadība
  un
  tās
  īstenošana jānodrošina visefektīvākajā
  un lietotājam draudzīgākajā
  , kā arī visiem dalībniekiem viegli pieejamā veidā atbilstīgi Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulai (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Finanšu regulai, un tās turpmākiem grozījumiem. | (11)
  Komisijai jāapņemas nodrošināt pareizu Septītās pamatprogrammas
  un šīs īpašās programmas “Sadarbība”
  finanšu
  vadību
  un
  to abu
  īstenošana jānodrošina
  visvienkāršākajā un
  visefektīvākajā
  veidā
  , kā arī
  pārredzami, skaidri un
  visiem dalībniekiem viegli pieejamā veidā atbilstīgi Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulai (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Finanšu regulai, un tās turpmākiem grozījumiem. |
| Grozījums Nr. 13 |
| 2. pants |
| Īpašā programma atbalsta “Sadarbības” pasākumus, veicinot plašu pētījumu klāstu, ko veic, valstīm sadarbojoties šādās tematiskās jomās: | Īpašā programma atbalsta “Sadarbības” pasākumus, veicinot plašu pētījumu klāstu, ko veic, valstīm sadarbojoties šādās tematiskās jomās: |
| (a) veselība; | (a) veselība; |
| (b) pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija; | (b) | pārtika,
  zivsaimniecība un
  lauksaimniecība un biotehnoloģija; |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 1

4. apsvērums

(4) Šai
  pamatprogrammai
  jāpapildina dalībvalstīs veiktie pasākumi, kā arī citas Kopienas darbības, kas ir nepieciešamas vispārējiem stratēģiskiem centieniem Lisabonā izvirzīto mērķu sasniegšanai, jo īpaši ar
  papildu
  darbībām tādās jomās kā struktūrfondi, lauksaimniecība, izglītība, mācības, konkurētspēja un jauninājumi, rūpniecība, veselība, patērētāju tiesību aizsardzība, nodarbinātība, enerģētika, transports
  un
  vide.

(4) Šai
  īpašajai programmai
  jāpapildina dalībvalstīs veiktie pasākumi, kā arī citas Kopienas darbības, kas ir nepieciešamas vispārējiem stratēģiskiem centieniem Lisabonā izvirzīto mērķu sasniegšanai.
  Tāpēc šīs programmu darbības jāpadara pēc iespējas efektīvākas, pastiprinot papildināmību un sinerģiju ar citām Kopienas programmām un darbībām,
  jo īpaši ar darbībām tādās jomās kā struktūrfondi, lauksaimniecība, izglītība, mācības,
  kultūra
  , konkurētspēja un jauninājumi, rūpniecība, veselība, patērētāju tiesību aizsardzība, nodarbinātība, enerģētika, transports
  ,
  vide
  un informācijas sabiedrība.

Grozījums Nr. 2

4.a apsvērums (jauns)

(4a) Šajā īpašajā programmā “Sadarbība” sevišķa uzmanība jāpievērš daudzdisciplīnu un starpdisciplīnu pieejai, kā to paredz Eiropas Savienības Pētniecības padomdevējas grupas ieteikumi (2004. gada aprīļa EURAB 04 009) un Eiropas Parlamenta 2005. gada 10. marta rezolūcija par zinātni un tehnoloģiju — nostādnes pētniecības atbalsta politikai Eiropas Savienībā (3)

  .

Grozījums Nr. 3

4.b apsvērums (jauns)

(4b) Šajā īpašajā programmā sevišķa uzmanība jāpievērš zināšanu, rezultātu un tehnoloģiju nodošanai no valsts pētniecības nozares uzņēmumiem, jo īpaši MVU, un mehānismiem, kas nodrošinātu, ka pētniecības grupām efektīvi un koordinēti saņem informāciju par uzņēmumu vajadzībām.

Grozījums Nr. 4

5. apsvērums

(5)
  Jauninājumiem
  un ar maziem un vidējiem uzņēmumiem saistītām darbībām, ko atbalsta saskaņā ar šo
  pamatprogrammu
  ,
  jāpapildina darbības, ko veic Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas ietvaros.

(5)
  Šajā īpašajā programmā “Sadarbība” īpaša vērība jāpievērš atbilstošai MVU iesaistīšanai visās programmas darbībās un projektos. Jābūt pēc iespējas lielākai sinerģijai un papildināmībai starp jauninājumiem
  un ar maziem un vidējiem uzņēmumiem saistītām darbībām, ko atbalsta saskaņā ar šo
  īpašo programmu
  ,
  un darbībām, ko veic Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas ietvaros
  , un citām Kopienas programmām un darbībām.

Grozījums Nr. 5

5.a apsvērums (jauns)

(5a) Šajā īpašajā programmā “Sadarbība” pienācīgi jāņem vērā reģionu ievērojamā nozīme Eiropas Pētniecības telpas īstenošanā, kā to Komisija atzinusi savā paziņojumā par Eiropas Pētniecības telpas reģionālo aspektu (COM(2001)0549).

Grozījums Nr. 6

7. apsvērums

(7) Šai īpašajai programmai jāpalīdz sniegt piešķīrumu Eiropas Investīciju bankai “Riska dalīšanas finanšu mehānisma” izveidei, lai uzlabotu EIB aizdevumu pieejamību.

(7) Šai īpašajai programmai jāpalīdz sniegt piešķīrumu Eiropas Investīciju bankai “Riska dalīšanas finanšu mehānisma” izveidei, lai uzlabotu EIB aizdevumu pieejamību.
  Īpašajai programmai jāsniedz arī vienāds daudzums finansiāla atbalsta, lai aptvertu riskus, ko rada MVU iesaistīšanās projektos, aiztaupot tiem vajadzību sniegt bankas galvojumus.

Grozījums Nr. 7

8. apsvērums

(8) Kā paredzēts Līguma 170. pantā, Kopiena ir noslēgusi vairākus starptautiskus nolīgumus pētniecības jomā, tādēļ jācenšas stiprināt starptautisko sadarbību zinātniskajā izpētē, lai turpinātu Kopienas integrāciju pasaules zinātnieku aprindās. Tādēļ jāsagādā iespēja šajā īpašajā programmā piedalīties valstīm, kas šajā nolūkā ir noslēgušas nolīgumus,
  savukārt
  projektu līmenī jāparedz iespēja tajā uz savstarpēja izdevīguma pamata piedalīties arī personām no trešām valstīm un starptautiskām zinātniskās sadarbības organizācijām.

(8) Kā paredzēts Līguma 170. pantā, Kopiena ir noslēgusi vairākus starptautiskus nolīgumus pētniecības jomā, tādēļ jācenšas stiprināt starptautisko sadarbību zinātniskajā izpētē, lai turpinātu Kopienas integrāciju pasaules zinātnieku aprindās. Tādēļ jāsagādā iespēja šajā īpašajā programmā piedalīties valstīm, kas šajā nolūkā ir noslēgušas nolīgumus,
  turklāt arī jāpastiprina sadarbība ar valstīm, kuras nav noslēgušas šādus nolīgumus, un
  projektu līmenī jāparedz iespēja tajā uz
  kopēja labuma un
  savstarpēja izdevīguma pamata piedalīties arī personām no trešām valstīm un starptautiskām zinātniskās sadarbības organizācijām.

Grozījums Nr. 8

9. apsvērums

(9) Šīs programmas īstenošanas laikā veiktajos pētījumos jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp tie, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.

(9) Šīs programmas īstenošanas laikā veiktajos pētījumos jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp tie, kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā
  , un jāapliecina pētniecības pilsoniskās un cilvēciskās vērtības, respektējot ētisko un kulturālo daudzveidību
  .

Grozījums Nr. 9

9.a apsvērums (jauns)

(9a) Šajā īpašajā programmā pienācīgi jāņem vērā tā svarīgā nozīme, kas universitātēm ir izcilu zinātnisko un tehnoloģisko pētījumu veikšanā, Eiropas pētniecības telpas izveidē, kā tas atzīts Komisijas paziņojumā par universitāšu nozīmi zināšanu Eiropā (COM(2003)0058), kā arī zināšanu sabiedrības attīstības sekmēšanā.

Grozījums Nr. 10

10. apsvērums

(10)
  Šai
  pamatprogrammai jāpalīdz sekmēt ilgtspējīgu attīstību.

(10)
  Šajā īpašajai programmai “Sadarbība” un Septītajai
  pamatprogrammai
  kopumā
  jāpalīdz sekmēt ilgtspējīgu attīstību.

Grozījums Nr. 11

10.a apsvērums (jauns)

(10a) Šajā īpašai programmai “Sadarbība” jāsekmē zinātnes un tehnoloģiju izplatīšana, lai zinātni un tehnoloģiju padarītu sabiedrībai tuvāku.

Grozījums Nr. 12

11. apsvērums

(11)
  Pareiza
  pamatprogrammas finanšu
  vadība
  un
  tās
  īstenošana jānodrošina visefektīvākajā
  un lietotājam draudzīgākajā
  , kā arī visiem dalībniekiem viegli pieejamā veidā atbilstīgi Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulai (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Finanšu regulai, un tās turpmākiem grozījumiem.

(11)
  Komisijai jāapņemas nodrošināt pareizu Septītās pamatprogrammas
  un šīs īpašās programmas “Sadarbība”
  finanšu
  vadību
  un
  to abu
  īstenošana jānodrošina
  visvienkāršākajā un
  visefektīvākajā
  veidā
  , kā arī
  pārredzami, skaidri un
  visiem dalībniekiem viegli pieejamā veidā atbilstīgi Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulai (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Finanšu regulai, un tās turpmākiem grozījumiem.

Grozījums Nr. 13

2. pants

Īpašā programma atbalsta “Sadarbības” pasākumus, veicinot plašu pētījumu klāstu, ko veic, valstīm sadarbojoties šādās tematiskās jomās:

Īpašā programma atbalsta “Sadarbības” pasākumus, veicinot plašu pētījumu klāstu, ko veic, valstīm sadarbojoties šādās tematiskās jomās:

(a) veselība;

(a) veselība;

(b) pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija;

(b)

pārtika,
  zivsaimniecība un
  lauksaimniecība un biotehnoloģija;

(c) informācijas un komunikācijas tehnoloģijas;

(c) informācijas un komunikācijas tehnoloģijas;

| (d) | nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

(d)

nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas;

| (d) | nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

(d)

nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas;

(e) enerģētika;

(e) enerģētika;

(f) vide (tostarp klimata pārmaiņas);

(f) vide (tostarp klimata pārmaiņas);

(g) transports (tostarp aeronautika);

(g) transports (tostarp aeronautika);

(h) sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes;

(h) sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes;

(i)
  drošība un kosmoss.

(i)
  drošība;

(ia) kosmoss.

Grozījums Nr. 14

3.a panta 1. punkts (jauns)

3.a pants

1. Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pārliecinātos, ka finansētās darbības ir veiktas efektīvi un atbilstoši Regulas (EK/Euratom) Nr. 1605/2002 noteikumiem.

Grozījums Nr. 15

3.a panta 2. punkts (jauns)

2. īpašās programmas kopējiem administratīvajiem izdevumiem, tostarp izpildaģentūras, kuru ir ierosināts izveidot, iekšējiem un pārvaldības izdevumiem, jāatbilst īpašajā programmā paredzētajām darbībām, un par tiem lemj budžeta lēmējinstitūcija, kā arī likumdevēja iestāde.

Grozījums Nr. 16

3.a panta 3. punkts (jauns)

3. Budžeta apropriācijas izlieto atbilstoši pareizas finanšu pārvaldības principam, proti, ievērojot gan ekonomijas, gan lietderības un efektivitātes, gan arī proporcionalitātes principu.

Grozījums Nr. 17

4. panta 1. punkts

1. Visus pētījumus, ko veic saskaņā ar īpašo programmu, veic atbilstoši ētikas pamatprincipiem.

1. Visus pētījumus, ko veic saskaņā ar īpašo programmu, veic atbilstoši ētikas pamatprincipiem
  un ņemot vērā vajadzīgos zinātniskos drošības pasākumus saskaņā ar zināšanu telpu, kā arī attiecīgo pētījumu veidu
  .

Grozījums Nr. 18

5.a pants (jauns)

5.a pants

Komisija laikus informē budžeta lēmējinstitūciju ikreiz, kad tā ir paredzējusi atkāpties no izdevumu sadalījuma, kas noteikts gada budžeta piezīmēs un pielikumā.

Grozījums Nr. 19

6. panta 3. punkts

3. Darba programmā norāda kritērijus, kurus ņem vērā, atbilstoši finansēšanas shēmām izvērtējot netiešo pasākumu priekšlikumus, kā arī izraugoties projektus. Izmanto kritērijus, kas saistīti ar izcilību, ietekmi un īstenošanu, darba programmā tos var precizēt vai papildināt ar citām prasībām, svarīguma kritērijiem un robežlielumiem.

3.
  Atzīstot, ka pētniekiem un grupām ir atbilstīgi vienlaicīgi piedalīties nacionālās un Eiropas programmās, darba programmā norāda kritērijus, kurus ņem vērā, atbilstoši finansēšanas shēmām izvērtējot netiešo pasākumu priekšlikumus, kā arī izraugoties projektus. Izmanto kritērijus, kas saistīti ar izcilību, ietekmi un īstenošanu, darba programmā tos var precizēt vai papildināt ar citām prasībām, svarīguma kritērijiem un robežlielumiem.

Grozījums Nr. 20

7. panta 2. punkts

2. Procedūru, kas noteikta 8. panta
  2. punktā
  , piemēro, lai pieņemtu:

2.
  Regulatīvo
  procedūru, kas
  ietver rūpīgu pārbaudi un
  noteikta 8. panta
  3. punktā
  , piemēro, lai pieņemtu:

Grozījums Nr. 21

8. pants

1. Komisijai palīdz komiteja.

1. Komisijai palīdz komiteja.

2.
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro vadības procedūru, kas noteikta Lēmuma 1999/468/EK 4. pantā saskaņā ar minētā lēmuma 7. panta 3. punktu.

2.
  Komisija regulāri informē komiteju par īpašās programmas vispārējo norisi, tā sniedz informāciju par visām pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbībām, ko finansē saskaņā ar šo programmu.

3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/ EK
  5. un 7. pantu.

3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/ EK
  5.a panta 1.—4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā 8. panta attiecīgos noteikumus.

4. Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā un 5. panta 6. punktā paredzētais laikposms ir divi mēneši.

5. Komisija regulāri informē komiteju par īpašās programmas vispārējo norisi, tā sniedz informāciju par visām pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbībām, ko finansē saskaņā ar šo programmu.

Grozījums Nr. 22

I pielikuma ievaddaļas 2. rindkopa

Galvenais mērķis ir dot ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā, veicinot pētniecību augstākajā izcilības līmenī.

Pētniecības primārajam nolūkam ir jābūt zināšanu papildināšanai.
  Galvenais mērķis ir dot ieguldījumu
  zināšanu papildināšanā un
  ilgtspējīgā attīstībā, veicinot pētniecību augstākajā izcilības līmenī.
  Pētniecība ir būtisks instruments sociālās iekļaušanas, aktīvas pilsoniskās nostājas un līdzdalības, ekonomiskās izaugsmes, konkurētspējas, veselības un dzīves kvalitātes veicināšanai.

Grozījums Nr. 23

I pielikuma ievaddaļas 2.a rindkopa (jauna)

Valsts un privātās partnerības gadījumā Komisija uzņemas pienākumu izplatīt fundamentālo un lietišķo pētījumu rezultātus, ja tie kalpo sabiedrības interesēm un var dot vispārēju labumu.

Grozījums Nr. 24

I pielikuma ievaddaļas 3. daļas 9. un 9.a apakšpunkts (jauns)

(9) drošība
  un kosmoss.

(9) drošība
  ,

(9.a) kosmoss.

Grozījums Nr. 25

I pielikuma ievaddaļas 5. daļa

Pienācīgi tiks ņemts vērā ilgtspējīgas attīstības princips un dzimumu līdztiesība.
  Bez tam gadījumos, kad tas ir būtiski, saistībā ar darbībām šajā īpašajā programmā tiks ņemti vērā apsvērumi par veicamā pētījuma un tā potenciālā pielietojuma ētiskajiem, sociālajiem, tiesiskajiem un plašākiem kultūras aspektiem, kā arī zinātnes un tehnoloģiju attīstības un tās prognožu sociāli ekonomiskā ietekme.

Zinātniskās un tehnoloģiskās izcilības
  principam
  jābūt Septītās pamatprogrammas pamatā
  . Bez tam gadījumos, kad tas ir būtiski, saistībā ar darbībām šajā īpašajā programmā tiks ņemti vērā apsvērumi par veicamā pētījuma un tā potenciālā pielietojuma ētiskajiem, sociālajiem, tiesiskajiem un plašākiem kultūras aspektiem, kā arī zinātnes un tehnoloģiju attīstības un tās prognožu sociāli ekonomiskā ietekme.

Grozījums Nr. 26

I pielikuma 5.a daļa (jauna)

Īpašu uzmanību pievērsīs kohēzijas palielināšanai starp ES dalībvalstīm un reģioniem zinātnes un tehnoloģijas jomā jo īpaši attiecībā uz pasākumiem tehnoloģiskās plaisas samazināšanai starp dažādajiem apgabaliem, atlases veidā palielinot uzņēmumu tehnoloģiskās jaudas visos līmeņos. Šim nolūkam pamatprogrammas darbības koordinēs ar citiem Kopienas politiku, jo īpaši reģionālās politikas un konkurētspējas un jauninājumu politikas, darbības virzieniem.

Grozījums Nr. 27

I pielikums, apakšvirsraksts “Daudzdisciplīnu un starptematiskā pētniecība, ieskaitot kopējos uzaicinājumus”, 1. daļa

Īpaša uzmanība tiks pievērsta prioritārām zinātnes jomām, kas apvieno vairākus tēmas, piemēram, jūras zinātnēm un tehnoloģijām. Daudzdisciplinaritāti veicinās ar kopēju starptematisku pieeju pētniecības un tehnoloģiju jomām, kas saistītas ar vairāk nekā vienu tēmu. Šādu starptematisku pieeju, cita starpā, īstenos,

Īpaša uzmanība tiks pievērsta prioritārām zinātnes
  un tehnoloģiju
  jomām, kas apvieno vairākas tēmas, piemēram, jūras zinātnēm un
  ar tūrismu saistītām
  tehnoloģijām
  , videi draudzīgākām inženierzinātnēm un ķīmijai, kā arī vides veselībai
  . Daudzdisciplinaritāti
  , tostarp uz pamatuzdevumiem orientētus pētījumus,
  veicinās ar kopēju starptematisku pieeju pētniecības un tehnoloģiju jomām, kas saistītas ar vairāk nekā vienu tēmu. Šādu starptematisku pieeju, cita starpā, īstenos,

| — | izmantojot kopīgus uzaicinājumus vairākām tēmām, ja pētījuma temats noteikti ir būtisks darbībām saistībā ar katru no attiecīgajām tēmām, |
| --- | --- |

—

izmantojot kopīgus uzaicinājumus vairākām tēmām, ja pētījuma temats noteikti ir būtisks darbībām saistībā ar katru no attiecīgajām tēmām,

| — | izmantojot kopīgus uzaicinājumus vairākām tēmām, ja pētījuma temats noteikti ir būtisks darbībām saistībā ar katru no attiecīgajām tēmām, |
| --- | --- |

—

izmantojot kopīgus uzaicinājumus vairākām tēmām, ja pētījuma temats noteikti ir būtisks darbībām saistībā ar katru no attiecīgajām tēmām,

| — | starpdisciplīnu pētniecībā īpaši uzsverot darbības, kas saistītas ar “jaunām vajadzībām”, |
| --- | --- |

—

starpdisciplīnu pētniecībā īpaši uzsverot darbības, kas saistītas ar “jaunām vajadzībām”,

| — | starpdisciplīnu pētniecībā īpaši uzsverot darbības, kas saistītas ar “jaunām vajadzībām”, |
| --- | --- |

—

starpdisciplīnu pētniecībā īpaši uzsverot darbības, kas saistītas ar “jaunām vajadzībām”,

| — | izmantojot daudzu un dažādu disciplīnu
  pārstāvju
  konsultācijas un viņu pieredzi darba programmu izstrādāšanā, |
| --- | --- |

—

izmantojot daudzu un dažādu disciplīnu
  pārstāvju
  konsultācijas un viņu pieredzi darba programmu izstrādāšanā,

| — | izmantojot daudzu un dažādu disciplīnu
  atzītu pētnieku
  konsultācijas un viņu pieredzi darba programmu izstrādāšanā, |
| --- | --- |

—

izmantojot daudzu un dažādu disciplīnu
  atzītu pētnieku
  konsultācijas un viņu pieredzi darba programmu izstrādāšanā,

| — | attiecībā uz politiski svarīgiem pētījumiem — nodrošinot saskanību ar ES politikas jomām. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz politiski svarīgiem pētījumiem — nodrošinot saskanību ar ES politikas jomām.

| — | attiecībā uz politiski svarīgiem pētījumiem — nodrošinot saskanību ar ES politikas jomām. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz politiski svarīgiem pētījumiem — nodrošinot saskanību ar ES politikas jomām.

Grozījums Nr. 28

I pielikums, virsraksts “Daudzdisciplīnu un starptematiskā pētniecība, ieskaitot kopējos uzaicinājumus”, 2. daļa

Eiropas Komisija nodrošinās šīs īpašās programmas tēmu saskaņošanu ar darbībām, ko veic citās Septītās pamatprogrammas īpašajās programmās, piemēram, tām, kas saistītas ar pētniecības infrastruktūru īpašajā programmā “Iespējas”.

Eiropas Komisija nodrošinās šīs īpašās programmas tēmu saskaņošanu ar darbībām, ko veic citās Septītās pamatprogrammas īpašajās programmās, piemēram, tām, kas saistītas ar pētniecības infrastruktūru īpašajā programmā “Iespējas”.
  Darba programmā būs noteiktas darbības, ko īpaši koordinēs ar darbībām, kuras atbalsta saskaņā ar citām īpašām programmām, un būs izveidoti mehānismi, kas vajadzīgi, lai šāda koordinācija būtu efektīva.

Grozījums Nr. 29

I pielikums, virsraksts “Pielāgošanās mainīgajām vajadzībām un iespējām”, 1. daļa

To, ka tēmas nezaudē rūpniecisko nozīmīgumu, nodrošinās, cita starpā izmantojot dažādu “Eiropas tehnoloģiju platformu” darbu. Tādējādi šī īpašā programma palīdzēs īstenot tās Eiropastehnoloģiju platformu izstrādātās un attīstītās Stratēģiskās pētījumu programmas, kuras veido patiesu Eiropas pievienoto vērtību. Plašās pētījumu vajadzības, kas apzinātas esošajās Stratēģiskajās pētījumu programmās, jau ir pietiekami atspoguļotas turpmāk norādītajās deviņās tēmās. To tehniskās informācijas pilnīgāka iekļaušana atspoguļosies pakāpeniski, izstrādājot detalizētu darba programmu konkrētiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus.

To, ka tēmas nezaudē rūpniecisko nozīmīgumu,
  kā arī rūpniecības nepārtraukto līdzdalību šajās tēmās
  , nodrošinās, cita starpā izmantojot dažādu “Eiropas tehnoloģiju platformu” darbu. Tādējādi šī īpašā programma
  kopā ar rūpniecības sniegto ieguldījumu
  palīdzēs īstenot tās Eiropas tehnoloģiju platformu izstrādātās un attīstītās Stratēģiskās pētījumu programmas, kuras veido patiesu Eiropas pievienoto vērtību. Plašās pētījumu vajadzības, kas apzinātas esošajās Stratēģiskajās pētījumu programmās, jau ir pietiekami atspoguļotas turpmāk norādītajās deviņās tēmās. To tehniskās informācijas pilnīgāka iekļaušana atspoguļosies pakāpeniski, izstrādājot detalizētu darba programmu konkrētiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus.

Grozījums Nr. 30

I pielikums, virsraksts “Pielāgošanās mainīgajām vajadzībām un iespējām”, 2. daļa

Tāpat tiks nodrošināts, lai tēmas nezaudētu savu nozīmīgumu ES politiku un noteikumu formulēšanā, īstenošanā un novērtēšanā. Tas attiecas uz tādām politikas jomām kā veselība, drošība, patērētāju aizsardzība, enerģija, vide, atbalsts attīstībai, zivsaimniecība, jūrlietas, lauksaimniecība, dzīvnieku veselība un labturība, transports, izglītība un mācības, informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi, nodarbinātība, sociālās lietas, kohēzija, tieslietas un iekšlietas, kā arī uz pirmsnormatīvajiem un normatīvajiem pētījumiem, kas ir būtiski, lai uzlabotu standartu kvalitāti un to ievērošanu. Šajā kontekstā būtiska vieta ir platformām, kurās ieinteresētās personas sastopas ar zinātnieku aprindām, lai apspriestu stratēģiskās pētījumu programmas, kas nozīmīgas sociālās, vides vai citās politikas jomās.

Tāpat tiks nodrošināts, lai tēmas nezaudētu savu nozīmīgumu ES politiku un noteikumu formulēšanā, īstenošanā un novērtēšanā. Tas attiecas uz tādām politikas jomām kā veselība, drošība, patērētāju aizsardzība, enerģija, vide, atbalsts attīstībai, zivsaimniecība, jūrlietas, lauksaimniecība, dzīvnieku veselība un labturība, transports, izglītība un mācības, informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi, nodarbinātība, sociālās lietas, kohēzija, tieslietas un iekšlietas, kā arī uz pirmsnormatīvajiem un normatīvajiem pētījumiem, kas ir būtiski, lai
  ar
  standartu kvalitāti un to ievērošanu uzlabotu
  savietojamību un konkurenci
  . Šajā kontekstā būtiska vieta ir platformām, kurās ieinteresētās personas sastopas ar zinātnieku aprindām, lai apspriestu stratēģiskās pētījumu programmas, kas nozīmīgas sociālās, vides vai citās politikas jomās.

Grozījums Nr. 31

I pielikums, virsraksts “Pielāgošanās mainīgajām vajadzībām un iespējām”, 1. aizzīmes ievaddaļa

Jaunas vajadzības: īpašs atbalsts paredzēts pētījumu priekšlikumiem, kuru mērķis ir noteikt vai sīkāk izpētīt jaunas zinātnes un tehnoloģiju iespējas konkrētā jomā un/vai jomā, kurā saskaras vairākas disciplīnas, jo īpaši saistībā ar potenciāli nozīmīgiem atklājumiem. To īstenos šādi:

Jaunas vajadzības: īpašs atbalsts paredzēts pētījumu priekšlikumiem, kuru mērķis ir noteikt vai sīkāk izpētīt jaunas zinātnes un tehnoloģiju iespējas konkrētā jomā un/vai jomā, kurā saskaras vairākas disciplīnas, jo īpaši saistībā ar potenciāli nozīmīgiem atklājumiem
  vai tiešiem lietojumiem
  . To īstenos šādi:

Grozījums Nr. 32

I pielikums, virsraksts “Pielāgošanās mainīgajām vajadzībām un iespējām”, 1. aizzīmes 1. ievilkums

| — | veicot atvērtus, “augšupējus” pētījumus pašu pētnieku izvēlētos tematos, lai attīstītu jaunas zinātnes un tehnoloģiju iespējas (“Adventure” darbības) vai arī lai novērtētu jaunus atklājumus vai jaunatklātas parādības, kas sabiedrībai varētu norādīt riskus vai problēmas (“Insight” darbības); |
| --- | --- |

—

veicot atvērtus, “augšupējus” pētījumus pašu pētnieku izvēlētos tematos, lai attīstītu jaunas zinātnes un tehnoloģiju iespējas (“Adventure” darbības) vai arī lai novērtētu jaunus atklājumus vai jaunatklātas parādības, kas sabiedrībai varētu norādīt riskus vai problēmas (“Insight” darbības);

| — | veicot atvērtus, “augšupējus” pētījumus pašu pētnieku izvēlētos tematos, lai attīstītu jaunas zinātnes un tehnoloģiju iespējas (“Adventure” darbības)
  vai lai pašā sākumā precizētu attīstības virzienus un tendences ar ievērojami perspektīviem lietojumiem (“Foresight” darbības),
  vai arī lai novērtētu jaunus atklājumus vai jaunatklātas parādības, kas sabiedrībai varētu norādīt riskus vai problēmas (“Insight” darbības); |
| --- | --- |

—

veicot atvērtus, “augšupējus” pētījumus pašu pētnieku izvēlētos tematos, lai attīstītu jaunas zinātnes un tehnoloģiju iespējas (“Adventure” darbības)
  vai lai pašā sākumā precizētu attīstības virzienus un tendences ar ievērojami perspektīviem lietojumiem (“Foresight” darbības),
  vai arī lai novērtētu jaunus atklājumus vai jaunatklātas parādības, kas sabiedrībai varētu norādīt riskus vai problēmas (“Insight” darbības);

Grozījums Nr. 33

I pielikums, virsraksts “Pētījumu rezultātu izplatīšana, zināšanu nodošana un plašākas sabiedrības iesaistīšana”, 1. daļa, ievads

Lai sekmētu ES zinātnes sasniegumu plašāku izplatīšanu
  un
  izmantošanu, zināšanu un rezultātu
  izplatīšana
  , tostarp to nodošana politikas veidotājiem, tiks atbalstīta visās tematiskajās jomās, ieskaitot sakaru tīklu un starpnieku tīklu izveidošanas iniciatīvu, semināru un pasākumu, ārēju ekspertu pieaicināšanas un
  elektronisko
  informāciju pakalpojumu finansēšanu. Katrā tematiskajā jomā to īstenos šādi:

Lai sekmētu ES zinātnes sasniegumu plašāku izplatīšanu
  ,
  izmantošanu
  un ietekmi
  , zināšanu
  izplatīšana un nodošana
  un rezultātu
  izmantošana
  , tostarp to nodošana politikas veidotājiem, tiks atbalstīta visās tematiskajās jomās, ieskaitot sakaru tīklu un starpnieku tīklu izveidošanas iniciatīvu, semināru un pasākumu, ārēju ekspertu pieaicināšanas un informāciju
  un konsultēšanas
  pakalpojumu finansēšanu. Katrā tematiskajā jomā to īstenos šādi:

Grozījums Nr. 34

I pielikums, virsraksts “Pētījumu rezultātu izplatīšana, zināšanu nodošana un plašākas sabiedrības iesaistīšana”, 1. daļa, 2. ievilkums

| — | piedāvājot mērķtiecīgu atbalstu projektiem un konsorcijiem, lai nodrošinātu to piekļuvi vajadzīgajām prasmēm, tādējādi optimizējot rezultātu izmantošanu; |
| --- | --- |

—

piedāvājot mērķtiecīgu atbalstu projektiem un konsorcijiem, lai nodrošinātu to piekļuvi vajadzīgajām prasmēm, tādējādi optimizējot rezultātu izmantošanu;

| — | piedāvājot mērķtiecīgu atbalstu projektiem un konsorcijiem, lai nodrošinātu to piekļuvi vajadzīgajām prasmēm
  un resursiem, jo īpaši finanšu resursiem
  , tādējādi optimizējot rezultātu izmantošanu; |
| --- | --- |

—

piedāvājot mērķtiecīgu atbalstu projektiem un konsorcijiem, lai nodrošinātu to piekļuvi vajadzīgajām prasmēm
  un resursiem, jo īpaši finanšu resursiem
  , tādējādi optimizējot rezultātu izmantošanu;

Grozījums Nr. 35

I pielikums, virsraksts “Pētījumu rezultātu izplatīšana, zināšanu nodošana un plašākas sabiedrības iesaistīšana”, 1. daļas 3. ievilkums

| — | veicot īpašus pētījumu rezultātu izplatīšanas pasākumus, kuros jūtama pozitīva un aktīva pieeja vairāku projektu rezultātu izplatīšanai, tostarp arī tādu projektu, kas veikti iepriekšējo pamatprogrammu vai citu pētniecības programmu ietvaros, un kuras vērstas uz īpašiem sektoriem vai ieinteresētu personu grupām
  kā
  potenciālajiem rezultātu lietotājiem; |
| --- | --- |

—

veicot īpašus pētījumu rezultātu izplatīšanas pasākumus, kuros jūtama pozitīva un aktīva pieeja vairāku projektu rezultātu izplatīšanai, tostarp arī tādu projektu, kas veikti iepriekšējo pamatprogrammu vai citu pētniecības programmu ietvaros, un kuras vērstas uz īpašiem sektoriem vai ieinteresētu personu grupām
  kā
  potenciālajiem rezultātu lietotājiem;

| — | veicot īpašus pētījumu rezultātu izplatīšanas pasākumus, kuros jūtama pozitīva un aktīva pieeja vairāku projekturezultātu izplatīšanai, tostarp arī tādu projektu, kas veikti iepriekšējo pamatprogrammu vai citu pētniecības programmu ietvaros, un kuras vērstas uz īpašiem sektoriem vai ieinteresētu personu grupām,
  īpašu uzsvaru liekot uz
  potenciālajiem rezultātu lietotājiem
  un pirmsuniversitātes skolotājiem
  ; |
| --- | --- |

—

veicot īpašus pētījumu rezultātu izplatīšanas pasākumus, kuros jūtama pozitīva un aktīva pieeja vairāku projekturezultātu izplatīšanai, tostarp arī tādu projektu, kas veikti iepriekšējo pamatprogrammu vai citu pētniecības programmu ietvaros, un kuras vērstas uz īpašiem sektoriem vai ieinteresētu personu grupām,
  īpašu uzsvaru liekot uz
  potenciālajiem rezultātu lietotājiem
  un pirmsuniversitātes skolotājiem
  ;

Grozījums Nr. 36

I pielikums, virsraksts “Pētījumu rezultātu izplatīšana, zināšanu nodošana un plašākas sabiedrības iesaistīšana”, 1. daļas 5. ievilkums

| — | ar CORDIS pakalpojumu palīdzību, lai sekmētu zināšanu izplatīšanu un pētījumu rezultātu izmantošanu; |
| --- | --- |

—

ar CORDIS pakalpojumu palīdzību, lai sekmētu zināšanu izplatīšanu un pētījumu rezultātu izmantošanu;

| — | ar CORDIS pakalpojumu palīdzību, lai sekmētu zināšanu izplatīšanu
  lietotājiem draudzīgā veidā
  un pētījumu rezultātu izmantošanu; |
| --- | --- |

—

ar CORDIS pakalpojumu palīdzību, lai sekmētu zināšanu izplatīšanu
  lietotājiem draudzīgā veidā
  un pētījumu rezultātu izmantošanu;

Grozījums Nr. 37

I pielikums, virsraksts “Pētījumu rezultātu izplatīšana, zināšanu nodošana un plašākas sabiedrības iesaistīšana”, 1. daļas 6. ievilkums

| — | rosinot iniciatīvas, lai sekmētu dialogu un debates par zinātniskiem jautājumiem un pētījumu rezultātiem plašākā sabiedrībā ārpus zinātnieku aprindām. |
| --- | --- |

—

rosinot iniciatīvas, lai sekmētu dialogu un debates par zinātniskiem jautājumiem un pētījumu rezultātiem plašākā sabiedrībā ārpus zinātnieku aprindām.

| — | rosinot iniciatīvas, lai sekmētu dialogu un debates par zinātniskiem jautājumiem un pētījumu rezultātiem plašākā sabiedrībā ārpus zinātnieku aprindām,
  tostarp paredzot pētījumu izmantošanu pilsoniskās sabiedrības organizāciju labā. |
| --- | --- |

—

rosinot iniciatīvas, lai sekmētu dialogu un debates par zinātniskiem jautājumiem un pētījumu rezultātiem plašākā sabiedrībā ārpus zinātnieku aprindām,
  tostarp paredzot pētījumu izmantošanu pilsoniskās sabiedrības organizāciju labā.

Grozījums Nr. 38

I pielikums, apakšvirsraksts “Kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas”, 1. daļa

Nedaudzos gadījumos pētniecības un tehnoloģiju attīstības mērķa darbības jomas un iesaistīto resursu apjoma dēļ ir lietderīga ilgtermiņa partnerību veidošana ar valsts un privātā sektora iesaistīšanu kopīgu tehnoloģiju iniciatīvu veidā. Šajās iniciatīvās, galvenokārt Eiropas tehnoloģiju platformu darba rezultātā, kas aptver vienu vai nedaudzus izvēlētus pētniecības aspektus attiecīgajā jomā, tiks apvienoti privāta sektora ieguldījumi un valsts un Eiropas publiskais finansējums, tostarp dotācijas no Pētniecības pamatprogrammas un Eiropas Investīciju bankas aizdevumi. Kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas tiks noteiktas uz atsevišķu priekšlikumu pamata (piemēram, balstoties uz Līguma 171. pantu).

Nedaudzos gadījumos pētniecības un tehnoloģiju attīstības mērķa darbības jomas un iesaistīto resursu apjoma dēļ ir lietderīgailgtermiņa partnerību veidošana ar valsts un privātā sektora iesaistīšanu kopīgu tehnoloģiju iniciatīvu veidā. Šajās iniciatīvās, galvenokārt Eiropas tehnoloģiju platformu darba rezultātā, kas aptver vienu vai nedaudzus izvēlētus pētniecības aspektus attiecīgajā jomā, tiks apvienoti privāta sektora ieguldījumi un valsts un Eiropas publiskais finansējums, tostarp dotācijas no Pētniecības pamatprogrammas un Eiropas Investīciju bankas aizdevumi. Kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas tiks noteiktas
  individuāli
  uz atsevišķu priekšlikumu pamata (piemēram, balstoties uz Līguma 171. pantu).

Grozījums Nr. 39

I pielikums, virsraksts “Ārpuskopienas pētniecības programmu koordinēšana”, 1. daļa

Šajā jomā veiktajiem pasākumiem izmantos divus galvenos līdzekļus: ERA-NET shēmu un Kopienas līdzdalību kopīgi īstenotās valsts pētniecības programmās (Līguma 169. pants). Darbības izmantos arī, lai veicinātu savstarpēju papildināmību un sinerģiju starp pamatprogrammu un pasākumiem, ko veic saskaņā ar starpvaldību struktūrām, tādām kā EUREKA, EIROforum un COST. Finansiālo atbalstu COST administrēšanas un koordinēšanas darbībām sniegs tā, lai COST arī turpmāk varētu veicināt valstu finansētu pētniecības grupu darba koordinēšanu un pētnieku apmaiņu.

Šajā jomā veiktajiem pasākumiem izmantos divus galvenos līdzekļus: ERA-NET shēmu un Kopienas līdzdalību kopīgi īstenotās valsts pētniecības programmās (Līguma 169. pants). Darbības izmantos arī, lai veicinātu savstarpēju papildināmību un sinerģiju starp pamatprogrammu un pasākumiem, ko veic saskaņā ar starpvaldību struktūrām, tādām kā EUREKA, EIROforum un COST.
  Ņemot vērā MVU nozīmi ES konkurētspējas attīstībā, īpašu uzmanību pievērsīs palīdzības sniegšanai progresīvo tehnoloģiju MVU, lai tie varētu piekļūt pētniecībai saskaņā ar Līguma 169. pantu (EUREKA un “Eurostars” programmas).
  Finansiālo atbalstu COST administrēšanas un koordinēšanas darbībām sniegs tā, lai COST arī turpmāk varētu veicināt valstu finansētu pētniecības grupu darba koordinēšanu un pētnieku apmaiņu.

Grozījums Nr. 40

I pielikums, virsraksts “Starptautiskā sadarbība”, ievaddaļa un - 1. ievilkums (jauns)

Starptautiskās sadarbības pasākumi atbalstīs starptautisko zinātnes un tehnoloģiju politiku, kurai ir
  divi
  savstarpēji saistīti mērķi:

Starptautiskās sadarbības pasākumi atbalstīs starptautisko zinātnes un tehnoloģiju politiku, kurai ir
  trīs
  savstarpēji saistīti mērķi:

| — | izveidot pamatu pētījumiem un iespējām jaunattīstības valstīs un apvienot un stiprināt atbildīgās iestādes: universitātes un valsts un privātos pētnieku apmācības centrus; |
| --- | --- |

—

Grozījums Nr. 41

I pielikums, sadaļa “Starptautiskā sadarbība”, 1. daļas 1. ievilkums

| — | atbalstīt un veicināt
  Eiropas konkurētspēju
  , veidojot stratēģiskas pētniecības partnerības ar trešām valstīm, ieskaitot augsti industrializētas valstis un valstis ar strauji augošu ekonomiku,
  uzaicinot labākos
  trešo valstu zinātniekus strādāt Eiropā un iesaistot sadarbībā ar to; |
| --- | --- |

—

atbalstīt un veicināt
  Eiropas konkurētspēju
  , veidojot stratēģiskas pētniecības partnerības ar trešām valstīm, ieskaitot augsti industrializētas valstis un valstis ar strauji augošu ekonomiku,
  uzaicinot labākos
  trešo valstu zinātniekus strādāt Eiropā un iesaistot sadarbībā ar to;

| — | atbalstīt un veicināt
  pasaules nozīmes pētniecības projektus
  , veidojot stratēģiskas pētniecības partnerības zinātnē un tehnoloģijā ar trešām valstīm, ieskaitot augsti industrializētas valstis un valstis ar strauji augošu ekonomiku,
  atbalstot
  trešo valstu zinātnieku
  mobilitāti, nodrošinot vislabākos apstākļus, kas dod viņiem iespējas
  strādāt Eiropā un iesaistīties sadarbībā ar to
  un vēlāk atvieglojot viņu atgriešanos savā valstī; |
| --- | --- |

—

atbalstīt un veicināt
  pasaules nozīmes pētniecības projektus
  , veidojot stratēģiskas pētniecības partnerības zinātnē un tehnoloģijā ar trešām valstīm, ieskaitot augsti industrializētas valstis un valstis ar strauji augošu ekonomiku,
  atbalstot
  trešo valstu zinātnieku
  mobilitāti, nodrošinot vislabākos apstākļus, kas dod viņiem iespējas
  strādāt Eiropā un iesaistīties sadarbībā ar to
  un vēlāk atvieglojot viņu atgriešanos savā valstī;

Grozījums Nr. 42

I pielikums, sadaļa “Starptautiskā sadarbība”, 1. daļas 2. ievilkums

| — | risināt specifiskas trešām valstīm aktuālas vai globāla rakstura problēmas,
  pamatojoties uz abpusēju interesi un abpusēju izdevīgumu
  . |
| --- | --- |

—

risināt specifiskas trešām valstīm aktuālas vai globāla rakstura problēmas,
  pamatojoties uz abpusēju interesi un abpusēju izdevīgumu
  .

| — | risināt specifiskas trešām valstīm aktuālas vai globāla rakstura problēmas
  , nostiprinot pasaules mēroga sadarbības un zināšanu un informācijas apmaiņas koncepciju
  . |
| --- | --- |

—

risināt specifiskas trešām valstīm aktuālas vai globāla rakstura problēmas
  , nostiprinot pasaules mēroga sadarbības un zināšanu un informācijas apmaiņas koncepciju
  .

Grozījums Nr. 43

I pielikums, sadaļa “Starptautiskā sadarbība”, 2. daļa

ES starptautiskās zinātniskās sadarbības politika uzsvērs un attīstīs sadarbību, lai radītu un izmantotu zināšanas, kā arī dalītos tajās ar vienlīdzīgu pētniecības partnerību palīdzību, ņemot vērā valsts, reģionālo un sociāli ekonomisko kontekstu un partnervalstu zināšanu bāzi. Stratēģiskajai pieejai jāveicina ES konkurētspēja un globāla ilgtspējīga attīstība, sekmējot partnerību starp ES un trešām valstīm divpusējā, reģionālā un globālā līmenī, pamatojoties uz
  abpusēju
  interesi
  un abpusēju izdevīgumu
  . Šajā nolūkā arī jāveicina ES kā globāla sadarbības partnera nozīme, iesaistoties daudzpusējās starptautiskās pētniecības programmās. Atbalstītie starptautiskās sadarbības pasākumi būs saistīti ar galvenajiem politiku jautājumiem, lai sekmētu ES starptautisko saistību izpildi un vecinātu
  Eiropas vērtību
  izplatīšanu, konkurētspēju, sociāli ekonomiskos sasniegumus, vides aizsardzību un labklājību saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības ideju.

ES starptautiskās zinātniskās sadarbības politika uzsvērs un attīstīs sadarbību, lai radītu un izmantotu zināšanas, kā arī dalītos tajās ar vienlīdzīgu pētniecības partnerību palīdzību, ņemot vērā
  starptautisko
  , valsts, reģionālo un sociāli ekonomisko kontekstu, kā arī partnervalstu zināšanu bāzi
  un Eiropas prioritātes
  . Stratēģiskajai pieejai jāveicina ES konkurētspēja un globāla ilgtspējīga attīstība, sekmējot partnerību starp ES un trešām valstīm divpusējā, reģionālā un globālā līmenī, pamatojoties uz
  valsts un kopējo
  interesi (
  svītrots
  ). Šajā nolūkā arī jāveicina ES kā globāla sadarbības partnera nozīme, iesaistoties daudzpusējās starptautiskās pētniecības programmās. Atbalstītie starptautiskās sadarbības pasākumi būs saistīti ar galvenajiem politiku jautājumiem, lai sekmētu ES starptautisko saistību izpildi un veicinātu rezultātu
  izplatīšanu
  nolūkā paaugstināt
  konkurētspēju, sociāli ekonomiskos sasniegumus, vides aizsardzību un labklājību saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības ideju.

Grozījums Nr. 44

I pielikums, virsraksts “Starptautiskā sadarbība”, 3. daļas 2. aizzīme

Veicot īpašus sadarbības pasākumus katrā tematiskajā jomā, kas īpaši paredzēti trešajām valstīm, savstarpējas intereses gadījumos sadarbojoties konkrētu jautājumu risināšanā. Īpašo vajadzību un prioritāšu noteikšana būs cieši saistīta ar attiecīgajiem divpusējiem sadarbības nolīgumiem un ar pašreiz noritošām daudzpusējām un divpusējām reģionālām sarunām starp ES un minētajām valstīm vai valstu grupām. Prioritātes noteiks, pamatojoties uz konkrētām vajadzībām, kā arī reģiona vai valsts ekonomiskās attīstības iespējām un līmeni. Šajā sakarā starptautiskās sadarbības stratēģisko plānu un tās īstenošanas plānu izstrādās, paredzot īpašas mērķtiecīgi vērstas darbības visās tēmās, piemēram, veselība, lauksaimniecība, sanitārā apstrāde, ūdens, pārtikas drošība, sociālā kohēzija, vide, zivsaimniecība, akvakultūra un dabas resursi, ilgtspējīga ekonomiskā politika, kā arī informācijas un komunikācijas tehnoloģijas jomā. Šīs darbības kalpos kā prioritāri līdzekļi, lai īstenotu sadarbību starp ES un minētajām valstīm. Šādas darbības
  galvenokārt ir pasākumi, kuru mērķis ir veicināt kandidātvalstu, kaimiņvalstu, jaunattīstības un jaunizveidotu valstu pētniecības un sadarbības iespējas. Uz šīm darbībām attieksies atsevišķi mērķtiecīgi uzaicinājumi, un īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai veicinātu darbību pieejamību attiecīgām trešām valstīm, galvenokārt jaunattīstības valstīm.

Veicot īpašus sadarbības pasākumus katrā tematiskajā jomā, kas īpaši paredzēti trešajām valstīm, savstarpējas intereses gadījumos sadarbojoties konkrētu jautājumu risināšanā. Īpašo vajadzību un prioritāšu noteikšana būs cieši saistīta ar attiecīgajiem divpusējiem sadarbības nolīgumiem un ar pašreiz noritošām daudzpusējām un divpusējām reģionālām sarunām starp ES un minētajām valstīm vai valstu grupām. Prioritātes noteiks, pamatojoties uz
  savstarpēju ieinteresētību, savstarpēju izdevīgumu un
  konkrētām vajadzībām, kā arī reģiona vai valsts ekonomiskās attīstības iespējām un līmeni. Šajā sakarā starptautiskās sadarbības stratēģisko plānu un tās īstenošanas plānu izstrādās, paredzot īpašas mērķtiecīgi vērstas darbības visās tēmās, piemēram, veselība, lauksaimniecība, sanitārā apstrāde, ūdens, pārtikas drošība, sociālā kohēzija, vide, zivsaimniecība, akvakultūra un dabas resursi, ilgtspējīga ekonomiskā politika, kā arī informācijas un komunikācijas tehnoloģijas jomā. Šīs darbības kalpos kā prioritāri līdzekļi, lai īstenotu sadarbību starp ES un minētajām valstīm.
  Tāpat kā savstarpējās ieinteresētības darbības jomas, šādas darbības
  ietver arī pasākumus, kuru mērķis ir veicināt kandidātvalstu, kaimiņvalstu, jaunattīstības un jaunizveidotu valstu pētniecības un sadarbības iespējas. Uz šīm darbībām attieksies atsevišķi mērķtiecīgi uzaicinājumi, un īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai veicinātu darbību pieejamību attiecīgām trešām valstīm, galvenokārt jaunattīstības valstīm.

Grozījums Nr. 45

I pielikums, daļa “Tēmas”, 1. iedaļa (“Veselība”), apakšiedaļa “Metode”, 1.a daļa (jauna)

Šim nolūkam tiks nodrošināta pēc iespējas lielāka papildināmība un sinerģija ar citām Kopienas programmām un darbībām un ar valstu un reģionālām pētniecības programmām dažādajās dalībvalstīs.

Grozījums Nr. 46

I pielikums, daļa “Tēmas”, 1. iedaļa (“Veselība”), apakšiedaļa “Metode”, 3. daļa

Kad vien tas būs lietderīgi, projektos
  aplūkos
  un integrēs dzimumu aspektus. Īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai iespējami agri izplatītu pētījumu rezultātus un ar pilsonisko sabiedrību, jo īpaši ar pacientu grupām, uzsāktu dialogu par jaunumiem saistībā ar biomedicīnas un ģenētiskajiem pētījumiem. Tiks nodrošināta plaša rezultātu izplatīšana un izmantošana.

Kad vien tas būs lietderīgi, projektos
  ņems vērā
  un integrēs dzimumu aspektus.
  Riska faktori, bioloģiskie mehānismi, cēloņi, klīniskās izpausmes un sekas un slimību ārstēšana vīriešiem un sievietēm bieži atšķiras. Turklāt dažas slimības skar tikai vīriešus vai sievietes, vai ir tiem raksturīgākas (piemēram, fibromialģija/hronisks nogurums, ar ko sievietes slimo daudz biežāk nekā vīrieši). Tāpēc visām darbībām, ko finansē šajā tēmā, ir jāiekļauj iespēja paredzēt šādas atšķirības attiecīgajos pētījumu protokolos, metodoloģijā un rezultātu analīzē.
  Īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai iespējami agri izplatītu pētījumu rezultātus un ar pilsonisko sabiedrību, jo īpaši ar pacientu grupām, uzsāktu dialogu par jaunumiem saistībā ar biomedicīnas un ģenētiskajiem pētījumiem. Tiks nodrošināta plaša rezultātu izplatīšana un izmantošana.

Grozījums Nr. 47

I pielikums, daļa “Tēmas”, 1. iedaļa (“Veselība”), apakšiedaļa “Darbības”, pirmais virsraksts (“Biotehnoloģija, vispārējie instrumenti un tehnoloģijas cilvēka veselībai”), 1. ievilkums

| — | Augstas iedarbības pētniecība. Attīstīt jaunus pētniecības instrumentus modernajai bioloģijai, kas veicinātu nozīmīgu datu radīšanu un uzlabotu datu un paraugu (biobankas) standartizāciju, ieguvi un analīzi. Uzmanības lokā būs jaunās tehnoloģijas, kas saistītas ar sekvencēšanu, gēnu ekspresiju, genotipiem un fenotipiem, strukturālo genomiku, bioinformātiku un sistēmu bioloģiju, kā arī citām radniecīgām jomām (“-omikām”). |
| --- | --- |

—

Augstas iedarbības pētniecība. Attīstīt jaunus pētniecības instrumentus modernajai bioloģijai, kas veicinātu nozīmīgu datu radīšanu un uzlabotu datu un paraugu (biobankas) standartizāciju, ieguvi un analīzi. Uzmanības lokā būs jaunās tehnoloģijas, kas saistītas ar sekvencēšanu, gēnu ekspresiju, genotipiem un fenotipiem, strukturālo genomiku, bioinformātiku un sistēmu bioloģiju, kā arī citām radniecīgām jomām (“-omikām”).

| — | Augstas iedarbības pētniecība. Attīstīt jaunus pētniecības instrumentus modernajai bioloģijai, kas veicinātu nozīmīgu datu radīšanu un uzlabotu datu un paraugu (biobankas) standartizāciju, ieguvi un
  eksperimentālo un bioskaitļošanas
  analīzi. Uzmanības lokā būs jaunās tehnoloģijas, kas
  , izmantojot ātras, ekonomiskas un plaši pieejamas metodes,
  saistītas ar sekvencēšanu, gēnu ekspresiju, genotipiem un fenotipiem, strukturālo genomiku, bioinformātiku un sistēmu bioloģiju,
  tostarp lieljaudas skaitļošanas tehniku strukturālai modelēšanai,
  kā arī citām radniecīgām jomām (“-omikām”). |
| --- | --- |

—

Augstas iedarbības pētniecība. Attīstīt jaunus pētniecības instrumentus modernajai bioloģijai, kas veicinātu nozīmīgu datu radīšanu un uzlabotu datu un paraugu (biobankas) standartizāciju, ieguvi un
  eksperimentālo un bioskaitļošanas
  analīzi. Uzmanības lokā būs jaunās tehnoloģijas, kas
  , izmantojot ātras, ekonomiskas un plaši pieejamas metodes,
  saistītas ar sekvencēšanu, gēnu ekspresiju, genotipiem un fenotipiem, strukturālo genomiku, bioinformātiku un sistēmu bioloģiju,
  tostarp lieljaudas skaitļošanas tehniku strukturālai modelēšanai,
  kā arī citām radniecīgām jomām (“-omikām”).

Grozījums Nr. 172

I pielikums, daļa “Tēmas”, 1. iedaļa (“Veselība”), apakšiedaļa “Darbības”, pirmais virsraksts (“Biotehnoloģija, vispārējie instrumenti un tehnoloģijas cilvēka veselībai”), 2. ievilkums

| — | Konstatēšana, diagnostika un kontrole. Attīstīt jaunus vizualizācijas, attēlu veidošanas, konstatēšanas un analīzes instrumentus un tehnoloģijas biomedicīniskajai pētniecībai, slimību paredzēšanai, diagnostikai, kontrolei un prognozēšanai, kā arī ārstnieciskās iejaukšanās atbalstam un vadībai. Uzmanības lokā būs daudzdisciplīnu pieeja, kurā integrētas tādas jomas kā molekulārā un šūnu bioloģija, fizioloģija, ģenētika, fizika, ķīmija, nanotehnoloģijas, mikrosistēmas, ierīces un informācijas tehnoloģijas. Tiks uzsvērtas arī neinvazīvās vai minimāli invazīvās un kvantitatīvās metodes, kā arī kvalitātes nodrošināšanas aspekti. |
| --- | --- |

—

Konstatēšana, diagnostika un kontrole. Attīstīt jaunus vizualizācijas, attēlu veidošanas, konstatēšanas un analīzes instrumentus un tehnoloģijas biomedicīniskajai pētniecībai, slimību paredzēšanai, diagnostikai, kontrolei un prognozēšanai, kā arī ārstnieciskās iejaukšanās atbalstam un vadībai. Uzmanības lokā būs daudzdisciplīnu pieeja, kurā integrētas tādas jomas kā molekulārā un šūnu bioloģija, fizioloģija, ģenētika, fizika, ķīmija, nanotehnoloģijas, mikrosistēmas, ierīces un informācijas tehnoloģijas. Tiks uzsvērtas arī neinvazīvās vai minimāli invazīvās un kvantitatīvās metodes, kā arī kvalitātes nodrošināšanas aspekti.

| — | Konstatēšana, diagnostika un kontrole. Attīstīt jaunus vizualizācijas, attēlu veidošanas, konstatēšanas un analīzes instrumentus un tehnoloģijas biomedicīniskajai pētniecībai, slimību paredzēšanai, diagnostikai, kontrolei un prognozēšanai, kā arī ārstnieciskās iejaukšanās atbalstam un vadībai. Uzmanības lokā būs daudzdisciplīnu pieeja,
  prioritāti piešķirot diagnostikas instrumentiem, kas tieši saistīti ar terapiju,
  kurā integrētas tādas jomas kā molekulārā un šūnu bioloģija, fizioloģija, ģenētika, fizika, ķīmija, nanotehnoloģijas, mikrosistēmas, ierīces un informācijas tehnoloģijas. Tiks uzsvērtas arī neinvazīvās vai minimāli invazīvās un kvantitatīvās metodes, kā arī kvalitātes nodrošināšanas aspekti. |
| --- | --- |

—

Konstatēšana, diagnostika un kontrole. Attīstīt jaunus vizualizācijas, attēlu veidošanas, konstatēšanas un analīzes instrumentus un tehnoloģijas biomedicīniskajai pētniecībai, slimību paredzēšanai, diagnostikai, kontrolei un prognozēšanai, kā arī ārstnieciskās iejaukšanās atbalstam un vadībai. Uzmanības lokā būs daudzdisciplīnu pieeja,
  prioritāti piešķirot diagnostikas instrumentiem, kas tieši saistīti ar terapiju,
  kurā integrētas tādas jomas kā molekulārā un šūnu bioloģija, fizioloģija, ģenētika, fizika, ķīmija, nanotehnoloģijas, mikrosistēmas, ierīces un informācijas tehnoloģijas. Tiks uzsvērtas arī neinvazīvās vai minimāli invazīvās un kvantitatīvās metodes, kā arī kvalitātes nodrošināšanas aspekti.

Grozījums Nr. 48

I pielikums, daļa “Tēmas”, 1. iedaļa (“Veselība”), apakšvirsraksts “Darbības”, 1. virsraksts “Biotehnoloģija, vispārējie instrumenti un tehnoloģijas cilvēka veselībai”, 4. ievilkums

| — | Terapiju piemērotības, drošuma un efektivitātes prognozēšana. Attīstīt un apstiprināt parametrus, instrumentus, metodes un standartus, kas vajadzīgi, lai līdz pacientam nonāktu droši un efektīvi jauni biomedikamenti (šos jautājumus saistībā ar konvencionālajām zālēm aplūkos ierosinātajā kopīgajā tehnoloģiju iniciatīvā jauno zāļu jomā). Uzmanības lokā būs tādas pieejas kā farmakogenomika, in silico, in vitro (ieskaitot alternatīvas izmēģinājumiem ar dzīvniekiem) un in vivo metodes un modeļi. |
| --- | --- |

—

Terapiju piemērotības, drošuma un efektivitātes prognozēšana. Attīstīt un apstiprināt parametrus, instrumentus, metodes un standartus, kas vajadzīgi, lai līdz pacientam nonāktu droši un efektīvi jauni biomedikamenti (šos jautājumus saistībā ar konvencionālajām zālēm aplūkos ierosinātajā kopīgajā tehnoloģiju iniciatīvā jauno zāļu jomā). Uzmanības lokā būs tādas pieejas kā farmakogenomika, in silico, in vitro (ieskaitot alternatīvas izmēģinājumiem ar dzīvniekiem) un in vivo metodes un modeļi.

| — | Terapiju piemērotības, drošuma un efektivitātes prognozēšana. Attīstīt un apstiprināt parametrus, instrumentus, metodes un standartus, kas vajadzīgi, lai līdz pacientam nonāktu droši un efektīvi jauni biomedikamenti (šos jautājumus saistībā ar konvencionālajām zālēm aplūkos ierosinātajā kopīgajā tehnoloģiju iniciatīvā jauno zāļu jomā). Uzmanības lokā būs tādas pieejas kā farmakogenomika, in silico, in vitro (ieskaitot alternatīvas izmēģinājumiem ar dzīvniekiem) un in vivo metodes un modeļi,
  kā arī imūnsistēmu uzraudzība
  . |
| --- | --- |

—

Terapiju piemērotības, drošuma un efektivitātes prognozēšana. Attīstīt un apstiprināt parametrus, instrumentus, metodes un standartus, kas vajadzīgi, lai līdz pacientam nonāktu droši un efektīvi jauni biomedikamenti (šos jautājumus saistībā ar konvencionālajām zālēm aplūkos ierosinātajā kopīgajā tehnoloģiju iniciatīvā jauno zāļu jomā). Uzmanības lokā būs tādas pieejas kā farmakogenomika, in silico, in vitro (ieskaitot alternatīvas izmēģinājumiem ar dzīvniekiem) un in vivo metodes un modeļi,
  kā arī imūnsistēmu uzraudzība
  .

Grozījums Nr. 49

I pielikums, daļa “Tēmas”, 1. iedaļa (“Veselība”), apakšiedaļa “Darbības”, 2. sadaļa (“Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana cilvēka veselībai”), 1. apakšsadaļas 1. aizzīme

Liela mēroga datu vākšana. Izmantot augstas iedarbības tehnoloģijas, lai radītu datus, ar kuru palīdzību iespējams izskaidrot gēnu un gēnu produktu funkcijas un to mijiedarbību kompleksos gēnu tīklos. Uzmanības lokā būs genomika, proteomika, populāciju ģenētika, salīdzinošā un funkcionālā genomika.

Liela mēroga datu vākšana. Izmantot augstas iedarbības tehnoloģijas, lai radītu datus, ar kuru palīdzību iespējams izskaidrot gēnu un gēnu produktu
  un šūnu sistēmu
  funkcijas un to mijiedarbību kompleksos gēnu tīklos
  un svarīgos bioloģiskos procesos (t. i. sinaptiskā un šūnu reorganizācija), kā arī mutāciju procesos.
  Uzmanības lokā būs genomika,
  tostarp RNA,
  proteomika, populāciju ģenētika, salīdzinošā un funkcionālā genomika.

Grozījums Nr. 50

I pielikums, daļa “Tēmas”, 1. iedaļa (“Veselība”), apakšiedaļa “Darbības”, 2. sadaļa (“Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana cilvēka veselībai”), 2. apakšsadaļas 1. aizzīme

Smadzenes un ar tām saistītās slimības. Labāk izprast smadzeņu dinamiku un integrēto struktūru, izpētīt smadzeņu slimības un meklēt jaunas terapijas. Uzmanības lokā būs smadzeņu funkciju izpēte, no to molekulām līdz pat izziņas procesiem tajās,
  kā arī
  neiroloģisko un psihisko slimību un traucējumu pētījumi, tostarp
  reģeneratīvas
  un
  atjaunojošas
  ārstniecības
  metodes
  .

Smadzenes un ar tām saistītās slimības. Labāk izprast smadzeņu dinamiku un integrēto struktūru, izpētīt smadzeņu slimības
  , tostarp ar dzimumu saistītas saslimšanas un attiecīgās slimības, kas saistītas ar novecošanu (piemēram, demence, Alcheimera vai Parkinsona slimība),
  un meklēt jaunas terapijas. Uzmanības lokā būs smadzeņu funkciju izpēte no to molekulām līdz pat izziņas procesiem tajās,
  kā arī smadzeņu disfunkciju izpēte, no sinaptiskās aktivitātes līdz neirodeģenerācijai, lai iegūtu izpratni par smadzenēm globālā līmenī. Tiks veikti
  neiroloģisko un psihisko slimību un traucējumu pētījumi, tostarp
  pētījumi par reģeneratīvām
  un
  atjaunojošām
  ārstniecības
  metodēm un tehnoloģijām.

Grozījums Nr. 51

I pielikums, daļa “Tēmas”, 1. iedaļa “Veselība”, apakšiedaļa “Darbības”, 2. sadaļa “Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana cilvēka veselībai”, 2. apakšsadaļas 2. aizzīme

Cilvēka attīstība un novecošana. Labāk izprast cilvēka attīstību mūža garumā un veselīgas novecošanas procesus. Uzmanības lokā būs cilvēka sistēmu un modelētu sistēmu pētījumi, ieskaitot to mijiedarbību ar tādiem faktoriem kā vide, paradumi un dzimums.

Cilvēka attīstība un novecošana. Labāk izprast cilvēka attīstību mūža garumā un veselīgas novecošanas procesus. Uzmanības lokā būs cilvēka sistēmu un modelētu sistēmu
  un šūnu sistēmu
  pētījumi, ieskaitot to mijiedarbību ar tādiem faktoriem kā vide, paradumi
  , kultūra
  un dzimums,
  ar mērķi atvieglot tās problēmas, ar kurām ikdienā saskaras gados vecāki cilvēki, no sinaptiskās aktivitātes līdz neirodeģenerācijai, izmantojot, inter alia, klīniskās vai preklīniskās funkcionālās vai molekulārās attēlu veidošanas metodes.

Grozījums Nr. 52

I pielikums, daļa “Tēmas”, 1. iedaļa (“Veselība”), apakšiedaļa “Darbības”, 2. sadaļa (“Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana cilvēka veselībai”), 4. apakšsadaļa, 1. un 1.a aizzīme (jauna)

Vēzis. Uzmanības lokā būs slimības etioloģija, bioloģisko marķieru un zāļu iedarbības mērķaudu noteikšana un apstiprināšana, kas palīdz slimības profilaksē, agrīnā diagnosticēšanā un ārstēšanā, kā arī prognostiskās, diagnostiskās un ārstnieciskās iejaukšanās metožu efektivitātes novērtēšana.

Vēzis. Uzmanības lokā būs slimības etioloģija,
  kā arī epidemioloģiskie pētījumi, jaunas zāles/terapijas un riska faktori, vides faktoru,
  bioloģisko marķieru un zāļu iedarbības mērķaudu noteikšana un apstiprināšana, kas palīdz slimības profilaksē, agrīnā diagnosticēšanā un ārstēšanā, kā arī prognostiskās, diagnostiskās un ārstnieciskās iejaukšanās metožu efektivitātes novērtēšana.

Ar vecumu saistīti deģeneratīvi traucējumi

Grozījums Nr. 53

I pielikums, daļa “Tēmas”, 1. iedaļa (“Veselība”), virsraksts “Darbības”, 2. virsraksts “Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana cilvēka veselībai”, 4. apakšsadaļas 3. aizzīme

Diabēts un aptaukošanās. Attiecībā uz pirmo minēto slimību īpaša uzmanība tiks pievērsta dažādu diabēta veidu etioloģijai un to atbilstīgai profilaksei un ārstēšanai. Attiecībā uz otru minēto slimību īpaša uzmanība tiks veltīta daudzdisciplīnu pieejai, ieskaitot ģenētikas, dzīvesveida un epidemioloģijas pētījumus.

Diabēts un aptaukošanās. Attiecībā uz pirmo minēto slimību īpaša uzmanība tiks pievērsta dažādu diabēta veidu etioloģijai un to atbilstīgai profilaksei un ārstēšanai
  , tostarp šūnu aizstāšanas terapiju
  . Attiecībā uz otru minēto slimību īpaša uzmanība tiks veltīta daudzdisciplīnu pieejai, ieskaitot ģenētikas,
  bioķīmijas un fizioloģijas (novērtēta neinvazīvu metožu, piemēram, molekulārā un funkcionālā attēlu iegūšanas, izmantošana)
  dzīvesveida un epidemioloģijas pētījumus.
  Gan diabēta, gan aptaukošanās gadījumā uzsvars tiks likts uz jauniešu slimībām un faktoriem, kas parādās bērnībā.

Grozījums Nr. 54

I pielikums, daļa “Tēmas”, 1. iedaļa (“Veselība”), apakšiedaļa “Darbības”, 2. sadaļa (“Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana cilvēka veselībai”), 4. apakšsadaļa, 3.a daļa (jauna)

Reimatiskās slimības. uzmanības lokā būs slimības etioloģija, agrīna diagnostika un reimatisko slimību un to ārstēšanas bioloģiskie marķieri ar īpašu uzsvaru uz iekaisumu izraisošām reimatiskām slimībām.

Grozījums Nr. 55

I pielikums, daļa “Tēmas”, 1. iedaļa (“Veselība”), apakšiedaļa “Darbības”, 2. aizzīme “Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana cilvēka veselībai”, 4. apakšsadaļas 5. aizzīme

Citas hroniskas slimības. Uzmanības lokā būs neletālas slimības, kas būtiski ietekmē dzīves kvalitāti lielā vecumā, piemēram, funkcionālie un sensorie traucējumi, kā arī citas hroniskas slimības (piemēram, reimatiskās slimības).

Citas hroniskas slimības. Uzmanības lokā būs neletālas slimības, kas būtiski ietekmē dzīves kvalitāti lielā vecumā, piemēram, funkcionālie un sensorie traucējumi, kā arī citas hroniskas,
  jo īpaši iekaisuma
  slimības (piemēram, reimatiskās slimības
  , tādas kā reimatoīdais artrīts, osteoporoze, demence, un neirodeģeneratīvas slimības
  ).

Grozījums Nr. 56

I pielikums, daļa “Tēmas”, 1. iedaļa (“Veselība”), apakšiedaļa “Darbības”, 2. sadaļa “Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana cilvēka veselībai”, 4. apakšsadaļas 5.a aizzīme (jauna)

Citas slimības: īpašu uzmanību pievērsīs elpošanas ceļu slimībām, novārtā atstātām slimībām, kā arī uz iedzīvotāju skaita balstītiem pētījumiem, lai izpētītu jaunus riska faktorus.

Grozījums Nr. 57

I pielikums, daļa “Tēmas”, 1. iedaļa “Veselība”, apakšiedaļa “Darbības”, 2. sadaļa “Pētniecības atklājumu praktiska izmantošana cilvēka veselībai”, 4. apakšsadaļa 5.b aizzīme (jauna)

Audu reģenerācijas pētījumi: īpašu uzmanību pievērsīs audu, piemēram, ādas un sirds audu, reģenerācijas pētījumiem, kuru mērķis būs izprast mehānismus, kas nosaka reģenerācijas procesus, kā arī izstrādāt novatoriskas gēnu un šūnu terapijas metodes.

Grozījums Nr. 58

I pielikums, daļa “Tēmas”, 1. iedaļa (“Veselība”), apakšiedaļa “Darbības”, 3. sadaļa (“Eiropas iedzīvotājiem sniegtās veselības aprūpes optimizēšana”), 1. ievilkums

| — | Uzlabota veselības veicināšana un slimību profilakse. Sniegt pierādījumus par labākajiem sabiedrības veselības pasākumiem, tostarp arī dzīvesveidu un citām pārmaiņām, ko iespējams veikt dažādos līmeņos un dažādos apstākļos. Uzmanības lokā būs veselību ietekmējošie faktori plašākā nozīmē un to mijiedarbība indivīda un sabiedrības līmenī (piemēram, uzturs, stress, tabaka un citas vielas, fiziskās aktivitātes, kultūrvide, sociāli ekonomiskie un vides faktori). Īpaša uzmanība tiks veltīta garīgajai veselībai, aplūkojot to mūža garumā. |
| --- | --- |

—

Uzlabota veselības veicināšana un slimību profilakse. Sniegt pierādījumus par labākajiem sabiedrības veselības pasākumiem, tostarp arī dzīvesveidu un citām pārmaiņām, ko iespējams veikt dažādos līmeņos un dažādos apstākļos. Uzmanības lokā būs veselību ietekmējošie faktori plašākā nozīmē un to mijiedarbība indivīda un sabiedrības līmenī (piemēram, uzturs, stress, tabaka un citas vielas, fiziskās aktivitātes, kultūrvide, sociāli ekonomiskie un vides faktori). Īpaša uzmanība tiks veltīta garīgajai veselībai, aplūkojot to mūža garumā.

| — | Uzlabota veselības veicināšana un slimību profilakse. Sniegt pierādījumus par labākajiem sabiedrības veselības pasākumiem, tostarp arī dzīvesveidu un citām pārmaiņām, ko iespējams veikt dažādos līmeņos un dažādos apstākļos. Uzmanības lokā būs veselību ietekmējošie faktori plašākā nozīmē un to mijiedarbība indivīda un sabiedrības līmenī (piemēram, uzturs, stress, tabaka un citas vielas, fiziskās aktivitātes,
  dzīves kvalitāte,
  kultūrvide, sociāli ekonomiskie
  , uztura
  un vides faktori). Īpaša uzmanība tiks veltīta garīgajai veselībai, aplūkojot to mūža garumā. |
| --- | --- |

—

Uzlabota veselības veicināšana un slimību profilakse. Sniegt pierādījumus par labākajiem sabiedrības veselības pasākumiem, tostarp arī dzīvesveidu un citām pārmaiņām, ko iespējams veikt dažādos līmeņos un dažādos apstākļos. Uzmanības lokā būs veselību ietekmējošie faktori plašākā nozīmē un to mijiedarbība indivīda un sabiedrības līmenī (piemēram, uzturs, stress, tabaka un citas vielas, fiziskās aktivitātes,
  dzīves kvalitāte,
  kultūrvide, sociāli ekonomiskie
  , uztura
  un vides faktori). Īpaša uzmanība tiks veltīta garīgajai veselībai, aplūkojot to mūža garumā.

Grozījums Nr. 59

I pielikums, daļa “Tēmas”, 1. iedaļa (“Veselība”), apakšiedaļa “Darbības”, 3. sadaļa (“Eiropas iedzīvotājiem sniegtās veselības aprūpes optimizēšana”), 2. ievilkums

| — | Klīnisko pētījumu rezultātu izmantošana klīniskajā praksē, ieskaitot zāļu labāku izmantošanu, attiecīgas paradumus ietekmējošas un organizatoriskas pārmaiņas, veselības terapijas un tehnoloģijas. Īpaša uzmanība tiks veltīta pacientu drošībai: noteikta labākā klīniskā prakse, izprasti lēmumu pieņemšanas procesi primārajā un specializētajā klīniskajā aprūpē, kā arī veicināta uz faktiem balstīta medicīna un pacienta tiesību ievērošana. Uzmanība tiks pievērsta stratēģiju salīdzinošai novērtēšanai, dažāda veida ārstnieciskās iejaukšanās, tostarp zāļu lietošanas rezultātu izpētei, ņemot vērā medikamentu lietošanas izraisīto blakusparādību uzraudzības sistēmas datus, pacienta īpatnības (piemēram, ģenētiski noteikto uzņēmību, vecumu, dzimumu un ārsta norādījumu stingru ievērošanu), kā arī rentabilitāti. |
| --- | --- |

—

Klīnisko pētījumu rezultātu izmantošana klīniskajā praksē, ieskaitot zāļu labāku izmantošanu, attiecīgas paradumus ietekmējošas un organizatoriskas pārmaiņas, veselības terapijas un tehnoloģijas. Īpaša uzmanība tiks veltīta pacientu drošībai: noteikta labākā klīniskā prakse, izprasti lēmumu pieņemšanas procesi primārajā un specializētajā klīniskajā aprūpē, kā arī veicināta uz faktiem balstīta medicīna un pacienta tiesību ievērošana. Uzmanība tiks pievērsta stratēģiju salīdzinošai novērtēšanai, dažāda veida ārstnieciskās iejaukšanās, tostarp zāļu lietošanas rezultātu izpētei, ņemot vērā medikamentu lietošanas izraisīto blakusparādību uzraudzības sistēmas datus, pacienta īpatnības (piemēram, ģenētiski noteikto uzņēmību, vecumu, dzimumu un ārsta norādījumu stingru ievērošanu), kā arī rentabilitāti.

| — | Klīnisko pētījumu rezultātu izmantošana klīniskajā praksē, ieskaitot zāļu labāku izmantošanu
  (t. i., lai izvairītos no antibiotiku rezistences attīstības)
  , attiecīgas paradumus ietekmējošas un organizatoriskas
  un sabiedrības veselības aprūpes sistēmas
  pārmaiņas, veselības terapijas un tehnoloģijas. Īpaša uzmanība tiks veltīta pacientu drošībai
  , ieskaitot zāļu blaknes
  : noteikta labākā klīniskā prakse, izprasti lēmumu pieņemšanas procesi primārajā un specializētajā klīniskajā aprūpē, kā arī veicināta uz faktiem balstīta medicīna un pacienta tiesību ievērošana
  , kas paredzētas pacienta personīgās un sociālās autonomijas veicināšanai.
  Uzmanība tiks pievērsta stratēģiju salīdzinošai novērtēšanai, dažāda veida ārstnieciskās iejaukšanās, tostarp zāļu lietošanas
  un jaunu veselības aprūpes tehnoloģiju
  rezultātu izpētei, ņemot vērā medikamentu lietošanas izraisīto blakusparādību uzraudzības sistēmas datus, pacienta īpatnības (piemēram, ģenētiski noteikto uzņēmību, vecumu, dzimumu un ārsta norādījumu stingru ievērošanu), kā arī rentabilitāti
  veselības, dzīves kvalitātes un labas prakses ziņā
  . |
| --- | --- |

—

Klīnisko pētījumu rezultātu izmantošana klīniskajā praksē, ieskaitot zāļu labāku izmantošanu
  (t. i., lai izvairītos no antibiotiku rezistences attīstības)
  , attiecīgas paradumus ietekmējošas un organizatoriskas
  un sabiedrības veselības aprūpes sistēmas
  pārmaiņas, veselības terapijas un tehnoloģijas. Īpaša uzmanība tiks veltīta pacientu drošībai
  , ieskaitot zāļu blaknes
  : noteikta labākā klīniskā prakse, izprasti lēmumu pieņemšanas procesi primārajā un specializētajā klīniskajā aprūpē, kā arī veicināta uz faktiem balstīta medicīna un pacienta tiesību ievērošana
  , kas paredzētas pacienta personīgās un sociālās autonomijas veicināšanai.
  Uzmanība tiks pievērsta stratēģiju salīdzinošai novērtēšanai, dažāda veida ārstnieciskās iejaukšanās, tostarp zāļu lietošanas
  un jaunu veselības aprūpes tehnoloģiju
  rezultātu izpētei, ņemot vērā medikamentu lietošanas izraisīto blakusparādību uzraudzības sistēmas datus, pacienta īpatnības (piemēram, ģenētiski noteikto uzņēmību, vecumu, dzimumu un ārsta norādījumu stingru ievērošanu), kā arī rentabilitāti
  veselības, dzīves kvalitātes un labas prakses ziņā
  .

Grozījums Nr. 60

I pielikums, daļa “Tēmas”, 1. iedaļa “Veselība”, apakšiedaļa “Darbības”, 3. sadaļa “Eiropas iedzīvotājiem sniegtās veselības aprūpes optimizēšana”, 3. ievilkums

| — | Veselības sistēmu kvalitāte, solidaritāte un ilgtspējība. Nodrošināt pamatu valstīm, lai tās ieviestu savas veselības sistēmas, balstoties uz citu valstu pieredzi un ņemot vērā valsts apstākļu un iedzīvotāju raksturojuma (novecošana, mobilitāte, migrācija, izglītība, sociāli ekonomiskais statuss un mainīgā darba pasaule utt.) nozīmību. Uzmanības lokā būs veselības sistēmu organizatoriskie, finansiālie un regulatīvie aspekti, to ieviešana un rezultāti, ko vērtēs, nosakot sistēmas efektivitāti, lietderību un taisnīgumu. Īpaša uzmanība tiks pievērsta ieguldījumiem un cilvēkresursiem. |
| --- | --- |

—

Veselības sistēmu kvalitāte, solidaritāte un ilgtspējība. Nodrošināt pamatu valstīm, lai tās ieviestu savas veselības sistēmas, balstoties uz citu valstu pieredzi un ņemot vērā valsts apstākļu un iedzīvotāju raksturojuma (novecošana, mobilitāte, migrācija, izglītība, sociāli ekonomiskais statuss un mainīgā darba pasaule utt.) nozīmību. Uzmanības lokā būs veselības sistēmu organizatoriskie, finansiālie un regulatīvie aspekti, to ieviešana un rezultāti, ko vērtēs, nosakot sistēmas efektivitāti, lietderību un taisnīgumu. Īpaša uzmanība tiks pievērsta ieguldījumiem un cilvēkresursiem.

| — | Veselības sistēmu kvalitāte, solidaritāte un ilgtspējība. Nodrošināt pamatu valstīm, lai tās ieviestu savas veselības sistēmas, balstoties uz citu valstu pieredzi un ņemot vērā valsts apstākļu un iedzīvotāju raksturojuma (novecošana, mobilitāte, migrācija, izglītība, sociāli ekonomiskais statuss un mainīgā darba pasaule utt.) nozīmību. Uzmanības lokā būs veselības sistēmu organizatoriskie, finansiālie un regulatīvie aspekti, to ieviešana un rezultāti, ko vērtēs, nosakot sistēmas efektivitāti, lietderību un taisnīgumu. Īpaša uzmanība tiks pievērsta ieguldījumiem un cilvēkresursiem
  , kā arī maznodrošināto iedzīvotāju, tostarp invalīdu, piekļuvei veselības aprūpei. |
| --- | --- |

—

Veselības sistēmu kvalitāte, solidaritāte un ilgtspējība. Nodrošināt pamatu valstīm, lai tās ieviestu savas veselības sistēmas, balstoties uz citu valstu pieredzi un ņemot vērā valsts apstākļu un iedzīvotāju raksturojuma (novecošana, mobilitāte, migrācija, izglītība, sociāli ekonomiskais statuss un mainīgā darba pasaule utt.) nozīmību. Uzmanības lokā būs veselības sistēmu organizatoriskie, finansiālie un regulatīvie aspekti, to ieviešana un rezultāti, ko vērtēs, nosakot sistēmas efektivitāti, lietderību un taisnīgumu. Īpaša uzmanība tiks pievērsta ieguldījumiem un cilvēkresursiem
  , kā arī maznodrošināto iedzīvotāju, tostarp invalīdu, piekļuvei veselības aprūpei.

Grozījums Nr. 61

I pielikums, daļa “Tēmas”, 1. iedaļa “Veselība”, apakšiedaļa “Darbības”, 3. sadaļa “Eiropas iedzīvotājiem sniegtās veselības aprūpes optimizēšana”, 3.a ievilkums (jauns)

| — | Atbilstoša jauno tehnoloģiju un terapiju izmantošana. Ilgtermiņa drošums un jaunu medicīnas tehnoloģiju (tostarp ierīču) plašas izmantošanas uzraudzība), un uzlabotas terapijas, ka jo īpaši sabiedrības veselībai nodrošina augsta līmeņa aizsardzību. |
| --- | --- |

—

Grozījums Nr. 62

I pielikums, daļa “Tēmas”, 2. iedaļa (“Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija”), apakšiedaļa “Metode”, 2. daļa

Lauksaimniecības pārtikas nozare, kurā 90 % uzņēmumu ir MVU, gūs īpašu labumu no daudziem pētījumiem, tostarp mērķtiecīgām pētījumu rezultātu izplatīšanas un tehnoloģiju pārņemšanas darbībām, īpaši saistībā ar augsti attīstītu ekoloģiski efektīvu tehnoloģiju, metodoloģiju un procesu integrēšanu un pārņemšanu praksē, kā arī standartu izstrādi. Uzsākot izmantot augstās tehnoloģijas no tādām sfērām kā biotehnoloģijas, nanotehnoloģijas un informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, tiks panākts būtisks ieguldījums tādās jomās kā augu selekcija, uzlabota kultūraugu un augu aizsardzība, progresīvas noteikšanas un uzraudzības tehnoloģijas, ko izmanto pārtikas nekaitīguma un kvalitātes nodrošināšanai, kā arī jauni rūpnieciskie bioprocesi.

Vislabāk pamanāmas pirmām kārtām ir nelielās nozarēs
  , lauksaimniecības pārtikas nozarē, kurā 90 % uzņēmumu ir MVU, gūs īpašu labumu no daudziem pētījumiem, tostarp mērķtiecīgām pētījumu rezultātu izplatīšanas un tehnoloģiju pārņemšanas darbībām, īpaši saistībā ar augsti attīstītu ekoloģiski efektīvu tehnoloģiju, metodoloģiju un procesu integrēšanu un pārņemšanu praksē, kā arī standartu izstrādi. Uzsākot izmantot augstās tehnoloģijas no tādām sfērām kā biotehnoloģijas, nanotehnoloģijas un informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, tiks panākts būtisks ieguldījums tādās jomās kā augu selekcija, uzlabota kultūraugu un augu aizsardzība, progresīvas noteikšanas un uzraudzības tehnoloģijas, ko izmanto pārtikas nekaitīguma un kvalitātes nodrošināšanai, kā arī jauni rūpnieciskie bioprocesi.

Grozījums Nr. 63

I pielikums, daļa “Tēmas”, 2. iedaļa (“Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija”), apakšiedaļa “Darbības”, 1. sadaļa (“.. ilgtspējīga ražošana un apsaimniekošana”), 1.a ievilkums (jauns)

| — | Ir skaidri jānosaka, ka bioloģiskās daudzveidības un tās molekulārās raksturošanas izpētes mērķis ir arī šīs daudzveidības aizsardzība, ne tikai jaunu izmantošanas veidu precizēšana. Vides aizsardzība un saglabāšana ir galvenais jautājums bioloģisko resursu ilgtspējīgā apsaimniekošanā. Jāievēro integrācija ar tēmu “Vide”. |
| --- | --- |

—

Grozījums Nr. 64

I pielikums, daļa “Tēmas”, 2. iedaļa (“Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija”), apakšiedaļa “Darbības”, 1. sadaļa (“.. ilgtspējīga ražošana un apsaimniekošana”), 2. ievilkums

| — | Lauksaimniecības, mežsaimniecības, zivsaimniecības un akvakultūras ilgtspējības un konkurētspējas paaugstināšana, vienlaikus samazinot ietekmi uz vidi, ko panāk, izstrādājot jaunas tehnoloģijas, iekārtas, uzraudzības sistēmas, jaunas ražotnes un ražošanas sistēmas, uzlabojot zinātnisko un tehnisko bāzi zivsaimniecības pārvaldībai, kā arī veicinot labāku izpratni par mijiedarbību starp dažādām sistēmām (lauksaimniecība un mežsaimniecība, zivsaimniecība un akvakultūra), izmantojot vienotas ekosistēmas pieeju. Attiecībā uz bioloģiskajiem resursiem, kas saistīti ar zemi, īpaša uzmanība tiks veltīta ražošanas sistēmām ar nelielu izejvielu patēriņu un bioloģiskās ražošanas sistēmām,
  uzlabotai
  resursu
  apsaimniekošanai
  ,
  jauniem
  lopbarības
  veidiem
  ,
  jauniem augiem
  (kultūraugi un koki) ar uzlabotu sastāvu, stresa rezistenci, barības vielu izmantošanas efektivitāti un struktūru. To atbalstīs, veicot pētījumus par jaunu augu sistēmu un produktu bioloģisko nekaitīgumu, līdzās pastāvēšanu un izsekojamību. Augu veselību uzlabos, veicinot labāku izpratni par ekoloģiju, kaitēkļu bioloģiju, slimībām un citiem apdraudējumiem, kā arī sniedzot atbalstu slimību uzliesmojumu kontrolei un ilgtspējīgas kaitēkļu apkarošanas līdzekļu un metožu uzlabošanai. Attiecībā uz ūdens vides bioloģiskajiem resursiem īpaša uzmanība tiks veltīta būtiskām bioloģiskām funkcijām, drošām un videi draudzīgām audzēšanas sistēmām un kultivēto sugu barībai, zivsaimniecības bioloģijai, jauktu sugu zivsaimniecības dinamikai, zivsaimniecības darbību un jūras ekosistēmas mijiedarbībai, kā arī uz zvejas flotēm balstītām, reģionālām, daudzgadīgām pārvaldības sistēmām. |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības, mežsaimniecības, zivsaimniecības un akvakultūras ilgtspējības un konkurētspējas paaugstināšana, vienlaikus samazinot ietekmi uz vidi, ko panāk, izstrādājot jaunas tehnoloģijas, iekārtas, uzraudzības sistēmas, jaunas ražotnes un ražošanas sistēmas, uzlabojot zinātnisko un tehnisko bāzi zivsaimniecības pārvaldībai, kā arī veicinot labāku izpratni par mijiedarbību starp dažādām sistēmām (lauksaimniecība un mežsaimniecība, zivsaimniecība un akvakultūra), izmantojot vienotas ekosistēmas pieeju. Attiecībā uz bioloģiskajiem resursiem, kas saistīti ar zemi, īpaša uzmanība tiks veltīta ražošanas sistēmām ar nelielu izejvielu patēriņu un bioloģiskās ražošanas sistēmām,
  uzlabotai
  resursu
  apsaimniekošanai
  ,
  jauniem
  lopbarības
  veidiem
  ,
  jauniem augiem
  (kultūraugi un koki) ar uzlabotu sastāvu, stresa rezistenci, barības vielu izmantošanas efektivitāti un struktūru. To atbalstīs, veicot pētījumus par jaunu augu sistēmu un produktu bioloģisko nekaitīgumu, līdzās pastāvēšanu un izsekojamību. Augu veselību uzlabos, veicinot labāku izpratni par ekoloģiju, kaitēkļu bioloģiju, slimībām un citiem apdraudējumiem, kā arī sniedzot atbalstu slimību uzliesmojumu kontrolei un ilgtspējīgas kaitēkļu apkarošanas līdzekļu un metožu uzlabošanai. Attiecībā uz ūdens vides bioloģiskajiem resursiem īpaša uzmanība tiks veltīta būtiskām bioloģiskām funkcijām, drošām un videi draudzīgām audzēšanas sistēmām un kultivēto sugu barībai, zivsaimniecības bioloģijai, jauktu sugu zivsaimniecības dinamikai, zivsaimniecības darbību un jūras ekosistēmas mijiedarbībai, kā arī uz zvejas flotēm balstītām, reģionālām, daudzgadīgām pārvaldības sistēmām.

| — | Lauksaimniecības, mežsaimniecības, zivsaimniecības un akvakultūras ilgtspējības un konkurētspējas paaugstināšana, vienlaikus
  neapdraudot patērētāju veselību un
  samazinot ietekmi uz vidi, ko panāk, izstrādājot jaunas tehnoloģijas, iekārtas, uzraudzības sistēmas, jaunas ražotnes un ražošanas sistēmas, uzlabojot zinātnisko un tehnisko bāzi zivsaimniecības
  un kultūraugu
  pārvaldībai,
  kurā izmanto selektīvu augu audzēšanu, augu veselību un optimizētas ražošanas sistēmas
  , kā arī veicinot labāku izpratni par mijiedarbību starp dažādām sistēmām (lauksaimniecība un mežsaimniecība, zivsaimniecība un akvakultūra), izmantojot vienotas ekosistēmas pieeju.
  Veicinās dabiskās ekosistēmas saglabāšana (piemēram, Vidusjūras apgabala ekosistēmas), biokontroles aģentu izstrāde un bioloģiskās daudzveidības un metagenomikas mikrobioloģiskais aspekts.
  Attiecībā uz bioloģiskajiem resursiem, kas saistīti ar zemi, īpaša uzmanība tiks veltīta ražošanas sistēmām ar nelielu izejvielu patēriņu un bioloģiskās ražošanas sistēmām
  , kvalitatīviem ražošanas plāniem un ģenētiski modificētu organismu ietekmei, un ilgtspējīgai, konkurētspējīgai un daudzšķautņainai lauksaimniecībai un mežsaimniecībai. Tiks veicināta arī uzlabota
  resursu
  apsaimniekošana
  ,
  jauni
  lopbarības
  veidi
  ,
  jauni augi
  (kultūraugi un koki) ar uzlabotu sastāvu, stresa rezistenci, barības vielu izmantošanas efektivitāti un struktūru. To atbalstīs, veicot pētījumus par jaunu augu sistēmu un produktu bioloģisko nekaitīgumu, līdzās pastāvēšanu un izsekojamību. Augu veselību
  un kultūraugu aizsardzību
  uzlabos, veicinot labāku izpratni par ekoloģiju, kaitēkļu bioloģiju, slimībām
  , nezālēm
  un citiem apdraudējumiem, kā arī sniedzot atbalstu slimību uzliesmojumu kontrolei un ilgtspējīgas kaitēkļu
  un nezāļu
  apkarošanas līdzekļu un metožu uzlabošanai.
  Tiks izstrādātas uzlabotas metodes augsnes auglības kontrolei, saglabāšanai un veicināšanai.
  Attiecībā uz ūdens vides bioloģiskajiem resursiem īpaša uzmanība tiks veltīta būtiskām bioloģiskām funkcijām, drošām un videi draudzīgām audzēšanas sistēmām un kultivēto sugu barībai, zivsaimniecības bioloģijai, jauktu sugu zivsaimniecības dinamikai, zivsaimniecības darbību un jūras ekosistēmas mijiedarbībai, kā arī uz zvejas flotēm balstītām, reģionālām, daudzgadīgām pārvaldības sistēmām. |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības, mežsaimniecības, zivsaimniecības un akvakultūras ilgtspējības un konkurētspējas paaugstināšana, vienlaikus
  neapdraudot patērētāju veselību un
  samazinot ietekmi uz vidi, ko panāk, izstrādājot jaunas tehnoloģijas, iekārtas, uzraudzības sistēmas, jaunas ražotnes un ražošanas sistēmas, uzlabojot zinātnisko un tehnisko bāzi zivsaimniecības
  un kultūraugu
  pārvaldībai,
  kurā izmanto selektīvu augu audzēšanu, augu veselību un optimizētas ražošanas sistēmas
  , kā arī veicinot labāku izpratni par mijiedarbību starp dažādām sistēmām (lauksaimniecība un mežsaimniecība, zivsaimniecība un akvakultūra), izmantojot vienotas ekosistēmas pieeju.
  Veicinās dabiskās ekosistēmas saglabāšana (piemēram, Vidusjūras apgabala ekosistēmas), biokontroles aģentu izstrāde un bioloģiskās daudzveidības un metagenomikas mikrobioloģiskais aspekts.
  Attiecībā uz bioloģiskajiem resursiem, kas saistīti ar zemi, īpaša uzmanība tiks veltīta ražošanas sistēmām ar nelielu izejvielu patēriņu un bioloģiskās ražošanas sistēmām
  , kvalitatīviem ražošanas plāniem un ģenētiski modificētu organismu ietekmei, un ilgtspējīgai, konkurētspējīgai un daudzšķautņainai lauksaimniecībai un mežsaimniecībai. Tiks veicināta arī uzlabota
  resursu
  apsaimniekošana
  ,
  jauni
  lopbarības
  veidi
  ,
  jauni augi
  (kultūraugi un koki) ar uzlabotu sastāvu, stresa rezistenci, barības vielu izmantošanas efektivitāti un struktūru. To atbalstīs, veicot pētījumus par jaunu augu sistēmu un produktu bioloģisko nekaitīgumu, līdzās pastāvēšanu un izsekojamību. Augu veselību
  un kultūraugu aizsardzību
  uzlabos, veicinot labāku izpratni par ekoloģiju, kaitēkļu bioloģiju, slimībām
  , nezālēm
  un citiem apdraudējumiem, kā arī sniedzot atbalstu slimību uzliesmojumu kontrolei un ilgtspējīgas kaitēkļu
  un nezāļu
  apkarošanas līdzekļu un metožu uzlabošanai.
  Tiks izstrādātas uzlabotas metodes augsnes auglības kontrolei, saglabāšanai un veicināšanai.
  Attiecībā uz ūdens vides bioloģiskajiem resursiem īpaša uzmanība tiks veltīta būtiskām bioloģiskām funkcijām, drošām un videi draudzīgām audzēšanas sistēmām un kultivēto sugu barībai, zivsaimniecības bioloģijai, jauktu sugu zivsaimniecības dinamikai, zivsaimniecības darbību un jūras ekosistēmas mijiedarbībai, kā arī uz zvejas flotēm balstītām, reģionālām, daudzgadīgām pārvaldības sistēmām.

Grozījums Nr. 65

I pielikums, daļa “Tēmas”, 2. iedaļa (“Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija”), apakšiedaļa “Darbības”, 1. sadaļa (“.. ilgtspējīga ražošana un apsaimniekošana”), 3. ievilkums

| — | Optimizēta dzīvnieku audzēšana un labturība visās lauksaimniecības, zivsaimniecības un akvakultūras jomās, cita starpā izmantojot ģenētiskās zināšanas, jaunas selekcijas metodes, uzlabotu izpratni par dzīvnieku fizioloģiju un uzvedību, kā arī labāku izpratni par dzīvnieku infekcijas slimībām, tostarp zoonozēm, un to kontroli. Zoonožu problēmu risinās arī, izstrādājot instrumentus to uzraudzībai, profilaksei un kontrolei, veicot atbalsta izpēti un lietišķus pētījumus par vakcīnām un diagnostiku, pētot jau zināmu un jaunu infekciju izraisītāju ekoloģiju un citus apdraudējuma faktorus, tai skaitā ļaunprātīgas darbības, kā arī dažādu lauksaimniecības sistēmu un klimata ietekmi. Tiks radītas arī jaunas zināšanas dzīvnieku atkritumu drošai apglabāšanai un ražošanas blakusproduktu labākai apsaimniekošanai. |
| --- | --- |

—

Optimizēta dzīvnieku audzēšana un labturība visās lauksaimniecības, zivsaimniecības un akvakultūras jomās, cita starpā izmantojot ģenētiskās zināšanas, jaunas selekcijas metodes, uzlabotu izpratni par dzīvnieku fizioloģiju un uzvedību, kā arī labāku izpratni par dzīvnieku infekcijas slimībām, tostarp zoonozēm, un to kontroli. Zoonožu problēmu risinās arī, izstrādājot instrumentus to uzraudzībai, profilaksei un kontrolei, veicot atbalsta izpēti un lietišķus pētījumus par vakcīnām un diagnostiku, pētot jau zināmu un jaunu infekciju izraisītāju ekoloģiju un citus apdraudējuma faktorus, tai skaitā ļaunprātīgas darbības, kā arī dažādu lauksaimniecības sistēmu un klimata ietekmi. Tiks radītas arī jaunas zināšanas dzīvnieku atkritumu drošai apglabāšanai un ražošanas blakusproduktu labākai apsaimniekošanai.

| — | Optimizēta dzīvnieku audzēšana
  , veselība
  un labturība visās lauksaimniecības, zivsaimniecības un akvakultūras jomās, cita starpā izmantojot ģenētiskās zināšanas, jaunas selekcijas metodes, uzlabotu izpratni par dzīvnieku fizioloģiju un uzvedību, kā arī labāku izpratni par dzīvnieku infekcijas slimībām, tostarp zoonozēm
  un to patogēnajiem mehānismiem
  , un to kontroli. Zoonožu problēmu risinās arī, izstrādājot instrumentus to uzraudzībai, profilaksei un kontrolei, veicot atbalsta izpēti un lietišķus pētījumus par vakcīnām un diagnostiku, pētot jau zināmu un jaunu infekciju izraisītāju ekoloģiju un citus apdraudējuma faktorus, tai skaitā ļaunprātīgas darbības, kā arī dažādu lauksaimniecības sistēmu un klimata ietekmi.
  Šajā sakarā tas nozīmē pētīt lauksaimniecības pielāgošanu klimatisko joslu nobīdes gadījumā.
  Tiks radītas arī jaunas zināšanas dzīvnieku atkritumu drošai apglabāšanai un ražošanas blakusproduktu labākai apsaimniekošanai.
  Tiks ņemti vērā citi draudi ilgtspējībai un pārtikas ražošanas drošumam, piemēram, klimata pārmaiņu iespējamā ietekme uz ražošanas procesiem. |
| --- | --- |

—

Optimizēta dzīvnieku audzēšana
  , veselība
  un labturība visās lauksaimniecības, zivsaimniecības un akvakultūras jomās, cita starpā izmantojot ģenētiskās zināšanas, jaunas selekcijas metodes, uzlabotu izpratni par dzīvnieku fizioloģiju un uzvedību, kā arī labāku izpratni par dzīvnieku infekcijas slimībām, tostarp zoonozēm
  un to patogēnajiem mehānismiem
  , un to kontroli. Zoonožu problēmu risinās arī, izstrādājot instrumentus to uzraudzībai, profilaksei un kontrolei, veicot atbalsta izpēti un lietišķus pētījumus par vakcīnām un diagnostiku, pētot jau zināmu un jaunu infekciju izraisītāju ekoloģiju un citus apdraudējuma faktorus, tai skaitā ļaunprātīgas darbības, kā arī dažādu lauksaimniecības sistēmu un klimata ietekmi.
  Šajā sakarā tas nozīmē pētīt lauksaimniecības pielāgošanu klimatisko joslu nobīdes gadījumā.
  Tiks radītas arī jaunas zināšanas dzīvnieku atkritumu drošai apglabāšanai un ražošanas blakusproduktu labākai apsaimniekošanai.
  Tiks ņemti vērā citi draudi ilgtspējībai un pārtikas ražošanas drošumam, piemēram, klimata pārmaiņu iespējamā ietekme uz ražošanas procesiem.

Grozījums Nr. 66

I pielikums, daļa “Tēmas”, 2. iedaļa (“Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija”), apakšiedaļa “Darbības”, 1. sadaļa (“.. ilgtspējīga ražošana un apsaimniekošana”), 4. ievilkums

| — | Tiks nodrošināti instrumenti, kas nepieciešami politikas veidotājiem un citiem dalībniekiem, lai atbalstītu attiecīgo stratēģiju, politiku un tiesību aktu īstenošanu, un jo īpaši, lai atbalstītu uz zināšanām balstītas Eiropas bioekonomikas izveidošanu lauku un piekrastes reģionu attīstības vajadzībām. Kopīgā zivsaimniecības politika tiks atbalstīta, izstrādājot adaptīvas metodes vienotas ekosistēmas pieejai jūras resursu ieguvei. Pētniecība visās politikas jomās ietvers sociāli ekonomiskos pētījumus, dažādu lauksaimniecības sistēmu, rentablu zivsaimniecības pārvaldības sistēmu, nepārtikas dzīvnieku audzēšanas un lauksaimniecības un mežsaimniecības mijiedarbības salīdzinošo izpēti, kā arī pētījumus lauku un piekrastes reģionu iedzīvotāju pārticības uzlabošanai. |
| --- | --- |

—

Tiks nodrošināti instrumenti, kas nepieciešami politikas veidotājiem un citiem dalībniekiem, lai atbalstītu attiecīgo stratēģiju, politiku un tiesību aktu īstenošanu, un jo īpaši, lai atbalstītu uz zināšanām balstītas Eiropas bioekonomikas izveidošanu lauku un piekrastes reģionu attīstības vajadzībām. Kopīgā zivsaimniecības politika tiks atbalstīta, izstrādājot adaptīvas metodes vienotas ekosistēmas pieejai jūras resursu ieguvei. Pētniecība visās politikas jomās ietvers sociāli ekonomiskos pētījumus, dažādu lauksaimniecības sistēmu, rentablu zivsaimniecības pārvaldības sistēmu, nepārtikas dzīvnieku audzēšanas un lauksaimniecības un mežsaimniecības mijiedarbības salīdzinošo izpēti, kā arī pētījumus lauku un piekrastes reģionu iedzīvotāju pārticības uzlabošanai.

| — | Tiks nodrošināti instrumenti, kas nepieciešami politikas veidotājiem un citiem dalībniekiem, lai atbalstītu attiecīgo stratēģiju, politiku un tiesību aktu īstenošanu, un jo īpaši, lai atbalstītu uz zināšanām balstītas Eiropas bioekonomikas izveidošanu lauku un piekrastes reģionu attīstības vajadzībām
  un izveidotu novatoriskus mehānismus mežu apsaimniekošanai, metodes aizsardzībai pret ugunsgrēkiem un to apkarošanai un pasākumus lauksaimniecības izraisītas erozijas un sausuma novēršanai. Tiks atbalstīta kopējā lauksaimniecības politika, Kopienas dzīvnieku veselības politika, ES meža stratēģija un kopējā zivsaimniecības politika. Īpaši tiks atbalstīta kopīgā zivsaimniecības politika, izstrādājot adaptīvas metodes vienotas ekosistēmas pieejai jūras resursu ieguvei. Pētniecība visās politikas jomās ietvers sociāli ekonomiskos pētījumus,
  socioloģiskos pētījumus par situāciju laukos,
  dažādu lauksaimniecības sistēmu, rentablu zivsaimniecības pārvaldības sistēmu, nepārtikas dzīvnieku audzēšanas un lauksaimniecības un mežsaimniecības mijiedarbības salīdzinošo izpēti, kā arī pētījumus lauku un piekrastes reģionu iedzīvotāju pārticības uzlabošanai. |
| --- | --- |

—

Tiks nodrošināti instrumenti, kas nepieciešami politikas veidotājiem un citiem dalībniekiem, lai atbalstītu attiecīgo stratēģiju, politiku un tiesību aktu īstenošanu, un jo īpaši, lai atbalstītu uz zināšanām balstītas Eiropas bioekonomikas izveidošanu lauku un piekrastes reģionu attīstības vajadzībām
  un izveidotu novatoriskus mehānismus mežu apsaimniekošanai, metodes aizsardzībai pret ugunsgrēkiem un to apkarošanai un pasākumus lauksaimniecības izraisītas erozijas un sausuma novēršanai. Tiks atbalstīta kopējā lauksaimniecības politika, Kopienas dzīvnieku veselības politika, ES meža stratēģija un kopējā zivsaimniecības politika. Īpaši tiks atbalstīta kopīgā zivsaimniecības politika, izstrādājot adaptīvas metodes vienotas ekosistēmas pieejai jūras resursu ieguvei. Pētniecība visās politikas jomās ietvers sociāli ekonomiskos pētījumus,
  socioloģiskos pētījumus par situāciju laukos,
  dažādu lauksaimniecības sistēmu, rentablu zivsaimniecības pārvaldības sistēmu, nepārtikas dzīvnieku audzēšanas un lauksaimniecības un mežsaimniecības mijiedarbības salīdzinošo izpēti, kā arī pētījumus lauku un piekrastes reģionu iedzīvotāju pārticības uzlabošanai.

Grozījums Nr. 68

I pielikums, daļa “Tēmas”, 2. iedaļa (“Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija”), apakšiedaļa “Darbības”, 2. sadaļa (“Princips “no galda uz saimniecību”: pārtika, veselība un labklājība”), 2. ievilkums

| — | Izpratne par uztura izvēles faktoriem un paradumiem, kas ir galvenais kontrolējamais faktors, kurš nosaka ar uzturu un slimībām saistīto traucējumu rašanās biežumu un attīstību. Šī tēma ietvers uztura genomikas un sistēmu bioloģijas attīstību un izmantošanu, uztura, fizioloģisko un psiholoģisko funkciju mijiedarbības pētījumus. Pētījumu rezultāti var būt par iemeslu, lai pārveidotu pārtikas pārstrādes produktus un izveidotu jaunus produktus, diētiskus pārtikas produktus un pārtikas produktus ar izcilām uzturvērtības un veselīguma īpašībām. Tradicionālās, vietējās un sezonālās pārtikas un uztura pētījumi arī būs nozīmīgi, lai iezīmētu konkrētu pārtikas produktu ietekmi uz veselību un izstrādātu integrētus norādījumus attiecībā uz pārtiku. |
| --- | --- |

—

Izpratne par uztura izvēles faktoriem un paradumiem, kas ir galvenais kontrolējamais faktors, kurš nosaka ar uzturu un slimībām saistīto traucējumu rašanās biežumu un attīstību. Šī tēma ietvers uztura genomikas un sistēmu bioloģijas attīstību un izmantošanu, uztura, fizioloģisko un psiholoģisko funkciju mijiedarbības pētījumus. Pētījumu rezultāti var būt par iemeslu, lai pārveidotu pārtikas pārstrādes produktus un izveidotu jaunus produktus, diētiskus pārtikas produktus un pārtikas produktus ar izcilām uzturvērtības un veselīguma īpašībām. Tradicionālās, vietējās un sezonālās pārtikas un uztura pētījumi arī būs nozīmīgi, lai iezīmētu konkrētu pārtikas produktu ietekmi uz veselību un izstrādātu integrētus norādījumus attiecībā uz pārtiku.

| — | Izpratne par uztura izvēles faktoriem un paradumiem, kas ir galvenais kontrolējamais faktors, kurš nosaka ar uzturu un slimībām saistīto traucējumu rašanās biežumu un attīstību
  , ieskaitot liekā svara problēmu (bērniem un pieaugušajiem) un alerģijas; uzturs saistībā ar slimību profilaksi, ieskaitot zināšanas par pārtikas produktu veselīgumu, īpašībām un sastāvdaļām
  . Šī tēma ietvers uztura genomikas un sistēmu bioloģijas attīstību un izmantošanu,
  turklāt īpašu uzmanību integrētas pieejas veidā pievēršot
  uztura, fizioloģisko un psiholoģisko funkciju mijiedarbības pētījumus. Pētījumu rezultāti var būt par iemeslu, lai pārveidotu pārtikas pārstrādes produktus un izveidotu jaunus produktus, diētiskus pārtikas produktus un pārtikas produktus ar izcilām uzturvērtības un veselīguma īpašībām. Tradicionālās, vietējās un sezonālās pārtikas un uztura pētījumi arī būs nozīmīgi, lai iezīmētu konkrētu pārtikas produktu ietekmi uz veselību un izstrādātu integrētus norādījumus attiecībā uz pārtiku. |
| --- | --- |

—

Izpratne par uztura izvēles faktoriem un paradumiem, kas ir galvenais kontrolējamais faktors, kurš nosaka ar uzturu un slimībām saistīto traucējumu rašanās biežumu un attīstību
  , ieskaitot liekā svara problēmu (bērniem un pieaugušajiem) un alerģijas; uzturs saistībā ar slimību profilaksi, ieskaitot zināšanas par pārtikas produktu veselīgumu, īpašībām un sastāvdaļām
  . Šī tēma ietvers uztura genomikas un sistēmu bioloģijas attīstību un izmantošanu,
  turklāt īpašu uzmanību integrētas pieejas veidā pievēršot
  uztura, fizioloģisko un psiholoģisko funkciju mijiedarbības pētījumus. Pētījumu rezultāti var būt par iemeslu, lai pārveidotu pārtikas pārstrādes produktus un izveidotu jaunus produktus, diētiskus pārtikas produktus un pārtikas produktus ar izcilām uzturvērtības un veselīguma īpašībām. Tradicionālās, vietējās un sezonālās pārtikas un uztura pētījumi arī būs nozīmīgi, lai iezīmētu konkrētu pārtikas produktu ietekmi uz veselību un izstrādātu integrētus norādījumus attiecībā uz pārtiku.

Grozījums Nr. 69

I pielikums, daļa “Tēmas”, 2. iedaļa (“Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija”), apakšiedaļa “Darbības”, 2. sadaļa (“Princips “no galda uz saimniecību”: pārtika, veselība un labklājība”), 3. ievilkums

| — | Optimizēt jauninājumus Eiropas pārtikas nozarē, integrējot progresīvas tehnoloģijas tradicionālajā pārtikas ražošanā un ražošanas pamattehnoloģijās, lai uzlabotu pārtikas funkcionalitāti; tādu pārstrādes un iepakošanas procesu izstrāde un demonstrējumi, kuros izmanto augstās tehnoloģijas un kas ir ekoloģiski efektīvi; inteliģentas kontroles sistēmas un efektīvāka ražošanas blakusproduktu, atkritumu un enerģijas apsaimniekošana. Jaunos pētījumos arī izstrādās ilgtspējīgas un jaunas tehnoloģijas dzīvnieku barošanai, tostarp drošai barības pārstrādei, un barības kvalitātes kontrolei. |
| --- | --- |

—

Optimizēt jauninājumus Eiropas pārtikas nozarē, integrējot progresīvas tehnoloģijas tradicionālajā pārtikas ražošanā un ražošanas pamattehnoloģijās, lai uzlabotu pārtikas funkcionalitāti; tādu pārstrādes un iepakošanas procesu izstrāde un demonstrējumi, kuros izmanto augstās tehnoloģijas un kas ir ekoloģiski efektīvi; inteliģentas kontroles sistēmas un efektīvāka ražošanas blakusproduktu, atkritumu un enerģijas apsaimniekošana. Jaunos pētījumos arī izstrādās ilgtspējīgas un jaunas tehnoloģijas dzīvnieku barošanai, tostarp drošai barības pārstrādei, un barības kvalitātes kontrolei.

| — | Optimizēt jauninājumus Eiropas pārtikas nozarē, integrējot progresīvas tehnoloģijas tradicionālajā pārtikas ražošanā un ražošanas pamattehnoloģijās, lai uzlabotu pārtikas funkcionalitāti;
  jaunu sastāvdaļu un produktu izstrāde, uzglabāšanas metodes un tehnoloģijas un organoleptiskie aspekti pārtikas ražošanā un jaunās pārtikas sastāvdaļās;
  tādu pārstrādes un iepakošanas procesu izstrāde un demonstrējumi, kuros izmanto augstās tehnoloģijas un kas ir ekoloģiski efektīvi; inteliģentas kontroles sistēmas un efektīvāka ražošanas blakusproduktu, atkritumu un enerģijas apsaimniekošana. Jaunos pētījumos arī izstrādās ilgtspējīgas un jaunas tehnoloģijas dzīvnieku barošanai, tostarp drošai barības pārstrādei, un barības kvalitātes kontrolei. |
| --- | --- |

—

Optimizēt jauninājumus Eiropas pārtikas nozarē, integrējot progresīvas tehnoloģijas tradicionālajā pārtikas ražošanā un ražošanas pamattehnoloģijās, lai uzlabotu pārtikas funkcionalitāti;
  jaunu sastāvdaļu un produktu izstrāde, uzglabāšanas metodes un tehnoloģijas un organoleptiskie aspekti pārtikas ražošanā un jaunās pārtikas sastāvdaļās;
  tādu pārstrādes un iepakošanas procesu izstrāde un demonstrējumi, kuros izmanto augstās tehnoloģijas un kas ir ekoloģiski efektīvi; inteliģentas kontroles sistēmas un efektīvāka ražošanas blakusproduktu, atkritumu un enerģijas apsaimniekošana. Jaunos pētījumos arī izstrādās ilgtspējīgas un jaunas tehnoloģijas dzīvnieku barošanai, tostarp drošai barības pārstrādei, un barības kvalitātes kontrolei.

Grozījums Nr. 70

I pielikums, daļa “Tēmas”, 2. iedaļa (“Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija”), apakšiedaļa “Darbības”, 2. sadaļa (“Princips “no galda uz saimniecību”: pārtika, veselība un labklājība”), 5. ievilkums

| — | Aizsargāt gan cilvēka, gan vides veselību, veicinot labāku izpratni par pārtikas/barības ķēžu un vides savstarpējo ietekmi. Tiks veikti pētījumi par pārtikas piesārņotājiem un veselības stāvokli, pilnveidojot instrumentus un metodes, lai novērtētu pārtikas un barības ķēžu ietekmi uz vidi. Pārtikas ķēžu kvalitātes un integritātes nodrošināšanai nepieciešami jauni preču ķēžu analīzes modeļi un visaptverošas pārtikas ķēdes pārzināšanas koncepcijas, kas ietver arī patērētāju aspektu. |
| --- | --- |

—

Aizsargāt gan cilvēka, gan vides veselību, veicinot labāku izpratni par pārtikas/barības ķēžu un vides savstarpējo ietekmi. Tiks veikti pētījumi par pārtikas piesārņotājiem un veselības stāvokli, pilnveidojot instrumentus un metodes, lai novērtētu pārtikas un barības ķēžu ietekmi uz vidi. Pārtikas ķēžu kvalitātes un integritātes nodrošināšanai nepieciešami jauni preču ķēžu analīzes modeļi un visaptverošas pārtikas ķēdes pārzināšanas koncepcijas, kas ietver arī patērētāju aspektu.

| — | Aizsargāt gan cilvēka, gan vides veselību, veicinot labāku izpratni par pārtikas/barības ķēžu un vides savstarpējo ietekmi. Tiks veikti pētījumi par pārtikas piesārņotājiem un veselības stāvokli, pilnveidojot instrumentus un metodes, lai novērtētu pārtikas un barības ķēžu ietekmi uz vidi. Pārtikas ķēžu kvalitātes un integritātes nodrošināšanai nepieciešami jauni preču ķēžu analīzes modeļi un visaptverošas pārtikas ķēdes pārzināšanas koncepcijas, kas ietver arī patērētāju aspektu
  . Tiks pētīta jaunu izsekojamības metožu izstrāde (gan ģenētiski modificētiem, gan nemodificētiem organismiem) un dzīvnieku barības un veterināro medikamentu ietekme uz cilvēku veselību. |
| --- | --- |

—

Aizsargāt gan cilvēka, gan vides veselību, veicinot labāku izpratni par pārtikas/barības ķēžu un vides savstarpējo ietekmi. Tiks veikti pētījumi par pārtikas piesārņotājiem un veselības stāvokli, pilnveidojot instrumentus un metodes, lai novērtētu pārtikas un barības ķēžu ietekmi uz vidi. Pārtikas ķēžu kvalitātes un integritātes nodrošināšanai nepieciešami jauni preču ķēžu analīzes modeļi un visaptverošas pārtikas ķēdes pārzināšanas koncepcijas, kas ietver arī patērētāju aspektu
  . Tiks pētīta jaunu izsekojamības metožu izstrāde (gan ģenētiski modificētiem, gan nemodificētiem organismiem) un dzīvnieku barības un veterināro medikamentu ietekme uz cilvēku veselību.

Grozījums Nr. 71

I pielikums, daļa “Tēmas”, 2. iedaļa (“Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija”), apakšiedaļa “Starptautiskā sadarbība”, 1. daļa

Starptautiskā sadarbība ir viens no pārtikas, lauksaimniecības un biotehnoloģiju pētniecības prioritārajiem aspektiem, ko aktīvi veicinās visā jomā. Tiks atbalstīti pētījumi, kas ir īpaši noderīgi jaunattīstības valstīm, ņemot vērā Tūkstošgades attīstības mērķus un jau uzsāktās darbības. Tiks veikti īpaši pasākumi, lai sekmētu sadarbību starp prioritārām partnervalstīm un reģioniem, jo īpaši tiem, kas iesaistīti divpusējās reģionu sarunās un divpusējos zinātnes un tehnoloģiju nolīgumos, kā arī starp kaimiņvalstīm, jaunatīstības valstīm un valstīm ar strauji augošu ekonomiku.

Starptautiskā sadarbība ir viens no pārtikas, lauksaimniecības un biotehnoloģiju pētniecības prioritārajiem aspektiem, ko aktīvi veicinās visā jomā. Tiks atbalstīti pētījumi, kas ir īpaši noderīgi jaunattīstības valstīm, ņemot vērā Tūkstošgades attīstības mērķus un jau uzsāktās darbības
  (piemēram, tīkli, kas paredzēti, lai uzlabotu augsnes un ūdens apsaimniekošanu)
  . Tiks veikti īpaši pasākumi, lai sekmētu sadarbību starp prioritārām partnervalstīm un reģioniem, jo īpaši tiem, kas iesaistīti divpusējās reģionu sarunās un divpusējos zinātnes un tehnoloģiju nolīgumos, kā arī starp kaimiņvalstīm, jaunatīstības valstīm un valstīm ar strauji augošu ekonomiku.

Grozījums Nr. 72

I pielikums, daļa “Tēmas”, 2. iedaļa (“Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija”), apakšiedaļa “Starptautiskā sadarbība”, 2. daļa

Turklāt tiks uzsākta daudzpusēja sadarbība, gan lai risinātu problēmas, kam nepieciešami plaši starptautiski centieni, tādas kā augu un mikroorganismu sistēmu bioloģijas mērogi un sarežģītība, gan arī lai pievērstos globālām problēmām un ES starptautiskajām saistībām (pārtikas un dzeramā ūdens drošība un nekaitīgums, dzīvnieku slimību globāla izplatīšanās, bioloģiskās daudzveidības vienlīdzīga izmantošana, pasaules zivsaimniecības resursu atjaunošana, līdz 2015. gadam sasniedzot maksimālo ilgtspējīgo produktivitāti, klimata pārmaiņu ietekme un ietekme uz klimatu).

Turklāt tiks uzsākta daudzpusēja sadarbība, gan lai risinātu problēmas, kam nepieciešami plaši starptautiski centieni, tādas kā augu un mikroorganismu sistēmu bioloģijas mērogi un sarežģītība, gan arī lai pievērstos globālām problēmām un ES starptautiskajām saistībām (pārtikas un dzeramā ūdens drošība un nekaitīgums, dzīvnieku slimību globāla izplatīšanās, bioloģiskās daudzveidības vienlīdzīga izmantošana, pasaules zivsaimniecības resursu atjaunošana, līdz 2015. gadam sasniedzot maksimālo ilgtspējīgo produktivitāti,
  sadarbojoties ar ANO pārtikas un lauksaimniecības organizāciju,
  un klimata pārmaiņu ietekme un ietekme uz klimatu).

Grozījums Nr. 73

I pielikums, daļa “Tēmas”, 3. iedaļa (“Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”), apakšiedaļa “Mērķis”

Uzlabot Eiropas rūpniecības konkurētspēju un dot Eiropai iespēju apgūt un pielāgot informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) nākotnes attīstību, lai izpildītu sabiedrības un tautsaimniecības prasības. Darbības stiprinās Eiropas zinātnes un tehnoloģiju bāzi un nodrošinās tās vadošo pozīciju pasaulē IKT jomā, palīdzēs virzīt un veicināt jauninājumus, izmantojot IKT, un nodrošinās, ka IKT attīstība sniedz tūlītējas priekšrocības Eiropas valstu iedzīvotājiem, uzņēmumiem, tautsaimniecības nozarēm un valdībām.

Uzlabot Eiropas rūpniecības konkurētspēju un dot Eiropai iespēju apgūt un pielāgot informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) nākotnes attīstību, lai izpildītu sabiedrības un tautsaimniecības prasības. Darbības stiprinās Eiropas zinātnes un tehnoloģiju bāzi un nodrošinās tās vadošo pozīciju pasaulē IKT jomā, palīdzēs virzīt un veicināt jauninājumus, izmantojot IKT, un nodrošinās, ka IKT attīstība sniedz tūlītējas priekšrocības
  visiem
  Eiropas valstu iedzīvotājiem,
  jo īpaši vecākiem cilvēkiem un tiem, kurus apdraud sociālā atstumtība, piemēram, invalīdiem un tiem, kuriem ir apgrūtināta piekļuve IKT,
  uzņēmumiem, tautsaimniecības nozarēm un valdībām.
  Šo darbību prioritārie mērķi būs digitālās plaisas samazināšana un informatīvās atstumšanas mazināšana.

Grozījums Nr. 74

I pielikums, daļa “Tēmas”, 3. iedaļa (“Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”), apakšiedaļa “Ievads”, 1. daļa

Informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT) ir svarīga un pierādīta nozīme jauninājumu un jaunrades, kā arī konkurētspējas veicināšanā visās ražošanas un pakalpojumu nozarēs. Tām ir liela nozīme galveno sabiedrības problēmu risināšanā un sabiedrisko pakalpojumu modernizēšanā, uz tām balstās arī progress visās zinātnes un tehnoloģiju jomās. Tādēļ Eiropai
  jāapgūst un jāpielāgo
  IKT turpmāka attīstība un jāpanāk, ka ar IKT saistītie pakalpojumi un produkti tiek ieviesti un izmantoti, lai iedzīvotājiem un uzņēmumiem sagādātu iespējami lielākas priekšrocības.

Informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT) ir svarīga un pierādīta nozīme jauninājumu un jaunrades, kā arī konkurētspējas veicināšanā visās ražošanas un pakalpojumu nozarēs.
  IKT var būt svarīga nozīme arī zināšanu un pētījumu rezultātu izplatīšanā un to pieejamības nodrošināšanā.
  Tām ir liela nozīme galveno sabiedrības problēmu risināšanā un sabiedrisko pakalpojumu modernizēšanā, tās veicina progresu visās zinātnes un tehnoloģiju jomās.
  Tās palīdz uzlabot un dažādot pieeju informācijai, un tām ir jāveicina pilsoņu aktīva līdzdalība
  . Tādēļ Eiropai
  ir jāveicina
  IKT turpmāka attīstība
  atvērtības un iekļaušanas virzienā
  un jāpanāk, ka tiek ieviesti un izmantoti ar IKT saistīti
  savietojami un droši
  pakalpojumi un produkti, lai iedzīvotājiem un uzņēmumiem sagādātu iespējami lielākas priekšrocības.

Grozījums Nr. 75

I pielikums, daļa “Tēmas”, 3. iedaļa (“Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”), apakšiedaļa “Ievads”, 4. daļa

IKT tēmā par prioritāriem izvirzīti stratēģiskie pētījumi saistībā ar galvenajiem tehnoloģiju pīlāriem, tajā nodrošināta tehnoloģiju pilnīga integrācija un paredzētas zināšanas un līdzekļi, lai attīstītu plašu novatorisku IKT lietojumu spektru. Šie pasākumi veicinās rūpnieciskos un tehnoloģiskos sasniegumus IKT nozarē un uzlabos to nozaru konkurētspēju, kurās intensīvi izmanto IKT, gan ieviešot novatoriskus, augstvērtīgus uz IKT balstītus produktus un pakalpojumus, gan
  uzlabojot
  organizatoriskos procesus uzņēmumos un pārvaldes iestādēs. Šajā tēmā tiks atbalstītas citas Eiropas Savienības politikas, mobilizējot IKT, lai apmierinātu valstiskās un sabiedriskās vajadzības.

IKT tēmā par prioritāriem izvirzīti stratēģiskie pētījumi saistībā ar galvenajiem tehnoloģiju pīlāriem, tajā nodrošināta tehnoloģiju pilnīga integrācija un paredzētas zināšanas un līdzekļi, lai attīstītu plašu novatorisku IKT lietojumu spektru. Šie pasākumi veicinās rūpnieciskos un tehnoloģiskos sasniegumus IKT nozarē un uzlabos to nozaru konkurētspēju, kurās intensīvi izmanto IKT, gan ieviešot novatoriskus, augstvērtīgus uz IKT balstītus produktus un pakalpojumus, gan
  izmantojot jaunus vai uzlabotus
  organizatoriskos procesus uzņēmumos un pārvaldes iestādēs. Šajā tēmā tiks atbalstītas citas Eiropas Savienības politikas, mobilizējot IKT, lai apmierinātu valstiskās un sabiedriskās vajadzības
  , piemēram, veselības un vides aizsardzība
  .

Grozījums Nr. 76

I pielikums, daļa “Tēmas”, 3. iedaļa (“Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”), apakšiedaļa “Ievads”, 5. daļa

Darbības aptvers sadarbības un sakaru tīklu veidošanas pasākumus, atbalstīs kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas
  , ieskaitot izvēlētus pētījumu aspektus nanoelektronikas tehnoloģiju un iegulto datorsistēmu jomās,
  un valstu programmu koordinēšanas iniciatīvas, tostarp interaktīvas automatizētas vides jomā. Darbību prioritāšu vidū būs tēmas, kas cita starpā pamatojas uz Eiropas tehnoloģiju platformu darbu. Tiks veicināta arī tematiska sinerģija ar darbībām citu īpašo programmu ietvaros.

Darbības aptvers sadarbības un sakaru tīklu veidošanas pasākumus,
  kā arī varētu atbalstīt kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas un valstu programmu koordinēšanas iniciatīvas tostarp
  nanotehnoloģijas, iegultās sistēmas un interaktīvo automatizēto vidi
  ). Darbību prioritāšu vidū būs tēmas, kas cita starpā pamatojas uz Eiropas tehnoloģiju platformu darbu. Tiks veicināta arī tematiska sinerģija ar darbībām citu īpašo programmu ietvaros.
  Tiks nodrošināta pēc iespējas lielāka sinerģija un papildināmība arī ar citām Kopienas programmām un iniciatīvām, jo īpaši ar struktūrfondiem, konkurētspējas un jauninājumu ietvarprogrammas iniciatīvu, i2010 iniciatīvu un dalībvalstu valsts un reģionālajām ar IKT saistītajām programmām.

Grozījums Nr. 77

I pielikums, daļa “Tēmas”, 3. iedaļa (“Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”), apakšiedaļa “Darbības”, 1. sadaļa (“IKT tehnoloģiju pīlāri”), 1. ievilkums

| — | Nanoelektronika, fotonika un integrētas mikro/nanosistēmas. Procesu, iekārtu
  un
  projektu tehnoloģijas, lai uzlabotu komponentu, vienkristālshēmu, pakotnes sistēmu un integrēto sistēmu apjomu, blīvumu, veiktspēju, energoefektivitāti, ražošanu un rentabilitāti; fotoniskie pamatkomponenti plašam lietojumu klāstam; augstas veiktspējas/lielblīvuma datu uzglabāšanas sistēmas; lielformāta displeja modeļi ar augstu integritātes pakāpi; uztverošās, aktivējošās, redzamības uzlabošanas un attēlu veidošanas ierīces; sistēmas ar ārkārtīgi zemu jaudu, alternatīvie enerģijas avoti/uzglabāšana; heterogēno tehnoloģiju/sistēmu integrēšana; daudzfunkcionālas integrētas mikro-nano-bio-info sistēmas; lielformāta elektronika; integrēšana dažādos materiālos/priekšmetos; saskarsme ar dzīviem organismiem; molekulu vai atomu apkopošana (apvienošanās) stabilās struktūrās. |
| --- | --- |

—

Nanoelektronika, fotonika un integrētas mikro/nanosistēmas. Procesu, iekārtu
  un
  projektu tehnoloģijas, lai uzlabotu komponentu, vienkristālshēmu, pakotnes sistēmu un integrēto sistēmu apjomu, blīvumu, veiktspēju, energoefektivitāti, ražošanu un rentabilitāti; fotoniskie pamatkomponenti plašam lietojumu klāstam; augstas veiktspējas/lielblīvuma datu uzglabāšanas sistēmas; lielformāta displeja modeļi ar augstu integritātes pakāpi; uztverošās, aktivējošās, redzamības uzlabošanas un attēlu veidošanas ierīces; sistēmas ar ārkārtīgi zemu jaudu, alternatīvie enerģijas avoti/uzglabāšana; heterogēno tehnoloģiju/sistēmu integrēšana; daudzfunkcionālas integrētas mikro-nano-bio-info sistēmas; lielformāta elektronika; integrēšana dažādos materiālos/priekšmetos; saskarsme ar dzīviem organismiem; molekulu vai atomu apkopošana (apvienošanās) stabilās struktūrās.

| — | Nanoelektronika, fotonika un integrētas mikro/nanosistēmas. Procesu, iekārtu, projektu
  un testēšanas
  tehnoloģijas
  un metodoloģijas
  , lai uzlabotu komponentu, vienkristālshēmu, pakotnes sistēmu un integrēto sistēmu apjomu, blīvumu, veiktspēju, energoefektivitāti, ražošanu un rentabilitāti; fotoniskie pamatkomponenti,
  lai radītu, ietekmētu un konstatētu gaismu
  plašam lietojumu klāstam,
  kas ietver īpaši ātrus komponentus
  ;
  RF sistēmas;
  augstas veiktspējas/lielblīvuma datu uzglabāšanas sistēmas; lielformāta displeja modeļi ar augstu integritātes pakāpi; uztverošās, aktivējošās, redzamības uzlabošanas un attēlu veidošanas ierīces; sistēmas ar ārkārtīgi zemu jaudu, alternatīvie enerģijas avoti/uzglabāšana; heterogēno tehnoloģiju/sistēmu integrēšana;
  viedas sistēmas;
  daudzfunkcionālas integrētas mikro-nano-bio-info sistēmas; lielformāta elektronika; integrēšana dažādos materiālos/priekšmetos; saskarsme ar dzīviem organismiem; molekulu vai atomu apkopošana (apvienošanās) stabilās struktūrās. |
| --- | --- |

—

Nanoelektronika, fotonika un integrētas mikro/nanosistēmas. Procesu, iekārtu, projektu
  un testēšanas
  tehnoloģijas
  un metodoloģijas
  , lai uzlabotu komponentu, vienkristālshēmu, pakotnes sistēmu un integrēto sistēmu apjomu, blīvumu, veiktspēju, energoefektivitāti, ražošanu un rentabilitāti; fotoniskie pamatkomponenti,
  lai radītu, ietekmētu un konstatētu gaismu
  plašam lietojumu klāstam,
  kas ietver īpaši ātrus komponentus
  ;
  RF sistēmas;
  augstas veiktspējas/lielblīvuma datu uzglabāšanas sistēmas; lielformāta displeja modeļi ar augstu integritātes pakāpi; uztverošās, aktivējošās, redzamības uzlabošanas un attēlu veidošanas ierīces; sistēmas ar ārkārtīgi zemu jaudu, alternatīvie enerģijas avoti/uzglabāšana; heterogēno tehnoloģiju/sistēmu integrēšana;
  viedas sistēmas;
  daudzfunkcionālas integrētas mikro-nano-bio-info sistēmas; lielformāta elektronika; integrēšana dažādos materiālos/priekšmetos; saskarsme ar dzīviem organismiem; molekulu vai atomu apkopošana (apvienošanās) stabilās struktūrās.

Grozījums Nr. 78

I pielikums, daļa “Tēmas”, 3. iedaļa (“Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”), apakšiedaļa “Darbības”, 1. sadaļa (“IKT tehnoloģiju pīlāri”), 2. ievilkums

| — | Plaši pieejami
  neierobežotas
  jaudas sakaru tīkli:
  rentablas
  mobilo un platjoslas tīklu tehnoloģijas
  un
  sistēmas, tostarp virszemes un satelītu tīkli; dažādu fiksēto, mobilo, bezvadu un apraides tīklu konverģence, kas sniedzas no personālā mēroga līdz reģionālam un globālam mērogam; kabeļu un bezvadu sakaru pakalpojumu un lietojumu savietojamība, tīkla resursu pārvaldība, pakalpojumu konfigurācijas maiņas iespējas; īpaši intelektuālu multimēdiju ierīču, sensoru un mikroshēmu kompleksu tīklu veidošana. |
| --- | --- |

—

Plaši pieejami
  neierobežotas
  jaudas sakaru tīkli:
  rentablas
  mobilo un platjoslas tīklu tehnoloģijas
  un
  sistēmas, tostarp virszemes un satelītu tīkli; dažādu fiksēto, mobilo, bezvadu un apraides tīklu konverģence, kas sniedzas no personālā mēroga līdz reģionālam un globālam mērogam; kabeļu un bezvadu sakaru pakalpojumu un lietojumu savietojamība, tīkla resursu pārvaldība, pakalpojumu konfigurācijas maiņas iespējas; īpaši intelektuālu multimēdiju ierīču, sensoru un mikroshēmu kompleksu tīklu veidošana.

| — | Plaši pieejami
  lielas
  jaudas sakaru tīkli:
  pārkonfigurējamas un elastīgas
  mobilo un platjoslas tīklu tehnoloģijas, sistēmas
  un struktūras
  , tostarp virszemes un satelītu tīkli; dažādu fiksēto, mobilo, bezvadu un apraides tīklu
  un pakalpojumu
  konverģence, kas sniedzas no personālā mēroga līdz reģionālam un globālam mērogam;
  pakalpojumu izplatīšanas infrastruktūra un struktūra,
  kabeļu un bezvadu sakaru pakalpojumu un lietojumu savietojamība, tīkla resursu pārvaldība
  (ieskaitot efektivitāti un pakalpojumu kvalitāti (QoS))
  , pakalpojumu konfigurācijas maiņas iespējas; īpaši intelektuālu multimēdiju ierīču, sensoru un mikroshēmu kompleksu tīklu veidošana. |
| --- | --- |

—

Plaši pieejami
  lielas
  jaudas sakaru tīkli:
  pārkonfigurējamas un elastīgas
  mobilo un platjoslas tīklu tehnoloģijas, sistēmas
  un struktūras
  , tostarp virszemes un satelītu tīkli; dažādu fiksēto, mobilo, bezvadu un apraides tīklu
  un pakalpojumu
  konverģence, kas sniedzas no personālā mēroga līdz reģionālam un globālam mērogam;
  pakalpojumu izplatīšanas infrastruktūra un struktūra,
  kabeļu un bezvadu sakaru pakalpojumu un lietojumu savietojamība, tīkla resursu pārvaldība
  (ieskaitot efektivitāti un pakalpojumu kvalitāti (QoS))
  , pakalpojumu konfigurācijas maiņas iespējas; īpaši intelektuālu multimēdiju ierīču, sensoru un mikroshēmu kompleksu tīklu veidošana.

Grozījums Nr. 79

I pielikums, daļa “Tēmas”, 3. iedaļa “Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”, apakšiedaļa “Darbības”, 1. sadaļa (“IKT tehnoloģiju pīlāri”), 3. ievilkums

| — | Iegultās sistēmas, skaitļošanas tehnika un kontrole: jaudīgākas, drošākas, izplatītākas, uzticamākas un efektīvākas datortehnikas un programmatūras sistēmas, kuras var uztvert un kontrolēt vidi, un pielāgoties tai, tādējādi optimizējot resursu izmantošanu; metodes un instrumenti sistēmu modelēšanai, projektēšanai
  un
  tehniskajiem pētījumiem, lai sekmīgi pārvarētu sarežģītību; atvērtas, saliktas struktūras un neierobežotas platformas, starpprogrammatūra un dalītas operētājsistēmas, lai panāktu patiešām viengabalainu sadarbīgu un visaptverošu augsti attīstītu vidi uztveršanai, aktivizēšanai, saziņai, glabāšanai un pakalpojumu sniegšanai; skaitļošanas tehnikas struktūras, kas ietver heterogēnus, tīklā savienotus un pārkonfigurējamus komponentus, ieskaitot kompilēšanu, programmēšanu un izpildes laika atbalstu; lielformāta, dalītu un nenoteiktu sistēmu kontrole. |
| --- | --- |

—

Iegultās sistēmas, skaitļošanas tehnika un kontrole: jaudīgākas, drošākas, izplatītākas, uzticamākas un efektīvākas datortehnikas un programmatūras sistēmas, kuras var uztvert un kontrolēt vidi, un pielāgoties tai, tādējādi optimizējot resursu izmantošanu; metodes un instrumenti sistēmu modelēšanai, projektēšanai
  un
  tehniskajiem pētījumiem, lai sekmīgi pārvarētu sarežģītību; atvērtas, saliktas struktūras un neierobežotas platformas, starpprogrammatūra un dalītas operētājsistēmas, lai panāktu patiešām viengabalainu sadarbīgu un visaptverošu augsti attīstītu vidi uztveršanai, aktivizēšanai, saziņai, glabāšanai un pakalpojumu sniegšanai; skaitļošanas tehnikas struktūras, kas ietver heterogēnus, tīklā savienotus un pārkonfigurējamus komponentus, ieskaitot kompilēšanu, programmēšanu un izpildes laika atbalstu; lielformāta, dalītu un nenoteiktu sistēmu kontrole.

| — | Iegultās sistēmas, skaitļošanas tehnika un kontrole: jaudīgākas, drošākas, izplatītākas, uzticamākas un efektīvākas datortehnikas un programmatūras sistēmas, kuras var uztvert un kontrolēt vidi, un pielāgoties tai, tādējādi optimizējot resursu izmantošanu; metodes un instrumenti sistēmu modelēšanai, projektēšanai,
  analīzei,
  tehniskajiem pētījumiem
  un apstiprināšanai
  , lai sekmīgi pārvarētu sarežģītību; atvērtas, saliktas struktūras un neierobežotas platformas, starpprogrammatūra un dalītas operētājsistēmas, lai panāktu patiešām viengabalainu sadarbīgu un visaptverošu augsti attīstītu vidi uztveršanai, aktivizēšanai, saziņai, glabāšanai un pakalpojumu sniegšanai; skaitļošanas tehnikas struktūras, kas ietver heterogēnus, tīklā savienotus un pārkonfigurējamus komponentus, ieskaitot kompilēšanu, programmēšanu un izpildes laika atbalstu; lielformāta, dalītu un nenoteiktu sistēmu
  , augstas veiktspējas skaitļošanas tehnikas (datortehnikas un programmatūras)
  kontrole. |
| --- | --- |

—

Iegultās sistēmas, skaitļošanas tehnika un kontrole: jaudīgākas, drošākas, izplatītākas, uzticamākas un efektīvākas datortehnikas un programmatūras sistēmas, kuras var uztvert un kontrolēt vidi, un pielāgoties tai, tādējādi optimizējot resursu izmantošanu; metodes un instrumenti sistēmu modelēšanai, projektēšanai,
  analīzei,
  tehniskajiem pētījumiem
  un apstiprināšanai
  , lai sekmīgi pārvarētu sarežģītību; atvērtas, saliktas struktūras un neierobežotas platformas, starpprogrammatūra un dalītas operētājsistēmas, lai panāktu patiešām viengabalainu sadarbīgu un visaptverošu augsti attīstītu vidi uztveršanai, aktivizēšanai, saziņai, glabāšanai un pakalpojumu sniegšanai; skaitļošanas tehnikas struktūras, kas ietver heterogēnus, tīklā savienotus un pārkonfigurējamus komponentus, ieskaitot kompilēšanu, programmēšanu un izpildes laika atbalstu; lielformāta, dalītu un nenoteiktu sistēmu
  , augstas veiktspējas skaitļošanas tehnikas (datortehnikas un programmatūras)
  kontrole.

Grozījums Nr. 80

I pielikums, daļa “Tēmas”, 3. iedaļa “Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”, apakšiedaļa “Darbības”, 1. sadaļa (“IKT tehnoloģiju pīlāri”), 4. ievilkums

| — | Programmatūra, tīkli (Grids), drošība un uzticamība: tehnoloģijas, instrumenti un metodes dinamisku un uzticamu programmatūru, struktūru un starpprogrammatūru sistēmu izveidei, kas veido pamatu uz zināšanām balstītiem pakalpojumiem, tostarp minēto sistēmu piedāvājums komunālo pakalpojumu veidā; uz pakalpojumiem orientētas, savietojamas un neierobežotas infrastruktūras, resursu tīklveida virtualizācija, operētājsistēmas, kuru centrālais elements ir tīkls; atvērtas platformas un kooperatīvas metodes programmatūru, pakalpojumu un sistēmu izstrādāšanai; komponēšanas rīki; risinājumu meklēšana kompleksu sistēmu jaunas uzvedības gadījumos; lielformāta, dalītu un periodiski savienotu sistēmu un pakalpojumu uzticamības un elastīguma uzlabošana; drošas un uzticamas sistēmas un pakalpojumi, ieskaitot privātumu respektējošu piekļuves kontroli un autentificēšanu, dinamiskas drošības un uzticamības politikas, uzticamības un uzticēšanās metamodeļi. |
| --- | --- |

—

Programmatūra, tīkli (Grids), drošība un uzticamība: tehnoloģijas, instrumenti un metodes dinamisku un uzticamu programmatūru, struktūru un starpprogrammatūru sistēmu izveidei, kas veido pamatu uz zināšanām balstītiem pakalpojumiem, tostarp minēto sistēmu piedāvājums komunālo pakalpojumu veidā; uz pakalpojumiem orientētas, savietojamas un neierobežotas infrastruktūras, resursu tīklveida virtualizācija, operētājsistēmas, kuru centrālais elements ir tīkls; atvērtas platformas un kooperatīvas metodes programmatūru, pakalpojumu un sistēmu izstrādāšanai; komponēšanas rīki; risinājumu meklēšana kompleksu sistēmu jaunas uzvedības gadījumos; lielformāta, dalītu un periodiski savienotu sistēmu un pakalpojumu uzticamības un elastīguma uzlabošana; drošas un uzticamas sistēmas un pakalpojumi, ieskaitot privātumu respektējošu piekļuves kontroli un autentificēšanu, dinamiskas drošības un uzticamības politikas, uzticamības un uzticēšanās metamodeļi.

| — | Programmatūra, tīkli (Grids),
  pakalpojumu izplatīšanas struktūra,
  drošība un uzticamība: tehnoloģijas, instrumenti un metodes
  augstas kvalitātes
  dinamisku un uzticamu programmatūru
  izstrādei un apstiprināšanai
  ,
  augstas kvalitātes izplatīšanas pakalpojumi un tehnoloģijas, instrumenti un metodes
  struktūru un starpprogrammatūru sistēmu izveidei
  un apstiprināšanai
  , kas veido pamatu uz zināšanām balstītiem pakalpojumiem, tostarp minēto sistēmu piedāvājums komunālo pakalpojumu veidā; uz pakalpojumiem orientētas, savietojamas un neierobežotas infrastruktūras, resursu
  , tostarp konkrētām nozarēm raksturīgo platformu,
  tīklveida virtualizācija, operētājsistēmas, kuru centrālais elements ir tīkls;
  atklātā pirmkoda programmatūras;
  atvērtas platformas un kooperatīvas metodes programmatūru,
  arī brīvo un atklātā koda programmatūras
  , pakalpojumu un sistēmu izstrādāšanai
  un apstiprināšanai
  ; komponēšanas rīki,
  tostarp programmēšanas valodas
  ; risinājumu meklēšana kompleksu sistēmu jaunas uzvedības gadījumos; lielformāta, dalītu un periodiski savienotu sistēmu un pakalpojumu uzticamības un elastīguma uzlabošana; drošas un uzticamas sistēmas un pakalpojumi, ieskaitot privātumu respektējošu piekļuves kontroli un autentificēšanu, dinamiskas drošības un uzticamības politikas, uzticamības un uzticēšanās metamodeļi
  ; programmatūras modeļu ieviešana rūpniecībā
  . |
| --- | --- |

—

Programmatūra, tīkli (Grids),
  pakalpojumu izplatīšanas struktūra,
  drošība un uzticamība: tehnoloģijas, instrumenti un metodes
  augstas kvalitātes
  dinamisku un uzticamu programmatūru
  izstrādei un apstiprināšanai
  ,
  augstas kvalitātes izplatīšanas pakalpojumi un tehnoloģijas, instrumenti un metodes
  struktūru un starpprogrammatūru sistēmu izveidei
  un apstiprināšanai
  , kas veido pamatu uz zināšanām balstītiem pakalpojumiem, tostarp minēto sistēmu piedāvājums komunālo pakalpojumu veidā; uz pakalpojumiem orientētas, savietojamas un neierobežotas infrastruktūras, resursu
  , tostarp konkrētām nozarēm raksturīgo platformu,
  tīklveida virtualizācija, operētājsistēmas, kuru centrālais elements ir tīkls;
  atklātā pirmkoda programmatūras;
  atvērtas platformas un kooperatīvas metodes programmatūru,
  arī brīvo un atklātā koda programmatūras
  , pakalpojumu un sistēmu izstrādāšanai
  un apstiprināšanai
  ; komponēšanas rīki,
  tostarp programmēšanas valodas
  ; risinājumu meklēšana kompleksu sistēmu jaunas uzvedības gadījumos; lielformāta, dalītu un periodiski savienotu sistēmu un pakalpojumu uzticamības un elastīguma uzlabošana; drošas un uzticamas sistēmas un pakalpojumi, ieskaitot privātumu respektējošu piekļuves kontroli un autentificēšanu, dinamiskas drošības un uzticamības politikas, uzticamības un uzticēšanās metamodeļi
  ; programmatūras modeļu ieviešana rūpniecībā
  .

Grozījums Nr. 81

I pielikums, daļa “Tēmas”, 3. iedaļa “Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”, apakšiedaļa “Darbības”, 1. sadaļa (“IKT tehnoloģiju pīlāri”), 5. ievilkums

| — | Zināšanas, izziņas un mācību sistēmas: tādas metodes un paņēmieni zināšanu apguvei un interpretēšanai, reprezentēšanai un personalizēšanai, navigācijai (pārlūkošanai) un izguvei, apmaiņai un nodošanai, kuras saturā atpazīst semantiskās attieksmes un kuras var izmantot gan cilvēki, gan tehnika; mākslīgas sistēmas, kas uztver, interpretē un izvērtē informāciju un var sadarboties, darboties autonomi un mācīties; teorijas un eksperimenti, kuros sasniedz vairāk nekā nelielu, pakāpenisku progresu, izmantojot ieskatu dabiskās izziņas procesos, galvenokārt mācīšanās un atmiņā, un kuri var noderēt arī cilvēka mācīšanās sistēmu turpmākai attīstīšanai. |
| --- | --- |

—

Zināšanas, izziņas un mācību sistēmas: tādas metodes un paņēmieni zināšanu apguvei un interpretēšanai, reprezentēšanai un personalizēšanai, navigācijai (pārlūkošanai) un izguvei, apmaiņai un nodošanai, kuras saturā atpazīst semantiskās attieksmes un kuras var izmantot gan cilvēki, gan tehnika; mākslīgas sistēmas, kas uztver, interpretē un izvērtē informāciju un var sadarboties, darboties autonomi un mācīties; teorijas un eksperimenti, kuros sasniedz vairāk nekā nelielu, pakāpenisku progresu, izmantojot ieskatu dabiskās izziņas procesos, galvenokārt mācīšanās un atmiņā, un kuri var noderēt arī cilvēka mācīšanās sistēmu turpmākai attīstīšanai.

| — | Zināšanas, izziņas un mācību sistēmas: tādas metodes un paņēmieni zināšanu apguvei un interpretēšanai, reprezentēšanai un personalizēšanai, navigācijai (pārlūkošanai) un izguvei, apmaiņai un nodošanai, kuras saturā atpazīst semantiskās attieksmes un kuras var izmantot gan cilvēki, gan tehnika
  , ar zināšanu sadalītu pārvaldību
  ; mākslīgas sistēmas, kas uztver, interpretē un izvērtē informāciju un var sadarboties, darboties autonomi un mācīties; teorijas un eksperimenti, kuros sasniedz vairāk nekā nelielu, pakāpenisku progresu, izmantojot ieskatu dabiskās izziņas procesos, galvenokārt mācīšanās un atmiņā, un kuri var noderēt arī cilvēka mācīšanās sistēmu turpmākai attīstīšanai. |
| --- | --- |

—

Zināšanas, izziņas un mācību sistēmas: tādas metodes un paņēmieni zināšanu apguvei un interpretēšanai, reprezentēšanai un personalizēšanai, navigācijai (pārlūkošanai) un izguvei, apmaiņai un nodošanai, kuras saturā atpazīst semantiskās attieksmes un kuras var izmantot gan cilvēki, gan tehnika
  , ar zināšanu sadalītu pārvaldību
  ; mākslīgas sistēmas, kas uztver, interpretē un izvērtē informāciju un var sadarboties, darboties autonomi un mācīties; teorijas un eksperimenti, kuros sasniedz vairāk nekā nelielu, pakāpenisku progresu, izmantojot ieskatu dabiskās izziņas procesos, galvenokārt mācīšanās un atmiņā, un kuri var noderēt arī cilvēka mācīšanās sistēmu turpmākai attīstīšanai.

Grozījums Nr. 82

I pielikums, daļa “Tēmas”, 3. iedaļa “Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”, apakšiedaļa “Darbības”, 1. sadaļa (“IKT tehnoloģiju pīlāri”), 6. ievilkums

| — | Imitēšana, vizualizācija, mijiedarbība un jauktā realitāte: instrumenti modelēšanai, imitēšanai, vizualizācijai, mijiedarbībai, virtuālajai, paplašinātajai un jauktajai realitātei un to integrēšanai pilnīgā vidē; instrumenti produktu, pakalpojumu un digitālo audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu novatoriskai izveidei un jaunradei; dabiskākas, intuitīvākas un vieglāk lietojamas saskarnes un jauni veidi, kā sadarboties ar tehnoloģijām, aparatūru, iekārtām un citiem artefaktiem; daudzvalodu automātiskas mašīntulkošanas sistēmas. |
| --- | --- |

—

Imitēšana, vizualizācija, mijiedarbība un jauktā realitāte: instrumenti modelēšanai, imitēšanai, vizualizācijai, mijiedarbībai, virtuālajai, paplašinātajai un jauktajai realitātei un to integrēšanai pilnīgā vidē; instrumenti produktu, pakalpojumu un digitālo audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu novatoriskai izveidei un jaunradei; dabiskākas, intuitīvākas un vieglāk lietojamas saskarnes un jauni veidi, kā sadarboties ar tehnoloģijām, aparatūru, iekārtām un citiem artefaktiem; daudzvalodu automātiskas mašīntulkošanas sistēmas.

| — | Imitēšana, vizualizācija, mijiedarbība un jauktā realitāte: instrumenti modelēšanai, imitēšanai, vizualizācijai, mijiedarbībai, virtuālajai, paplašinātajai un jauktajai realitātei un to integrēšanai pilnīgā vidē; instrumenti produktu, pakalpojumu un digitālo audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu novatoriskai izveidei un jaunradei; dabiskākas, intuitīvākas un vieglāk lietojamas saskarnes un jauni veidi, kā sadarboties ar tehnoloģijām, aparatūru, iekārtām un citiem artefaktiem;
  valodu tehnoloģija, kas ietver
  daudzvalodu automātiskas mašīntulkošanas sistēmas. |
| --- | --- |

—

Imitēšana, vizualizācija, mijiedarbība un jauktā realitāte: instrumenti modelēšanai, imitēšanai, vizualizācijai, mijiedarbībai, virtuālajai, paplašinātajai un jauktajai realitātei un to integrēšanai pilnīgā vidē; instrumenti produktu, pakalpojumu un digitālo audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu novatoriskai izveidei un jaunradei; dabiskākas, intuitīvākas un vieglāk lietojamas saskarnes un jauni veidi, kā sadarboties ar tehnoloģijām, aparatūru, iekārtām un citiem artefaktiem;
  valodu tehnoloģija, kas ietver
  daudzvalodu automātiskas mašīntulkošanas sistēmas.

Grozījums Nr. 83

I pielikums, daļa “Tēmas”, 3. iedaļa “Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”, apakšiedaļa “Darbības”, 1. sadaļa (“IKT tehnoloģiju pīlāri”), 6.a ievilkums (jauns)

| — | Mobilās sistēmas: virzība uz ceturtās paaudzes mobilo sakaru sistēmām un tālāk, un ar to saistītās atklājumu tehnoloģijas digitālās pārvades un antenu jomā. |
| --- | --- |

—

Grozījums Nr. 84

I pielikums, daļa “Tēmas”, 3. iedaļa (“Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”), apakšiedaļa “Darbības”, otrais virsraksts (“Tehnoloģiju integrēšana”), 2. ievilkums

Mājas vide: saziņa, uzraudzība, kontrole un palīdzība mājās, ēkās un sabiedriskās vietās; visu ierīču netraucēta savietojamība un izmantošana, ņemot vērā rentabilitāti, pieejamību
  un
  izmantojamību; jauni pakalpojumi un jauni interaktīvā digitālā satura un pakalpojumu veidi; pieeja informācijai un zināšanu pārvaldībai.

Mājas vide: saziņa, uzraudzība, kontrole un palīdzība mājās, ēkās un sabiedriskās vietās; visu ierīču netraucēta savietojamība un izmantošana, ņemot vērā rentabilitāti,
  pieejamību, izmantojamību un drošību
  ; jauni pakalpojumi
  (ieskaitot tos, kas saistīti ar izklaidi)
  un jauni interaktīvā digitālā satura un pakalpojumu veidi; pieeja informācijai un zināšanu pārvaldībai.

Grozījums Nr. 85

I pielikums, daļa “Tēmas”, 3. iedaļa (“Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”), apakšiedaļa “Darbības”, 3. sadaļa (“Lietojumprogrammu pētniecība”), 1. ievilkuma 1. apakšievilkums

| — | Veselībai: personālas, neuzmācīgas sistēmas, kas ļauj iedzīvotājiem pašiem regulēt savu labsajūtu, tādas kā valkājamas vai implantējamas kontroles ierīces un autonomas sistēmas laba veselības stāvokļa saglabāšanai; jaunas metodes, piemēram, molekulārā attēlu veidošana, lai uzlabotu profilaksi un individualizētu medicīnu; jaunu zināšanu par veselību atklāšana un to izmantošana klīniskajā praksē; orgānu funkciju modelēšana un imitēšana; mikro- un nanorobotikas ierīces minimāli invazīvai ķirurģiskai un ārstnieciskai darbībai. |
| --- | --- |

—

Veselībai: personālas, neuzmācīgas sistēmas, kas ļauj iedzīvotājiem pašiem regulēt savu labsajūtu, tādas kā valkājamas vai implantējamas kontroles ierīces un autonomas sistēmas laba veselības stāvokļa saglabāšanai; jaunas metodes, piemēram, molekulārā attēlu veidošana, lai uzlabotu profilaksi un individualizētu medicīnu; jaunu zināšanu par veselību atklāšana un to izmantošana klīniskajā praksē; orgānu funkciju modelēšana un imitēšana; mikro- un nanorobotikas ierīces minimāli invazīvai ķirurģiskai un ārstnieciskai darbībai.

| — | Veselībai: personālas, neuzmācīgas sistēmas, kas ļauj iedzīvotājiem pašiem regulēt savu labsajūtu, tādas kā valkājamas vai implantējamas kontroles ierīces
  ar komunikāciju iespējām
  un autonomas sistēmas laba veselības stāvokļa saglabāšanai; jaunas metodes, piemēram, molekulārā attēlu veidošana, lai uzlabotu profilaksi un individualizētu medicīnu; jaunu zināšanu par veselību atklāšana un to izmantošana klīniskajā praksē; orgānu funkciju modelēšana un imitēšana; mikro- un nanorobotikas ierīces minimāli invazīvai ķirurģiskai un ārstnieciskai darbībai;
  attālās palīdzības un attālās uzraudzības tehnoloģijas hroniski slimajiem un gados vecākiem cilvēkiem; datorizētas izmeklēšanas un klīnisko slēdzienu veikšanas atbalsta sistēmas, ar kurām var noteikt daudz ticamākas diagnozes, kā arī uzlabota darba norise, kuras rezultātā, iespējams, konkrētā slimībā specializējušos ekspertu sistēmas izmanto integrētu aprūpes cikla pieeju, kā arī izmanto uzkrātos pacienta datus, kā arī uz modeļa pamatotas zināšanas par slimību, izmantojot datizraci, bioinformātiku un sistēmu bioloģiju; uzņēmumu IT sistēmas, ar kurām panāk palielinātu efektivitāti un medicīnas kļūdu samazināšanu slimnīcās un sekundārajās veselības aprūpes iestādēs. |
| --- | --- |

—

Veselībai: personālas, neuzmācīgas sistēmas, kas ļauj iedzīvotājiem pašiem regulēt savu labsajūtu, tādas kā valkājamas vai implantējamas kontroles ierīces
  ar komunikāciju iespējām
  un autonomas sistēmas laba veselības stāvokļa saglabāšanai; jaunas metodes, piemēram, molekulārā attēlu veidošana, lai uzlabotu profilaksi un individualizētu medicīnu; jaunu zināšanu par veselību atklāšana un to izmantošana klīniskajā praksē; orgānu funkciju modelēšana un imitēšana; mikro- un nanorobotikas ierīces minimāli invazīvai ķirurģiskai un ārstnieciskai darbībai;
  attālās palīdzības un attālās uzraudzības tehnoloģijas hroniski slimajiem un gados vecākiem cilvēkiem; datorizētas izmeklēšanas un klīnisko slēdzienu veikšanas atbalsta sistēmas, ar kurām var noteikt daudz ticamākas diagnozes, kā arī uzlabota darba norise, kuras rezultātā, iespējams, konkrētā slimībā specializējušos ekspertu sistēmas izmanto integrētu aprūpes cikla pieeju, kā arī izmanto uzkrātos pacienta datus, kā arī uz modeļa pamatotas zināšanas par slimību, izmantojot datizraci, bioinformātiku un sistēmu bioloģiju; uzņēmumu IT sistēmas, ar kurām panāk palielinātu efektivitāti un medicīnas kļūdu samazināšanu slimnīcās un sekundārajās veselības aprūpes iestādēs.

Grozījums Nr. 86

I pielikums, daļa “Tēmas”, 3. iedaļa (“Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”), apakšiedaļa “Darbības”, 3. sadaļa (“Lietojumprogrammu pētniecība”), 1. ievilkuma 2. apakšievilkums

| — | Valdībām: izmantot IKT starpdisciplinārai pieejai sabiedrības pārvaldē, apvienojot tās ar organizatoriskām pārmaiņām un jaunām prasmēm, lai visiem piedāvātu novatoriskus, uz iedzīvotājiem orientētus pakalpojumus; progresīvi IKT balstīti pētījumi un risinājumi, lai uzlabotu demokrātijas un līdzdalības procesus, sabiedriskā sektora pakalpojumu efektivitāti un kvalitāti, sadarbību ar pārvaldēm un valdībām un to savstarpējo sadarbību, kā arī atbalstītu likumdošanas un politikas izstrādes procesus visās demokrātijas pakāpēs. |
| --- | --- |

—

Valdībām: izmantot IKT starpdisciplinārai pieejai sabiedrības pārvaldē, apvienojot tās ar organizatoriskām pārmaiņām un jaunām prasmēm, lai visiem piedāvātu novatoriskus, uz iedzīvotājiem orientētus pakalpojumus; progresīvi IKT balstīti pētījumi un risinājumi, lai uzlabotu demokrātijas un līdzdalības procesus, sabiedriskā sektora pakalpojumu efektivitāti un kvalitāti, sadarbību ar pārvaldēm un valdībām un to savstarpējo sadarbību, kā arī atbalstītu likumdošanas un politikas izstrādes procesus visās demokrātijas pakāpēs.

| — | Valdībām: izmantot IKT starpdisciplinārai pieejai sabiedrības pārvaldē, apvienojot tās ar organizatoriskām pārmaiņām,
  pārbūves procesiem (re-engineering)
  un jaunām prasmēm, lai visiem piedāvātu novatoriskus, uz iedzīvotājiem orientētus pakalpojumus; progresīvi IKT balstīti pētījumi un risinājumi, lai uzlabotu demokrātijas un līdzdalības procesus
  (ieskaitot e-demokrātiju)
  , sabiedriskā sektora pakalpojumu efektivitāti un kvalitāti, sadarbību ar pārvaldēm un valdībām un to savstarpējo sadarbību, kā arī atbalstītu likumdošanas un politikas izstrādes procesus visās demokrātijas pakāpēs. |
| --- | --- |

—

Valdībām: izmantot IKT starpdisciplinārai pieejai sabiedrības pārvaldē, apvienojot tās ar organizatoriskām pārmaiņām,
  pārbūves procesiem (re-engineering)
  un jaunām prasmēm, lai visiem piedāvātu novatoriskus, uz iedzīvotājiem orientētus pakalpojumus; progresīvi IKT balstīti pētījumi un risinājumi, lai uzlabotu demokrātijas un līdzdalības procesus
  (ieskaitot e-demokrātiju)
  , sabiedriskā sektora pakalpojumu efektivitāti un kvalitāti, sadarbību ar pārvaldēm un valdībām un to savstarpējo sadarbību, kā arī atbalstītu likumdošanas un politikas izstrādes procesus visās demokrātijas pakāpēs.

Grozījums Nr. 87

I pielikums, daļa “Tēmas”, 3. iedaļa (“Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”), virsraksts “Darbības”, 3. sadaļa (“Lietojumprogrammu pētniecība”), 1. ievilkuma 3. apakšievilkums

| — | Integrācijai: sniegt indivīdiem un to grupām iespēju iesaistīties informācijas sabiedrībā un nodrošināt visu iedzīvotāju vienlīdzīgu iesaistīšanos tajā, novēršot digitāla rakstura šķēršļus, kuru iemesls ir invaliditāte, zems prasmju līmenis, nabadzība, ģeogrāfiskā nošķirtība, kultūra, dzimums vai vecums, cita starpā veicinot atbalsta tehnoloģijas, sekmējot neatkarīgu dzīvesveidu, paaugstinot e-prasmju līmeni, kā arī piedāvājot produktus un pakalpojumus, kas izstrādāti, ņemot vērā visu vajadzības. |
| --- | --- |

—

Integrācijai: sniegt indivīdiem un to grupām iespēju iesaistīties informācijas sabiedrībā un nodrošināt visu iedzīvotāju vienlīdzīgu iesaistīšanos tajā, novēršot digitāla rakstura šķēršļus, kuru iemesls ir invaliditāte, zems prasmju līmenis, nabadzība, ģeogrāfiskā nošķirtība, kultūra, dzimums vai vecums, cita starpā veicinot atbalsta tehnoloģijas, sekmējot neatkarīgu dzīvesveidu, paaugstinot e-prasmju līmeni, kā arī piedāvājot produktus un pakalpojumus, kas izstrādāti, ņemot vērā visu vajadzības.

| — | Integrācijai: sniegt indivīdiem un to grupām iespēju iesaistīties informācijas sabiedrībā un nodrošināt visu iedzīvotāju vienlīdzīgu iesaistīšanos tajā, novēršot digitāla rakstura šķēršļus, kuru iemesls ir invaliditāte, zems prasmju līmenis, nabadzība, ģeogrāfiskā nošķirtība, kultūra, dzimums vai vecums, cita starpā veicinot atbalsta tehnoloģijas, sekmējot neatkarīgu dzīvesveidu
  (t. i., izmantojot veselības aprūpes tehnoloģijas un pakalpojumus mājās)
  , paaugstinot e-prasmju līmeni, kā arī piedāvājot produktus un pakalpojumus, kas izstrādāti, ņemot vērā visu vajadzības. |
| --- | --- |

—

Integrācijai: sniegt indivīdiem un to grupām iespēju iesaistīties informācijas sabiedrībā un nodrošināt visu iedzīvotāju vienlīdzīgu iesaistīšanos tajā, novēršot digitāla rakstura šķēršļus, kuru iemesls ir invaliditāte, zems prasmju līmenis, nabadzība, ģeogrāfiskā nošķirtība, kultūra, dzimums vai vecums, cita starpā veicinot atbalsta tehnoloģijas, sekmējot neatkarīgu dzīvesveidu
  (t. i., izmantojot veselības aprūpes tehnoloģijas un pakalpojumus mājās)
  , paaugstinot e-prasmju līmeni, kā arī piedāvājot produktus un pakalpojumus, kas izstrādāti, ņemot vērā visu vajadzības.

Grozījums Nr. 88

I pielikums, daļa “Tēmas”, 3. iedaļa (“Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”), apakšiedaļa “Darbības”, 3. sadaļa (“Lietojumprogrammu pētniecība”), 1. ievilkums, 4. apakšievilkums

| — | Mobilitātei: integrētas uz IKT balstītas drošības sistēmas transportlīdzekļiem, kurās izmantotas atvērtas, drošas un uzticamas arhitektūras un saskarnes; savietojamas kooperatīvas sistēmas
  transporta efektivitātei un drošumam
  , kuras balstās uz sakariem starp transportlīdzekļiem un ar transporta infrastruktūru un kurās integrētas precīzas un izturīgas tehnoloģijas atrašanās vietas noteikšanai; personalizēti, atrašanās vietu respektējoši informācijas mobilitātes un multimodālie pakalpojumi, tostarp intelektuāli pakalpojumu risinājumi tūrisma jomā. |
| --- | --- |

—

Mobilitātei: integrētas uz IKT balstītas drošības sistēmas transportlīdzekļiem, kurās izmantotas atvērtas, drošas un uzticamas arhitektūras un saskarnes; savietojamas kooperatīvas sistēmas
  transporta efektivitātei un drošumam
  , kuras balstās uz sakariem starp transportlīdzekļiem un ar transporta infrastruktūru un kurās integrētas precīzas un izturīgas tehnoloģijas atrašanās vietas noteikšanai; personalizēti, atrašanās vietu respektējoši informācijas mobilitātes un multimodālie pakalpojumi, tostarp intelektuāli pakalpojumu risinājumi tūrisma jomā.

| — | Mobilitātei: integrētas uz IKT balstītas drošības sistēmas transportlīdzekļiem, kurās izmantotas atvērtas, drošas un uzticamas arhitektūras un saskarnes; savietojamas kooperatīvas sistēmas
  efektīvam, drošam un videi draudzīgam transportam
  , kuras balstās uz sakariem starp transportlīdzekļiem un ar transporta infrastruktūru un kurās integrētas precīzas un izturīgas tehnoloģijas atrašanās vietas noteikšanai
  un navigācijai
  ; personalizēti, atrašanās vietu respektējoši informācijas mobilitātes un multimodālie pakalpojumi, tostarp intelektuāli pakalpojumu risinājumi tūrisma jomā. |
| --- | --- |

—

Mobilitātei: integrētas uz IKT balstītas drošības sistēmas transportlīdzekļiem, kurās izmantotas atvērtas, drošas un uzticamas arhitektūras un saskarnes; savietojamas kooperatīvas sistēmas
  efektīvam, drošam un videi draudzīgam transportam
  , kuras balstās uz sakariem starp transportlīdzekļiem un ar transporta infrastruktūru un kurās integrētas precīzas un izturīgas tehnoloģijas atrašanās vietas noteikšanai
  un navigācijai
  ; personalizēti, atrašanās vietu respektējoši informācijas mobilitātes un multimodālie pakalpojumi, tostarp intelektuāli pakalpojumu risinājumi tūrisma jomā.

Grozījums Nr. 89

I pielikums, daļa “Tēmas”, 3. iedaļa (“Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”), apakšiedaļa “Darbības”, 3. sadaļa (“Lietojumprogrammu pētniecība”), 1. ievilkums, 5.a apakšievilkums (jauns)

| — | Kultūrai: IKT risinājumu pārvade, lai izvērstu ekonomikas potenciālu kultūras jomā (tostarp, kultūras mantojumā, reģionālā attīstībā, tūrismā), kā arī veicinātu nodarbinātību šajās jomās; ņems vērā partnerību starp valsts organizācijām (vietējā, reģionālā un nacionālā līmenī) un privātām organizācijām (jo īpaši MVU). |
| --- | --- |

—

Grozījums Nr. 90

I pielikums, daļa “Tēmas”, 3. iedaļa (“Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”), apakšiedaļa “Darbības”, 3. sadaļa (“Lietojumprogrammu pētniecība”), 1.a ievilkums (jauns)

| — | Jauni IKT uzņēmējdarbības modeļi. Iecerēt un definēt jaunus IKT uzņēmējdarbības modeļus, strādājot kopā ar tām nozarēm, kurās IKT būs fundamentāla nozīme attieksmes maiņā pret ražošanu un pakalpojumiem (piemēram, transports, veselība, enerģētika, vide). Šajā kopīgajā pētniecībā izstrādātie projekti jāpārbauda īpašās situācijās. Jāsniedz atbalsts šiem kopīgajiem centieniem ar 1. pielikumā minētās starpdisciplinārās pieejas palīdzību. |
| --- | --- |

—

Grozījums Nr. 91

I pielikums, daļa “Tēmas”, 3. iedaļa (“Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”), apakšiedaļa “Darbības”, 3. sadaļa (“Lietojumprogrammu pētniecība”), 2. ievilkums, 1. apakšievilkums

| — | Jauni mijiedarbīga, nelineāra un pašadaptīva satura veidi; jaunrade un bagātināta lietotāju pieredze; satura pielāgošana un nodošana plašsaziņas līdzekļu starpā; digitāla satura radīšanas un pārvaldības apvienošana ar jaunām semantiskām tehnoloģijām; uz lietotāju orientēta satura radīšana, pieejamība un izmantošana. |
| --- | --- |

—

Jauni mijiedarbīga, nelineāra un pašadaptīva satura veidi; jaunrade un bagātināta lietotāju pieredze; satura pielāgošana un nodošana plašsaziņas līdzekļu starpā; digitāla satura radīšanas un pārvaldības apvienošana ar jaunām semantiskām tehnoloģijām; uz lietotāju orientēta satura radīšana, pieejamība un izmantošana.

| — | Jauni mijiedarbīga, nelineāra un pašadaptīva satura veidi,
  tostarp izklaidei un projektēšanai
  ; jaunrade un bagātināta lietotāju pieredze; satura pielāgošana un nodošana plašsaziņas līdzekļu starpā; digitāla satura radīšanas un pārvaldības apvienošana ar jaunām semantiskām tehnoloģijām; uz lietotāju orientēta satura radīšana, pieejamība un izmantošana. |
| --- | --- |

—

Jauni mijiedarbīga, nelineāra un pašadaptīva satura veidi,
  tostarp izklaidei un projektēšanai
  ; jaunrade un bagātināta lietotāju pieredze; satura pielāgošana un nodošana plašsaziņas līdzekļu starpā; digitāla satura radīšanas un pārvaldības apvienošana ar jaunām semantiskām tehnoloģijām; uz lietotāju orientēta satura radīšana, pieejamība un izmantošana.

Grozījums Nr. 92

I pielikums, daļa “Tēmas”, 3. iedaļa (“Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”), apakšiedaļa “Darbības”, 3. sadaļa (“Lietojumprogrammu pētniecība”), 2. ievilkuma 2.a apakšievilkums (jauns)

| — | Kultūras mantojuma aizsardzība, saglabāšana un paplašināšana, ietverot cilvēka dzīve: tehnoloģijas ilgtspējīgai un videi nekaitīgai cilvēka dzīves vides pārvaldībai, ieskaitot radīto vidi, pilsētvidi, ainavas, kā arī tā kultūras mantojuma aizsardzībai, saglabāšanai, optimālai izmantošanai un integrācijai, kas ietver vides ietekmes novērtējumu, modeļus un instrumentus riska novērtēšanai, modernas nesagraujošas metodes kaitējuma noteikšanai, jaunus materiālus un metodes restaurācijas, [vides] ietekmes mazināšanas un pielāgošanas stratēģijām kustamo un nekustamo kultūras vērtību ilgtspējīgai pārvaldībai |
| --- | --- |

—

Grozījums Nr. 93

I pielikums, daļa “Tēmas”, 3. iedaļa (“Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”), apakšiedaļa “Darbības”, 3. sadaļa (“Lietojumprogrammu pētniecība”), 2. ievilkuma 3. apakšievilkums

| — | Intelektuālie pakalpojumi, lai kultūras mantojums
  būtu pieejams digitālā formā
  ; instrumenti iedzīvotāju grupām, lai tās varētu
  radīt jaunu
  kultūras
  atmiņu
  , balstītu uz dzīvo mantojumu; metodes un instrumenti digitālā satura saglabāšanai; veidi, kā padarīt digitālos objektus izmantojamus arī nākotnes lietotājiem, vienlaikus saglabājot to sākotnējā tēla un izmantošanas apstākļu autentiskumu un integritāti. |
| --- | --- |

—

Intelektuālie pakalpojumi, lai kultūras mantojums
  būtu pieejams digitālā formā
  ; instrumenti iedzīvotāju grupām, lai tās varētu
  radīt jaunu
  kultūras
  atmiņu
  , balstītu uz dzīvo mantojumu; metodes un instrumenti digitālā satura saglabāšanai; veidi, kā padarīt digitālos objektus izmantojamus arī nākotnes lietotājiem, vienlaikus saglabājot to sākotnējā tēla un izmantošanas apstākļu autentiskumu un integritāti.

| — | Intelektuālie pakalpojumi, lai
  sekmētu kultūras, (tostarp
  kultūras
  mantojums, reģionālā attīstība un tūrisms)
  ; instrumenti iedzīvotāju grupām, lai tās varētu
  savākt un saglabāt
  kultūras
  atmiņas
  , balstītu uz dzīvo mantojumu; metodes un instrumenti digitālā satura saglabāšanai
  un daudzveidošanai
  ; veidi, kā padarīt digitālos objektus izmantojamus arī nākotnes lietotājiem, vienlaikus saglabājot to sākotnējā tēla un izmantošanas apstākļu autentiskumu un integritāti. |
| --- | --- |

—

Intelektuālie pakalpojumi, lai
  sekmētu kultūras, (tostarp
  kultūras
  mantojums, reģionālā attīstība un tūrisms)
  ; instrumenti iedzīvotāju grupām, lai tās varētu
  savākt un saglabāt
  kultūras
  atmiņas
  , balstītu uz dzīvo mantojumu; metodes un instrumenti digitālā satura saglabāšanai
  un daudzveidošanai
  ; veidi, kā padarīt digitālos objektus izmantojamus arī nākotnes lietotājiem, vienlaikus saglabājot to sākotnējā tēla un izmantošanas apstākļu autentiskumu un integritāti.

Grozījums Nr. 94

I pielikums, daļa “Tēmas”, 3. iedaļa (“Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”), apakšiedaļa “Darbības”, 3. sadaļa (“Lietojumprogrammu pētniecība aizzīme”), 3. ievilkums, 1. apakšievilkums

| — | Dinamiskas, uz sadarbības tīkliem orientētas uzņēmējdarbības sistēmas produktu un pakalpojumu radīšanai un sniegšanai; decentralizēta intelektuālo elementu kontrole un vadība; digitālas uzņēmējdarbības ekosistēmas, jo īpaši programmatūras risinājumi, kas pielāgojami mazu un vidēju organizāciju vajadzībām; sadarbības pakalpojumi
  dalītām darbavietām
  ; paplašināta grupu klātbūtne, grupu vadība un kopīgs atbalsts. |
| --- | --- |

—

Dinamiskas, uz sadarbības tīkliem orientētas uzņēmējdarbības sistēmas produktu un pakalpojumu radīšanai un sniegšanai; decentralizēta intelektuālo elementu kontrole un vadība; digitālas uzņēmējdarbības ekosistēmas, jo īpaši programmatūras risinājumi, kas pielāgojami mazu un vidēju organizāciju vajadzībām; sadarbības pakalpojumi
  dalītām darbavietām
  ; paplašināta grupu klātbūtne, grupu vadība un kopīgs atbalsts.

| — | Dinamiskas, uz sadarbības tīkliem orientētas uzņēmējdarbības sistēmas produktu un pakalpojumu radīšanai un sniegšanai; decentralizēta intelektuālo elementu kontrole un vadība; digitālas uzņēmējdarbības ekosistēmas, jo īpaši programmatūras risinājumi, kas pielāgojami mazu un vidēju organizāciju vajadzībām; sadarbības pakalpojumi
  , kuros ņem vērā dalītu darbavietu apstākļus
  ; paplašināta grupu klātbūtne, grupu vadība un kopīgs atbalsts
  ; zināšanu apmaiņa un interaktīvi pakalpojumi
  . |
| --- | --- |

—

Dinamiskas, uz sadarbības tīkliem orientētas uzņēmējdarbības sistēmas produktu un pakalpojumu radīšanai un sniegšanai; decentralizēta intelektuālo elementu kontrole un vadība; digitālas uzņēmējdarbības ekosistēmas, jo īpaši programmatūras risinājumi, kas pielāgojami mazu un vidēju organizāciju vajadzībām; sadarbības pakalpojumi
  , kuros ņem vērā dalītu darbavietu apstākļus
  ; paplašināta grupu klātbūtne, grupu vadība un kopīgs atbalsts
  ; zināšanu apmaiņa un interaktīvi pakalpojumi
  .

Grozījums Nr. 95

I pielikums, daļa “Tēmas”, 3. iedaļa (“Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”), apakšiedaļa “Darbības”, 3. sadaļa (“Lietojumprogrammu pētniecība aizzīme”), 3. ievilkums, 2. apakšievilkums

| — | Ražošana: tīklā savienotas intelektuālas kontroles ierīces, lai ražošanā panāktu augstu precizitāti un zemu resursu patēriņu; bezvadu automatizācija un loģistika ražotņu ātrai pārkonfigurēšanai; integrēta vide modelēšanai, imitēšanai, prezentēšanai un virtuālai ražošanai; ražošanas tehnoloģijas miniaturizētām IKT sistēmām un tādām sistēmām, kas cieši saistītas ar dažādiem materiāliem un objektiem. |
| --- | --- |

—

Ražošana: tīklā savienotas intelektuālas kontroles ierīces, lai ražošanā panāktu augstu precizitāti un zemu resursu patēriņu; bezvadu automatizācija un loģistika ražotņu ātrai pārkonfigurēšanai; integrēta vide modelēšanai, imitēšanai, prezentēšanai un virtuālai ražošanai; ražošanas tehnoloģijas miniaturizētām IKT sistēmām un tādām sistēmām, kas cieši saistītas ar dažādiem materiāliem un objektiem.

| — | Ražošana
  , ieskaitot tradicionālās nozares
  : tīklā savienotas intelektuālas kontroles ierīces, lai ražošanā panāktu augstu precizitāti un zemu resursu patēriņu; bezvadu automatizācija un loģistika ražotņu ātrai pārkonfigurēšanai; integrēta vide modelēšanai, imitēšanai,
  optimizēšanai,
  prezentēšanai un virtuālai ražošanai; ražošanas tehnoloģijas miniaturizētām IKT sistēmām un tādām sistēmām, kas cieši saistītas ar dažādiem materiāliem un objektiem. |
| --- | --- |

—

Ražošana
  , ieskaitot tradicionālās nozares
  : tīklā savienotas intelektuālas kontroles ierīces, lai ražošanā panāktu augstu precizitāti un zemu resursu patēriņu; bezvadu automatizācija un loģistika ražotņu ātrai pārkonfigurēšanai; integrēta vide modelēšanai, imitēšanai,
  optimizēšanai,
  prezentēšanai un virtuālai ražošanai; ražošanas tehnoloģijas miniaturizētām IKT sistēmām un tādām sistēmām, kas cieši saistītas ar dažādiem materiāliem un objektiem.

Grozījums Nr. 96

I pielikums, daļa “Tēmas”, 3. iedaļa (“Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”), apakšiedaļa “Darbības”, 3. ievilkums (“Lietojumprogrammu pētniecība aizzīme”), 2.a apakšievilkums (jauns)

| — | Uzņēmējdarbības pārvaldības un rezultātu novērošana reālā laikā: efektīvs un auglīgs atbalsts pārvaldības lēmumiem, novērošanai, datu vākšanai un apstrādei; |
| --- | --- |

—

Grozījums Nr. 97

I pielikums, daļa “Tēmas”, 3. iedaļa (“Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”), apakšiedaļa “Darbības”, 3. sadaļa (“Lietojumprogrammu pētniecība aizzīme”), 4. ievilkums, 1. apakšievilkums

| — | Instrumenti, kas sekmē IKT un to lietojuma uzticamību un ticamību; daudzveidīgas un apvienotas identitātes pārvaldības sistēmas; autentificēšanas un pilnvarošanas metodes; sistēmas, kas respektē privātuma vajadzības, kas rodas jaunu tehnoloģiju attīstības rezultātā; tiesību un pamatlīdzekļu pārvaldība; instrumenti aizsardzībai pret kiberdraudiem. |
| --- | --- |

—

Instrumenti, kas sekmē IKT un to lietojuma uzticamību un ticamību; daudzveidīgas un apvienotas identitātes pārvaldības sistēmas; autentificēšanas un pilnvarošanas metodes; sistēmas, kas respektē privātuma vajadzības, kas rodas jaunu tehnoloģiju attīstības rezultātā; tiesību un pamatlīdzekļu pārvaldība; instrumenti aizsardzībai pret kiberdraudiem.

| — | Instrumenti, kas sekmē IKT un to lietojuma uzticamību un ticamību; daudzveidīgas un apvienotas identitātes pārvaldības sistēmas; autentificēšanas un pilnvarošanas metodes; sistēmas, kas respektē privātuma vajadzības, kas rodas jaunu tehnoloģiju attīstības rezultātā; tiesību un pamatlīdzekļu pārvaldība; instrumenti aizsardzībai pret
  surogātpastu un
  kiberdraudiem. |
| --- | --- |

—

Instrumenti, kas sekmē IKT un to lietojuma uzticamību un ticamību; daudzveidīgas un apvienotas identitātes pārvaldības sistēmas; autentificēšanas un pilnvarošanas metodes; sistēmas, kas respektē privātuma vajadzības, kas rodas jaunu tehnoloģiju attīstības rezultātā; tiesību un pamatlīdzekļu pārvaldība; instrumenti aizsardzībai pret
  surogātpastu un
  kiberdraudiem.

Grozījums Nr. 98

I pielikums, “Tēmas”, 3. apakšvirsraksts (“Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”), apakšiedaļa “Reaģēšana uz jaunām vajadzībām un neparedzētām politikas vajadzībām”, 1. daļa

Darbības nākotnes un jauno tehnoloģiju jomā piesaistīs un veicinās starpdisciplīnu pētniecības izcilību jaunās, ar IKT saistītās pētniecības sfērās. Pētījumu uzmanības lokā būs cita starpā šādas tēmas: jaunu miniaturizācijas un datorizācijas robežu izpēte, ieskaitot, piemēram, kvantu efekta izmantošanu; tīklā savienoto datorsistēmu un sakaru sistēmu sarežģītības izmantošana; jaunu intelektuālo sistēmu koncepciju izpēte un eksperimenti ar tām, lai izveidotu jaunus personalizētus produktus un pakalpojumus.

Darbības nākotnes un jauno tehnoloģiju jomā piesaistīs un veicinās starpdisciplīnu pētniecības izcilību jaunās, ar IKT saistītās pētniecības sfērās. Pētījumu uzmanības lokā būs cita starpā šādas tēmas: jaunu miniaturizācijas un datorizācijas robežu izpēte, ieskaitot, piemēram, kvantu efekta izmantošanu; tīklā savienoto datorsistēmu un sakaru sistēmu
  , ieskaitot programmatūru,
  sarežģītības izmantošana; jaunu intelektuālo sistēmu koncepciju izpēte un eksperimenti ar tām, lai izveidotu jaunus personalizētus produktus un pakalpojumus.

Grozījums Nr. 99

I pielikums, daļa “Tēmas”, 4. iedaļa “Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas”, virsraksts “Metode”, 1. daļa

Eiropas rūpniecībai vajadzīgi radikāli jauninājumi, lai uzlabotu konkurētspēju. Tai jākoncentrē visas spējas uz augstvērtīgiem produktiem un tehnoloģijām, lai apmierinātu patērētāju prasības, kā arī piepildītu sabiedrības cerības vides, veselības un citās jomās. Pētniecībai ir būtiska nozīme šo savstarpēji konkurējošo problēmu risināšanā.

Eiropas rūpniecībai vajadzīgi radikāli jauninājumi, lai uzlabotu konkurētspēju. Tai jākoncentrē visas spējas uz augstvērtīgiem produktiem
  , procesiem
  un tehnoloģijām, lai apmierinātu patērētāju prasības, kā arī piepildītu sabiedrības cerības vides, veselības un citās jomās. Pētniecībai ir būtiska nozīme šo savstarpēji konkurējošo problēmu risināšanā.

Grozījums Nr. 100

I pielikums, daļa “Tēmas”, 4. iedaļa (“Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas”), apakšiedaļa “Metode”, 2. daļa

Galvenā šā temata daļa ir
  nanotehnoloģijas,
  materiālzinātnes
  un
  jaunu ražošanas metožu integrācija, lai panāktu un kāpinātu ietekmi
  rūpniecības
  pārveidošanas procesā, vienlaikus sekmējot ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu. Tēmas ietvaros tiks atbalstītas visas rūpnieciskās darbības, panākot sinerģiju ar citām tēmām. Tiks atbalstīti lietojumi visās nozarēs
  un
  jomās, tas ietvers materiālzinātnes, augstas efektivitātes ražošanas un pārstrādes tehnoloģijas, nanobiotehnoloģiju un nanoelektroniku
  .

Rūpniecības konkurētspēja nākotnē lielā mērā būs atkarīga no
  nanotehnoloģijas un
  tās lietojumiem. Pētniecības un attīstības darbības, ko veic vairākās nanozinātnes un nanotehnoloģijas jomās, var paātrināt Eiropas Savienības
  rūpniecības
  pārveidošanu. Eiropas Savienība ir atzīts līderis tādās jomās kā nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli
  un
  jaunas ražošanas tehnoloģijas, un tas ir jāatbalsta, lai tās stāvokli nostiprinātu un uzlabotu, ņemot vērā spēcīgo konkurenci visā pasaulē
  .

Grozījums Nr. 101

I pielikums, daļa “Tēmas”, 4. iedaļa (“Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas”), apakšiedaļa “Darbības”, 2. sadaļa (“Materiāli”), 1. daļa

Rūpniecības konkurētspējai un ilgtspējīgai attīstībai ārkārtīgi būtiski ir jauni, augsti attīstīti materiāli ar lielāku ieguldīto zināšanu apjomu, jaunām funkcijām un uzlabotu veiktspēju. Jaunajos ražojošās rūpniecības modeļos tieši paši materiāli, nevis to apstrāde kļūst par galveno elementu, lai paaugstinātu produktu vērtību un veiktspēju.

Rūpniecības konkurētspējai un ilgtspējīgai attīstībai ārkārtīgi būtiski ir jauni, augsti attīstīti materiāli
  , ieskaitot kompozītmateriālus,
  ar lielāku ieguldīto zināšanu apjomu, jaunām funkcijām un uzlabotu veiktspēju. Jaunajos ražojošās rūpniecības modeļos tieši paši materiāli, nevis to apstrāde kļūst par galveno elementu, lai paaugstinātu produktu vērtību un veiktspēju.

Grozījums Nr. 102

I pielikums, daļa “Tēmas”, 4. iedaļa “Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas”, virsraksts “Darbības”, 2. aizzīme “Materiāli”, 2. daļa

Pētniecībā īpaši pievērsīsies jaunu, uz zināšanām balstītu materiālu ar pielāgotām īpašībām izstrādei. Tam nepieciešama inteliģenta raksturīgo īpašību, apstrādes un ražošanas kontrole, jāņem vērā arī potenciālā ietekme uz veselību un vidi visā to dzīves ciklā. Uzsvars tiks likts uz jauniem augsti attīstītiem materiāliem, kas iegūti, izmantojot nanotehnoloģiju un biotehnoloģiju potenciālu un/vai “mācīšanos no dabas”, jo īpaši augstas veiktspējas nanomateriāliem, biomateriāliem un hibrīdu materiāliem.

Pētniecībā īpaši pievērsīsies jaunu, uz zināšanām balstītu materiālu ar pielāgotām īpašībām izstrādei. Tam nepieciešama inteliģenta raksturīgo īpašību, apstrādes un ražošanas kontrole, jāņem vērā arī potenciālā ietekme uz veselību un vidi visā to dzīves ciklā. Uzsvars tiks likts uz jauniem augsti attīstītiem materiāliem, kas iegūti, izmantojot nanotehnoloģiju un biotehnoloģiju potenciālu un/vai “mācīšanos no dabas”, jo īpaši augstas veiktspējas nanomateriāliem, biomateriāliem
  , cilvēka radītiem materiāliem
  un hibrīdu materiāliem.

Grozījums Nr. 103

I pielikums, daļa “Tēmas”, 4. iedaļa (“Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas”), apakšiedaļa “Darbības”, 3. sadaļa (“Jaunas ražošanas tehnoloģijas”), 1. daļa

Jauna pieeja ražošanai ir vajadzīga, lai pārveidotu ES rūpniecību no resursu ietilpīgas nozares uz zināšanām balstītā industriālā vidē; tas būs atkarīgs no tā, vai tiks pieņemta pilnīgi jauna attieksme pret turpmāku jaunu zināšanu apgūšanu, ieviešanu, aizsardzību un finansēšanu un to izmantošanu, kā arī pret ilgtspējīgas ražošanas un patēriņa modeļiem. Tas ietver pareizu apstākļu radīšanu nepārtrauktam jauninājumu procesam (rūpniecības darbībās un ražošanas sistēmās, ieskaitot celtniecību, iekārtas un pakalpojumus) un plaša pielietojuma ražošanas “pamatlīdzekļu” izstrādei (tehnoloģijas, organizācija un ražošanas iekārtas), vienlaikus panākot atbilstību nekaitīguma un vides prasībām.

Jauna pieeja ražošanai ir vajadzīga, lai pārveidotu ES rūpniecību no resursu ietilpīgas nozares uz zināšanām balstītā industriālā vidē; tas būs atkarīgs no tā, vai tiks pieņemta pilnīgi jauna attieksme pret turpmāku jaunu zināšanu apgūšanu, ieviešanu, aizsardzību un finansēšanu un to izmantošanu, kā arī pret ilgtspējīgas ražošanas un patēriņa modeļiem. Tas ietver pareizu apstākļu radīšanu nepārtrauktam jauninājumu procesam (rūpniecības darbībās un ražošanas sistēmās, ieskaitot celtniecību, iekārtas un pakalpojumus) un plaša pielietojuma ražošanas “pamatlīdzekļu” izstrādei (tehnoloģijas,
  automatizācija, resursu/iekārtu
  organizācija un ražošanas iekārtas),
  tādējādi veicinot Eiropas pamatnozaru modernizāciju, bet
  vienlaikus panākot atbilstību nekaitīguma un vides prasībām
  , ieskaitot tās, kuras attiecas
  .

Grozījums Nr. 104

I pielikums, daļa “Tēmas”, 4. iedaļa (“Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas”), apakšiedaļa “Darbības”, 3. sadaļa (“Jaunas ražošanas tehnoloģijas”), 2. daļa

Pētniecībā galvenā uzmanība tiks pievērsta vairākiem pasākumu kopumiem: jaunu rūpniecisko modeļu un stratēģiju izstrādāšana un apstiprināšana, kas aptver visus produkta un apstrādes pilna cikla aspektus; pielāgotas ražošanas sistēmas, kas pārsniedz esošos apstrādes ierobežojumus un paver jaunas iespējas ražošanas un apstrādes metodēm; vienota ražošanas tīkla izveide, lai izstrādātu instrumentus un metodes sadarbībai un pievienotās vērtības kāpināšanai globālā mērogā; instrumenti ātrai jauno tehnoloģiju pārņemšanai un integrēšanai ražošanas procesu projektēšanā un norisē; nanotehnoloģiju, biotehnoloģiju, informācijas tehnoloģiju un kognitīvo tehnoloģiju konverģences izmantošana, lai izveidotu
  jaunus
  produktus, tehniskas koncepcijas un pavērtu iespējas jaunām nozarēm.

Pētniecībā galvenā uzmanība tiks pievērsta vairākiem pasākumu kopumiem: jaunu rūpniecisko modeļu un stratēģiju izstrādāšana un apstiprināšana, kas aptver visus produkta un apstrādes pilna cikla aspektus; pielāgotas ražošanas sistēmas, kas pārsniedz esošos apstrādes ierobežojumus un paver jaunas iespējas ražošanas un apstrādes metodēm; vienota ražošanas tīkla izveide, lai izstrādātu instrumentus un metodes sadarbībai un pievienotās vērtības kāpināšanai globālā mērogā; instrumenti ātrai jauno tehnoloģiju pārņemšanai un integrēšanai ražošanas procesu projektēšanā un norisē;
  daudzdisciplināru pētniecības tīklu un
  nanotehnoloģiju, biotehnoloģiju, informācijas tehnoloģiju un kognitīvo tehnoloģiju konverģences izmantošana, lai izveidotu
  jaunas hibrīdtehnoloģijas,
  produktus, tehniskas koncepcijas un pavērtu iespējas jaunām nozarēm.

Grozījums Nr. 105

I pielikums, daļa “Tēmas”, 4. iedaļa (“Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas”), apakšiedaļa “Darbības”, 4. sadaļa (“Tehnoloģiju integrēšana rūpnieciskiem lietojumiem”), 2. daļa

Pētniecības uzmanības lokā būs jauni lietojumi un jauni, uzlaboti galveno problēmu risinājumi, kā arī pētniecības un tehnoloģiju attīstības vajadzības, ko iezīmējušas dažādas Eiropas Tehnoloģiju platformas. Jaunu zināšanu un nanotehnoloģiju, materiālu un ražošanas tehnoloģiju integrēšana tiks atbalstīta lietojumos, kas paredzēti vienā vai vairākās nozarēs, tādās kā, piemēram, veselība, būvniecība,
  kosmosa
  nozare, transports, enerģētika, ķīmija, vide, tekstilpreces un apģērbi, celuloze un papīrs, mašīnbūve, kā arī vispārīgi rūpniecības drošuma jautājumi.

Pētniecības uzmanības lokā būs jauni lietojumi un jauni, uzlaboti galveno problēmu risinājumi, kā arī pētniecības un tehnoloģiju attīstības vajadzības, ko iezīmējušas dažādas Eiropas Tehnoloģiju platformas. Jaunu zināšanu un nanotehnoloģiju, materiālu un ražošanas tehnoloģiju integrēšana tiks atbalstīta lietojumos, kas paredzēti vienā vai vairākās nozarēs, tādās kā, piemēram, veselība,
  pārtikas apstrāde,
  būvniecība
  (ieskaitot valsts pasūtījumu)
  ,
  aerokosmiskā
  nozare, transports, enerģētika, ķīmija, vide, tekstilpreces un apģērbi,
  apavi,
  celuloze un papīrs, mašīnbūve, kā arī vispārīgi rūpniecības drošuma jautājumi.

Grozījums Nr. 106

I pielikums, “Tēmas”, 5. iedaļa (“Enerģētika”), apakšiedaļa “Metode”, 3. daļa

Svarīgs mērķis šīs tēmas ietvaros ir Eiropas enerģētikas nozares konkurētspējas nostiprināšana skarbas globālās konkurences apstākļos, kas sagādās Eiropai iespēju iegūt vadošo lomu pasaulē vai nezaudēt to galvenajās enerģētikas tehnoloģiju jomās. Īpaši MVU ir enerģētikas nozares dzīvības spēks, tiem ir nozīmīga loma enerģijas ķēdē un tie būs galvenie jauninājumu veicinātāji. To aktīva līdzdalība pētniecības un demonstrējumu darbībās ir būtiska, tādēļ tiks aktīvi sekmēta.

Svarīgs mērķis šīs tēmas ietvaros ir Eiropas enerģētikas nozares konkurētspējas nostiprināšana skarbas globālās konkurences apstākļos, kas sagādās Eiropai iespēju iegūt vadošo lomu pasaulē vai nezaudēt to galvenajās enerģētikas tehnoloģiju jomās.
  Šo vadošo lomu var nosargāt tikai ar lieliem ieguldījumiem pētniecībā un attīstībā, lai izturētu spēcīgo konkurenci.
  Īpaši MVU ir enerģētikas nozares dzīvības spēks, tiem ir nozīmīga loma enerģijas ķēdē un tie būs galvenie jauninājumu veicinātāji. To aktīva līdzdalība pētniecības un demonstrējumu darbībās ir būtiska, tādēļ tiks aktīvi sekmēta.

Grozījums Nr. 107

I pielikums, “Tēmas”, 5. iedaļa (“Enerģētika”), apakšiedaļa “Metode”, 5. daļa

Lai sekmētu pētniecības rezultātu izplatīšanu un izmantošanu, zināšanu izplatīšana un rezultātu nodošana tiks atbalstīta visās jomās, tostarp arī politikas veidošanā.
  Tas papildinās darbības, kas paredzētas programmā “Saprātīga enerģija Eiropai”, kas ir Konkurētspējas un jauninājumu programmas daļa, lai atbalstītu jauninājumus un novērstu ar tehnoloģijām nesaistītus šķēršļus enerģētikas tehnoloģiju plašai ienākšanai tirgū.

Lai sekmētu pētniecības rezultātu izplatīšanu un izmantošanu, zināšanu izplatīšana un rezultātu nodošana tiks atbalstīta visās jomās, tostarp arī politikas veidošanā.
  Jo īpaši tiks veicināta daudzdisciplīnu un starpdisciplīnu pieeja, un tiks nodrošināta pēc iespējas lielāka sinerģija un papildināmība ar citām Kopienas programmām un darbībām, kā, piemēram, Saprātīga enerģija Eiropai (Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas daļa)
  .

Grozījums Nr. 108

I pielikums, daļa “Tēmas”, 5. iedaļa (“Enerģētika”), apakšiedaļa “Darbības”, ievaddaļa - 1. daļa (jauna)

Finansējuma piešķiršanai enerģētikas nozarē jābalstās uz kritērijiem, kas ļauj tehnoloģijas vērtēt pēc to spējas palīdzēt ES sasniegt tās mērķus radīt tādu enerģētikas nozari, kas būtu konkurētspējīga, ekoloģiski ilgtspējīga un droša. Relatīvi ierobežotie ES pētniecības un attīstības līdzekļi šajā jomā ir jākoncentrē tehnoloģijās, kas var ātri nodrošināt CO2 emisiju samazināšanu
  .

Grozījums Nr. 109

I pielikums, daļa “Tēmas”, 5. iedaļa (“Enerģētika”), apakšiedaļa “Darbības”, virsraksts “Elektroenerģijas ražošana no atjaunojamiem enerģijas avotiem”

Izstrādāt
  un demonstrēt integrētas tehnoloģijas elektroenerģijas ražošanai no atjaunojamiem enerģijas avotiem, kas ir piemērotas dažādiem reģionāliem apstākļiem, lai radītu iespējas ievērojami palielināt atjaunojamās elektroenerģijas ražošanas īpatsvaru ES. Pētniecībai jāpalīdz paaugstināt pārveides efektivitāti, būtiski
  samazināt
  elektroenerģijas izmaksas, paaugstināt uzticamību energoražošanas procesam un vēl vairāk samazināt ietekmi uz vidi. Īpaši tiks uzsvērta saules bateriju, vēja un biomasas nozīme (ieskaitot bioloģiski noārdāmās atkritumu frakcijas). Turklāt pētniecībai izvirzīts mērķis pilnībā realizēt citu atjaunojamo enerģijas avotu, t. i., ģeotermālo, termālo, termāli — solāro, okeāna un mazo hidroelektrostaciju, potenciālu.

Pētīt, izstrādāt
  un demonstrēt integrētas tehnoloģijas elektroenerģijas ražošanai no atjaunojamiem enerģijas avotiem, kas ir piemērotas dažādiem reģionāliem apstākļiem, lai radītu iespējas ievērojami palielināt atjaunojamās elektroenerģijas ražošanas īpatsvaru ES. Pētniecībai jāpalīdz paaugstināt pārveides efektivitāti,
  novērst esošos šķēršļus (kas
  būtiski
  samazinās
  elektroenerģijas izmaksas
  )
  , paaugstināt uzticamību energoražošanas procesam un vēl vairāk samazināt ietekmi uz vidi. Īpaši tiks uzsvērta saules bateriju,
  termāli solāro,
  vēja un biomasas nozīme (ieskaitot
  stādījumus enerģijas ražošanai un
  bioloģiski noārdāmās atkritumu frakcijas). Turklāt pētniecībai izvirzīts mērķis pilnībā realizēt citu atjaunojamo enerģijas avotu, t. i., ģeotermālo, termālo, termāli — solāro, okeāna un mazo hidroelektrostaciju, potenciālu.

Grozījums Nr. 110

I pielikums, daļa “Tēmas”, 5. iedaļa (“Enerģētika”), apakšiedaļa “Darbības”, virsraksts “Elektroenerģijas ražošana no atjaunojamiem enerģijas avotiem”

Izstrādāt
  un demonstrēt uzlabotas pārveides tehnoloģijas cietā, šķidrā un gāzveida biomasas kurināmā ilgtspējīgai ražošanai (ieskaitot bioloģiski noārdāmās atkritumu frakcijas) un minētā kurināmā piegādes ķēdes, īpaši akcentējot biodegvielas transporta vajadzībām. Īpaša uzmanība tiks pievērsta jauniem biodegvielas veidiem, kā arī esošo biodegvielu jauna veida ražošanas un izplatīšanas veidiem, tostarp enerģijas un citu lielas pievienotās vērtības produktu integrētai ražošanai biorafinēšanas ceļā. Izvirzot par mērķi radīt “no avota uz lietotāju” orientētas priekšrocības saistībā ar oglekļa dioksīdu, pētījumu uzmanības lokā būs energoefektivitātes uzlabošana, tehnoloģiju integrācijas un izejvielu izmantošanas veicināšana. Tas ietvers arī tādus jautājumus kā izejvielu loģistika, pirmsnormatīvā pētniecība un standartizācija drošiem un uzticamiem stacionāriem un transporta lietojumiem. Lai pilnībā izmantotu ūdeņraža ražošanas potenciālu no atjaunojamiem enerģijas avotiem, tiks atbalstīti procesi, kuros izmanto biomasu, elektroenerģiju no atjaunojamiem avotiem un saules enerģiju.

Pētīt, izstrādāt
  un demonstrēt uzlabotas pārveides tehnoloģijas cietā, šķidrā un gāzveida biomasas kurināmā ilgtspējīgai ražošanai
  un stādījumiem enerģijas ražošanai
  (ieskaitot bioloģiski noārdāmās atkritumu frakcijas) un minētā kurināmā piegādes ķēdes, īpaši akcentējot biodegvielas transporta vajadzībām. Īpaša uzmanība tiks pievērsta jauniem biodegvielas veidiem, kā arī esošo biodegvielu jauna veida ražošanas un izplatīšanas veidiem, tostarp enerģijas un citu lielas pievienotās vērtības produktu integrētai ražošanai biorafinēšanas ceļā. Izvirzot par mērķi radīt “no avota uz lietotāju” orientētas priekšrocības saistībā ar oglekļa dioksīdu, pētījumu uzmanības lokā būs energoefektivitātes uzlabošana, tehnoloģiju integrācijas un izejvielu izmantošanas veicināšana. Tas ietvers arī tādus jautājumus kā
  enerģijas kultūras,
  izejvielu loģistika, pirmsnormatīvā pētniecība un standartizācija drošiem un uzticamiem stacionāriem un transporta lietojumiem. Lai pilnībā izmantotu ūdeņraža ražošanas potenciālu no atjaunojamiem enerģijas avotiem, tiks atbalstīti procesi, kuros izmanto biomasu, elektroenerģiju no atjaunojamiem avotiem un saules enerģiju.

Grozījums Nr. 111

I pielikums, daļa “Tēmas”, 5. iedaļa (“Enerģētika”), apakšiedaļa “Darbības”, virsraksts “Elektroenerģijas ražošana no atjaunojamiem enerģijas avotiem”

Izstrādāt
  un demonstrēt daudzveidīgas tehnoloģijas, lai paaugstinātu atjaunojamo enerģijas resursu potenciālu apsildes un dzesēšanas vajadzībām, tādējādi dodot ieguldījumu ilgtspējīgā enerģētikā. Mērķis ir panākt būtisku izmaksu samazināšanu, augstāku efektivitāti, turpmāku vides ietekmējuma samazināšanu un optimizēt tehnoloģiju izmantošanu dažādu reģionu apstākļos. Pētījumiem un demonstrējumiem jāietver jaunas sistēmas un komponenti lietojumiem rūpniecībā (ieskaitot termālo jūras ūdens atsāļošanu), centralizētai siltumapgādei un/vai individuālai telpu apsildei un kondicionēšanai, ēku integrēšanai un enerģijas uzkrāšanai.

Pētīt, izstrādāt
  un demonstrēt daudzveidīgas tehnoloģijas, lai paaugstinātu atjaunojamo enerģijas resursu potenciālu
  aktīvās
  apsildes un dzesēšanas vajadzībām,
  un uzlabojumus sistēmām, kas izmanto pasīvo vai dabīgi radīto siltumu,
  tādējādi dodot ieguldījumu ilgtspējīgā enerģētikā. Mērķis ir panākt būtisku izmaksu samazināšanu, augstāku efektivitāti, turpmāku vides ietekmējuma samazināšanu un optimizēt tehnoloģiju izmantošanu dažādu reģionu apstākļos. Pētījumiem un demonstrējumiem jāietver jaunas sistēmas un komponenti lietojumiem rūpniecībā (ieskaitot termālo jūras ūdens atsāļošanu), centralizētai siltumapgādei un/vai individuālai telpu apsildei un kondicionēšanai, ēku integrēšanai un enerģijas uzkrāšanai.

Grozījums Nr. 112

I pielikums, daļa “Tēmas”, 5. iedaļa (“Enerģētika”), apakšiedaļa “Darbības”, 6. sadaļa (“Tīrās akmeņogļu tehnoloģijas”)

Spēkstacijas, kurās kā kurināmo izmanto akmeņogles, nemainīgi būs pašas galvenās elektroenerģijas ražotājas pasaulē, taču tām ir ievērojams potenciāls turpmākai efektivitātes paaugstināšanai un emisiju samazināšanai, īpaši attiecībā uz CO2 emisiju. Lai saglabātu konkurētspēju un sekmētu CO2 emisiju pārvaldību, tiks atbalstīta tīro akmeņogļu pārveides tehnoloģiju izstrādāšana un demonstrēšana, lai būtiski palielinātu spēkstaciju efektivitāti un uzticamību, minimizētu piesārņojuma emisiju un samazinātu vispārējās izmaksas dažādos ekspluatācijas apstākļos. Nākotnē cenšoties panākt nulles emisiju elektroenerģijas ražošanā, šīm darbībām jāsagatavo CO2 uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģiju attīstība, jāpapildina tās un jābūt ar tām saistītām.

Spēkstacijas, kurās kā kurināmo izmanto akmeņogles, nemainīgi būs pašas galvenās elektroenerģijas ražotājas pasaulē, taču tām ir ievērojams potenciāls turpmākai efektivitātes paaugstināšanai un emisiju samazināšanai, īpaši attiecībā uz CO2 emisiju. Lai saglabātu konkurētspēju un sekmētu
  resursu saglabāšanu un
  CO2 emisiju pārvaldību, tiks atbalstīta tīro akmeņogļu pārveides tehnoloģiju izstrādāšana un demonstrēšana, lai būtiski palielinātu spēkstaciju efektivitāti un uzticamību, minimizētu piesārņojuma emisiju
  , ieskaitot sīkās daļiņas, mikroelementus, dzīvsudrabu un organiskus savienojumus,
  un samazinātu vispārējās izmaksas dažādos ekspluatācijas apstākļos. Nākotnē cenšoties panākt nulles emisiju elektroenerģijas ražošanā, šīm darbībām jāsagatavo CO2 uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģiju attīstība, jāpapildina tās un jābūt ar tām saistītām.

Grozījums Nr. 113

I pielikums, daļa “Tēmas”, 5. iedaļa (“Enerģētika”), apakšiedaļa “Darbības”, 7. sadaļa (“Viedi enerģētikas tīkli”)

Lai veicinātu pāreju uz ilgtspējīgākām enerģētikas sistēmām, vajadzīgi plaša mēroga pētniecības un attīstības centieni, kas paaugstinātu Eiropas elektroenerģijas un gāzes apgādes sistēmu un tīklu efektivitāti, elastīgumu, drošumu un uzticamību. Attiecībā uz elektroapgādes tīkliem, mērķi pārveidot pašreizējo elektroapgādes tīklu elastīgā un mijiedarbīgā (patērētājs/operators) pakalpojumu tīklā un novērst šķēršļus plašai atjaunojamo enerģijas avotu un dalītās ģenerācijas (piemēram, kurināmā elementu, mikroturbīnu, atgriezeniskās virzes kustības dzinēju) ieviešanai un efektīvai integrēšanai nosaka vajadzību arī izstrādāt un demonstrēt svarīgas pamattehnoloģijas (piemēram, novatoriskus IKT risinājumus, neizsīkstošu energoresursu uzkrāšanas tehnoloģijas, energoelektroniku, HTS iekārtas). Gāzes tīklu jomā mērķis ir demonstrēt viedākus un efektīvākus gāzes pārvades un sadales procesus un sistēmas, ieskaitot efektīvu atjaunojamo enerģijas avotu integrēšanu.

Lai veicinātu pāreju uz ilgtspējīgākām enerģētikas sistēmām, vajadzīgi plaša mēroga pētniecības un attīstības centieni, kas paaugstinātu Eiropas elektroenerģijas un gāzes apgādes sistēmu un tīklu efektivitāti, elastīgumu, drošumu un uzticamību. Attiecībā uz elektroapgādes tīkliem, mērķi pārveidot pašreizējo elektroapgādes tīklu elastīgā un mijiedarbīgā (patērētājs/operators) pakalpojumu tīklā un novērst šķēršļus plašai atjaunojamo enerģijas avotu un dalītās ģenerācijas (piemēram, kurināmā elementu, mikroturbīnu, atgriezeniskās virzes kustības dzinēju) ieviešanai un efektīvai integrēšanai
  , un uzlabot piegādes kvalitāti (sprieguma kvalitātes un piegādātās enerģijas ziņā)
  nosaka vajadzību arī izstrādāt un demonstrēt svarīgas pamattehnoloģijas (piemēram, novatoriskus IKT risinājumus, neizsīkstošu energoresursu uzkrāšanas tehnoloģijas,
  elektroniskas mērierīces un automātiskas mērierīču pārvaldības sistēmas,
  energoelektroniku, HTS iekārtas
  , IKT kontroles sistēmas aktīvai tīklu pārvaldībai, darbaspēka efektīvu pārvaldību u. c.
  ). Gāzes tīklu jomā mērķis ir demonstrēt viedākus un efektīvākus gāzes pārvades un sadales procesus un sistēmas, ieskaitot efektīvu atjaunojamo enerģijas avotu integrēšanu.
  Pētniecība par elektrības un gāzes tīklu savstarpēju integrēšanu (piem., integrēti vadības centri, daudzfunkciju mērierīces, kopējs darbaspēks) abām nozarēm palīdzēs sasniegt efektivitātes mērķi.

Grozījums Nr. 114

I pielikums, daļa “Tēmas”, 5. iedaļa (“Enerģētika”), apakšiedaļa “Darbības”, virsraksts “Energoefektivitāte un enerģijas taupīšana”, 1. daļa

Milzīgais enerģijas taupīšanas un energoefektivitātes paaugstināšanas potenciāls ir jāizmanto, optimizējot, apstiprinot un demonstrējot jaunas koncepcijas un tehnoloģijas ēkām, pakalpojumiem un rūpniecībai. Milzīgais enerģijas taupīšanas un energoefektivitātes paaugstināšanas potenciāls ir jāizmanto, optimizējot, apstiprinot un demonstrējot jaunas koncepcijas un tehnoloģijas ēkām, pakalpojumiem un rūpniecībai.

Milzīgais enerģijas taupīšanas un energoefektivitātes paaugstināšanas potenciāls ir jāizmanto, optimizējot, apstiprinot
  , pētot, attīstot
  un demonstrējot jaunas koncepcijas un tehnoloģijas ēkām,
  transportam,
  pakalpojumiem un rūpniecībai. Milzīgais enerģijas taupīšanas un energoefektivitātes paaugstināšanas potenciāls ir jāizmanto, optimizējot, apstiprinot
  , pētot, attīstot
  un demonstrējot jaunas koncepcijas un tehnoloģijas ēkām,
  transportam,
  pakalpojumiem un rūpniecībai.

Grozījums Nr. 115

I pielikums, daļa “Tēmas”, 6. iedaļa (“Vide (tostarp klimata pārmaiņas)”), apakšiedaļa “Mērķis”

Veicināt dabas un cilvēka veidotās vides un tās resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, padziļinot mūsu zināšanas par mijiedarbību starp biosfēru, ekosistēmām un cilvēka darbībām un izstrādājot jaunas tehnoloģijas, līdzekļus un pakalpojumus, lai integrēti risinātu globālos ar vidi saistītos jautājumus. Uzsvars tiks likts uz klimata, ekoloģisko, zemes un okeāna sistēmu pārmaiņu prognozēšanu, uz instrumentiem un tehnoloģijām, lai kontrolētu, novērstu
  un
  mazinātu ietekmi uz vidi un apdraudējumu, tostarp veselības, kā arī dabas un cilvēka veidotās vides ilgtspējības apdraudējumu.

Veicināt dabas un cilvēka veidotās vides un tās resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, padziļinot mūsu zināšanas par mijiedarbību starp biosfēru, ekosistēmām un cilvēka darbībām
  , bioloģisko daudzveidību un tās ilgtspējīgu izmantošanu
  un izstrādājot jaunas tehnoloģijas, līdzekļus un pakalpojumus, lai integrēti risinātu globālos ar vidi saistītos jautājumus. Uzsvars tiks likts uz klimata, ekoloģisko, zemes un okeāna sistēmu izmaiņu prognozēšanu, uz instrumentiem un tehnoloģijām, lai kontrolētu, novērstu
  ,
  mazinātu
  un pielāgotu
  ietekmi uz vidi un apdraudējumu, tostarp veselības, kā arī dabas un cilvēka veidotās vides ilgtspējības apdraudējumu.

Grozījums Nr. 116

I pielikums, daļa “Tēmas”, 6. iedaļa (“Vide (tostarp klimata pārmaiņas)”), apakšiedaļa “Metode”, 1. daļa

Vides aizsardzība ir būtiska mūsdienu un nākotnes paaudžu dzīves kvalitātei, kā arī ekonomiskajai izaugsmei. Pieņemot, ka zemes dabas resursus un cilvēka veidoto vidi arvien spēcīgāk ietekmē pieaugošs iedzīvotāju skaits, urbanizācija, nepārtraukta lauksaimniecības, transporta un enerģētikas nozares paplašināšanās, kā arī klimata pārmaiņas un sasilšana vietējā, reģionālā un globālā mērogā, problēma, kas jārisina ES, ir nodrošināt nepārtrauktu un ilgtspējīgu izaugsmi, vienlaikus samazinot negatīvo ietekmi uz vidi. Sadarbību visā ES rosina fakts, ka valstis, reģioni un pilsētas saskaras ar kopējām vides problēmām un ka ir nepieciešama pētniecības kritiskā masa, ņemot vērā vides pētījumu mērogu, apjomu un augsto sarežģītības pakāpi. Šāda sadarbība arī sekmē kopīgu plānošanu, savienotu un savstarpēji sadarbīgu datubāzu izmantošanu, kā arī kopēju rādītāju, novērtēšanas metodoloģiju, saskanīgu lielapjoma novērošanas un prognozēšanas sistēmu izstrādāšanu. Turklāt starptautiskā sadarbība ir nepieciešama, lai papildinātu zināšanas un veicinātu labāku pārvaldību globālā mērogā.

Vides aizsardzība ir būtiska mūsdienu un nākotnes paaudžu dzīves kvalitātei, kā arī ekonomiskajai izaugsmei. Pieņemot, ka zemes dabas resursus un cilvēka veidoto vidi arvien spēcīgāk ietekmē pieaugošs iedzīvotāju skaits, urbanizācija,
  būvniecība,
  nepārtraukta lauksaimniecības,
  mājlopu, akvakultūras un zivsaimniecības,
  transporta un enerģētikas nozares paplašināšanās, kā arī klimata pārmaiņas un sasilšana vietējā, reģionālā un globālā mērogā, problēma, kas jārisina ES, ir nodrošināt nepārtrauktu un ilgtspējīgu izaugsmi, vienlaikus samazinot negatīvo ietekmi uz vidi. Sadarbību visā ES rosina fakts, ka valstis, reģioni un pilsētas saskaras ar kopējām vides problēmām un ka ir nepieciešama pētniecības kritiskā masa, ņemot vērā vides pētījumu mērogu, apjomu un augsto sarežģītības pakāpi. Šāda sadarbība arī sekmē kopīgu plānošanu, savienotu un savstarpēji sadarbīgu datubāzu izmantošanu, kā arī kopēju rādītāju, novērtēšanas metodoloģiju, saskanīgu lielapjoma novērošanas un prognozēšanas sistēmu izstrādāšanu. Turklāt starptautiskā sadarbība ir nepieciešama, lai papildinātu zināšanas un veicinātu labāku pārvaldību globālā mērogā.

Grozījums Nr. 117

I pielikums, daļa “Tēmas”, 6. iedaļa (“Vide (tostarp klimata pārmaiņas)”), apakšiedaļa “Metode”, 4. daļa

Tiks intensificēta valsts programmu koordinēšana, paplašinot un padziļinot esošo ERA-NET tīklu darbības jomu vides pētniecībā, ieskaitot Baltijas jūras pētniecības programmu kopīgu īstenošanu un jaunu ERA-NET tīklu veidošanu.

Tiks intensificēta valsts programmu koordinēšana, paplašinot un padziļinot esošo ERA-NET tīklu darbības jomu vides pētniecībā, ieskaitot Baltijas jūras pētniecības programmu kopīgu īstenošanu un jaunu ERA-NET tīklu veidošanu.
  Daudzdisciplīnu un starpdisciplīnu pieeju sekmēs ar kopējiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus to tēmu gadījumā, kas ir acīmredzami saistītas ar dažādu disciplīnu, piemēram, zinātņu un jūras tehnoloģiju, mijiedarbību.

Grozījums Nr. 118

I pielikums, daļa “Tēmas”, 6. iedaļa (“Vide (tostarp klimata pārmaiņas)”), apakšiedaļa “Metode”, 5. daļa un 5.a daļa (jauna)

Īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai nostiprinātu ES pētniecības rezultātu izplatīšanu
  , arī izmantojot sinerģiju
  ar papildu finansēšanas mehānismiem ES un dalībvalstu līmenī
  , kā arī lai veicinātu to, ka rezultātus izmanto tiešie lietotāji, galvenokārt politiku veidotāji
  .

Īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai nostiprinātu ES pētniecības rezultātu izplatīšanu
  un informācijas un zinātnisko rezultātu izplatīšanu, lai zinātni un tehnoloģijas padarītu tuvākas sabiedrībai.

Tiks nodrošināta pēc iespējas lielāka sinerģija un papildināmība
  ar papildu finansēšanas mehānismiem ES un dalībvalstu līmenī
  , kā, piemēram, 6. Vides rīcības programma, programma URBAN un LIFE+ fondi.

Grozījums Nr. 119

I pielikums, daļa “Tēmas”, 6. iedaļa (“Vide (tostarp klimata pārmaiņas)”), apakšiedaļa “Darbības”, 1. sadaļa (“Klimata pārmaiņas, piesārņojums un riski”), 1. ievilkums

| — | Ir vajadzīgi integrēti pētījumi par klimata un zemes sistēmas funkcionēšanu, lai novērotu un analizētu, kā šīs sistēmas attīstās un paredzētu to nākotnes attīstību. Tas dos iespēju izstrādāt efektīvus pasākumus, lai pielāgotos vides pārmaiņām un to radītajai ietekmei, kā arī mazinātu tās. Tiks izstrādāti un izmantoti progresīvi klimata pārmaiņu modeļi, sākot no globāla līdz pat subreģionālam mērogam, lai novērtētu pārmaiņas, potenciālo ietekmi un kritiskos sliekšņus. Ņemot vērā pārmaiņas sausuma, vētru un plūdu tipiskās norises modeļos, tiks pētītas pārmaiņas atmosfēras sastāvā un ūdens ciklā un izstrādātas uz risku orientētas metodes. Tiks pētīta ietekme uz vides kvalitāti un klimatu, ko rada gaisa, ūdens un augsnes piesārņojums, kā arī atmosfēras, stratosfēras ozona slāņa, zemes virsas, ledāju un okeānu mijiedarbība. Tiks ņemti vērā arī atgriezeniskās saites mehānismi un pēkšņas pārmaiņas (piemēram, okeāna apritē), kā arī ietekme uz bioloģisko daudzveidību un ekosistēmām. |
| --- | --- |

—

Ir vajadzīgi integrēti pētījumi par klimata un zemes sistēmas funkcionēšanu, lai novērotu un analizētu, kā šīs sistēmas attīstās un paredzētu to nākotnes attīstību. Tas dos iespēju izstrādāt efektīvus pasākumus, lai pielāgotos vides pārmaiņām un to radītajai ietekmei, kā arī mazinātu tās. Tiks izstrādāti un izmantoti progresīvi klimata pārmaiņu modeļi, sākot no globāla līdz pat subreģionālam mērogam, lai novērtētu pārmaiņas, potenciālo ietekmi un kritiskos sliekšņus. Ņemot vērā pārmaiņas sausuma, vētru un plūdu tipiskās norises modeļos, tiks pētītas pārmaiņas atmosfēras sastāvā un ūdens ciklā un izstrādātas uz risku orientētas metodes. Tiks pētīta ietekme uz vides kvalitāti un klimatu, ko rada gaisa, ūdens un augsnes piesārņojums, kā arī atmosfēras, stratosfēras ozona slāņa, zemes virsas, ledāju un okeānu mijiedarbība. Tiks ņemti vērā arī atgriezeniskās saites mehānismi un pēkšņas pārmaiņas (piemēram, okeāna apritē), kā arī ietekme uz bioloģisko daudzveidību un ekosistēmām.

| — | Ir vajadzīgi integrēti pētījumi par klimata un zemes
  , un okeāna sistēmu (ieskaitot polāro apgabalu)
  funkcionēšanu, lai novērotu un analizētu, kā šīs sistēmas
  ir pagātnē mainījušās un kā
  attīstās
  ,
  un paredzētu to nākotnes attīstību. Tas dos iespēju izstrādāt efektīvus pasākumus, lai pielāgotos vides pārmaiņām un to radītajai ietekmei, kā arī mazinātu tās. Tiks izstrādāti un izmantoti progresīvi klimata pārmaiņu modeļi, sākot no globāla līdz pat subreģionālam mērogam, lai novērtētu pārmaiņas, potenciālo ietekmi un kritiskos sliekšņus. Ņemot vērā pārmaiņas sausuma, vētru un plūdu tipiskās norises modeļos, tiks pētītas pārmaiņas atmosfēras sastāvā un ūdens ciklā un izstrādātas uz risku orientētas metodes. Tiks pētīta ietekme uz vides kvalitāti un klimatu, ko rada gaisa, ūdens
  (gan virszemes, gan pazemes)
  un augsnes piesārņojums, kā arī atmosfēras, stratosfēras ozona slāņa, zemes virsas, ledāju un okeānu mijiedarbība
  , ieskaitot jūras līmeņa izmaiņu ietekmi uz piekrastes apgabaliem
  . Tiks ņemti vērā arī atgriezeniskās saites mehānismi un pēkšņas pārmaiņas (piemēram, okeāna apritē), kā arī
  , ieskaitot ietekmi uz sevišķi jūtīgiem apgabaliem, kā, piemēram, piekrastes un kalnu apgabali
  . |
| --- | --- |

—

Ir vajadzīgi integrēti pētījumi par klimata un zemes
  , un okeāna sistēmu (ieskaitot polāro apgabalu)
  funkcionēšanu, lai novērotu un analizētu, kā šīs sistēmas
  ir pagātnē mainījušās un kā
  attīstās
  ,
  un paredzētu to nākotnes attīstību. Tas dos iespēju izstrādāt efektīvus pasākumus, lai pielāgotos vides pārmaiņām un to radītajai ietekmei, kā arī mazinātu tās. Tiks izstrādāti un izmantoti progresīvi klimata pārmaiņu modeļi, sākot no globāla līdz pat subreģionālam mērogam, lai novērtētu pārmaiņas, potenciālo ietekmi un kritiskos sliekšņus. Ņemot vērā pārmaiņas sausuma, vētru un plūdu tipiskās norises modeļos, tiks pētītas pārmaiņas atmosfēras sastāvā un ūdens ciklā un izstrādātas uz risku orientētas metodes. Tiks pētīta ietekme uz vides kvalitāti un klimatu, ko rada gaisa, ūdens
  (gan virszemes, gan pazemes)
  un augsnes piesārņojums, kā arī atmosfēras, stratosfēras ozona slāņa, zemes virsas, ledāju un okeānu mijiedarbība
  , ieskaitot jūras līmeņa izmaiņu ietekmi uz piekrastes apgabaliem
  . Tiks ņemti vērā arī atgriezeniskās saites mehānismi un pēkšņas pārmaiņas (piemēram, okeāna apritē), kā arī
  , ieskaitot ietekmi uz sevišķi jūtīgiem apgabaliem, kā, piemēram, piekrastes un kalnu apgabali
  .

Grozījums Nr. 120

I pielikums, daļa “Tēmas”, 6. iedaļa (“Vide (tostarp klimata pārmaiņas)”), apakšiedaļa “Darbības”, 1. sadaļa (“Klimata pārmaiņas, piesārņojums un riski”), 2. ievilkums

| — | Ir nepieciešama daudzdisciplīnu pētniecība par vides riska faktoru un cilvēku veselības mijiedarbību, lai sniegtu atbalstu Vides un veselības rīcības plānam un integrētu tajā apsvērumus par sabiedrības veselību un slimību aprakstus, kas saistīti ar jauniem vides riskiem. Pētniecībā īpaša uzmanība tiks pievērsta vienlaicīgai iedarbībai dažādos veidos, piesārņojuma avotu noteikšanai, jauniem vai aktuāliem vides apdraudējuma faktoriem (piemēram, iekštelpu un āra gaiss, elektromagnētiskie lauki, troksnis un toksisku vielu iedarbība) un to potenciālo ietekmi uz veselību. Pētījumu mērķis būs arī integrēt cilvēku biomonitoringa pētījumu zinātniskos aspektus, metodoloģiju un instrumentus koordinētas un saskanīgas pieejas izstrādāšanai. Darbības ietvers Eiropas kohortu pētījumus, kuros galvenā uzmanība tiks pievērsta neaizsargātākajām iedzīvotāju grupām, kā arī metodēm un instrumentiem uzlabotai riska raksturošanai, novērtēšanai un risku un veselības ietekmējumu salīdzināšanai. Pētījumu gaitā tiks izstrādāti bioloģiskie marķieri un modelēšanas instrumenti, ņemot vērā apvienoto iedarbību, neaizsargātības un nenoteiktības variācijas. Tiks izstrādātas arī metodes un instrumenti lēmumu pieņemšanas atbalstam (indikatori, izmaksu un guvumu analīzes un daudzkritēriju analīzes metodes, veselības ietekmējuma novērtēšana, slimību radīto apgrūtinājumu un ilgtspējības analīze), riska analīzei, pārzināšanai un paziņošanai, kā arī politiku izstrādei un analīzei. |
| --- | --- |

—

Ir nepieciešama daudzdisciplīnu pētniecība par vides riska faktoru un cilvēku veselības mijiedarbību, lai sniegtu atbalstu Vides un veselības rīcības plānam un integrētu tajā apsvērumus par sabiedrības veselību un slimību aprakstus, kas saistīti ar jauniem vides riskiem. Pētniecībā īpaša uzmanība tiks pievērsta vienlaicīgai iedarbībai dažādos veidos, piesārņojuma avotu noteikšanai, jauniem vai aktuāliem vides apdraudējuma faktoriem (piemēram, iekštelpu un āra gaiss, elektromagnētiskie lauki, troksnis un toksisku vielu iedarbība) un to potenciālo ietekmi uz veselību. Pētījumu mērķis būs arī integrēt cilvēku biomonitoringa pētījumu zinātniskos aspektus, metodoloģiju un instrumentus koordinētas un saskanīgas pieejas izstrādāšanai. Darbības ietvers Eiropas kohortu pētījumus, kuros galvenā uzmanība tiks pievērsta neaizsargātākajām iedzīvotāju grupām, kā arī metodēm un instrumentiem uzlabotai riska raksturošanai, novērtēšanai un risku un veselības ietekmējumu salīdzināšanai. Pētījumu gaitā tiks izstrādāti bioloģiskie marķieri un modelēšanas instrumenti, ņemot vērā apvienoto iedarbību, neaizsargātības un nenoteiktības variācijas. Tiks izstrādātas arī metodes un instrumenti lēmumu pieņemšanas atbalstam (indikatori, izmaksu un guvumu analīzes un daudzkritēriju analīzes metodes, veselības ietekmējuma novērtēšana, slimību radīto apgrūtinājumu un ilgtspējības analīze), riska analīzei, pārzināšanai un paziņošanai, kā arī politiku izstrādei un analīzei.

| — | Ir nepieciešama daudzdisciplīnu pētniecība par vides
  un globālo pārmaiņu
  riska faktoru un cilvēku veselības mijiedarbību, lai sniegtu atbalstu Vides un veselības rīcības plānam un integrētu tajā apsvērumus par sabiedrības veselību un slimību aprakstus, kas saistīti ar jauniem vides riskiem
  , jo īpaši pilsētvidē (ieskaitot pēcrūpniecības apgabalus)
  . Pētniecībā īpaša uzmanība tiks pievērsta
  globālo pārmaiņu (klimata pārmaiņas, zemes izmantošana, globalizācija) ietekmei,
  vienlaicīgai iedarbībai dažādos veidos,
  sugu attīstībai un toksikoloģijai,
  piesārņojuma avotu noteikšanai, jauniem vai aktuāliem vides apdraudējuma faktoriem
  un to mijiedarbībai ar dabas faktoriem un elementiem
  (piemēram,
  kaitīgas gāzes, dzīvas un nedzīvas sīkas un ultrasīkas daļiņas,
  iekštelpu un āra gaiss, elektromagnētiskie lauki, troksnis un toksisku vielu
  , gāzu un automobiļu emisiju
  iedarbība
  , kā arī sekas, ko rada saules radiācija
  ) un to potenciālo ietekmi uz veselību
  , sindromu un akūtas iedarbības analīzei, toksisku vielu un šādu vielu maisījumu analīzei, ģenētisku polimorfismu un imunoloģijas testu, ieskaitot limfocītu pārmaiņu un aktivizēšanas testus, analīzei. Tiks veicināti pētījumi par jaunām vai esošām ķīmiskām vielām, kā paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula Nr. .../ .../EK attiecībā uz ķimikāliju reģistrēšanu, novērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), ar ko nodibina Eiropas Ķimikāliju aģentūru (4) un par alternatīvām izmēģinājumiem ar dzīvniekiem.
  Pētījumu mērķis būs arī
  izstrādāt jaunas un uzlabotas metodes piesārņojuma avotu un to kopējās ietekmes noteikšanai,
  integrēt cilvēku biomonitoringa
  epidemioloģisko
  pētījumu zinātniskos aspektus, metodoloģiju un instrumentus koordinētas un saskanīgas pieejas izstrādāšanai. Darbības ietvers Eiropas kohortu pētījumus, kuros galvenā uzmanība tiks pievērsta neaizsargātākajām iedzīvotāju grupām, kā arī metodēm un instrumentiem uzlabotai riska raksturošanai
  un kontrolei
  , novērtēšanai un risku un veselības ietekmējumu salīdzināšanai. Pētījumu gaitā tiks izstrādāti bioloģiskie marķieri un modelēšanas
  un kontroles
  instrumenti, ņemot vērā apvienoto iedarbību, neaizsargātības un nenoteiktības variācijas. Tiks izstrādātas arī metodes un instrumenti lēmumu pieņemšanas atbalstam (indikatori, izmaksu un guvumu analīzes un daudzkritēriju analīzes metodes, veselības ietekmējuma novērtēšana, slimību radīto apgrūtinājumu un ilgtspējības analīze), riska analīzei, pārzināšanai un paziņošanai, kā arī politiku izstrādei un analīzei. |
| --- | --- |

—

Ir nepieciešama daudzdisciplīnu pētniecība par vides
  un globālo pārmaiņu
  riska faktoru un cilvēku veselības mijiedarbību, lai sniegtu atbalstu Vides un veselības rīcības plānam un integrētu tajā apsvērumus par sabiedrības veselību un slimību aprakstus, kas saistīti ar jauniem vides riskiem
  , jo īpaši pilsētvidē (ieskaitot pēcrūpniecības apgabalus)
  . Pētniecībā īpaša uzmanība tiks pievērsta
  globālo pārmaiņu (klimata pārmaiņas, zemes izmantošana, globalizācija) ietekmei,
  vienlaicīgai iedarbībai dažādos veidos,
  sugu attīstībai un toksikoloģijai,
  piesārņojuma avotu noteikšanai, jauniem vai aktuāliem vides apdraudējuma faktoriem
  un to mijiedarbībai ar dabas faktoriem un elementiem
  (piemēram,
  kaitīgas gāzes, dzīvas un nedzīvas sīkas un ultrasīkas daļiņas,
  iekštelpu un āra gaiss, elektromagnētiskie lauki, troksnis un toksisku vielu
  , gāzu un automobiļu emisiju
  iedarbība
  , kā arī sekas, ko rada saules radiācija
  ) un to potenciālo ietekmi uz veselību
  , sindromu un akūtas iedarbības analīzei, toksisku vielu un šādu vielu maisījumu analīzei, ģenētisku polimorfismu un imunoloģijas testu, ieskaitot limfocītu pārmaiņu un aktivizēšanas testus, analīzei. Tiks veicināti pētījumi par jaunām vai esošām ķīmiskām vielām, kā paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula Nr. .../ .../EK attiecībā uz ķimikāliju reģistrēšanu, novērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), ar ko nodibina Eiropas Ķimikāliju aģentūru (4) un par alternatīvām izmēģinājumiem ar dzīvniekiem.
  Pētījumu mērķis būs arī
  izstrādāt jaunas un uzlabotas metodes piesārņojuma avotu un to kopējās ietekmes noteikšanai,
  integrēt cilvēku biomonitoringa
  epidemioloģisko
  pētījumu zinātniskos aspektus, metodoloģiju un instrumentus koordinētas un saskanīgas pieejas izstrādāšanai. Darbības ietvers Eiropas kohortu pētījumus, kuros galvenā uzmanība tiks pievērsta neaizsargātākajām iedzīvotāju grupām, kā arī metodēm un instrumentiem uzlabotai riska raksturošanai
  un kontrolei
  , novērtēšanai un risku un veselības ietekmējumu salīdzināšanai. Pētījumu gaitā tiks izstrādāti bioloģiskie marķieri un modelēšanas
  un kontroles
  instrumenti, ņemot vērā apvienoto iedarbību, neaizsargātības un nenoteiktības variācijas. Tiks izstrādātas arī metodes un instrumenti lēmumu pieņemšanas atbalstam (indikatori, izmaksu un guvumu analīzes un daudzkritēriju analīzes metodes, veselības ietekmējuma novērtēšana, slimību radīto apgrūtinājumu un ilgtspējības analīze), riska analīzei, pārzināšanai un paziņošanai, kā arī politiku izstrādei un analīzei.

Grozījums Nr. 121

I pielikums, daļa “Tēmas”, 6. iedaļa (“Vide (tostarp klimata pārmaiņas)”), apakšiedaļa “Darbības”, 1. sadaļa (“Klimata pārmaiņas, piesārņojums un riski”), 3. ievilkums

| — | Veiksmīgai dabas katastrofu pārvarēšanai ir nepieciešama pieeja, kas ņem vērā daudzus riskus. Ir nepieciešamas labākas zināšanas, metodes un integrēta struktūra, lai novērtētu apdraudējumu, neaizsargātību un riskus. Turklāt jāizstrādā kartografēšanas, novēršanas un risku mazinošas stratēģijas, kas ņem vērā ekonomiskos un sociālos faktorus. Tiks pētītas ar klimatu saistītās katastrofas (tādas kā vētras, sausums, meža ugunsgrēki, zemes nogruvumi
  un
  plūdi) un ģeoloģiskās katastrofas (tādas kā zemestrīces, vulkānu izvirdumi un cunami). Šie pētījumi ļaus labāk izprast šo katastrofu pamatā esošos procesus, uzlabot paredzēšanas un prognozēšanas metodes, izmantojot varbūtības metodi. Pētniecība arī sekmēs agrās brīdināšanas un informācijas istēmu pilnveidi.
  Tiks kvantitatīvi novērtēta arī lielo dabas katastrofu netiešā ietekme uz sabiedrību. |
| --- | --- |

—

Veiksmīgai dabas katastrofu pārvarēšanai ir nepieciešama pieeja, kas ņem vērā daudzus riskus. Ir nepieciešamas labākas zināšanas, metodes un integrēta struktūra, lai novērtētu apdraudējumu, neaizsargātību un riskus. Turklāt jāizstrādā kartografēšanas, novēršanas un risku mazinošas stratēģijas, kas ņem vērā ekonomiskos un sociālos faktorus. Tiks pētītas ar klimatu saistītās katastrofas (tādas kā vētras, sausums, meža ugunsgrēki, zemes nogruvumi
  un
  plūdi) un ģeoloģiskās katastrofas (tādas kā zemestrīces, vulkānu izvirdumi un cunami). Šie pētījumi ļaus labāk izprast šo katastrofu pamatā esošos procesus, uzlabot paredzēšanas un prognozēšanas metodes, izmantojot varbūtības metodi. Pētniecība arī sekmēs agrās brīdināšanas un informācijas istēmu pilnveidi.
  Tiks kvantitatīvi novērtēta arī lielo dabas katastrofu netiešā ietekme uz sabiedrību.

| — | Veiksmīgai dabas katastrofu pārvarēšanai ir epieciešama pieeja, kas ņem vērā daudzus riskus
  un kuras pamatā ir stratēģiju konkrētiem riskiem apvienošana ar visaptverošiem plāniem, procedūrām n protokoliem
  . Ir nepieciešamas labākas zināšanas, metodes un integrēta struktūra, lai novērtētu apdraudējumu, neaizsargātību un riskus. Turklāt jāizstrādā kartografēšanas, novēršanas
  , konstatēšanas
  un risku mazinošas stratēģijas, kas ņem vērā ekonomiskos un sociālos faktorus. Tiks pētītas ar klimatu saistītās katastrofas (tādas kā vētras, sausums,
  sals,
  meža ugunsgrēki,
  lavīnas,
  zemes nogruvumi
  , noplūdes,
  plūdi
  un citas ārkārtas parādības
  ) un ģeoloģiskās katastrofas (tādas kā zemestrīces, vulkānu izvirdumi un cunami). Šie pētījumi ļaus labāk izprast šo katastrofu pamatā esošos procesus, uzlabot paredzēšanas un prognozēšanas metodes, izmantojot varbūtības metodi. Pētniecība arī sekmēs
  pētījumus par dabas risku un katastrofu pārvaldīšanu, kā arī
  agrās brīdināšanas un informācijas
  un agrās reaģēšanas
  sistēmu pilnveidi
  un to pārvaldīšanu, kā arī pētījumus par to, kas tiek veikts attiecībā uz dabas riskiem un katastrofām. Tiks meklēti paraugi sabiedrības uzvedības modeļiem attiecībā pret dabas katastrofām un seku novērtējumam. |
| --- | --- |

—

Veiksmīgai dabas katastrofu pārvarēšanai ir epieciešama pieeja, kas ņem vērā daudzus riskus
  un kuras pamatā ir stratēģiju konkrētiem riskiem apvienošana ar visaptverošiem plāniem, procedūrām n protokoliem
  . Ir nepieciešamas labākas zināšanas, metodes un integrēta struktūra, lai novērtētu apdraudējumu, neaizsargātību un riskus. Turklāt jāizstrādā kartografēšanas, novēršanas
  , konstatēšanas
  un risku mazinošas stratēģijas, kas ņem vērā ekonomiskos un sociālos faktorus. Tiks pētītas ar klimatu saistītās katastrofas (tādas kā vētras, sausums,
  sals,
  meža ugunsgrēki,
  lavīnas,
  zemes nogruvumi
  , noplūdes,
  plūdi
  un citas ārkārtas parādības
  ) un ģeoloģiskās katastrofas (tādas kā zemestrīces, vulkānu izvirdumi un cunami). Šie pētījumi ļaus labāk izprast šo katastrofu pamatā esošos procesus, uzlabot paredzēšanas un prognozēšanas metodes, izmantojot varbūtības metodi. Pētniecība arī sekmēs
  pētījumus par dabas risku un katastrofu pārvaldīšanu, kā arī
  agrās brīdināšanas un informācijas
  un agrās reaģēšanas
  sistēmu pilnveidi
  un to pārvaldīšanu, kā arī pētījumus par to, kas tiek veikts attiecībā uz dabas riskiem un katastrofām. Tiks meklēti paraugi sabiedrības uzvedības modeļiem attiecībā pret dabas katastrofām un seku novērtējumam.

Grozījums Nr. 122

I pielikums, daļa “Tēmas”, 6. iedaļa (“Vide (tostarp klimata pārmaiņas)”), apakšiedaļa “Darbības”, 2. sadaļa (“Resursu ilgtspējīga apsaimniekošana”), 1. ievilkums

| — | Pētījumu mērķis būs uzlabot zināšanu pamatu un izstrādāt progresīvus modeļus un instrumentus, kas vajadzīgi resursu ilgtspējīgai apsaimniekošanai un ilgtspējīga patēriņa modeļu radīšanai. Tas savukārt palīdzēs paredzēt ekosistēmu uzvedību un to atjaunošanas norisi, kā arī samazināt nozīmīgu strukturālo un funkcionālo ekosistēmu elementu degradēšanos un izzušanu (attiecas uz bioloģiskās daudzveidības, ūdens, augsnes un jūras resursiem). Ekosistēmu modelēšanas pētījumos tiks ņemta vērā dabas aizsardzības un saglabāšanas prakse. Tiks veicinātas novatoriskas koncepcijas tādas saimnieciskās darbības uzsākšanai, kas saistīta ar ekosistēmu devumu. Tiks izstrādātas metodes, lai novērstu pārtuksnešošanos, augsnes noārdīšanos un eroziju, kā arī apturētu bioloģiskās daudzveidības samazināšanos. Pētniecībā pievērsīsies arī
  mežu
  un pilsētvides ilgtspējīgai apsaimniekošanai,
  ieskaitot
  plānošanu, kā arī atkritumu apsaimniekošanai. Pētījumos izmantos atklātu, dalītu, savstarpēji sadarbīgu datu pārvaldes un informācijas sistēmu, kā arī veicinās tās izstrādāšanu, atbalstīs novērtējumus, prognozes un pakalpojumus, kas saistīti ar dabas resursiem un to izmantošanu. |
| --- | --- |

—

Pētījumu mērķis būs uzlabot zināšanu pamatu un izstrādāt progresīvus modeļus un instrumentus, kas vajadzīgi resursu ilgtspējīgai apsaimniekošanai un ilgtspējīga patēriņa modeļu radīšanai. Tas savukārt palīdzēs paredzēt ekosistēmu uzvedību un to atjaunošanas norisi, kā arī samazināt nozīmīgu strukturālo un funkcionālo ekosistēmu elementu degradēšanos un izzušanu (attiecas uz bioloģiskās daudzveidības, ūdens, augsnes un jūras resursiem). Ekosistēmu modelēšanas pētījumos tiks ņemta vērā dabas aizsardzības un saglabāšanas prakse. Tiks veicinātas novatoriskas koncepcijas tādas saimnieciskās darbības uzsākšanai, kas saistīta ar ekosistēmu devumu. Tiks izstrādātas metodes, lai novērstu pārtuksnešošanos, augsnes noārdīšanos un eroziju, kā arī apturētu bioloģiskās daudzveidības samazināšanos. Pētniecībā pievērsīsies arī
  mežu
  un pilsētvides ilgtspējīgai apsaimniekošanai,
  ieskaitot
  plānošanu, kā arī atkritumu apsaimniekošanai. Pētījumos izmantos atklātu, dalītu, savstarpēji sadarbīgu datu pārvaldes un informācijas sistēmu, kā arī veicinās tās izstrādāšanu, atbalstīs novērtējumus, prognozes un pakalpojumus, kas saistīti ar dabas resursiem un to izmantošanu.

| — | Pētījumu mērķis būs uzlabot zināšanu pamatu un izstrādāt progresīvus modeļus un instrumentus, kas vajadzīgi resursu ilgtspējīgai apsaimniekošanai un ilgtspējīga patēriņa modeļu radīšanai. Tas savukārt palīdzēs paredzēt ekosistēmu uzvedību un to atjaunošanas norisi, kā arī samazināt nozīmīgu strukturālo un funkcionālo ekosistēmu elementu degradēšanos un izzušanu (attiecas uz bioloģiskās daudzveidības, ūdens, augsnes un jūras resursiem). Ekosistēmu modelēšanas pētījumos tiks ņemta vērā dabas aizsardzības un saglabāšanas prakse
  , kā arī aizsardzība pret eroziju, jo īpaši kalnainos apvidos
  . Tiks veicinātas novatoriskas koncepcijas tādas saimnieciskās darbības uzsākšanai, kas saistīta ar ekosistēmu devumu. Tiks izstrādātas metodes, lai novērstu pārtuksnešošanos, augsnes noārdīšanos un eroziju, kā arī apturētu bioloģiskās daudzveidības samazināšanos. Pētniecībā pievērsīsies arī
  vispārējai stratēģijai lauku apvidu, ieskaitot mežu, mežu ekosistēmu un citu ekosistēmu, kas ir tuvu dabai un ko ietekmē mainīgie vides apstākļi, tostarp biežas vai spēcīgas katastrofas,
  un pilsētvides ilgtspējīgai apsaimniekošanai,
  ņemot vērā kultūras mantojumu,
  plānošanu, kā arī atkritumu apsaimniekošanai. Pētījumos izmantos atklātu, dalītu, savstarpēji sadarbīgu datu pārvaldes un informācijas sistēmu, kā arī veicinās tās izstrādāšanu, atbalstīs novērtējumus, prognozes un pakalpojumus, kas saistīti ar dabas resursiem un to izmantošanu. |
| --- | --- |

—

Pētījumu mērķis būs uzlabot zināšanu pamatu un izstrādāt progresīvus modeļus un instrumentus, kas vajadzīgi resursu ilgtspējīgai apsaimniekošanai un ilgtspējīga patēriņa modeļu radīšanai. Tas savukārt palīdzēs paredzēt ekosistēmu uzvedību un to atjaunošanas norisi, kā arī samazināt nozīmīgu strukturālo un funkcionālo ekosistēmu elementu degradēšanos un izzušanu (attiecas uz bioloģiskās daudzveidības, ūdens, augsnes un jūras resursiem). Ekosistēmu modelēšanas pētījumos tiks ņemta vērā dabas aizsardzības un saglabāšanas prakse
  , kā arī aizsardzība pret eroziju, jo īpaši kalnainos apvidos
  . Tiks veicinātas novatoriskas koncepcijas tādas saimnieciskās darbības uzsākšanai, kas saistīta ar ekosistēmu devumu. Tiks izstrādātas metodes, lai novērstu pārtuksnešošanos, augsnes noārdīšanos un eroziju, kā arī apturētu bioloģiskās daudzveidības samazināšanos. Pētniecībā pievērsīsies arī
  vispārējai stratēģijai lauku apvidu, ieskaitot mežu, mežu ekosistēmu un citu ekosistēmu, kas ir tuvu dabai un ko ietekmē mainīgie vides apstākļi, tostarp biežas vai spēcīgas katastrofas,
  un pilsētvides ilgtspējīgai apsaimniekošanai,
  ņemot vērā kultūras mantojumu,
  plānošanu, kā arī atkritumu apsaimniekošanai. Pētījumos izmantos atklātu, dalītu, savstarpēji sadarbīgu datu pārvaldes un informācijas sistēmu, kā arī veicinās tās izstrādāšanu, atbalstīs novērtējumus, prognozes un pakalpojumus, kas saistīti ar dabas resursiem un to izmantošanu.

Grozījums Nr. 123

I pielikums, daļa “Tēmas”, 6. iedaļa (“Vide (tostarp klimata pārmaiņas)”), apakšiedaļa “Darbības”, 3. sadaļa (“Vides tehnoloģijas”), 1. ievilkums

| — | Jaunas vai uzlabotas vides tehnoloģijas ir nepieciešamas, lai samazinātu cilvēka darbības ietekmi uz vidi, aizsargātu vidi un efektīvāk apsaimniekotu resursus, lai izstrādātu jaunus produktus, procesus un pakalpojumus, kas būtu labvēlīgāki videi nekā to esošās alternatīvas. Pētniecībā galvenokārt pievērsīsies tehnoloģijām, kas novērš vai samazina vides riskus, dabas katastrofu un stihiju ietekmes samazināšanai, klimata pārmaiņu riska samazināšanai un bioloģiskās daudzveidības izzušanas apturēšanai; tehnoloģijām, kas veicina ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu; tehnoloģijām resursu apsaimniekošanai un piesārņojuma efektīvākai likvidēšanai, kas saistītas ar ūdeni, augsni, gaisu, jūru un citiem dabas resursiem vai atkritumiem; tehnoloģijām ekoloģiski nekaitīgai un ilgtspējīgai cilvēka veidotās vides apsaimniekošanai, ieskaitot apbūvēto vidi, pilsētu teritorijas, ainavas, kā arī kultūras mantojuma saglabāšanai un restaurācijai. |
| --- | --- |

—

Jaunas vai uzlabotas vides tehnoloģijas ir nepieciešamas, lai samazinātu cilvēka darbības ietekmi uz vidi, aizsargātu vidi un efektīvāk apsaimniekotu resursus, lai izstrādātu jaunus produktus, procesus un pakalpojumus, kas būtu labvēlīgāki videi nekā to esošās alternatīvas. Pētniecībā galvenokārt pievērsīsies tehnoloģijām, kas novērš vai samazina vides riskus, dabas katastrofu un stihiju ietekmes samazināšanai, klimata pārmaiņu riska samazināšanai un bioloģiskās daudzveidības izzušanas apturēšanai; tehnoloģijām, kas veicina ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu; tehnoloģijām resursu apsaimniekošanai un piesārņojuma efektīvākai likvidēšanai, kas saistītas ar ūdeni, augsni, gaisu, jūru un citiem dabas resursiem vai atkritumiem; tehnoloģijām ekoloģiski nekaitīgai un ilgtspējīgai cilvēka veidotās vides apsaimniekošanai, ieskaitot apbūvēto vidi, pilsētu teritorijas, ainavas, kā arī kultūras mantojuma saglabāšanai un restaurācijai.

| — | Jaunas vai uzlabotas vides tehnoloģijas ir nepieciešamas, lai samazinātu cilvēka darbības ietekmi uz vidi, aizsargātu vidi un efektīvāk apsaimniekotu resursus, lai izstrādātu jaunus produktus, procesus un pakalpojumus, kas būtu labvēlīgāki videi nekā to esošās alternatīvas. Pētniecībā galvenokārt pievērsīsies tehnoloģijām, kas novērš vai samazina vides riskus, dabas katastrofu un stihiju ietekmes samazināšanai, klimata pārmaiņu riska samazināšanai un bioloģiskās daudzveidības izzušanas apturēšanai; tehnoloģijām, kas veicina ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu; tehnoloģijām resursu apsaimniekošanai un piesārņojuma efektīvākai likvidēšanai, kas saistītas ar ūdeni, augsni, gaisu, jūru un citiem dabas resursiem vai atkritumiem
  , ieskaitot atkritumu pārstrādi
  ;
  tehnoloģijām enerģijas ražošanas atliekvielu vai atkritumu apstrādei un/vai lietderīgai atkārtotai izmantošanai;
  tehnoloģijām ekoloģiski nekaitīgai un ilgtspējīgai cilvēka veidotās vides apsaimniekošanai, ieskaitot apbūvēto vidi, pilsētu teritorijas, ainavas, kā arī kultūras mantojuma saglabāšanai un restaurācijai. |
| --- | --- |

—

Jaunas vai uzlabotas vides tehnoloģijas ir nepieciešamas, lai samazinātu cilvēka darbības ietekmi uz vidi, aizsargātu vidi un efektīvāk apsaimniekotu resursus, lai izstrādātu jaunus produktus, procesus un pakalpojumus, kas būtu labvēlīgāki videi nekā to esošās alternatīvas. Pētniecībā galvenokārt pievērsīsies tehnoloģijām, kas novērš vai samazina vides riskus, dabas katastrofu un stihiju ietekmes samazināšanai, klimata pārmaiņu riska samazināšanai un bioloģiskās daudzveidības izzušanas apturēšanai; tehnoloģijām, kas veicina ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu; tehnoloģijām resursu apsaimniekošanai un piesārņojuma efektīvākai likvidēšanai, kas saistītas ar ūdeni, augsni, gaisu, jūru un citiem dabas resursiem vai atkritumiem
  , ieskaitot atkritumu pārstrādi
  ;
  tehnoloģijām enerģijas ražošanas atliekvielu vai atkritumu apstrādei un/vai lietderīgai atkārtotai izmantošanai;
  tehnoloģijām ekoloģiski nekaitīgai un ilgtspējīgai cilvēka veidotās vides apsaimniekošanai, ieskaitot apbūvēto vidi, pilsētu teritorijas, ainavas, kā arī kultūras mantojuma saglabāšanai un restaurācijai.

Grozījums Nr. 124

I pielikums, daļa “Tēmas”, 6. iedaļa (“Vide (tostarp klimata pārmaiņas)”), apakšiedaļa “Darbības”, virsraksts “Vides tehnoloģijas”, 2. ievilkums

| — | Pētniecības uzmanības lokā būs tehnoloģiju, tostarp procesu
  un
  produktu, riska un efektivitātes novērtēšana, kā arī saistīto metožu, piemēram, dzīves cikla analīzes, tālāka pilnveide. Turklāt īpaša uzmanība tiks pievērsta vides tehnoloģiju ilgtermiņa iespējām, tirgus potenciālam un sociālekonomiskajiem aspektiem; ķīmisko vielu riska novērtēšanai, viedām testēšanas stratēģijām un metodēm, lai samazinātu izmēģinājumus ar dzīvniekiem, riska kvantitatīvas noteikšanas metodēm; kā arī pētnieciskajam atbalstam Eiropas Vides tehnoloģiju apstiprināšanas un testēšanas sistēmas izstrādāšanai. |
| --- | --- |

—

Pētniecības uzmanības lokā būs tehnoloģiju, tostarp procesu
  un
  produktu, riska un efektivitātes novērtēšana, kā arī saistīto metožu, piemēram, dzīves cikla analīzes, tālāka pilnveide. Turklāt īpaša uzmanība tiks pievērsta vides tehnoloģiju ilgtermiņa iespējām, tirgus potenciālam un sociālekonomiskajiem aspektiem; ķīmisko vielu riska novērtēšanai, viedām testēšanas stratēģijām un metodēm, lai samazinātu izmēģinājumus ar dzīvniekiem, riska kvantitatīvas noteikšanas metodēm; kā arī pētnieciskajam atbalstam Eiropas Vides tehnoloģiju apstiprināšanas un testēšanas sistēmas izstrādāšanai.

| — | Pētniecības uzmanības lokā būs tehnoloģiju, tostarp procesu
  ,
  produktu
  un pakalpojumu
  , riska un efektivitātes novērtēšana, kā arī saistīto metožu, piemēram, dzīves cikla analīzes, tālāka pilnveide. Turklāt īpaša uzmanība tiks pievērsta vides tehnoloģiju ilgtermiņa iespējām, tirgus potenciālam un sociālekonomiskajiem aspektiem; ķīmisko vielu riska novērtēšanai, viedām testēšanas stratēģijām un metodēm, lai samazinātu izmēģinājumus ar dzīvniekiem, riska kvantitatīvas noteikšanas metodēm; kā arī pētnieciskajam atbalstam Eiropas Vides tehnoloģiju apstiprināšanas un testēšanas sistēmas izstrādāšanai. |
| --- | --- |

—

Pētniecības uzmanības lokā būs tehnoloģiju, tostarp procesu
  ,
  produktu
  un pakalpojumu
  , riska un efektivitātes novērtēšana, kā arī saistīto metožu, piemēram, dzīves cikla analīzes, tālāka pilnveide. Turklāt īpaša uzmanība tiks pievērsta vides tehnoloģiju ilgtermiņa iespējām, tirgus potenciālam un sociālekonomiskajiem aspektiem; ķīmisko vielu riska novērtēšanai, viedām testēšanas stratēģijām un metodēm, lai samazinātu izmēģinājumus ar dzīvniekiem, riska kvantitatīvas noteikšanas metodēm; kā arī pētnieciskajam atbalstam Eiropas Vides tehnoloģiju apstiprināšanas un testēšanas sistēmas izstrādāšanai.

Grozījums Nr. 125

I pielikums, daļa “Tēmas”, 6. iedaļa (“Vide (tostarp klimata pārmaiņas)”), apakšiedaļa “Starptautiskā sadarbība”, 2. daļa

Zinātnes un tehnoloģiju partnerība ar jaunattīstības valstīm dos ieguldījumu Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā vairākās jomās (piemēram, vides resursu izzušanas apturēšana, ūdens saimniecības
  ,
  apgādes un kanalizācijas uzlabošana, kā arī urbanizācijas izraisīto vides problēmu risinājumi), kurās galvenā nozīme varētu būt arī MVU. Īpaša uzmanība tiks pievērsta saistībai starp globāliem vides jautājumiem un reģionāla un vietēja mēroga attīstības problēmām, kas saistītas ar zemes izmantošanu dabas resursiem, bioloģisko daudzveidību, dabiskiem un cilvēku izraisītiem apdraudējumiem un riskiem, klimata pārmaiņām, vides tehnoloģijām, vides un veselības, kā arī politikas analīzes instrumentiem. Sadarbība ar industrializētajām valstīm veicinās pieeju izciliem pasaules mēroga pētījumiem.

Zinātnes un tehnoloģiju partnerība ar jaunattīstības valstīm dos ieguldījumu Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā vairākās jomās (piemēram,
  klimata pārmaiņu un dabas katastrofu ietekmes novēršana un mazināšana,
  vides resursu izzušanas apturēšana, ūdens
  un zemes
  saimniecības
  un
  apgādes un kanalizācijas uzlabošana,
  pārtuksnešošanās novēršana un apkarošana,
  kā arī urbanizācijas izraisīto vides
  un bioloģiskās daudzveidības un ilgtspējīgas ražošanas un patēriņa
  problēmu risinājumi), kurās galvenā nozīme varētu būt arī MVU. Īpaša uzmanība tiks pievērsta saistībai starp globāliem vides jautājumiem un reģionāla un vietēja mēroga attīstības problēmām, kas saistītas ar zemes izmantošanu dabas resursiem, bioloģisko daudzveidību, dabiskiem un cilvēku izraisītiem apdraudējumiem un riskiem, klimata p rmaiņām, vides tehnoloģijām, vides un veselības, kā arī politikas analīzes instrumentiem. Sadarbība ar industrializētajām valstīm veicinās pieeju izciliem pasaules mēroga pētījumiem.

Grozījums Nr. 126

I pielikums, daļa “Tēmas”, 6. iedaļa (“Vide (tostarp klimata pārmaiņas)”), apakšiedaļa “Starptautiskā sadarbība”, 3. daļa

GEOSS izveidošana zemes novērošanai sekmēs starptautisko sadarbību, lai izprastu zemes sistēmas un ilgtspējības jautājumus, kā arī koordinētu datu vākšanu zinātnes un politikas vajadzībām.

GEOSS izveidošana zemes novērošanai sekmēs starptautisko sadarbību, lai izprastu zemes sistēmas un ilgtspējības jautājumus, kā arī koordinētu datu vākšanu zinātnes un politikas vajadzībām
  un palielinātu interesi gan valsts, gan privātajā sektorā
  .

Grozījums Nr. 127

I pielikums, daļa “Tēmas”, 6. iedaļa (“Vide (tostarp klimata pārmaiņas)”), apakšiedaļa “Reaģēšana uz jaunām vajadzībām un neparedzētām politikas vajadzībām”, 2. daļa

Atbalsts reaģēšanai uz neparedzētām vides politikas vajadzībām var būt saistīts, piemēram, ar
  jauno
  ES politikas
  sfēru — vides,
  jūras
  politikas, standartu un noteikumu — ilgtspējības ietekmes novērtējumu
  .

Atbalsts reaģēšanai uz neparedzētām vides politikas vajadzībām var būt saistīts, piemēram, ar
  ilgtspējības ietekmes novērtējumu
  jaunām ES politikas
  sfērām attiecībā uz ilgtspējīgu ražošanu un patēriņu, vidi, klimata pārmaiņām, dabas resursiem,
  jūras
  politiku un standartiem
  un
  noteikumiem
  .

Grozījums Nr. 128

I pielikums, daļa “Tēmas”, 7. iedaļa (“Transports (tostarp aeronautika)”), apakšiedaļa “Mērķis”

Pamatojoties uz tehnoloģiju attīstību, iedzīvotāju un sabiedrības labā izstrādāt integrētas videi draudzīgākas un “viedākas” Eiropas transporta sistēmas, kas atbilstu dabas un vides resursu saglabāšanas prasībām; nostiprināt un turpmāk attīstīt vadošo lomu, kas pasaules tirgū ir šīs Eiropas nozares pārstāvjiem.

Pamatojoties uz tehnoloģiju attīstību, iedzīvotāju un sabiedrības labā izstrādāt integrētas videi draudzīgākas un “viedākas” Eiropas transporta sistēmas, kas atbilstu dabas un vides resursu saglabāšanas prasībām; nostiprināt un turpmāk attīstīt vadošo lomu, kas pasaules tirgū ir šīs Eiropas nozares pārstāvjiem
  , un likvidēt transatlantiskās tehnoloģiskās plaisas.

Grozījums Nr. 129

I pielikums, daļa “Tēmas” 7. iedaļa (“Transports (tostarp aeronautika)”), apakšiedaļa “Metode”, 3. daļa

Daudzās tehnoloģiju platformas, kas izveidotas šajā jomā (ACARE aeronautikai un gaisa transportam, ERRAC dzelzceļa transportam, ERTRAC autoceļu transportam, WATERBORNE ūdens transportam, ūdeņradim un kurināmā elementiem), ir izstrādājušas ilgtermiņa redzējumus un stratēģiskās pētniecības programmas (SRA), kas lieti noder šīs tēmas formulēšanā un atbilst politikas veidotāju vajadzībām un sabiedrības cerībām. Izraudzīti SRA aspekti var būt par pamatotu iemeslu Kopīgu tehnoloģiju iniciatīvu aizsākšanai. ERA-NET darbības paver iespējas veicināt atsevišķu transporta nozares tēmu turpmāku starpvalstu koordinēšanu, un tās atbalstīs gadījumos, kad tas tiks atzīts par lietderīgu.

Daudzās tehnoloģiju platformas, kas izveidotas šajā jomā (ACARE aeronautikai un gaisa transportam, ERRAC dzelzceļa transportam, ERTRAC autoceļu transportam, WATERBORNE ūdens transportam
  un jūras tehnoloģijai
  , ūdeņradim un kurināmā elementiem), ir izstrādājušas ilgtermiņa redzējumus un stratēģiskās pētniecības programmas (SRA), kas lieti noder šīs tēmas formulēšanā un atbilst politikas veidotāju vajadzībām un sabiedrības cerībām. Izraudzīti SRA aspekti var būt par pamatotu iemeslu Kopīgu tehnoloģiju iniciatīvu aizsākšanai. ERA-NET darbības paver iespējas veicināt turpmāku starpvalstu koordinēšanu attiecībā uz atsevišķām transporta nozares tēmām, un tās atbalstīs gadījumos, kad tas tiks atzīts par lietderīgu.

Grozījums Nr. 130

I pielikums, daļa “Tēmas” 7. iedaļa (“Transports (tostarp aeronautika)”), apakšiedaļa “Metode”, 5. daļa

Aktuālās politikas vajadzības, kā arī jaunu politiku (piemēram, jūras politikas) izstrāde, novērtēšana un īstenošana tiks risinātas dažādos pasākumu kopumos, arī starptematiskā aspektā. Pētnieciskais darbs ietvers pētījumus, modeļus un instrumentus, ko izmanto stratēģiskajā uzraudzībā un prognozēšanā, un kuros integrētas zināšanas, kas saistītas ar galvenajiem transporta nozares ekonomiskajiem, sociālajiem, drošības un vides jautājumiem. Darbībās, kas saistītas ar starptematiskām pētījumu jomām, īpaša uzmanība tiks pievērsta transporta īpatnībām, piemēram, drošības aspektiem kā transporta sistēmas neatņemamai prasībai; alternatīvo enerģijas avotu izmantošanai transporta lietojumos; kā arī transporta ietekmes uz vidi, tostarp klimata pārmaiņu, uzraudzībai.

Aktuālās politikas vajadzības, kā arī jaunu politiku (piemēram, jūras politikas) izstrāde, novērtēšana un īstenošana tiks risinātas dažādos pasākumu kopumos, arī starptematiskā aspektā. Pētnieciskais darbs ietvers pētījumus, modeļus un instrumentus, ko izmanto stratēģiskajā uzraudzībā un prognozēšanā, un kuros integrētas zināšanas, kas saistītas ar galvenajiem transporta nozares ekonomiskajiem, sociālajiem, drošības un vides jautājumiem. Darbībās, kas saistītas ar starptematiskām pētījumu jomām, īpaša uzmanība tiks pievērsta transporta īpatnībām, piemēram, drošības aspektiem kā transporta sistēmas neatņemamai prasībai; alternatīvo enerģijas avotu izmantošanai transportlīdzekļos; transporta ietekmei uz vidi, tostarp klimata pārmaiņu, uzraudzībai
  un pasākumiem, kas samazinās nelabvēlīgo iedarbību, kas rodas no ilgstošiem ģeogrāfiskiem ierobežojumiem. Vides pētniecībā jāatrod ceļi, lai uzlabotu transportu. Vides pētniecībā jāņem vērā arī pieaugošā transporta efektivitāte.

Grozījums Nr. 131

I pielikums, daļa “Tēmas”, 6. iedaļa (“Transports (tostarp aeronautika)”), apakšiedaļa “Metode”, 5.a daļa (jauna)

Īpaša uzmanība tiks pievērsta Kopienas pētījumu rezultātu izplatīšanas uzlabošanai. Tiks sekmēta daudzdisciplīnu un starpdisciplīnu pieeja, un tiks nodrošināta pēc iespējas lielāka sinerģijas un papildināmības pakāpe ar papildu finansiālajiem instrumentiem Kopienas un dalībvalstu līmenī, kā tiem, kas minēti Marko Polo programmā Eiropas transporta tīkliem.

Grozījums Nr. 132

I pielikums, daļa “Tēmas”, 7. iedaļa (“Transports (tostarp aeronautika)”), apakšiedaļa “Darbības”, 1. sadaļa (“Aeronautika un gaisa transports”), 2. daļa

Videi draudzīgāks gaisa transports. Izstrādāt tehnoloģijas, lai samazinātu aviācijas ietekmi uz vidi, izvirzot mērķi uz pusi samazināt oglekļa dioksīda (CO2) emisiju, par 80 % samazināt noteiktas slāpekļa oksīdu (NOX) emisijas, uz pusi samazināt dzirdamo troksni. Pētniecības uzmanības lokā būs videi draudzīgāku dzinēju tehnoloģiju attīstīšana, ieskaitot alternatīvo degvielu tehnoloģijas, kā arī uzlabota fiksētu spārnu un rotējošu spārnu gaisa satiksmes līdzekļu efektivitāte, jaunas “viedas” vieglās konstrukcijas un uzlabota aerodinamika. Pētījumi aptvers arī tādus jautājumus kā uzlabota lidaparātu ekspluatācija lidostās (kontrolējamajā teritorijā un atklātajā teritorijā), gaisa satiksmes vadība, lidaparātu ražošana, apkope un otrreizējās pārstrādes procesi.

Videi draudzīgāks gaisa transports. Izstrādāt tehnoloģijas, lai samazinātu aviācijas ietekmi uz vidi, izvirzot mērķi uz pusi samazināt oglekļa dioksīda (CO2) emisiju, par 80 % samazināt noteiktas slāpekļa oksīdu (NOX) emisijas, uz pusi samazināt dzirdamo troksni. Pētniecības uzmanības lokā būs videi draudzīgāku dzinēju tehnoloģiju attīstīšana, ieskaitot alternatīvo degvielu tehnoloģijas, kā arī uzlabota fiksētu spārnu un rotējošu spārnu gaisa satiksmes līdzekļu
  (helikopteri un slīpspārnu gaisa satiksmes līdzekļi)
  , jaunas “viedas” vieglās konstrukcijas un uzlabota aerodinamika. Pētījumi aptvers arī tādus jautājumus kā uzlabota lidaparātu ekspluatācija lidostās (kontrolējamajā teritorijā un atklātajā teritorijā), gaisa satiksmes vadība, lidaparātu ražošana, apkope
  un kapitālais remonts,
  un otrreizējās pārstrādes procesi.

Grozījums Nr. 133

I pielikums, daļa “Tēmas”, 7. iedaļa (“Transports (tostarp aeronautika)”), apakšiedaļa “Darbības”, 1. sadaļa (“Aeronautika un gaisa transports”), 4. daļa

Patērētāju apmierinātības un drošības garantēšana. Ievērojami uzlabot pasažieru izvēles iespējas un lidojumu saraksta elastību, vienlaikus panākot pieckāršu negadījumu īpatsvara samazinājumu. Jaunas tehnoloģijas nodrošinās lielāku gaisa kuģu/dzinēju konfigurāciju izvēli, sākot no plata korpusa līdz
  maza
  izmēra lidaparātiem, augstāku visu sistēmas elementu automatizācijas līmeni, ieskaitot lidmašīnas vadību. Uzmanības lokā būs arī pasažieru komforta un labsajūtas uzlabošana, jauni pakalpojumi, aktīvie un pasīvie drošības pasākumi, īpaši uzsverot cilvēka faktoru. Pētījumos būs ietverta arī lidostu un gaisa satiksmes darbību pielāgošana dažāda tipa lidaparātiem un to izmantošana 24 stundas diennaktī, nepārsniedzot sabiedrībai pieņemamu trokšņa līmeni.

Patērētāju apmierinātības un drošības garantēšana. Ievērojami uzlabot pasažieru izvēles iespējas un lidojumu saraksta elastību, vienlaikus panākot pieckāršu negadījumu īpatsvara samazinājumu. Jaunas tehnoloģijas nodrošinās lielāku gaisa kuģu/dzinēju konfigurāciju izvēli, sākot no plata korpusa līdz
  mazāka
  izmēra lidaparātiem
  savienojumiem starp pilsētu centriem un reģionālai izmantošanai (piem., slīpspārnu gaisa satiksmes līdzekļi) un
  augstāku visu sistēmas elementu automatizācijas līmeni, ieskaitot lidmašīnas vadību
  , kā arī valsts informācijas un biļešu sistēmas attiecībā uz metodēm un piegādātājiem būs pieejamas Paneiropas mērogā
  . Uzmanības lokā būs arī pasažieru komforta
  un veselības apstākļu, piem., uzlabojot ērtības kabīnes,
  un labsajūtas uzlabošana, jauni pakalpojumi, aktīvie un pasīvie drošības pasākumi, īpaši uzsverot cilvēka faktoru. Pētījumos būs ietverta arī lidostu un gaisa satiksmes darbību pielāgošana dažāda tipa lidaparātiem un to izmantošana 24 stundas diennaktī, nepārsniedzot sabiedrībai pieņemamu trokšņa līmeni.

Grozījums Nr. 134

I pielikums, daļa “Tēmas”, 7 iedaļa (“Transports (tostarp aeronautika)”) apakšiedaļa “Darbības”, 1. sadaļa “Aeronautika un gaisa transports”, 5. daļa

Izmaksu efektivitātes uzlabošana. Veicināt konkurētspējīgu piegādes ķēdi, kas nodrošina iespēju uz pusi samazināt laiku, kas nepieciešams, līdz produkts nonāk tirgū, kā arī samazināt produktu izstrādāšanas un ekspluatācijas izmaksas, kā rezultātā gaisa transports kļūtu pieejamāks iedzīvotājiem. Pētījumu uzmanības lokā būs uzlabojumi visā uzņēmējdarbības procesā, sākot no koncepcijas izstrādes līdz produkta izveidei, ražošanai un ekspluatācijai, ieskaitot piegādes ķēdes integrēšanu. Tie ietvers uzlabotas imitēšanas iespējas un augstāku automatizācijas līmeni, tehnoloģijas un metodes, lai konstruētu gaisa kuģus, kam nav nepieciešama apkope, kā arī racionalizētu gaisa kuģu, lidostu un gaisa satiksmes pārvaldības darbības.

Izmaksu efektivitātes uzlabošana. Veicināt konkurētspējīgu piegādes ķēdi, kas nodrošina iespēju uz pusi samazināt laiku, kas nepieciešams, līdz produkts nonāk tirgū, kā arī samazināt produktu izstrādāšanas un ekspluatācijas izmaksas,
  piemēram, izmantojot projektā “Sistēma mobilās apkopes nodrošināšanai reālā laikā” (SMMART, System for Mobile Maintenance Accessible in Real Time) iegūtos datus,
  kā rezultātā gaisa transports kļūtu pieejamāks iedzīvotājiem. Pētījumu uzmanības lokā būs uzlabojumi visā uzņēmējdarbības procesā, sākot no koncepcijas izstrādes līdz produkta izveidei, ražošanai un ekspluatācijai, ieskaitot piegādes ķēdes integrēšanu. Tie ietvers uzlabotas imitēšanas iespējas un augstāku automatizācijas līmeni, tehnoloģijas un metodes, lai konstruētu gaisa kuģus, kam nav nepieciešama apkope, kā arī racionalizētu gaisa kuģu, lidostu un gaisa satiksmes pārvaldības darbības.

Grozījums Nr. 135

I pielikums, daļa “Tēmas”, 7 iedaļa (“Transports (tostarp aeronautika)”) apakšiedaļa “Darbības”, 1. sadaļa “Aeronautika un gaisa transports”, 6. daļa

Gaisa kuģu un pasažieru aizsardzība. Novērst jebkāda veida bīstamas darbības, kuru rezultātā ceļotāji vai citi cilvēki varētu tikt ievainoti, viņiem varētu rasties zaudējumi, tikt nodarīts kaitējums vai sagādātas neērtības gaisa kuģa ļaunprātīgas izmantošanas dēļ. Pētījumu uzmanības lokā būs būtiski gaisa transporta sistēmas elementi, tostarp drošības pasākumi, projektējot lidaparātu salonus un pilotu kabīnes, automātiskā kontrole un nolaišanās gaisa kuģa neatļautas izmantošanas gadījumā, aizsardzība pret ārējiem uzbrukumiem, kā arī drošības aspekti gaisa telpas pārvaldībā un lidostu ekspluatācijā.

Gaisa kuģu un pasažieru aizsardzība. Novērst jebkāda veida bīstamas darbības, kuru rezultātā ceļotāji vai citi cilvēki varētu tikt ievainoti, viņiem varētu rasties zaudējumi, tikt nodarīts kaitējums vai sagādātas neērtības gaisa kuģa ļaunprātīgas izmantošanas dēļ. Pētījumu uzmanības lokā būs būtiski gaisa transporta sistēmas elementi, tostarp drošības pasākumi, projektējot lidaparātu salonus un pilotu kabīnes, automātiskā kontrole un nolaišanās gaisa kuģa neatļautas izmantošanas gadījumā, aizsardzība pret ārējiem uzbrukumiem, drošības aspekti gaisa telpas pārvaldībā un lidostu ekspluatācijā,
  kā arī aspekti saistībā ar fizikāliem ierobežojumiem vai dažādiem laika apstākļiem.

Grozījums Nr. 136

I pielikums, daļa “Tēmas”, 7 iedaļa (“Transports (tostarp aeronautika)”) apakšiedaļa “Darbības”, 1. sadaļa “Aeronautika un gaisa transports”, 7. daļa

Vadošā loma nākotnes gaisa transportā. Izpētīt radikālākas, videi nekaitīgākas un novatoriskākas tehnoloģijas, kuras varētu veicināt būtiskas pārmaiņas, kas nepieciešamas gaisa transportam šā gadsimta otrajā pusē un pēc tam. Pētniecībā aplūkos tādus aspektus kā jaunas piedziņas un pacelšanās koncepcijas, jaunas idejas gaisa kuģu iekštelpu dizainam, jaunas lidostu koncepcijas, jaunas lidaparātu vadības un kontroles metodes, alternatīvas koncepcijas gaisa transporta sistēmu ekspluatācijā un to integrēšana ar citiem transporta veidiem.

Vadošā loma nākotnes gaisa transportā: Izpētīt radikālākas, videi nekaitīgākas un novatoriskākas tehnoloģijas, kuras varētu veicināt būtiskas pārmaiņas, kas nepieciešamas gaisa transportam šā gadsimta otrajā pusē un pēc tam. Pētniecībā aplūkos tādus aspektus kā jaunas piedziņas un pacelšanās koncepcijas, jaunas konstrukcijas gaisa kuģu iekštelpu dizainam, jaunas lidostu koncepcijas, jaunas lidaparātu vadības un kontroles metodes, alternatīvus veidus gaisa transporta sistēmu ekspluatācijā un to integrēšana ar citiem transporta veidiem,
  un jaunas idejas, lai samazinātu ietekmi, ko izraisa nelabvēlīgi ģeogrāfiski ierobežojumi.

Grozījums Nr. 137

I pielikums, daļa “Tēmas”, 7. iedaļa (“Transports (tostarp aeronautika)”), apakšiedaļa “Darbības”, 2. sadaļa (“Virszemes transports (dzelzceļš, autotransports un kuģi)”), 1. daļa

Videi draudzīgāks virszemes transports. Attīstīt tehnoloģijas un zināšanas, lai samazinātu piesārņojumu (gaisa, ūdens un augsnes) un ietekmi uz vidi, aplūkojot ar klimata pārmaiņām, veselību, bioloģisko daudzveidību un troksni saistītus aspektus. Pētījumu rezultātā uzlabosies piedziņas mehānismu tīrība un energoefektivitāte, tiks veicināta alternatīvo degvielu izmantošana, ieskaitot ūdeņradi un kurināmā elementus. Darbības būs saistītas ar infrastruktūras, transportlīdzekļu, kuģu un to komponentu tehnoloģijām, ietverot vispārēju sistēmas optimizēšana. Pētījumi, kas saistīti ar transportam raksturīgajām pārmaiņām, ietvers ražošanu, celtniecību, apkopi, remontu, kontroli, otrreizējo pārstrādi, nolietoto transportlīdzekļu izmantošanas stratēģijas, kā arī veicamos pasākumus, ja jūrā notikusi avārija.

Videi draudzīgāks virszemes transports.
  Metodoloģijas uzlabošana ārējo sociālo un vides izmaksu aprēķināšanai.
  Attīstīt tehnoloģijas un zināšanas, lai samazinātu piesārņojumu (gaisa, ūdens un augsnes) un ietekmi uz vidi, aplūkojot ar klimata pārmaiņām, veselību, bioloģisko daudzveidību un troksni saistītus aspektus. Pētījumu rezultātā uzlabosies piedziņas mehānismu tīrība
  , rentabilitāte
  un energoefektivitāte (piem., hibrīda risinājumi)
  , tiks veicināta alternatīvo degvielu izmantošana, ieskaitot ūdeņradi un kurināmā elementus
  un vilcienus, kuri lieto alternatīvus hibrīda dzinējus ar mērķi izstrādāt transportlīdzekļus, kas neizdala CO2.
  Darbības būs saistītas ar infrastruktūras, transportlīdzekļu, kuģu un to komponentu tehnoloģijām, ietverot vispārēju sistēmas optimizēšana. Pētījumi, kas saistīti ar transportam raksturīgajām pārmaiņām, ietvers ražošanu, celtniecību, apkopi,
  diagnosticēšanu,
  remontu, kontroli,
  demontēšanu, utilizāciju,
  otrreizējo pārstrādi, nolietoto transportlīdzekļu izmantošanas stratēģijas, kā arī veicamos pasākumus, ja jūrā notikusi avārija.

Grozījums Nr. 138

I pielikums, daļa “Tēmas”, 7. iedaļa (“Transports (tostarp aeronautika)”), apakšiedaļa “Darbības”, 2. sadaļa (“Virszemes transports (dzelzceļš, autotransports un kuģi)”), 3. daļa

Nodrošināt ilgtspējīgu mobilitāti pilsētās. Galvenā uzmanība tiks pievērsta cilvēkiem un precēm, veicot pētījumus par “nākamās paaudzes transportlīdzekļiem” un to ienākšanu tirgū, apvienojot visus tīras, enerģētiski efektīvas, drošas un inteliģentas ceļu satiksmes elementus. Jaunu mobilitātes koncepciju, novatorisku organizatoriskās un pārvietošanās pārvaldības shēmu un kvalitatīva sabiedriskā transporta pētījumu mērķis būs nodrošināt visiem pieejamus un augsta līmeņa vairāku pārvadājumu veidu integrēšanu. Tiks izstrādātas un pārbaudītas novatoriskas stratēģijas tīram pilsētas transportam. Īpaša uzmanība tiks pievērsta nepiesārņojošiem transportlīdzekļiem, pieprasījuma pārvaldībai, personīgā transporta racionalizācijai, kā arī informācijas un komunikācijas stratēģijām, pakalpojumiem un infrastruktūrai. Instrumenti politikas izstrādāšanas un īstenošanas atbalstam ietvers transporta plānošanu un zemes ierīcību.

Nodrošināt ilgtspējīgu mobilitāti pilsētās
  visiem iedzīvotājiem, tostarp invalīdiem
  . Galvenā uzmanība tiks pievērsta cilvēkiem un precēm, veicot pētījumus par “nākamās paaudzes transportlīdzekļiem” un to ienākšanu tirgū, apvienojot visus tīras, enerģētiski efektīvas, drošas un inteliģentas ceļu satiksmes elementus. Jaunu
  transporta un
  mobilitātes koncepciju, novatorisku organizatoriskās un pārvietošanās pārvaldības shēmu un kvalitatīva sabiedriskā transporta pētījumu mērķis būs nodrošināt visiem pieejamus un augsta līmeņa vairāku pārvadājumu veidu integrēšanu. Tiks izstrādātas un pārbaudītas novatoriskas stratēģijas tīram pilsētas transportam. Īpaša uzmanība tiks pievērsta nepiesārņojošiem transportlīdzekļiem, pieprasījuma pārvaldībai, personīgā transporta racionalizācijai, kā arī informācijas un komunikācijas stratēģijām, pakalpojumiem un infrastruktūrai.
  Uzmanības lokā arī būs mobilitātes kvalitāte un patērētāju apmierinātība, jo īpaši cilvēkiem ar ierobežotu mobilitāti un tādām īpašām grupām kā vecāki cilvēki un sievietes.
  Instrumenti
  un modeļi
  politikas izstrādāšanas un īstenošanas atbalstam ietvers transporta plānošanu un zemes ierīcību.

Grozījums Nr. 139

I pielikums, daļa “Tēmas”, 7. iedaļa (“Transports (tostarp aeronautika)”), apakšiedaļa “Darbības”, 2. apakšiedaļa (“Virszemes transports (dzelzceļš, autotransports un kuģi)”), 4. daļa

Drošuma un drošības uzlabošana. Attīstīt tehnoloģijas un viedas sistēmas, lai aizsargātu neaizsargātās personas, piemēram, transportlīdzekļu vadītājus, pasažierus, apkalpes locekļus un gājējus. Tiks izstrādātas progresīvas tehniskas sistēmas un riska analīzes metodes sauszemes transportlīdzekļu, kuģu un transporta infrastruktūras izveidei. Uzsvars tiks likts uz integrējošām metodēm, kas apvieno cilvēka faktoru, strukturālo integritāti, profilaksi, pasīvos un aktīvos drošības pasākumus, glābšanas un krīžu pārvaldību. Drošums tiks aplūkots kā neatņemama sastāvdaļa kopējā transporta sistēmā, kas ietver infrastruktūru, kravas un konteinerus, transporta lietotājus un pārvadātājus, virszemes transportlīdzekļus un kuģus, pasākumus politikas veidošanas un likumdošanas līmenī, ieskaitot instrumentus lēmumu pieņemšanas atbalstam un apstiprināšanai; drošība tiks aplūkota visos gadījumos, kad tā ir neatņemama prasība transporta sistēmai.

Drošuma un drošības uzlabošana. Attīstīt tehnoloģijas un viedas sistēmas, lai aizsargātu neaizsargātās personas, piemēram, transportlīdzekļu vadītājus, pasažierus, apkalpes locekļus un gājējus. Tiks izstrādātas progresīvas tehniskas sistēmas un riska analīzes metodes sauszemes transportlīdzekļu, kuģu un transporta infrastruktūras izveidei. Uzsvars tiks likts uz integrējošām metodēm, kas apvieno cilvēka faktoru, strukturālo integritāti, profilaksi, pasīvos un aktīvos drošības pasākumus, glābšanas un krīžu pārvaldību. Drošums tiks aplūkots kā neatņemama sastāvdaļa kopējā transporta sistēmā, kas ietver infrastruktūru
  krastā vai atklātā jūrā
  , kravas
  (ieskaitot sašķidrinātu dabasgāzi)
  un konteinerus, transporta lietotājus un pārvadātājus, virszemes transportlīdzekļus un kuģus, pasākumus politikas veidošanas un likumdošanas līmenī, ieskaitot instrumentus lēmumu pieņemšanas atbalstam un apstiprināšanai; drošība tiks aplūkota visos gadījumos, kad tā ir neatņemama prasība transporta sistēmai.

Grozījums Nr. 140

I pielikums, daļa “Tēmas”, 7. iedaļa (“Transports (tostarp aeronautika)”), apakšiedaļa “Darbības”, 2. apakšiedaļa (“Virszemes transports (dzelzceļš, autotransports un kuģi)”), 5. daļa

Konkurētspējas stiprināšana. Uzlabot transporta nozares konkurētspēju, nodrošinot ilgtspējīgus, efektīvus un cenas ziņā pieejamus transporta pakalpojumus un radot jaunas prasmes un darba iespējas pētniecības un attīstības ceļā. Tehnoloģijas progresīviem industriālajiem procesiem ietvers projektēšanu, ražošanu, montāžu, būvniecību un apkopi, un to mērķis būs samazināt dzīves cikla izmaksas un saīsināt izstrādāšanai nepieciešamo laiku. Uzsvars tiks likts uz novatoriskām produktu koncepcijām un uzlabotiem transporta pakalpojumiem, nodrošinot augstu pasažieru apmierinātības pakāpi. Tiks izstrādāta jauna veida ražošanas organizācija, ieskaitot piegādes ķēdes pārvaldību un izplatīšanas sistēmas.

Konkurētspējas stiprināšana. Uzlabot transporta nozares konkurētspēju, nodrošinot ilgtspējīgus, efektīvus un cenas ziņā pieejamus transporta pakalpojumus un radot jaunas prasmes un darba iespējas pētniecības un attīstības ceļā. Tehnoloģijas progresīviem industriālajiem procesiem ietvers projektēšanu, ražošanu, montāžu, būvniecību un apkopi, un to mērķis būs samazināt dzīves cikla izmaksas un saīsināt izstrādāšanai nepieciešamo laiku. Uzsvars tiks likts uz novatoriskām produktu
  un sistēmu
  koncepcijām un uzlabotiem transporta pakalpojumiem, nodrošinot augstu pasažieru apmierinātības pakāpi. Tiks izstrādāta jauna veida ražošanas organizācija, ieskaitot piegādes ķēdes pārvaldību un izplatīšanas sistēmas.

Grozījums Nr. 141

I pielikums, daļa “Tēmas”, 7. iedaļa (“Transports (tostarp aeronautika)”), apakšiedaļa “Darbības”, 3. apakšiedaļa (“Atbalsts Eiropas Globālajai satelītnavigācijas sistēmai “(Galileo)””), 3. daļa

Instrumentu nodrošināšana un piemērotas vides radīšana: garantējot drošu pakalpojumu izmantošanu, pamatā ieviešot sertifikāciju galvenajās lietojuma jomās; sagatavojot un apstiprinot pakalpojumu atbilstību jaunajām politikas jomām un likumdošanai, kā arī ieviešot tos; izmantojot sabiedriski regulējamos pakalpojumus saskaņā ar apstiprināto piekļuves politiku; radot svarīgus digitālus topoloģijas, kartogrāfijas, ģeodēzijas datus un sistēmas izmantošanai navigācijā; risinot jautājumus par drošuma un drošības vajadzībām un prasībām.

Instrumentu nodrošināšana un piemērotas vides radīšana: garantējot drošu pakalpojumu izmantošanu, pamatā ieviešot sertifikāciju galvenajās lietojuma jomās; sagatavojot un apstiprinot pakalpojumu atbilstību jaunajām politikas jomām un likumdošanai, kā arī ieviešot tos; izmantojot sabiedriski regulējamos pakalpojumus saskaņā ar apstiprināto piekļuves politiku; radot svarīgus digitālus topoloģijas, kartogrāfijas, ģeodēzijas datus un sistēmas izmantošanai navigācijā; risinot jautājumus par drošuma un drošības vajadzībām un prasībām.
  Drošības jomā, lai panāktu maksimāli mijiedarbību ar sistēmām, kas saistītas ar GMES, tiks veicinātas priekšizpētes un demonstrēšanas pasākumi, lai visos iespējamos posmos panāktu saderību un konverģenci starp GMES un “Galileo”, kas ir daļa no GMES “sistēmu sistēmas”.

Grozījums Nr. 142

I pielikums, daļa “Tēmas”, 8. iedaļa (“Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes”), apakšiedaļa “Metode”, 1. daļa

Pētniecības prioritātes saistītas ar galvenajām sabiedrības, ekonomikas un kultūras problēmām, ar ko Eiropa un pasaule saskaras tagad un saskarsies arī nākotnē. Ierosinātā pētniecības programma piedāvā saskanīgu pieeju šo jautājumu risināšanā. Sociālekonomisko un humanitāro zināšanu bāzes pilnveidošana attiecībā uz minētajām problēmām būtiski palīdzēs veicināt visā Eiropā kopīgu izpratni un risināt plašākas starptautiskas problēmas.

Pētniecības prioritātes palīdzēs uzlabot politikas izstrādi, īstenošanu, iedarbīgumu un novērtēšanu gandrīz visās Kopienas politikas jomās Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā mērogā; lielākā daļa pētījumu ietver arī nozīmīgus starptautiskus aspektus. Pētniecības prioritātes saistītas ar galvenajām sabiedrības, ekonomikas un kultūras problēmām, ar ko Eiropa un pasaule saskaras tagad un saskarsies arī nākotnē. Ierosinātā pētniecības programma piedāvā saskanīgu pieeju šo jautājumu risināšanā. Sociālekonomisko
  , sociālkultūras
  un humanitāro zināšanu bāzes pilnveidošana attiecībā uz minētajām problēmām būtiski palīdzēs veicināt visā Eiropā kopīgu izpratni un risināt plašākas starptautiskas problēmas. Pētniecības prioritātes palīdzēs uzlabot politikas izstrādi, īstenošanu, iedarbīgumu un novērtēšanu gandrīz visās Kopienas politikas jomās Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā mērogā; lielākā daļa pētījumu ietver arī nozīmīgus starptautiskus aspektus.

Grozījums Nr. 143

I pielikums, daļa “Tēmas”, 8. iedaļa (“Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes”), apakšiedaļa “Darbības”, 1. sadaļa (“Izaugsme, nodarbinātība un konkurētspēja zināšanu sabiedrībā”), 1. daļa, ievaddaļa

Mērķis būs izstrādāt un integrēt pētījumus par jautājumiem, kas ietekmē izaugsmi, nodarbinātību
  un
  konkurētspēju, tādējādi panākot uzlabotu un integrētu šo jautājumu izpratni nepārtrauktai zināšanu sabiedrības attīstībai. Tas labvēlīgi ietekmēs politikas veidošanu un sekmēs šo mērķu sasniegšanu. Pētījumos tiks integrēti šādi problēmas aspekti:

Mērķis būs izstrādāt un integrēt pētījumus par jautājumiem, kas ietekmē izaugsmi, nodarbinātību
  sociālekonomisko stabilitāti,
  konkurētspēju,
  tehnoloģisko kohēziju un informācijas sabiedrības attīstību,
  tādējādi panākot uzlabotu un integrētu šo jautājumu izpratni nepārtrauktai zināšanu sabiedrības attīstībai. Tas labvēlīgi ietekmēs politikas veidošanu un sekmēs šo mērķu sasniegšanu. Pētījumos tiks integrēti šādi problēmas aspekti:

Grozījums Nr. 144

I pielikums, daļa “Tēmas”, 8. iedaļa (“Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes”), apakšiedaļa “Darbības”, 1. sadaļa “Izaugsme, nodarbinātība un konkurētspēja zināšanu sabiedrībā”, 1. daļas 1. ievilkums

| — | zināšanu mainīgā loma tautsaimniecībā, ieskaitot dažāda veida zināšanu un kompetenču, izglītības un mūžizglītības, kā arī nemateriālo ieguldījumu nozīmi. |
| --- | --- |

—

zināšanu mainīgā loma tautsaimniecībā, ieskaitot dažāda veida zināšanu un kompetenču, izglītības un mūžizglītības, kā arī nemateriālo ieguldījumu nozīmi.

| — | zināšanu mainīgā loma tautsaimniecībā, ieskaitot dažāda veida zināšanu un kompetenču,
  uzņēmējdarbības potenciāla, radošā potenciāla, kultūras faktoru, vērtību,
  izglītības
  , ieskaitot nereglamentēto izglītību,
  un mūžizglītības, kā arī nemateriālo ieguldījumu nozīmi;
  zināšanu un nemateriālo vērtību nozīme ekonomiskās, sociālās un kultūras bagātības veidošanā un devums sociālajai un vides labklājībai
  . |
| --- | --- |

—

zināšanu mainīgā loma tautsaimniecībā, ieskaitot dažāda veida zināšanu un kompetenču,
  uzņēmējdarbības potenciāla, radošā potenciāla, kultūras faktoru, vērtību,
  izglītības
  , ieskaitot nereglamentēto izglītību,
  un mūžizglītības, kā arī nemateriālo ieguldījumu nozīmi;
  zināšanu un nemateriālo vērtību nozīme ekonomiskās, sociālās un kultūras bagātības veidošanā un devums sociālajai un vides labklājībai
  .

Grozījums Nr. 145

I pielikums, daļa “Tēmas”, 8. iedaļa (“Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes”), apakšiedaļa “Darbības”, 1. sadaļa “Izaugsme, nodarbinātība un konkurētspēja zināšanu sabiedrībā”, 1. daļas 2. ievilkums

| — | ekonomiskās struktūras, strukturālās pārmaiņas un ar produktivitāti saistītie jautājumi, ieskaitot pakalpojumu sektora, finansiālās un demogrāfiskās situācijas, pieprasījuma, kā arī ilgstošu pārmaiņu procesu nozīmi; |
| --- | --- |

—

ekonomiskās struktūras, strukturālās pārmaiņas un ar produktivitāti saistītie jautājumi, ieskaitot pakalpojumu sektora, finansiālās un demogrāfiskās situācijas, pieprasījuma, kā arī ilgstošu pārmaiņu procesu nozīmi;

| — | ekonomiskās struktūras, strukturālās pārmaiņas
  , starpnozaru attiecības, ārpakalpojumi, informācijas un komunikācijas tehnoloģijas
  un ar produktivitāti saistītie jautājumi, ieskaitot pakalpojumu sektora, finansiālās un demogrāfiskās situācijas, pieprasījuma, kā arī ilgstošu pārmaiņu procesu nozīmi; |
| --- | --- |

—

ekonomiskās struktūras, strukturālās pārmaiņas
  , starpnozaru attiecības, ārpakalpojumi, informācijas un komunikācijas tehnoloģijas
  un ar produktivitāti saistītie jautājumi, ieskaitot pakalpojumu sektora, finansiālās un demogrāfiskās situācijas, pieprasījuma, kā arī ilgstošu pārmaiņu procesu nozīmi;

Grozījums Nr. 146

I pielikums, daļa “Tēmas”, 8. iedaļa (“Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes”), apakšiedaļa “Darbības”, 1. sadaļa “Izaugsme, nodarbinātība un konkurētspēja zināšanu sabiedrībā”, 1. daļas 3. ievilkums

| — | institucionāli un politikas jautājumi, ieskaitot makroekonomikaspolitiku, darba tirgu, institucionālo kontekstu, kā arī politiku vienotību un saskanību. |
| --- | --- |

—

institucionāli un politikas jautājumi, ieskaitot makroekonomikaspolitiku, darba tirgu, institucionālo kontekstu, kā arī politiku vienotību un saskanību.

| — | institucionāli un politikas jautājumi, ieskaitot makroekonomikas politiku, darba tirgu,
  sociālās un labklājības sistēmas, valstu un reģionu
  institucionālo kontekstu,
  zinātniskās kompetences mainīgo nozīmi politiskajā un sabiedriskajā sfērā,
  kā arī politiku vienotību un saskanību. |
| --- | --- |

—

institucionāli un politikas jautājumi, ieskaitot makroekonomikas politiku, darba tirgu,
  sociālās un labklājības sistēmas, valstu un reģionu
  institucionālo kontekstu,
  zinātniskās kompetences mainīgo nozīmi politiskajā un sabiedriskajā sfērā,
  kā arī politiku vienotību un saskanību.

Grozījums Nr. 147

I pielikums, daļa “Tēmas”, 8. iedaļa (“Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes”), apakšiedaļa “Darbības”, sadaļa “Izaugsme, nodarbinātība un konkurētspēja zināšanu sabiedrībā”, 1. daļas 1.a ievilkums (jauns)

| — | Pilsētpētniecības attīstīšana, lai labāk saprastu tematisko (vide, transports, sociālās, ekonomiskais, demogrāfiskais aspekts u. c.) un telpisko (pilsētas, reģiona) mijiedarbību pilsētā un izstrādātu, pirmkārt, novatoriskus plānošanas mehānismus, lai problēmas risinātu integrētā un ilgtspējīgā veidā, un, otrkārt, novatoriskus pārvaldības procesus, lai palielinātu iedzīvotāju līdzdalību un sadarbību starp valsts un privātajiem dalībniekiem, lai labāk saprastu Eiropas pilsētu nozīmi globālā kontekstā (pilsētu konkurētspēja), lai vietējām varas iestādēm sniegtu atbalstu sociālās kohēzijas uzlabošanā un izstumšanas apkarošanā pilsētās, kur, neraugoties uz ekonomisko attīstību, pieaug nevienlīdzība
  . |
| --- | --- |

—

Pilsētpētniecības attīstīšana, lai labāk saprastu tematisko (vide, transports, sociālās, ekonomiskais, demogrāfiskais aspekts u. c.) un telpisko (pilsētas, reģiona) mijiedarbību pilsētā un izstrādātu, pirmkārt, novatoriskus plānošanas mehānismus, lai problēmas risinātu integrētā un ilgtspējīgā veidā, un, otrkārt, novatoriskus pārvaldības procesus, lai palielinātu iedzīvotāju līdzdalību un sadarbību starp valsts un privātajiem dalībniekiem, lai labāk saprastu Eiropas pilsētu nozīmi globālā kontekstā (pilsētu konkurētspēja), lai vietējām varas iestādēm sniegtu atbalstu sociālās kohēzijas uzlabošanā un izstumšanas apkarošanā pilsētās, kur, neraugoties uz ekonomisko attīstību, pieaug nevienlīdzība
  .

Grozījums Nr. 148

I pielikums, daļa “Tēmas”, 8. iedaļa (“Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes”), apakšiedaļa “Darbības”, 3. sadaļa (“Galvenās tendences un to sekas sabiedrībā”), 1. daļa, 3.a un 3.b ievilkums (jauns)

| — | Pilsētu konkurētspēja: Eiropas pilsētu nozīme globālā kontekstā, vietējās politikas, lai uzlabotu kohēziju. |
| --- | --- |

—

| — | Pilsētpētniecība: uzmanības pievēršana tematiskajai (vide, transports, sociālās, ekonomiskais, demogrāfiskais aspekts u. c.) un telpiskajai mijiedarbībai pilsētā, lai izstrādātu integrētus un ilgtspējīgus pārvaldības procesus
  . |
| --- | --- |

—

Pilsētpētniecība: uzmanības pievēršana tematiskajai (vide, transports, sociālās, ekonomiskais, demogrāfiskais aspekts u. c.) un telpiskajai mijiedarbībai pilsētā, lai izstrādātu integrētus un ilgtspējīgus pārvaldības procesus
  .

Grozījums Nr. 149

I pielikums, daļa “Tēmas”, 8. iedaļa (“Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes”), apakšiedaļa “Darbības”, 3. sadaļa (“Galvenās tendences un to sekas sabiedrībā”), 1. daļa, 3.c ievilkums (jauns)

| — | Pētījumi par kultūras, kultūras mantojuma un radošu un uz kultūru orientētu nozaru ietekmi uz sociālekonomisko attīstību un darba tirgu
  . |
| --- | --- |

—

Pētījumi par kultūras, kultūras mantojuma un radošu un uz kultūru orientētu nozaru ietekmi uz sociālekonomisko attīstību un darba tirgu
  .

Grozījums Nr. 150

I pielikums, daļa “Tēmas”, 8. iedaļa (“Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes”), apakšiedaļa “Darbības”, sadaļa “Eiropa pasaulē”, 1. daļas 2. ievilkums

| — | konflikti, to cēloņi un atrisināšana; attiecības starp drošību veicinošiem un destabilizējošiem faktoriem, tādiem kā nabadzība, noziedzība, vides degradēšanās un resursu nepietiekamība; terorisms, tā cēloņi un sekas; ar drošību saistītās politikas jomas, viedoklis par nedrošību un civilmilitārās attiecības |
| --- | --- |

—

konflikti, to cēloņi un atrisināšana; attiecības starp drošību veicinošiem un destabilizējošiem faktoriem, tādiem kā nabadzība, noziedzība, vides degradēšanās un resursu nepietiekamība; terorisms, tā cēloņi un sekas; ar drošību saistītās politikas jomas, viedoklis par nedrošību un civilmilitārās attiecības

| — | konflikti, to cēloņi un atrisināšana; attiecības starp drošību veicinošiem un destabilizējošiem faktoriem, tādiem kā nabadzība,
  migrācija,
  noziedzība, vides degradēšanās un resursu nepietiekamība; terorisms, tā cēloņi un sekas; ar drošību saistītās politikas jomas, viedoklis par nedrošību un civilmilitārās attiecības |
| --- | --- |

—

konflikti, to cēloņi un atrisināšana; attiecības starp drošību veicinošiem un destabilizējošiem faktoriem, tādiem kā nabadzība,
  migrācija,
  noziedzība, vides degradēšanās un resursu nepietiekamība; terorisms, tā cēloņi un sekas; ar drošību saistītās politikas jomas, viedoklis par nedrošību un civilmilitārās attiecības

Grozījums Nr. 151

I pielikums, daļa “Tēmas”, 8. iedaļa “Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes”, apakšiedaļa “Darbības”, sadaļa “Prognozēšanas darbības”, 1. daļa, 1. ievilkums

| — | plašas sociālekonomiskās prognozes par noteiktu skaitu galveno ES problēmu un iespēju, pētot tādus jautājumus kā novecošanas, migrācijas, zināšanu globalizācijas nākotne un ietekme, kā arī pārmaiņas noziedzībā un galvenie riski; |
| --- | --- |

—

plašas sociālekonomiskās prognozes par noteiktu skaitu galveno ES problēmu un iespēju, pētot tādus jautājumus kā novecošanas, migrācijas, zināšanu globalizācijas nākotne un ietekme, kā arī pārmaiņas noziedzībā un galvenie riski;

| — | plašas sociālekonomiskās prognozes par noteiktu skaitu galveno ES problēmu un iespēju, pētot tādus jautājumus kā novecošanas, migrācijas, zināšanu globalizācijas
  un izplatīšanas
  nākotne un ietekme, kā arī pārmaiņas noziedzībā un galvenie riski; |
| --- | --- |

—

plašas sociālekonomiskās prognozes par noteiktu skaitu galveno ES problēmu un iespēju, pētot tādus jautājumus kā novecošanas, migrācijas, zināšanu globalizācijas
  un izplatīšanas
  nākotne un ietekme, kā arī pārmaiņas noziedzībā un galvenie riski;

Grozījums Nr. 152

I pielikums, daļa “Tēmas”, 8. iedaļa “Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes”, apakšiedaļa “Darbības”, sadaļa “Prognozēšanas darbības”, 1. daļa, 4.a ievilkums (jauns)

| — | humanitārās zinātnes: valoda, tās struktūra un valodas iegūšana. Vēsture, mākslas vēsture, ģeogrāfija, zemes zinātnes, teritoriālā vēsture. |
| --- | --- |

—

Filozofija, kultūras un reliģijas vēsture. Vizuālās mākslas, tradicionālās mākslas un amatniecības, arhitektūras un pilsētu kultūras mantojums
  .

Grozījums Nr. 153

I pielikums, daļa “Tēmas”, 9. iedaļa (“Drošība un kosmoss”), virsraksts un apakšiedaļa “Mērķis”, 2. daļa

9. Drošība
  un kosmoss

9. Drošība

Atbalstīt Eiropas Kosmosa programmu, kas koncentrētos uz tādiem lietojumiem kā globālais monitorings par vidi un drošību (GMES), sniedzot labumu iedzīvotājiem un Eiropas kosmosa nozares konkurētspējai. Tas veicinās Eiropas Kosmosa politikas izstrādi, papildinot dalībvalstu un citu galveno dalībnieku, tostarp Eiropas Kosmosa aģentūras, centienus.

Grozījums Nr. 154

I pielikums, daļa “Tēmas”, 9.1. iedaļa “Drošība un kosmoss”, apakšiedaļa (“Drošība”), virsraksts

9.1. Drošība

Svītrots.

Grozījums Nr. 155

I pielikums, daļa “Tēmas”, 9.1. iedaļa “Drošība un kosmoss”, apakšiedaļa (“Drošība”), apakšiedaļa “Metode”, 2. daļa

Darbības Kopienas līmenī pievērsīsies četrām drošības pamatuzdevumu jomām, kas noteiktas, risinot īpašus jautājumus ar lielu politisko nozīmi un augstu Eiropas pievienoto vērtību attiecībā uz draudiem un iespējamiem drošības pārkāpumiem, un trim kopīgu interešu jomām. Katrai darbības jomai ir seši posmi, kuri atšķiras laika un uzsvērtā aspekta ziņā. Šie seši posmi ir šādi: identificēt (attiecas uz negadījumu), novērst (attiecas uz draudiem), aizsargāt (attiecas uz mērķi), sagatavoties (attiecas uz darbību), reaģēt (attiecas uz krīzi) un atjaunot (attiecas uz sekām); tie parāda, kādi centieni tiek veikti attiecīgajā posmā. Pirmie četri posmi saistīti ar mērķi novērst negadījumu un mazināt tā iespējamo negatīvo ietekmi, pēdējie divi — ar pūliņiem rīkoties negadījuma situācijā un pārvarēt ilgtermiņa sekas.

Darbības Kopienas līmenī pievērsīsies četrām drošības pamatuzdevumu jomām, kas noteiktas, risinot īpašus jautājumus ar lielu politisko nozīmi un augstu Eiropas pievienoto vērtību attiecībā uz draudiem un iespējamiem drošības pārkāpumiem, un trim kopīgu interešu jomām.
  Ir jānodrošina atbilstība īpašām konfidencialitātes prasībām, lieki neierobežojot pētījumu rezultātu pārredzamību. Šim nolūkam ir jānosaka jomas, kas pašlaik ļauj nodrošināt pētījumu rezultātu pārredzamību.
  Katrai darbības jomai ir seši posmi, kuri atšķiras laika un uzsvērtā aspekta ziņā. Šie seši posmi ir šādi: identificēt (attiecas uz negadījumu), novērst (attiecas uz draudiem), aizsargāt (attiecas uz mērķi), sagatavoties (attiecas uz darbību), reaģēt (attiecas uz krīzi) un atjaunot (attiecas uz sekām); tie parāda, kādi centieni tiek veikti attiecīgajā posmā. Pirmie četri posmi saistīti ar mērķi novērst negadījumu un mazināt tā iespējamo negatīvo ietekmi, pēdējie divi — ar pūliņiem rīkoties negadījuma situācijā un pārvarēt ilgtermiņa sekas.

Grozījums Nr. 156

I pielikums, daļa “Tēmas”, 9.1 iedaļa “Drošība un kosmoss”, apakšiedaļa (“Drošība”), apakšiedaļa “Metode”, 6. daļa

Pastiprināti tiks veicināta mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), kā arī par iedzīvotāju drošību atbildīgo iestāžu un organizāciju iesaistīšana. Pētniecības programma, ko ilgākam termiņam izstrādājusi Eiropas Drošības pētniecības padomdevēja padome (ESRAB), palīdzēs noteikt šīs tēmas ietvaros veikto pētījumu saturu un struktūru.

Pastiprināti tiks veicināta mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), kā arī par iedzīvotāju drošību atbildīgo iestāžu un organizāciju iesaistīšana.
  Drošības pētījumu jomai tomēr ir jāprecizē “MVU” definīcija attiecībā uz darbinieku skaitu un apgrozījumu, vai, alternatīvi, uzņēmumu jāklasificē kā MVU, ja pastāv tā īpašnieku, atbildības, vadības, riska un atbildīgas iesaistīšanās tā vadīšanā vienotība.
  Pētniecības programma, ko ilgākam termiņam izstrādājusi Eiropas Drošības pētniecības padomdevēja padome (ESRAB), palīdzēs noteikt šīs tēmas ietvaros veikto pētījumu saturu un struktūru.

Grozījums Nr. 157

I pielikums, daļa “Tēmas”, 9.1 iedaļa “Drošība un kosmoss”, apakšiedaļa (“Drošība”), apakšiedaļa “Darbības”, 1. aizzīme

Aizsardzība pret terorismu un noziedzību. Darbības koncentrēsies uz trim iespējamo negadījumu aspektiem, proti, uzbrucēji, aprīkojums un resursi, ko tie izmanto savām vajadzībām vai uzbrukumam. Ir vajadzīga virkne iespēju, lai sekmīgi darbotos šajā pamatuzdevumu jomā, daudzas no tām pirmām kārtām saistītas ar posmiem “identificēt”, “novērst”, “sagatavoties” un “reaģēt”. Svarīgs uzdevums ir gan novērst negadījumu, gan mazināt tā iespējamās sekas. Lai apgūtu vajadzīgās spējas, īpaša uzmanība tiks pievērsta tādiem jautājumiem kā draudi (piemēram, ķīmiskie, bioloģiskie, radioloģiskie un kodoldraudi) un to apzināšanās (piemēram, ziņu/ informācijas apkopošana, vākšana, izmantošana, apmaiņa/nodošana, trauksmes izziņošana); atklāšana (piemēram, (piemēram, bīstamo vielu, indivīdu vai grupu, aizdomīgas uzvedības), identifikācija (piemēram, personu, vielu veida vai daudzuma), novēršana (piemēram, piekļuves vai aprites kontrole — attiecībā uz finanšu resursiem, finanšu struktūru kontrole), sagatavotība (piemēram, riska novērtēšana; tīši izplatītu bioloģisko un ķīmisko kaujas vielu kontrole; tādu stratēģisko rezervju līmeņa novērtēšana kā cilvēku resursi, prasmes, aprīkojums, patēriņa preces; ņemot vērā liela mēroga notikumu iespēju utt.), teroristu uzbrukumu un noziegumu ietekmes neitralizācija un ierobežošana, tiesībaizsardzības datu apstrāde.

Aizsardzība pret terorismu un noziedzību. Darbības koncentrēsies uz trim iespējamo negadījumu aspektiem, proti, uzbrucēji, aprīkojums un resursi, ko tie izmanto savām vajadzībām vai uzbrukumam. Ir vajadzīga virkne iespēju, lai sekmīgi darbotos šajā pamatuzdevumu jomā, daudzas no tām pirmām kārtām saistītas ar posmiem “identificēt”, “novērst”, “sagatavoties” un “reaģēt”. Svarīgs uzdevums ir gan novērst negadījumu, gan mazināt tā iespējamās sekas. Lai apgūtu vajadzīgās spējas, īpaša uzmanība tiks pievērsta tādiem jautājumiem kā draudi (piemēram, ķīmiskie, bioloģiskie, radioloģiskie un kodoldraudi) un to apzināšanās (piemēram, ziņu/ informācijas apkopošana, vākšana, izmantošana, apmaiņa/nodošana, trauksmes izziņošana); atklāšana (piemēram, (piemēram, bīstamo vielu, indivīdu vai grupu, aizdomīgas uzvedības), identifikācija (piemēram, personu, vielu veida vai daudzuma), novēršana (piemēram, piekļuves vai aprites kontrole — attiecībā uz finanšu resursiem, finanšu struktūru kontrole), sagatavotība (piemēram, riska novērtēšana; tīši izplatītu bioloģisko un ķīmisko kaujas vielu kontrole; tādu stratēģisko rezervju līmeņa novērtēšana kā cilvēku resursi, prasmes, aprīkojums, patēriņa preces; ņemot vērā liela mēroga notikumu iespēju utt.), teroristu uzbrukumu un noziegumu ietekmes neitralizācija un ierobežošana, tiesībaizsardzības datu apstrāde
  , miera pētījumi un pētījumi par konfliktu novēršanu un miermīlīgu risināšanu
  .

Grozījums Nr. 158

I pielikums, daļa “Tēmas”, 9.1. iedaļa (“Drošība”), apakšiedaļa “Infrastruktūras un komunālo pakalpojumu drošība”, 2. aizzīme

Infrastruktūras un komunālo pakalpojumu drošība: Galvenā uzmanība pētījumos tiks pievērsta incidentu mērķiem; šādu infrastruktūru piemēri ir liela mēroga pasākumu vietas, ievērojamas vietas ar politisku nozīmi (piemēram, parlamenta ēkas) vai simbolisku vērtību (piemēram, konkrēti pieminekļi), savukārt komunālie pakalpojumi saistīti ar enerģētiku (ieskaitot naftas produktus, elektrību, gāzi), ūdeni, transportu (ieskaitot gaisa, jūras un sauszemes), sakariem (ieskaitot apraidi), finansēm, pārvaldi, sabiedrības veselību utt. Ir vajadzīga virkne iespēju, lai sekmīgi darbotos šajā pamatuzdevumu jomā, daudzas no tām pirmām kārtām saistītas ar posmiem “aizsargāt”, kā arī “sagatavoties”. Svarīgs uzdevums ir gan novērst negadījumu, gan mazināt tā iespējamās sekas. Lai izveidotu vajadzīgās iespējas, īpaša uzmanība tiks pievērsta tādiem jautājumiem kā fiziskās infrastruktūras un tās darbības neaizsargātības analīze un novērtēšana; esošo un turpmāko, sabiedrisko un privāto, kritisko tīkloto infrastruktūru, sistēmu un pakalpojumu drošības garantēšana, ņemot vērā to fiziskos un funkcionālos aspektus; kontroles un trauksmes sistēmas, kas ļautu ātri reaģēt negadījumā; aizsardzība pret negadījuma lavīnveida sekām.

Infrastruktūras un komunālo pakalpojumu drošība: Galvenā uzmanība pētījumos tiks pievērsta
  katastrofām un
  incidentu mērķiem; šādu infrastruktūru piemēri ir liela mēroga pasākumu vietas, ievērojamas vietas ar politisku nozīmi (piemēram, parlamenta ēkas) vai simbolisku vērtību (piemēram, konkrēti pieminekļi), savukārt komunālie pakalpojumi saistīti ar enerģētiku (ieskaitot naftas produktus, elektrību, gāzi), ūdeni, transportu (ieskaitot gaisa, jūras un sauszemes), sakariem (ieskaitot apraidi), finansēm, pārvaldi, sabiedrības veselību utt. Ir vajadzīga virkne iespēju, lai sekmīgi darbotos šajā pamatuzdevumu jomā, daudzas no tām pirmām kārtām saistītas ar posmiem “aizsargāt”, kā arī “sagatavoties”. Svarīgs uzdevums ir gan novērst negadījumu, gan mazināt tā iespējamās sekas. Lai izveidotu vajadzīgās iespējas, īpaša uzmanība tiks pievērsta tādiem jautājumiem kā fiziskās infrastruktūras un tās darbības neaizsargātības analīze un novērtēšana; esošo un turpmāko, sabiedrisko un privāto, kritisko tīkloto infrastruktūru, sistēmu un pakalpojumu drošības garantēšana, ņemot vērā to fiziskos un funkcionālos aspektus; kontroles un trauksmes sistēmas, kas ļautu ātri reaģēt negadījumā; aizsardzība pret negadījuma lavīnveida sekām.

Grozījums Nr. 159

I pielikums, daļa “Tēmas”, 9.1. iedaļa (“Drošība”), apakšiedaļa “Darbības”, 6. aizzīme, virsraksts

Drošības sistēmu integrācija un savietojamība

Drošības sistēmu integrācija
  , starpsavienojamība
  un savietojamība

Grozījums Nr. 160

I pielikums, daļa “Tēmas”, 9.1. iedaļa (“Drošība”), apakšiedaļa “Starptautiskā sadarbība”, 2. daļa

Tiks apsvērta iespēja veikt īpašus starptautiskās sadarbības pasākumus, ja vien tā varētu būt savstarpēji izdevīga saskaņā ar ES Drošības politiku, piemēram, pētījumi, kas saistīti ar
  drošības pasākumiem, ko iespējams piemērot globālā mērogā
  .

Tiks apsvērta iespēja veikt īpašus starptautiskās sadarbības pasākumus, ja vien tā varētu būt savstarpēji izdevīga saskaņā ar ES Drošības politiku, piemēram, pētījumi, kas saistīti ar
  tādām globāli piemērojamām darbībām, kas attiecas uz drošību un katastrofām
  .

Grozījums Nr. 161

I pielikums, daļa “Tēmas”, 9.1. iedaļa (“Drošība”), apakšiedaļa “Reaģēšana uz jaunām vajadzībām un neparedzētām politikas vajadzībām”

Drošības pētniecības tēma pēc būtības un struktūras ir elastīga. Līdz ar to tiek nodrošināta iespēja uzsākt arī pētījumus saistībā ar vēl nezināmiem nākotnes draudiem un ar tiem saistītām politikas vajadzībām. Šis elastīgums sekmīgi papildinās arī iepriekš uzskaitīto pētījumu orientēšanos uz pamatuzdevumu izpildi.

Drošības pētniecības tēma pēc būtības un struktūras ir elastīga. Līdz ar to tiek nodrošināta iespēja uzsākt arī pētījumus saistībā ar vēl nezināmiem nākotnes draudiem
  un katastrofām
  un ar tiem saistītām politikas vajadzībām. Šis elastīgums sekmīgi papildinās arī iepriekš uzskaitīto pētījumu orientēšanos uz pamatuzdevumu izpildi.

Grozījums Nr. 162

I pielikums, daļa “Tēmas”, 9.2 iedaļa “Drošība un kosmoss”, iedaļa (“Kosmoss”), virsraksts un apakšiedaļa “Mērķis” (jauna)

9.2.
  Kosmoss

9.a
  Kosmoss

Mērķis

Atbalstīt Eiropas Kosmosa programmu, kas koncentrētos uz tādiem lietojumiem kā globālais monitorings par vidi un drošību (GMES), sniedzot labumu iedzīvotājiem un Eiropas kosmosa nozares konkurētspējai. Tas veicinās Eiropas Kosmosa politikas izstrādi, papildinot dalībvalstu un citu galveno dalībnieku, tostarp Eiropas Kosmosa aģentūras, centienus.

Grozījums Nr. 163

I pielikums, daļa “Tēmas”, 9.2. iedaļa (“Kosmoss”), apakšiedaļa “Darbības”, 1. sadaļa (“Uz kosmosu balstīti lietojumi Eiropas sabiedrības rīcībā”), 1. ievilkums (“Globālais monitorings par vidi un drošību (GMES)”)

Mērķis ir izstrādāt uz satelītiem balstītas monitoringa un agrās brīdināšanas sistēmas kā unikālus un globāli pieejamus datu avotus, kā arī konsolidēt un veicināt to operatīvās izmantošanas attīstību. Šī programma arī sniegs atbalstu operatīvo GMES pakalpojumu izstrādāšanai, kas savukārt dos iespēju lēmumu pieņēmējiem labāk sagatavoties krīzes situācijām vai mazināt to sekas, kā arī risināt jautājumus, kas saistīti ar vides un drošības pārvaldību. Pētījumiem galvenokārt jāveicina no kosmosa avotiem iegūtu GMES datu izmantošana un to integrēšana ar datiem no citām novērošanas sistēmām, tādējādi iegūstot kompleksus produktus, kas izveidoti, lai tiešajiem lietotājiem sniegtu informāciju un individuālus pakalpojumus ar efektīvas datu integrācijas un informācijas pārvaldības palīdzību. Pētījumiem jāpalīdz arī attīstīt monitoringa metodes un saistītās instrumentu tehnoloģijas, vajadzības gadījumā izstrādāt jaunas uz kosmosu balstītas sistēmas vai uzlabot esošo sistēmu savietojamību, kā arī nodrošināt to izmantošanu operatīvo dienestu un operatīvās darbības sagatavošanas dienestu vajadzībām atbilstoši dažāda veida pieprasījumam.

Mērķis ir izstrādāt uz satelītiem balstītas monitoringa un agrās brīdināšanas sistēmas kā unikālus un globāli pieejamus datu avotus, kā arī konsolidēt un veicināt to operatīvās izmantošanas attīstību. Šī programma arī sniegs atbalstu operatīvo GMES pakalpojumu izstrādāšanai, kas savukārt dos iespēju lēmumu pieņēmējiem labāk sagatavoties krīzes situācijām vai mazināt to sekas, kā arī risināt jautājumus, kas saistīti ar vides un drošības pārvaldību
  un dabas katastrofu seku likvidēšanu
  . Pētījumiem galvenokārt jāveicina no kosmosa avotiem iegūtu GMES datu izmantošana un to integrēšana ar datiem no citām novērošanas sistēmām, tādējādi iegūstot kompleksus produktus, kas izveidoti, lai tiešajiem lietotājiem sniegtu informāciju un individuālus pakalpojumus ar efektīvas datu integrācijas un informācijas pārvaldības palīdzību. Pētījumiem jāpalīdz arī attīstīt monitoringa metodes un saistītās instrumentu tehnoloģijas, vajadzības gadījumā izstrādāt jaunas uz kosmosu balstītas sistēmas vai uzlabot esošo sistēmu savietojamību, kā arī nodrošināt to izmantošanu operatīvo dienestu un operatīvās darbības sagatavošanas dienestu vajadzībām atbilstoši dažāda veida pieprasījumam.
  Pētniecībai jāsniedz atbalsts ilgtspējīgu kosmosa un in situ (ieskaitot zemes un gaisa) sistēmu izstrādei: zemes novērošanai un krīžu pārvaldībai, augstas izšķirtspējas attēlu iegūšanai sevišķi svarīgiem apgabaliem, ieskaitot pilsētu apgabalus un apgabalus ar strauju attīstību; riska novēršanai un riska pārvaldībai, un visa veida ārkārtas situācijām, pastiprinot konverģenci ar zemes sistēmām
  .

Grozījums Nr. 164

I pielikums, daļa “Tēmas”, 9.1. iedaļa (“Kosmoss”), apakšiedaļa “Darbības”, 1. virsraksts (“Uz kosmosu balstīti lietojumi Eiropas sabiedrības rīcībā”), 3.a ievilkums (jauns)

Tādu starptautisko saistību novērtēšana un uzraudzība, ko veic arī ārpus Eiropas Savienības robežām, kurās iesaistīta Eiropas Savienība
  .

Grozījums Nr. 165

I pielikums, daļa “Tēmas”, 9.2. iedaļa “Drošība un kosmoss”, apakšiedaļa (“Kosmoss”), sadaļa “Reaģēšana uz jaunām vajadzībām un neparedzētām politikas vajadzībām”

Pētniecība saistībā ar jaunām vajadzībām pavērs iespēju tehnoloģiskās attīstības novatoriskiem risinājumiem kosmosa pētniecības jomā, ka arī iespējamiem pielāgojumiem un lietojumiem citās jomās (piemēram, resursu pārvaldībā, bioloģiskajos procesos un jaunos materiālos). Pētījumos saistībā ar neparedzētām politikas vajadzībām pievērsīsies tādiem tematiem kā uz kosmosu balstīti risinājumi jaunattīstības valstu atbalstam, jaunu kosmosa novērošanas un saziņas līdzekļu un metožu izstrādāšana, kas saistīti ar svarīgām Kopienas politikas jomām, kā arī ieguldījumi sociālajā integrācijā.

Pētniecība saistībā ar jaunām vajadzībām pavērs iespēju tehnoloģiskās attīstības novatoriskiem risinājumiem kosmosa pētniecības jomā, ka arī iespējamiem pielāgojumiem un lietojumiem citās jomās (piemēram, resursu pārvaldībā, bioloģiskajos procesos un jaunos materiālos). Pētījumos saistībā ar neparedzētām politikas vajadzībām pievērsīsies tādiem tematiem kā uz kosmosu balstīti risinājumi jaunattīstības valstu atbalstam, jaunu kosmosa novērošanas un saziņas līdzekļu un metožu izstrādāšana, kas saistīti ar svarīgām Kopienas politikas jomām, kā arī ieguldījumi sociālajā integrācijā.
  Īpaša uzmanība jāpievērš pētījumiem ar mērķi uzlabot kosmosa komponentu tādām novērošanas sistēmām, kas vērstas uz kritiskiem infrastruktūras objektiem, kā: telekomunikāciju tīkli, sauszemes un jūras transports, enerģētikas infrastruktūras objekti, kā arī Eiropas tīklu izvēršana galvenokārt ārpus Eiropas robežām.

Grozījums Nr. 166

II pielikums, tabula

| Veselība | 5 984 |
| --- | --- |
| Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija | 1 935 |
| Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas | 9 110 |
| Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas | 3 467 |
| Enerģētika | 2 265 |
| Vide (tostarp klimata pārmaiņas) | 1 886 |
| Transports (tostarp aeronautika) | 4 180 |
| Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes | 607 |
| Drošība un kosmoss | 2 858 |
| KOPĀ | 32 292 |

Veselība

5 984

Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija

1 935

Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas

9 110

Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas

3 467

Enerģētika

2 265

Vide (tostarp klimata pārmaiņas)

1 886

Transports (tostarp aeronautika)

4 180

Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes

607

Drošība un kosmoss

2 858

KOPĀ

32 292

| Veselība | 6 134 |
| --- | --- |
| Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija | 1 935 |
| Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas | 9 020 |
| Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas | 3 467 |
| Enerģētika | 2 385 |
| Vide (tostarp klimata pārmaiņas) | 1 886 |
| Transports (tostarp aeronautika) | 4 150 |
| Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes | 657 |
| Drošība | 1 429 |
| Kosmoss | 1 429 |
| KOPĀ | 32 492 |

Veselība

6 134

Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija

1 935

Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas

9 020

Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas

3 467

Enerģētika

2 385

Vide (tostarp klimata pārmaiņas)

1 886

Transports (tostarp aeronautika)

4 150

Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes

657

Drošība

1 429

Kosmoss

1 429

KOPĀ

32 492

Grozījums Nr. 167

III pielikums, sadaļa “Kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas”, 5. aizzīme (“Aeronautika un gaisa transports”), 1. daļa

Eiropai jāsaglabā vadošās pozīcijas galveno tehnoloģiju jomā, ja tā arī nākotnē vēlas ilgtspējīgu, novatorisku un konkurētspējīgu aeronautikas un gaisa transporta nozari. Šai nozarei ir vajadzīga intensīva pētniecība un tehnoloģiju attīstība, un pašreizējā Eiropas aeronautikas un gaisa pārvadājumu uzņēmumu konkurētspēja pasaules tirgū ir panākta, pateicoties ievērojamiem privātiem ieguldījumiem (parasti 13-15 % no apgrozījuma) vairāku gadu desmitu laikā. Ņemot vērā nozares specifiku, tās attīstība bieži vien ir atkarīga no efektīvas valsts un privātā sektora sadarbības.

Eiropai jāsaglabā vadošās pozīcijas galveno tehnoloģiju jomā, ja tā arī nākotnē vēlas ilgtspējīgu, novatorisku un konkurētspējīgu aeronautikas un gaisa transporta nozari.
  Ir dažas nozares, kā, piemēram, reģionālais gaisa transports, kurās Eiropai ir jāatgūst sava konkurētspēja, arī izmantojot tehnoloģiskā ziņā novatoriskus risinājumus, un citas, kurās pieaug konkurences spiediens. Jo īpaši, videi draudzīgāku tehnoloģiju izstrāde ir ļoti svarīga, lai nodrošinātu visas nozares (ieskaitot rotējošu spārnu gaisa satiksmes līdzekļus un reģionālos gaisa kuģus) konkurētspēju.
  Šai nozarei ir vajadzīga intensīva pētniecība un tehnoloģiju attīstība, un pašreizējā Eiropas aeronautikas un gaisa pārvadājumu uzņēmumu konkurētspēja pasaules tirgū ir panākta, pateicoties ievērojamiem privātiem ieguldījumiem (parasti 13-15 % no apgrozījuma) vairāku gadu desmitu laikā. Ņemot vērā nozares specifiku, tās attīstība bieži vien ir atkarīga no efektīvas valsts un privātā sektora sadarbības.

Grozījums Nr. 168

III pielikums, sadaļa “Kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas”, 5. aizzīme (“Aeronautika un gaisa transports”), 3. daļa

Aeronautikas un gaisa pārvadājumu jomā pievērsīsies dažādām sfērām, piemēram, videi
  draudzīgi
  un
  rentabli
  gaisa
  kuģi
  (“
  Zaļie
  gaisa
  kuģi
  ”) un gaisa satiksmes pārvaldība Vienoto Eiropas debesu politikas un SESAME iniciatīvas atbalstam.

Aeronautikas un gaisa pārvadājumu jomā pievērsīsies dažādām sfērām, piemēram, videi
  draudzīgas
  un
  rentablas
  gaisa
  transporta sistēmas
  (“
  Zaļā
  gaisa
  transporta sistēma
  ”) un gaisa satiksmes pārvaldība Vienoto Eiropas debesu politikas un SESAME iniciatīvas atbalstam.

Grozījums Nr. 169

III pielikums, sadaļa “Riska dalīšanas finanšu mehānisms”, 2. daļa

EIB aizdos līdzekļus, kas iegūti starptautiskos finanšu tirgos, saskaņā ar tās standarta priekšrakstiem, noteikumiem un kārtību. Kopā ar pašas līdzekļiem tā izmantos minēto piešķīrumu nodrošinājumam un kapitāla sadalei bankā, lai segtu daļu no riskiem, kas saistīti ar bankas aizdevumiem
  lielām
  piemērotām PTA darbībām Eiropā.

EIB aizdos līdzekļus, kas iegūti starptautiskos finanšu tirgos, saskaņā ar tās standarta priekšrakstiem, noteikumiem un kārtību. Kopā ar pašas līdzekļiem tā izmantos minēto piešķīrumu nodrošinājumam un kapitāla sadalei bankā, lai segtu daļu no riskiem, kas saistīti ar bankas aizdevumiem piemērotām PTA darbībām Eiropā.

Grozījums Nr. 170

III pielikums, sadaļa “Riska dalīšanas finanšu mehānisms”, 4. daļa

Piešķīrumu izmaksās katru gadu.
  Ikgadējā summa tiks noteikta
  darba programmās, ņemot vērā ikgadējo darbības pārskatu un prognozes, ko EIB iesniegs Kopienai.

Kopējo piešķīruma summu visam periodam, kā arī paredzētās gada summas ierosinās iepriekš.
  Piešķīrumu izmaksās katru gadu
  , un ikgadējo summu tāpēc
  darba programmās
  var pārskatīt
  , ņemot vērā ikgadējo darbības pārskatu un prognozes, ko EIB iesniegs Kopienai.

Grozījums Nr. 171

III pielikums, sadaļa “Riska dalīšanas finanšu mehānisms”, 5. daļa, 2. aizzīme

Lielas PTA darbības Eiropā, kas var pretendēt uz aizdevumu. Automātiski uz finansējumu var pretendēt visas “Kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas” un lieli sadarbības projekti, ko Kopiena finansē to šīs īpašās programmas tēmu un darbību ietvaros, kuras papildina piešķīrumu. Iespējams apsvērt arī citus lielus Eiropas sadarbības projektus, tādus kā EUREKA projekti. Saskaņā ar noteikumu, kas pieņemts atbilstīgi Līguma 167. pantam, piešķīruma nolīgumā noteiks arī procedūras kārtību un garantēs Kopienai iespēju noteiktos apstākļos uzlikt veto piešķīruma izmantošanai, lai nodrošinātu EIB ierosinātu aizdevumu.

Lielas PTA darbības Eiropā
  un MVU ierosināti projekti
  , kas var pretendēt uz aizdevumu. Automātiski uz finansējumu var pretendēt visas “Kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas” un lieli sadarbības projekti, ko Kopiena finansē to šīs īpašās programmas tēmu un darbību ietvaros, kuras papildina piešķīrumu. Iespējams apsvērt arī citus lielus Eiropas sadarbības projektus, tādus kā EUREKA projekti.
  Ir arī jāizklāsta nosacījumi finansējuma piešķiršanai MVU.
  Saskaņā ar noteikumu, kas pieņemts atbilstīgi Līguma 167. pantam, piešķīruma nolīgumā noteiks arī procedūras kārtību un garantēs Kopienai iespēju noteiktos apstākļos uzlikt veto piešķīruma izmantošanai, lai nodrošinātu EIB ierosinātu aizdevumu.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

(2)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(3)  

  OV C 320 E, 15.12.2005., 259. lpp.

(4)  
  OV L ....

P6_TA(2006)0522

Īpašā programma, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām (Eiropas Kopienas pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumu septītā pamatprogramma 2007.—2013. gadam) *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām atbilstīgi Eiropas Kopienas pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumu septītajai pamatprogrammai (2007.—2013. gadam) (COM(2005)0439 — C6-0380/2005 — 2005/0184(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0439) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0439) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 166. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0380/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 166. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0380/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A6-0335/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A6-0335/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | uzskata, ka likumdošanas priekšlikumā norādītajam indikatīvajam finansējumam jāatbilst jaunās daudzgadu finanšu shēmas 1.a izdevumu kategorijas maksimālajam apjomam, un norāda, ka par ikgadējo summu lems ikgadējā budžeta procedūrā saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 38. punkta noteikumiem (2); |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka likumdošanas priekšlikumā norādītajam indikatīvajam finansējumam jāatbilst jaunās daudzgadu finanšu shēmas 1.a izdevumu kategorijas maksimālajam apjomam, un norāda, ka par ikgadējo summu lems ikgadējā budžeta procedūrā saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 38. punkta noteikumiem (2);

| 3. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 4. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

4.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 5. | prasa Padomei vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

5.

prasa Padomei vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| 1.a apsvērums (jauns) |
| | (1a) Valsts finansētai pētniecībai galvenokārt jābūt vērstai uz sabiedrības vajadzībām un prioritātēm, un jācenšas panākt, lai to papildinātu privāti finansēti pētījumi. Darbs, ko veic Kopīgais pētniecības centrs būtu jāsaskaņo ar tematisko prioritāšu pētniecību, lai izvairītos no dalībvalstu pētniecības programmu pārklāšanās un dublēšanās. |
| Grozījums Nr. 2 |
| 3. apsvērums |
| (3) Īstenojot savu uzdevumu, KPC jāsniedz uz patērētāju orientēts zinātnisks un tehnisks atbalsts ES politikas veidošanas procesā, nodrošinot atbalstu pašreizējo politikas virzienu īstenošanai un pārraudzībai, kā arī reaģējot uz jaunām politikas prasībām. Lai izpildītu savu uzdevumu, KPC veic
  kvalitatīvu
  pētniecību. | (3) Īstenojot savu uzdevumu, KPC būtu jāsniedz uz patērētāju orientēts zinātnisks un tehnisks atbalsts ES politikas veidošanas procesā, nodrošinot atbalstu pašreizējo politikas virzienu īstenošanai un pārraudzībai, kā arī reaģējot uz jaunām politikas prasībām. Lai izpildītu savu uzdevumu, KPC veic pētniecību
  salīdzinoši visaugstākajā ES kvalitātes līmenī. |
| Grozījums Nr. 3 |
| 4. apsvērums |
| (4) Pašreizējo īpašo programmu īsteno ar
  Kopīgā pētniecības centra
  (KPC) veiktajām tiešajām darbībām. Īstenojot šo īpašo programmu atbilstīgi savam uzdevumam, KPC jāpievērš īpaša uzmanība šādām ES būtiskām jomām: pārticība uz zināšanām balstītā sabiedrībā, solidaritāte un atbildīga resursu pārvaldība, drošība un brīvība, Eiropa kā pasaules partneris. | (4) Pašreizējo īpašo programmu īsteno ar KPC veiktajām tiešajām darbībām. Īstenojot šo īpašo programmu atbilstīgi savam uzdevumam, KPC jāpievērš īpaša uzmanība šādām ES būtiskām jomām: pārticība
  un sociāla labklājība
  uz zināšanām balstītā sabiedrībā, solidaritāte,
  ilgtspējība
  un atbildīga resursu pārvaldība, drošība un brīvība, Eiropa kā pasaules partneris. |
| Grozījums Nr. 4 |
| 10. apsvērums |
| (10) KPC jāturpina rast papildu resursus ar pasākumiem uz konkursa pamata, tostarp ir dalība pamatprogrammas netiešajās darbībās, trešo personu darbs un mazāka mērā — intelektuālā īpašuma izmantošana. | (10) KPC būtu jāturpina rast papildu resursus ar pasākumiem uz konkursa pamata, tostarp ir dalība pamatprogrammas netiešajās darbībās, trešo personu darbs
  (kas pakļauts zināmu noteikumu izpildei, jo īpaši intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai)
  un mazākā mērā — intelektuālā īpašuma izmantošana. |
| Grozījums Nr. 5 |
| 13. apsvērums |
| (13) Komisija savlaicīgi nodrošina neatkarīga novērtējuma veikšanu pasākumiem, kas īstenoti šīs programmas darbības jomās. | (13) Komisija būtu savlaicīgi jānodrošina neatkarīga novērtējuma veikšanu pasākumiem, kas īstenoti šīs programmas darbības jomās
  , tostarp attiecībā uz vides, sociālajiem, veselības un dzīvnieku labturības kritērijiem
  ,
  un tas nākotnē liks analizēt un novērtēt turpmākus tiešos un netiešos pasākumus, kuri veikti saskaņā ar pamatprogrammu. |
| Grozījums Nr. 6 |
| 3. panta 1.a daļa (jauna) |
| | Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pārliecinātos, ka finansētās darbības ir veiktas efektīvi un atbilstīgi Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 noteikumiem. |
| Grozījums Nr. 7 |
| 3. panta 1.b daļa (jauna) |
| | Īpašas programmas kopējiem administratīviem izdevumiem, tostarp Kopīgā pētniecības centra iekšējiem un pārvaldības izdevumiem, būtu jāatbilst attiecīgajā īpašajā programmā paredzētajiem uzdevumiem, un par tiem lemj budžeta lēmējinstitūcija, kā arī likumdevēja iestāde. |
| Grozījums Nr. 8 |
| 3. panta 1.c daļa (jauna) |
| | Budžeta apropriācijas izmanto atbilstīgi pareizas finanšu pārvaldības principam, proti, ievērojot gan ekonomijas, lietderības un efektivitātes, gan arī proporcionalitātes principu. |
| Grozījums Nr. 9 |
| 4. panta 2. punkta pirmais ievilkums |
| — | zinātniskās izpētes pasākumu, kura mērķis ir cilvēku klonēšana
  reproduktīviem nolūkiem, |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 1

1.a apsvērums (jauns)

(1a) Valsts finansētai pētniecībai galvenokārt jābūt vērstai uz sabiedrības vajadzībām un prioritātēm, un jācenšas panākt, lai to papildinātu privāti finansēti pētījumi. Darbs, ko veic Kopīgais pētniecības centrs būtu jāsaskaņo ar tematisko prioritāšu pētniecību, lai izvairītos no dalībvalstu pētniecības programmu pārklāšanās un dublēšanās.

Grozījums Nr. 2

3. apsvērums

(3) Īstenojot savu uzdevumu, KPC jāsniedz uz patērētāju orientēts zinātnisks un tehnisks atbalsts ES politikas veidošanas procesā, nodrošinot atbalstu pašreizējo politikas virzienu īstenošanai un pārraudzībai, kā arī reaģējot uz jaunām politikas prasībām. Lai izpildītu savu uzdevumu, KPC veic
  kvalitatīvu
  pētniecību.

(3) Īstenojot savu uzdevumu, KPC būtu jāsniedz uz patērētāju orientēts zinātnisks un tehnisks atbalsts ES politikas veidošanas procesā, nodrošinot atbalstu pašreizējo politikas virzienu īstenošanai un pārraudzībai, kā arī reaģējot uz jaunām politikas prasībām. Lai izpildītu savu uzdevumu, KPC veic pētniecību
  salīdzinoši visaugstākajā ES kvalitātes līmenī.

Grozījums Nr. 3

4. apsvērums

(4) Pašreizējo īpašo programmu īsteno ar
  Kopīgā pētniecības centra
  (KPC) veiktajām tiešajām darbībām. Īstenojot šo īpašo programmu atbilstīgi savam uzdevumam, KPC jāpievērš īpaša uzmanība šādām ES būtiskām jomām: pārticība uz zināšanām balstītā sabiedrībā, solidaritāte un atbildīga resursu pārvaldība, drošība un brīvība, Eiropa kā pasaules partneris.

(4) Pašreizējo īpašo programmu īsteno ar KPC veiktajām tiešajām darbībām. Īstenojot šo īpašo programmu atbilstīgi savam uzdevumam, KPC jāpievērš īpaša uzmanība šādām ES būtiskām jomām: pārticība
  un sociāla labklājība
  uz zināšanām balstītā sabiedrībā, solidaritāte,
  ilgtspējība
  un atbildīga resursu pārvaldība, drošība un brīvība, Eiropa kā pasaules partneris.

Grozījums Nr. 4

10. apsvērums

(10) KPC jāturpina rast papildu resursus ar pasākumiem uz konkursa pamata, tostarp ir dalība pamatprogrammas netiešajās darbībās, trešo personu darbs un mazāka mērā — intelektuālā īpašuma izmantošana.

(10) KPC būtu jāturpina rast papildu resursus ar pasākumiem uz konkursa pamata, tostarp ir dalība pamatprogrammas netiešajās darbībās, trešo personu darbs
  (kas pakļauts zināmu noteikumu izpildei, jo īpaši intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai)
  un mazākā mērā — intelektuālā īpašuma izmantošana.

Grozījums Nr. 5

13. apsvērums

(13) Komisija savlaicīgi nodrošina neatkarīga novērtējuma veikšanu pasākumiem, kas īstenoti šīs programmas darbības jomās.

(13) Komisija būtu savlaicīgi jānodrošina neatkarīga novērtējuma veikšanu pasākumiem, kas īstenoti šīs programmas darbības jomās
  , tostarp attiecībā uz vides, sociālajiem, veselības un dzīvnieku labturības kritērijiem
  ,
  un tas nākotnē liks analizēt un novērtēt turpmākus tiešos un netiešos pasākumus, kuri veikti saskaņā ar pamatprogrammu.

Grozījums Nr. 6

3. panta 1.a daļa (jauna)

Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pārliecinātos, ka finansētās darbības ir veiktas efektīvi un atbilstīgi Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 noteikumiem.

Grozījums Nr. 7

3. panta 1.b daļa (jauna)

Īpašas programmas kopējiem administratīviem izdevumiem, tostarp Kopīgā pētniecības centra iekšējiem un pārvaldības izdevumiem, būtu jāatbilst attiecīgajā īpašajā programmā paredzētajiem uzdevumiem, un par tiem lemj budžeta lēmējinstitūcija, kā arī likumdevēja iestāde.

Grozījums Nr. 8

3. panta 1.c daļa (jauna)

Budžeta apropriācijas izmanto atbilstīgi pareizas finanšu pārvaldības principam, proti, ievērojot gan ekonomijas, lietderības un efektivitātes, gan arī proporcionalitātes principu.

Grozījums Nr. 9

4. panta 2. punkta pirmais ievilkums

—

zinātniskās izpētes pasākumu, kura mērķis ir cilvēku klonēšana
  reproduktīviem nolūkiem,

— pētniecības darbības, kuru mērķis ir cilvēku klonēšana,

Grozījums Nr. 10

5.a pants (jauns)

5.a pants

Komisija laikus informē budžeta lēmējinstitūciju ikreiz, kad tā ir paredzējusi atkāpties no izdevumu sadalījuma, kas noteikts Eiropas Savienības vispārējā budžeta piezīmēs un pielikumā.

Grozījums Nr. 11

7. panta 1.a daļa (jauna)

Novērtējuma ziņojumā novērtē, vai finanšu pārvaldība ir pareiza, kā arī īpašās programmas pārvaldības efektivitāti un pareizību budžeta un ekonomiskās pārvaldības aspektā.

Grozījums Nr. 12

Pielikuma 2. iedaļas 1. daļas 1. ievilkums

| — | elastīgi reaģējot uz ES politikas veidotāju augošajām vajadzībām un prasībām, |
| --- | --- |

—

elastīgi reaģējot uz ES politikas veidotāju augošajām vajadzībām un prasībām,

| — | elastīgi reaģējot uz ES politikas veidotāju augošajām vajadzībām un prasībām,
  tostarp dalībvalstu līmenī, |
| --- | --- |

—

elastīgi reaģējot uz ES politikas veidotāju augošajām vajadzībām un prasībām,
  tostarp dalībvalstu līmenī,

Grozījums Nr. 13

Pielikuma 2. iedaļas 1. daļas 2. ievilkums

| — | galveno uzmanību pievēršot jautājumiem, kas svarīgi sabiedrībai, kas saistīti ar pētniecību un kam kopienas dimensija ir dominējošā, |
| --- | --- |

—

galveno uzmanību pievēršot jautājumiem, kas svarīgi sabiedrībai, kas saistīti ar pētniecību un kam kopienas dimensija ir dominējošā,

| — | galveno uzmanību pievēršot jautājumiem, kas svarīgi sabiedrībai, kas saistīti ar pētniecību un kam kopienas dimensija ir dominējošā
  vai kas ir svarīga lielai daļai Kopienas; |
| --- | --- |

—

galveno uzmanību pievēršot jautājumiem, kas svarīgi sabiedrībai, kas saistīti ar pētniecību un kam kopienas dimensija ir dominējošā
  vai kas ir svarīga lielai daļai Kopienas;

Grozījums Nr. 14

Pielikuma 2. iedaļas 3.a ievilkums (jauns)

| — | padziļināt sadarbību ar citām Eiropas iestādēm, it īpaši Eiropas Parlamentu; |
| --- | --- |

—

Grozījums Nr. 15

Pielikuma 2. iedaļas 1. daļas 5.a ievilkums (jauns)

| — | nosakot pētniecības prioritātes, palielināt pārredzamību, padarot šo prioritāšu kritērijus publiski pieejamus un informējot Eiropas Parlamentu un Padomi par iemesliem, kas pamato pētniecības prioritāšu izvēli, |
| --- | --- |

—

Grozījums Nr. 16

Pielikuma 2. iedaļas 3. daļa

Zināšanu izplatīšana dažādām šajā procesā iesaistītajām personām būs būtiskākā šādas pieejas īpatnība. Pasākumu mērķis būs arī atbalstīt tiesību aktu īstenošanu un pārraudzību un paraugprakses izplatīšanu ES 25 dalībvalstīm, kandidātvalstīm un kaimiņvalstīm.

Zināšanu izplatīšana dažādām šajā procesā iesaistītajām personām būs būtiskākā šādas pieejas īpatnība,
  un vajadzētu arī censties atvieglot MVU piekļuvi pētniecības rezultātiem. Tas veicinās dialogu starp zinātni un sabiedrību.
  Pasākumu mērķis būs arī atbalstīt tiesību aktu īstenošanu un pārraudzību un paraugprakses izplatīšanu ES 25 dalībvalstīm, kandidātvalstīm un kaimiņvalstīm.

Grozījums Nr. 17

Pielikuma 2. iedaļas 8. ievilkums

Vajadzības gadījumā KPC, sniedzot atbalstu politikas tematiskajās jomās, iesaistīsies īpašos izmēģinājumos, kas ļaus labāk izmantot attiecīgos ES mēroga pētniecības rezultātus. Tādējādi KPC sekmēs zināšanu sabiedrības izdevīgumu.

Vajadzības gadījumā KPC, sniedzot atbalstu politikas tematiskajās jomās, iesaistīsies īpašos izmēģinājumos, kas ļaus labāk
  izplatīt un
  izmantot attiecīgos ES mēroga pētniecības rezultātus. Tādējādi KPC sekmēs zināšanu sabiedrības izdevīgumu.

Grozījums Nr. 18

Pielikuma 3. iedaļas 3.1.1. punkta 6. daļa

Lisabonas programma izaugsmes un darbvietu nodrošināšanai tiks atbalstīta ar tiešu kvantitatīvu sociālekonomisku analīzi — arī attiecība uz labāka regulējuma principu — vairākās tādās politikas jomās kā makroekonomiskā stabilitāte un izaugsme, finansiālie pakalpojumi, konkurētspējas aspekti, mūžizglītība un Lisabonas stratēģijas cilvēku kapitāla dimensija, lauksaimniecība, klimata pārmaiņa, ilgtspējīgas enerģijas un transporta sistēmas. KPC veicinās labāku izpratni par saistību starp izglītības nodrošināšanu un zināšanu sabiedrības vajadzībām, par faktoriem, kas ietekmē pašu kapitālu izglītībā un to, cik efektīvu izglītības resursu izmantojumu var panākt.

Lisabonas programma izaugsmes un darbvietu nodrošināšanai tiks atbalstīta ar tiešu kvantitatīvu sociālekonomisku analīzi — arī attiecībā uz labāka regulējuma principu — vairākās tādās politikas jomās kā makroekonomiskā stabilitāte un izaugsme, finansiālie pakalpojumi, konkurētspējas aspekti, mūžizglītība un Lisabonas stratēģijas cilvēkkapitāla dimensija, lauksaimniecība, klimata pārmaiņa, ilgtspējīgas enerģijas un transporta sistēmas. KPC veicinās labāku izpratni par saistību starp izglītības nodrošināšanu un zināšanu sabiedrības vajadzībām,
  par zināšanu izplatīšanu,
  par faktoriem, kas ietekmē pašu kapitālu izglītībā un to, cik efektīvu izglītības resursu izmantojumu var panākt
  , cita starpā saistībā ar atklātā pirmkoda programmatūru
  .

Grozījums Nr. 19

Pielikuma 3. iedaļas 3.1.3. punkta 1. daļas 1. ievilkums

| — | nodrošināt ilgtspējīgu enerģētikas referenču sistēmu, kas apmierinātu ES politikas vajadzības pēc kompetences zinātnes un tehnoloģiju jomā par tehnoloģiju jauninājumiem un attīstību (visiem enerģijas avotiem), |
| --- | --- |

—

nodrošināt ilgtspējīgu enerģētikas referenču sistēmu, kas apmierinātu ES politikas vajadzības pēc kompetences zinātnes un tehnoloģiju jomā par tehnoloģiju jauninājumiem un attīstību (visiem enerģijas avotiem),

| — | nodrošināt ilgtspējīgu enerģētikas referenču sistēmu, kas apmierinātu ES politikas vajadzības pēc kompetences zinātnes un tehnoloģiju jomā par tehnoloģiju jauninājumiem un attīstību (visiem enerģijas avotiem
  un tieša patēriņa energoefektivitāti
  ); |
| --- | --- |

—

nodrošināt ilgtspējīgu enerģētikas referenču sistēmu, kas apmierinātu ES politikas vajadzības pēc kompetences zinātnes un tehnoloģiju jomā par tehnoloģiju jauninājumiem un attīstību (visiem enerģijas avotiem
  un tieša patēriņa energoefektivitāti
  );

Grozījums Nr. 20

Pielikuma 3. iedaļas 3.1.3. punkta 1. daļas 3. ievilkums

— sniegt Eiropai informāciju par energoapgādes uzticamību.

| — | sniegt Eiropai informāciju par energoapgādes uzticamību
  un atjaunīgās enerģijas avotu pieejamību
  . |
| --- | --- |

—

sniegt Eiropai informāciju par energoapgādes uzticamību
  un atjaunīgās enerģijas avotu pieejamību
  .

Grozījums Nr. 21

Pielikuma 3. iedaļas 3.1.3. punkta 2. daļas 3. ievilkums

| — | sociālajai dimensijai un pasākumiem, kas ietver telpisko plānošanu, ietekmei uz veselību un izpratnes padziļināšanai. Būs arī centieni saistībā ar gaisa, zemes un jūras transporta drošību un drošumu. |
| --- | --- |

—

sociālajai dimensijai un pasākumiem, kas ietver telpisko plānošanu, ietekmei uz veselību un izpratnes padziļināšanai. Būs arī centieni saistībā ar gaisa, zemes un jūras transporta drošību un drošumu.

| — | sociālajai dimensijai un pasākumiem, kas ietver telpisko,
  arhitektūras un pilsētu
  plānošanu, ietekmei uz veselību un izpratnes padziļināšanai. Būs arī centieni saistībā ar gaisa, zemes un jūras transporta
  ilgtspējību,
  drošību un drošumu. |
| --- | --- |

—

sociālajai dimensijai un pasākumiem, kas ietver telpisko,
  arhitektūras un pilsētu
  plānošanu, ietekmei uz veselību un izpratnes padziļināšanai. Būs arī centieni saistībā ar gaisa, zemes un jūras transporta
  ilgtspējību,
  drošību un drošumu.

Grozījums Nr. 22

Pielikuma 3. iedaļas 3.1.4. punkta 1. daļa

KPC atbalstīs informācijas sabiedrības tehnoloģiju politikas virzienu un instrumentu izstrādāšanu, veicinot konkurētspējīgas, uz zinātnes atziņām balstītas Eiropas sabiedrības izveidošanu, izstrādājot iespējamu analīzi un stratēģijas, kas saistītas ar zināšanu sabiedrību. Uzmanība tiks pievērsta izaugsmei, solidaritātei, integrācijai un ilgtspējai. KPC veicinās arī to ES politikas virzienu sensitive funding decisions īstenošanu, kas ir cieši saistīti ar informācijas sabiedrības tehnoloģiju attīstību vai kam tā ir ļoti izdevīga. Tas attiecas uz lietojumiem e-uzņēmējdarbībā, e-veselībā, personas drošībā, e-mācībās, e-pārvaldībā un vidē, kā arī to jauninājumu potenciāla noteikšanu, kas rodas, sekojot vispārējām Eiropas stratēģijām attiecībā uz izaugsmi, integrāciju un dzīves kvalitāti.

KPC atbalstīs informācijas sabiedrības tehnoloģiju politikas virzienu un instrumentu izstrādāšanu, veicinot konkurētspējīgas, uz zinātnes atziņām balstītas Eiropas sabiedrības izveidošanu, izstrādājot iespējamu analīzi un stratēģijas, kas saistītas ar zināšanu sabiedrību,
  liekot uzsvaru uz brīvu un atklāta pirmkoda programmatūru
  . Uzmanība tiks pievērsta izaugsmei, solidaritātei, integrācijai un ilgtspējai. KPC veicinās arī to ES politikas virzienu īstenošanu, kas ir cieši saistīti ar informācijas sabiedrības tehnoloģiju attīstību vai kam tā ir ļoti izdevīga. Tas attiecas uz lietojumiem e-uzņēmējdarbībā, e-veselībā, personas drošībā, e-mācībās, e-pārvaldībā un vidē, kā arī to jauninājumu potenciāla noteikšanu, kas rodas, sekojot vispārējām Eiropas stratēģijām attiecībā uz izaugsmi, integrāciju un dzīves kvalitāti.
  KPC centīsies uzlabot zināšanu sabiedrības pieejamību invalīdiem.

Grozījums Nr. 23

Pielikuma 3. iedaļas 3.1.5. punkta 1. daļa

Zinātnes par dzīvību un biotehnoloģija attiecas uz daudzām politikas jomām, kurās tās var ievērojami tuvināt
  Lisabonas
  mērķus. Šis potenciāls ir plaši atzīts veselības, lauksaimniecības, pārtikas, vides un citos sektoros, kur lietojumus strauji izstrādā. References materiālu un validētu metožu nodrošināšanai vajadzīga piekļuve visdažādākajiem progresīviem biotehnoloģiskiem instrumentiem un to kontrole. KPC vairos savu pieredzi šajā jomā, ņemot vērā tiesību aktus un regulējumu.

Zinātnes par dzīvību un biotehnoloģija attiecas uz daudzām politikas jomām, kurās tās var ievērojami tuvināt
  ES
  mērķus. Šis potenciāls ir plaši atzīts veselības, lauksaimniecības, pārtikas, vides un citos sektoros, kur lietojumus strauji izstrādā. Atsauces materiālu un apstiprinātu metožu nodrošināšanai vajadzīga piekļuve visdažādākajiem progresīviem biotehnoloģiskiem instrumentiem un to kontrole. KPC vairos savu pieredzi šajā jomā, ņemot vērā tiesību aktus un regulējumu.

Grozījums Nr. 24

Pielikuma 3. iedaļas 3.2.1. punkta 1. daļas 2. ievilkums

| — | Vides aspekti. Labu lauksaimniecības un vides apstākļu ietekmes novērtēšana un agrovides pasākumu ietekmes un efektivitātes pētīšana attiecībā uz augsnes un ūdens apstākļiem. Analīze par sakarībām starp lauksaimniecības, lauku attīstības un reģionālajiem politikas virzieniem un par to ietekmi uz pārmaiņām Eiropas zemes izmantošanā, izstrādājot rādītājus un telpiskos modeļus. Mērķtiecīgu teritoriālo stratēģiju izstrādāšanas atbalstīšana lauku attīstības programmu īstenošanai. Klimata pārmaiņas ietekmes uz lauksaimniecību novērtēšana, ņemot vērā pielāgošanās pasākumus. Siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju mazināšanas veicināšana, izmantojot īpašus enerģijas kultūraugus un iegūstot enerģiju no lauksaimniecības atkritumu pārstrādes. |
| --- | --- |

—

Vides aspekti. Labu lauksaimniecības un vides apstākļu ietekmes novērtēšana un agrovides pasākumu ietekmes un efektivitātes pētīšana attiecībā uz augsnes un ūdens apstākļiem. Analīze par sakarībām starp lauksaimniecības, lauku attīstības un reģionālajiem politikas virzieniem un par to ietekmi uz pārmaiņām Eiropas zemes izmantošanā, izstrādājot rādītājus un telpiskos modeļus. Mērķtiecīgu teritoriālo stratēģiju izstrādāšanas atbalstīšana lauku attīstības programmu īstenošanai. Klimata pārmaiņas ietekmes uz lauksaimniecību novērtēšana, ņemot vērā pielāgošanās pasākumus. Siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju mazināšanas veicināšana, izmantojot īpašus enerģijas kultūraugus un iegūstot enerģiju no lauksaimniecības atkritumu pārstrādes.

| — | Vides aspekti. Labu lauksaimniecības un vides apstākļu ietekmes novērtēšana un agrovides pasākumu ietekmes un efektivitātes pētīšana attiecībā uz augsnes un ūdens apstākļiem. Analīze par sakarībām starp lauksaimniecības, lauku attīstības un reģionālajiem politikas virzieniem un par to ietekmi uz pārmaiņām Eiropas zemes izmantošanā, izstrādājot rādītājus un telpiskos modeļus.
  To pasākumu novērtēšana, kuri paredzēti zemu ieguldījumu, bioloģiskas lauksaimniecības un augsnes auglības veicināšanai.
  Mērķtiecīgu teritoriālo stratēģiju izstrādāšanas atbalstīšana lauku attīstības programmu īstenošanai. Klimata pārmaiņas ietekmes uz lauksaimniecību novērtēšana, ņemot vērā pielāgošanās pasākumus. Siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju mazināšanas veicināšana, izmantojot īpašus enerģijas kultūraugus un iegūstot enerģiju no lauksaimniecības atkritumu pārstrādes. |
| --- | --- |

—

Vides aspekti. Labu lauksaimniecības un vides apstākļu ietekmes novērtēšana un agrovides pasākumu ietekmes un efektivitātes pētīšana attiecībā uz augsnes un ūdens apstākļiem. Analīze par sakarībām starp lauksaimniecības, lauku attīstības un reģionālajiem politikas virzieniem un par to ietekmi uz pārmaiņām Eiropas zemes izmantošanā, izstrādājot rādītājus un telpiskos modeļus.
  To pasākumu novērtēšana, kuri paredzēti zemu ieguldījumu, bioloģiskas lauksaimniecības un augsnes auglības veicināšanai.
  Mērķtiecīgu teritoriālo stratēģiju izstrādāšanas atbalstīšana lauku attīstības programmu īstenošanai. Klimata pārmaiņas ietekmes uz lauksaimniecību novērtēšana, ņemot vērā pielāgošanās pasākumus. Siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju mazināšanas veicināšana, izmantojot īpašus enerģijas kultūraugus un iegūstot enerģiju no lauksaimniecības atkritumu pārstrādes.

Grozījums Nr. 25

Pielikuma 3. iedaļas 3.2.1. punkta 1. daļas 3. ievilkums

| — | Ražotāja/patērētāja aspekti. Stratēģiskās politikas analīze tādās jomās kā KLP reformas ietekme uz lauksaimniecības sistēmu ilgtspējību, lauksaimniecības spēja apmierināt patērētāju pieprasījumu: pārtikas raksturojums un kontrole, kvalitātes nodrošināšanas (QA) ietekme un sertifikācijas sistēmas, ko pārvalda piegādes ķēdēs, kā arī spēja ievērot vides un dzīvnieku labturības standartus, galveno Eiropas lauksaimniecības preču prognozēšana un politikas ietekmes analīze attiecībā uz ražošanu, pasaules tirgu, cenām, ienākumiem un patērētāju labklājību, izmaiņu ietekme tirdzniecības politikā un pasaules preču tirgos, lauksaimniecības politikas virzieni lauku attīstībā saistībā ar citiem politikas virzieniem. Īpašu uzmanību veltīs KLP reformas ietekmei jaunajās dalībvalstīs un kandidātvalstīs. |
| --- | --- |

—

Ražotāja/patērētāja aspekti. Stratēģiskās politikas analīze tādās jomās kā KLP reformas ietekme uz lauksaimniecības sistēmu ilgtspējību, lauksaimniecības spēja apmierināt patērētāju pieprasījumu: pārtikas raksturojums un kontrole, kvalitātes nodrošināšanas (QA) ietekme un sertifikācijas sistēmas, ko pārvalda piegādes ķēdēs, kā arī spēja ievērot vides un dzīvnieku labturības standartus, galveno Eiropas lauksaimniecības preču prognozēšana un politikas ietekmes analīze attiecībā uz ražošanu, pasaules tirgu, cenām, ienākumiem un patērētāju labklājību, izmaiņu ietekme tirdzniecības politikā un pasaules preču tirgos, lauksaimniecības politikas virzieni lauku attīstībā saistībā ar citiem politikas virzieniem. Īpašu uzmanību veltīs KLP reformas ietekmei jaunajās dalībvalstīs un kandidātvalstīs.

| — | Ražotāja/patērētāja aspekti. Stratēģiskās politikas analīze tādās jomās kā KLP reformas ietekme uz lauksaimniecības sistēmu ilgtspējību, lauksaimniecības spēja apmierināt patērētāju pieprasījumu: pārtikas raksturojums un kontrole, kvalitātes nodrošināšanas (QA) ietekme un sertifikācijas sistēmas, ko pārvalda piegādes ķēdēs, kā arī spēja ievērot vides un dzīvnieku labturības standartus, galveno Eiropas lauksaimniecības preču prognozēšana un politikas ietekmes analīze attiecībā uz ražošanu, pasaules tirgu, cenām, ienākumiem un patērētāju labklājību, izmaiņu ietekme tirdzniecības politikā un pasaules preču tirgos, lauksaimniecības politikas virzieni lauku attīstībā saistībā ar citiem politikas virzieniem. Īpašu uzmanību veltīs KLP reformas ietekmei jaunajās dalībvalstīs un kandidātvalstīs
  , kā arī daudzfunkcionālām lauku attīstības programmām un to efektivitātei. |
| --- | --- |

—

Ražotāja/patērētāja aspekti. Stratēģiskās politikas analīze tādās jomās kā KLP reformas ietekme uz lauksaimniecības sistēmu ilgtspējību, lauksaimniecības spēja apmierināt patērētāju pieprasījumu: pārtikas raksturojums un kontrole, kvalitātes nodrošināšanas (QA) ietekme un sertifikācijas sistēmas, ko pārvalda piegādes ķēdēs, kā arī spēja ievērot vides un dzīvnieku labturības standartus, galveno Eiropas lauksaimniecības preču prognozēšana un politikas ietekmes analīze attiecībā uz ražošanu, pasaules tirgu, cenām, ienākumiem un patērētāju labklājību, izmaiņu ietekme tirdzniecības politikā un pasaules preču tirgos, lauksaimniecības politikas virzieni lauku attīstībā saistībā ar citiem politikas virzieniem. Īpašu uzmanību veltīs KLP reformas ietekmei jaunajās dalībvalstīs un kandidātvalstīs
  , kā arī daudzfunkcionālām lauku attīstības programmām un to efektivitātei.

Grozījums Nr. 26

Pielikuma 3. iedaļas 3.2.1. punkta 2. daļa

Kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem pievērsīsies, uzlabojot zinātnisko datu kvalitāti un to sniegšanas savlaicīgumu, kā arī izstrādājot procesus pārvaldības iespēju ekonomiskās un sociālās ietekmes novērtēšanai. Izmantos jaunas tehnoloģijas, tostarp zivju izcelsmes noteikšanu, pamatojoties uz DNS analīzi, lai konstatētu neatbilstību. Uzmanība tiks veltīta metodēm, kas sekmē ieinteresēto personu iesaistīšanos. Atbilstīgi ES jaunajai jūras politikai tādu zivsaimniecībai izstrādātu pakalpojumu ekonomiskais pamatojums kā kuģu pārraudzība, kontrolējot no attāluma, un elektroniskā ziņošana attieksies arī uz tirdzniecības kuģu identifikāciju. Novērtēs augošā akvakultūras sektora ietekmi.

Kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem pievērsīsies, uzlabojot zinātnisko datu kvalitāti un to sniegšanas savlaicīgumu, kā arī izstrādājot procesus pārvaldības iespēju ekonomiskās un sociālās ietekmes novērtēšanai. Izmantos jaunas tehnoloģijas, tostarp zivju izcelsmes noteikšanu, pamatojoties uz DNS analīzi, lai konstatētu neatbilstību. Uzmanība tiks veltīta metodēm, kas sekmē ieinteresēto personu iesaistīšanos. Atbilstīgi ES jaunajai jūras politikai tādu zivsaimniecībai izstrādātu pakalpojumu ekonomiskais pamatojums kā kuģu pārraudzība, kontrolējot no attāluma, un elektroniskā ziņošana attieksies arī uz tirdzniecības kuģu identifikāciju. Novērtēs augošās akvakultūras nozares ietekmi,
  tostarp uz vidi, sabiedrību un veselību
  .

Grozījums Nr. 27

Pielikuma 3. iedaļas 3.2.3. punkta 1.a ievilkums (jauns)

| — | attīstītu metožu izstrāde un apstiprināšana, lai uzlabotu, ierobežotu un aizstātu biotehnoloģisku farmaceitisko līdzekļu izmēģinājumus ar dzīvniekiem un noteiktu ķīmisko vielu toksiskumu ar in vitro šūnu barotņu, lielas jaudas metožu un toksikogenomikas palīdzību; |
| --- | --- |

—

Grozījums Nr. 28

Pielikuma 3. iedaļas 3.2.3. punkta 2. ievilkums

| — | novērtējot ietekmi uz veselību ar eksperimentālu darbu, biomonitoringu, toksigenomiskām analīzēm, skaitļošanas metodēm un analītiskiem instrumentiem; |
| --- | --- |

—

novērtējot ietekmi uz veselību ar eksperimentālu darbu, biomonitoringu, toksigenomiskām analīzēm, skaitļošanas metodēm un analītiskiem instrumentiem;

| — | novērtējot ietekmi uz veselību ar eksperimentālu darbu, biomonitoringu, toksigenomiskām
  un epidemioloģiskām
  analīzēm, skaitļošanas metodēm un analītiskiem instrumentiem; |
| --- | --- |

—

novērtējot ietekmi uz veselību ar eksperimentālu darbu, biomonitoringu, toksigenomiskām
  un epidemioloģiskām
  analīzēm, skaitļošanas metodēm un analītiskiem instrumentiem;

Grozījums Nr. 29

Pielikuma 3. iedaļas 3.2.3. punkta 3.a ievilkums (jauns)

| — | veikt veselības analīzes, kas ir balstītas uz trijiem faktoriem: (i) sindromiem un hronisku iedarbību, (ii) mijiedarbību starp toksiskām vielām un vielu maisījumiem un (iii) ģenētisku polimorfismu un imunoloģisku izmēģinājumu, tostarp pārveidošanas un limfocītu aktivēšanas izmēģinājumu analīzi. |
| --- | --- |

—

Grozījums Nr. 30

Pielikuma 3. iedaļas 3.3.3. punkta 2. daļas 6.a ievilkums (jauns)

| — | attīstītu metožu izstrāde un apstiprināšana, lai uzlabotu, ierobežotu un aizstātu biotehnoloģisku farmaceitisko līdzekļu izmēģinājumus ar dzīvniekiem un noteiktu ķīmisko vielu toksiskumu ar in vitro šūnu barotņu, lielas jaudas metožu un toksikogenomikas palīdzību; |
| --- | --- |

—

Grozījums Nr. 31

Pielikuma 3. iedaļas 3.4. punkta 1. daļa

KPC atbalstīs ES lēmumu pieņemšanu ārējo attiecību instrumentu jomā (sadarbība attīstībai, tirdzniecība) un to instrumentu jomā, ar ko reaģē uz krīzēm, tostarp stabilitātes un humānas palīdzības instrumentiem.

KPC atbalstīs ES lēmumu pieņemšanu ārējo attiecību instrumentu jomā (sadarbība attīstībai, tirdzniecība) un to instrumentu jomā, ar ko reaģē uz krīzēm
  un miermīlīgi atrisina konfliktus,
  tostarp stabilitātes un humānas palīdzības instrumentiem.

Grozījums Nr. 32

Pielikuma 3. iedaļas 3.4.2. punkta 4. daļa

Stiprinās sadarbību ar galvenajiem dalībniekiem (FAO, EUMETSAT, WFP, ESA GMES-GMFS).

Stiprinās sadarbību ar galvenajiem dalībniekiem (FAO, ANO Vides programmu, EUMETSAT, WFP, ESA GMES-GMFS).

Grozījums Nr. 33

Pielikuma 3. iedaļas 3.4. punkta apakšvirsraksta “Ētiskie aspekti” 1. daļa

Īstenojot šo īpašo programmu un no tās izrietošos pētījumus, jāievēro ētikas pamatprincipi. Tie cita starpā ietver principus, kas minēti ES Pamattiesību hartā, tostarp šādus: cilvēka cieņas un cilvēka dzīvības aizsardzība, personas datu un privātās dzīves aizsardzība, kā arī dzīvnieku un vides aizsardzība saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un attiecīgo starptautisko konvenciju un rīcības kodeksu jaunākajām versijām, piemēram, Helsinku Deklarāciju, Eiropas Padomes Konvenciju par cilvēktiesībām un biomedicīnu, kas parakstīta 1997. gada 4. aprīlī Ovjedo, un tās Papildu protokolus, ANO Konvenciju par bērnu tiesībām, UNESCO pieņemto Vispārējo deklarāciju par cilvēka genomu un cilvēktiesībām, ANO Bioloģisko un toksisko ieroču konvenciju (BTWC), Starptautisko līgumu par pārtikas un lauksaimniecības augu ģenētiskajiem resursiem un attiecīgās Pasaules veselības organizācijas (PVO) rezolūcijas.

Īstenojot šo īpašo programmu un no tās izrietošos pētījumus, jāievēro
  un jāņem vērā
  ētikas pamatprincipi. Tie cita starpā ietver principus, kas minēti ES Pamattiesību hartā, tostarp šādus: cilvēka cieņas un cilvēka dzīvības aizsardzība, personas datu un privātās dzīves aizsardzība, kā arī dzīvnieku un vides aizsardzība saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un attiecīgo starptautisko konvenciju un rīcības kodeksu jaunākajām versijām, piemēram, Helsinku Deklarāciju, Eiropas Padomes Konvenciju par cilvēktiesībām un biomedicīnu, kas parakstīta 1997. gada 4. aprīlī Ovjedo, un tās Papildu protokolus, ANO Konvenciju par bērnu tiesībām, UNESCO pieņemto Vispārējo deklarāciju par cilvēka genomu un cilvēktiesībām, ANO Bioloģisko un toksisko ieroču konvenciju (BTWC), Starptautisko līgumu par pārtikas un lauksaimniecības augu ģenētiskajiem resursiem un attiecīgās Pasaules veselības organizācijas (PVO) rezolūcijas.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

(2)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

P6_TA(2006)0523

Īpašā programma, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām (Eiropas Atomenerģijas kopienas Septītā pamatprogramma (2007—2011) *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu, kas izpildāma ar Kopīgā pētniecības centra tiešām darbībām, ar kurām īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu (2007—2011) kodolpētniecības un mācību pasākumiem (COM(2005)0444 — C6-0385/2005 — 2005/0189(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0444) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0444) (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un īpaši tā 7. pantu, saskaņā ar ko Padome apspriedās ar Parlamentu (C6-0385/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un īpaši tā 7. pantu, saskaņā ar ko Padome apspriedās ar Parlamentu (C6-0385/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A6-0357/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A6-0357/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | uzskata, ka likumdošanas priekšlikumā norādītajai paredzētajai finansējuma pamatsummai jāatbilst jaunās daudzgadu finanšu shēmas 1.a izdevumu kategorijas maksimālajam apjomam, un norāda, ka par ikgadējo summu lems atbilstoši ikgadējai budžeta procedūrai saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Padomi un komisiju par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2) 38. punkta noteikumiem; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka likumdošanas priekšlikumā norādītajai paredzētajai finansējuma pamatsummai jāatbilst jaunās daudzgadu finanšu shēmas 1.a izdevumu kategorijas maksimālajam apjomam, un norāda, ka par ikgadējo summu lems atbilstoši ikgadējai budžeta procedūrai saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Padomi un komisiju par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2) 38. punkta noteikumiem;

| 3. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Euratom līguma 119. panta otro punktu; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Euratom līguma 119. panta otro punktu;

| 4. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

4.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 5. | prasa Padomei vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

5.

prasa Padomei vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| 8.a apsvērums (jauns) |
| | (8a) KPC piedalās Eiropas kodolreaktoru drošības tīklos, kuru mērķis ir pēc iespējas plašāka valstu drošības normu harmonizēšana. Saistībā ar šo programmu būtu pareizi, ka KPC savu līdzdalību padarītu intensīvāku, ņemot vērā tā ekspertīzi, lai varētu noteikt Kopienas drošības standartus reaktoru un pārstrādes rūpnīcu plānošanai, būvei un ekspluatācijai Eiropas Savienībā. Tas veicinātu tāda kodoldrošības kodeksa noteikšanu Savienībā, kurā augstas kodoldrošības nodrošināšanai varētu harmonizēt atšķirīgās valstu normas. |
| Grozījums Nr. 2 |
| 9. apsvērums |
| (9) Veicot pētījumus atbilstīgi šai īpašajai programmai, jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp ētikas pamatprincipi Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. | (9) Veicot pētījumus atbilstīgi šai īpašajai programmai, jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp ētikas pamatprincipi Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.
  Turklāt ir jāveicina šo darbību pieņemšana sabiedrībā. |
| Grozījums Nr. 3 |
| 10. apsvērums |
| (10) KPC jāturpina rast papildu resursus, izmantojot konkursus, tostarp ir dalība pamatprogrammas netiešajās darbībās,
  trešo personu darbs
  un mazāka mērā — intelektuālā īpašuma izmantošana. | (10) KPC jāturpina rast papildu resursus, izmantojot konkursus,
  kas papildus trešo personu darbam,
  tostarp,
  ietver dalību pamatprogrammas netiešajās darbībās,
  cenšoties ievērojami izvērst vairākas līdzšinējās darbības,
  un mazākā mērā — intelektuālā īpašuma izmantošanu. |
| Grozījums Nr. 4 |
| 10.a apsvērums (jauns) |
| | (10a) KPC vajadzētu censties saglabāt teicamu zinātnisko līmeni un nepārtraukti uzlabot uzdevumu izpildi, tādēļ tam vajadzētu intensīvāk strādāt pētniecības jomā, neskarot darbības, kas vērstas uz Kopienas politikas prasību izpildi. |
| Grozījums Nr. 5 |
| 10.b apsvērums (jauns) |
| | (10b) KPC rūpējas par to, lai tā zinātniskajā un pētniecības darbā vienādā mērā ņemtu vērā abu dzimumu stāvokli un lomu. Tādējādi abiem dzimumiem būtu jānodrošina iespēju līdztiesības pamatprincia ievērošana. |
| Grozījums Nr. 6 |
| 3. panta 1.a punkts (jauns) |
| | Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pārliecinātos, ka finansētās darbības ir veiktas efektīvi un atbilstoši Finanšu Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 noteikumiem. |
| Grozījums Nr. 7 |
| 3. panta 1.b punkts (jauns) |
| | Īpašās programmas kopējie administratīvie izdevumi, tostarp Kopējā pētniecības centra iekšējie izdevumi un pārvaldības izdevumi, proporcionāli atbilst attiecīgajā programmā noteiktajām darbībām un par tiem lemj budžeta lēmējinstitūcija un likumdevēja iestāde. |
| Grozījums Nr. 8 |
| 3. panta 1.c punkts (jauns) |
| | Budžeta apropriācijas izlieto atbilstoši pareizas finanšu pārvaldības principam, proti, ievērojot gan ekonomijas, gan lietderības un efektivitātes, gan arī proporcionalitātes principu. |
| Grozījums Nr. 9 |
| 5.a pants (jauns) |
| | 5.a pants




  Komisija laikus informē budžeta lēmējinstitūciju ikreiz, kad tā ir paredzējusi atkāpties no izdevumu sadalījuma, kas noteikts Eiropas Savienības vispārējā budžeta piezīmēs un pielikumā. |
| Grozījums Nr. 10 |
| 7. panta 1.a punkts (jauns) |
| | Novērtējumā ietver finanšu pārvaldības stabilitātes izvērtējumu, kā arī īpašās programmas budžeta un ekonomiskas pārvaldes efektivitātes un pareizības novērtējumu. |
| Grozījums Nr. 11 |
| Pielikuma 2. sadaļas “Metode” 4.a rindkopa (jauna) |
| | KPC cenšas saglabāt teicamo zinātnisko līmeni, lai arvien labāk varētu pildīt savus uzdevumus, un tādēļ tas arvien intensīvāk strādā pētniecības jomā, neskarot darbības, kas vērstas uz Kopienas politikas prasību izpildi. |
| Grozījums Nr. 12 |
| Pielikuma 2. sadaļas “Metode” 4.b rindkopa (jauna) |
| | Vēl viens mērķis ir tīkla sadarbības turpmāka attīstība, lai Eiropas un pasaules līmenī par daudziem jautājumiem panāktu plašu vienprātību. Šajā ziņā KPC spēja piedalīties starptautiskos augstākā līmeņa pētniecības tīklos un integrētos projektos iegūst pavisam īpašu nozīmi. Drošības pasākumu piemērošanai, izmantojot Eiropas Drošības kontroles biroju (ESO) un starptautisko Atomenerģijas aģentūru, ir nepieciešams P&I (pētniecības un izstrādes) atbalsts un tieša palīdzība. Īpaša uzmanība tiks veltīta sadarbībai ar topošajām ES dalībvalstīm. |
| Grozījums Nr. 13 |
| Pielikuma 3.1.1. sadaļas “Patērētās degvielas raksturojums, uzglabāšana un apglabāšana” 1. rindkopa (jauna) |
| | Pasaulē pieaugot kodolreaktoru vienību skaitam, tādas tēmas kā atbrīvošanās no atkritumu apglabāšana un ietekme uz vidi kļūst arvien nozīmīgākas. Arī Eiropas Savienībā šajā jomā ir trūkumi, un tai ir ātri jāsniedz ilgspējīgas atbildes uz neatbildētajiem jautājumiem. |
| Grozījums Nr. 14 |
| Pielikuma 3.1.7. sadaļa “Zināšanu pārvaldība, apmācība un izglītība” |
| Jaunajām kodolzinātnieku un inženieru paaudzēm ir svarīgi saglabāt un padziļināt zināšanas par kodolpētniecību, ņemot vērā pagātnes eksperimentus, rezultātus, interpretācijas un iemaņas. Jo īpaši tas attiecas uz nozarēm, kurās triju desmitgažu pieredze reaktoru darbības un drošuma analīzē bijusi vērsta uz tādiem kompleksiem analīzes rīkiem kā modeļi un datorkodi.
  KPC centīsies panākt
  , lai šīs zināšanas būtu viegli pieejamas, pienācīgi organizētas un labi dokumentētas
  un
  Eiropā tiktu atbalstīta augstākā izglītība. Turklāt KPC palīdzēs uzlabot saziņu par kodoljautājumiem, jo īpaši attiecībā uz pieņemamību sabiedrībai un plašākā mērogā — par stratēģiju kopējai informētībai par enerģētiku. | Jaunajām kodolzinātnieku un inženieru paaudzēm ir svarīgi saglabāt un padziļināt zināšanas par kodolpētniecību, ņemot vērā pagātnes eksperimentus, rezultātus, interpretācijas un iemaņas. Jo īpaši tas attiecas uz nozarēm, kurās triju desmitgažu pieredze reaktoru darbības un drošuma analīzē bijusi vērsta uz tādiem kompleksiem analīzes rīkiem kā modeļi un datorkodi.
  Ņemot vērā iespējamo zināšanu zaudējumu un jauno zinātnieku trūkumu kodoltehnoloģiju jomā, KPC varētu kļūt par Eiropas informācijas izplatīšanas, kā arī apmācības un tālākizglītības centru. KPC īstenos programmu zināšanu saglabāšanai, kas nodrošinās,
  lai šīs zināšanas būtu viegli pieejamas, pienācīgi organizētas un labi dokumentētas;
  papildus KPC īstenos programmu jauno zinātnieku atbalstam, kuras nolūks ir piesaistīt jaunus kadrus kodolenerģijas pētniecības jomai un izglītot tos;
  Eiropā tiktu atbalstīta augstākā izglītība. Turklāt KPC palīdzēs uzlabot saziņu par kodoljautājumiem, jo īpaši attiecībā uz pieņemamību sabiedrībai un plašākā mērogā — par stratēģiju kopējai informētībai par enerģētiku. |
| Grozījums Nr. 15 |
| Pielikuma 3.2.3. sadaļas “Mūsdienu kodolenerģijas sistēmu droša darbība” 2. daļa |
| KPC tieši un koordinējot Eiropas ieguldījumu, ir svarīgi iesaistīties šajā pasaules mēroga iniciatīvā, kurā iesaistītas galvenās pētniecības organizācijas. Galvenokārt tas saistīts ar novatorisku kodoldegvielas ciklu drošuma un aizsargpasākumu aspektu, jo īpaši jaunu degvielu raksturojumu, pārbaudi un analīzi. Īstenojot drošuma un kvalitātes mērķi, tiks izskatītas drošuma prasības un reaktoru mūsdienīga novērtējuma metodika. Šo informāciju sistemātiski izplatīs ieinteresētajām dalībvalstu iestādēm un Komisijas dienestiem, jo īpaši regulāri saskaņojot sanāksmes. | KPC tieši un koordinējot Eiropas ieguldījumu, ir svarīgi iesaistīties šajā pasaules mēroga iniciatīvā, kurā iesaistītas galvenās pētniecības organizācijas.
  Šajā jomā KPC turpmāk būs izsķirīga loma, koordinējot un integrējot Eiropas ieguldījumu.
  Galvenokārt tas saistīts ar novatorisku kodoldegvielas ciklu drošuma un aizsargpasākumu aspektu, jo īpaši jaunu degvielu raksturojumu, pārbaudi un analīzi. Īstenojot drošuma un kvalitātes mērķi, tiks izskatītas drošuma prasības un reaktoru mūsdienīga novērtējuma metodika. Šo informāciju sistemātiski izplatīs ieinteresētajām dalībvalstu iestādēm un Komisijas dienestiem, jo īpaši regulāri saskaņojot sanāksmes. |
| Grozījums Nr. 16 |
| Pielikuma 3.3.1. sadaļas “Kodoldrošības aizsargpasākumi” 1.a rindkopa (jauna) |
| | Kodolieroču izplatīšanas rezultātā vai vismaz atsevišķu valstu šāda veida centienu ietekmē pēdēja laikā starptautiskā situācija šajā jautājumā ir pasliktinājusies. Neizplatīšana līdzās citiem drošības jautājumiem atkal kļūst svarīga. Tādēļ Eiropas Savienības pilsoņu drošībai ir būtiski nepieciešams, lai KPC būtu pieejamas nepieciešamās jaudas šajā jomā. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 1

8.a apsvērums (jauns)

(8a) KPC piedalās Eiropas kodolreaktoru drošības tīklos, kuru mērķis ir pēc iespējas plašāka valstu drošības normu harmonizēšana. Saistībā ar šo programmu būtu pareizi, ka KPC savu līdzdalību padarītu intensīvāku, ņemot vērā tā ekspertīzi, lai varētu noteikt Kopienas drošības standartus reaktoru un pārstrādes rūpnīcu plānošanai, būvei un ekspluatācijai Eiropas Savienībā. Tas veicinātu tāda kodoldrošības kodeksa noteikšanu Savienībā, kurā augstas kodoldrošības nodrošināšanai varētu harmonizēt atšķirīgās valstu normas.

Grozījums Nr. 2

9. apsvērums

(9) Veicot pētījumus atbilstīgi šai īpašajai programmai, jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp ētikas pamatprincipi Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.

(9) Veicot pētījumus atbilstīgi šai īpašajai programmai, jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp ētikas pamatprincipi Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.
  Turklāt ir jāveicina šo darbību pieņemšana sabiedrībā.

Grozījums Nr. 3

10. apsvērums

(10) KPC jāturpina rast papildu resursus, izmantojot konkursus, tostarp ir dalība pamatprogrammas netiešajās darbībās,
  trešo personu darbs
  un mazāka mērā — intelektuālā īpašuma izmantošana.

(10) KPC jāturpina rast papildu resursus, izmantojot konkursus,
  kas papildus trešo personu darbam,
  tostarp,
  ietver dalību pamatprogrammas netiešajās darbībās,
  cenšoties ievērojami izvērst vairākas līdzšinējās darbības,
  un mazākā mērā — intelektuālā īpašuma izmantošanu.

Grozījums Nr. 4

10.a apsvērums (jauns)

(10a) KPC vajadzētu censties saglabāt teicamu zinātnisko līmeni un nepārtraukti uzlabot uzdevumu izpildi, tādēļ tam vajadzētu intensīvāk strādāt pētniecības jomā, neskarot darbības, kas vērstas uz Kopienas politikas prasību izpildi.

Grozījums Nr. 5

10.b apsvērums (jauns)

(10b) KPC rūpējas par to, lai tā zinātniskajā un pētniecības darbā vienādā mērā ņemtu vērā abu dzimumu stāvokli un lomu. Tādējādi abiem dzimumiem būtu jānodrošina iespēju līdztiesības pamatprincia ievērošana.

Grozījums Nr. 6

3. panta 1.a punkts (jauns)

Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pārliecinātos, ka finansētās darbības ir veiktas efektīvi un atbilstoši Finanšu Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 noteikumiem.

Grozījums Nr. 7

3. panta 1.b punkts (jauns)

Īpašās programmas kopējie administratīvie izdevumi, tostarp Kopējā pētniecības centra iekšējie izdevumi un pārvaldības izdevumi, proporcionāli atbilst attiecīgajā programmā noteiktajām darbībām un par tiem lemj budžeta lēmējinstitūcija un likumdevēja iestāde.

Grozījums Nr. 8

3. panta 1.c punkts (jauns)

Budžeta apropriācijas izlieto atbilstoši pareizas finanšu pārvaldības principam, proti, ievērojot gan ekonomijas, gan lietderības un efektivitātes, gan arī proporcionalitātes principu.

Grozījums Nr. 9

5.a pants (jauns)

5.a pants

Komisija laikus informē budžeta lēmējinstitūciju ikreiz, kad tā ir paredzējusi atkāpties no izdevumu sadalījuma, kas noteikts Eiropas Savienības vispārējā budžeta piezīmēs un pielikumā.

Grozījums Nr. 10

7. panta 1.a punkts (jauns)

Novērtējumā ietver finanšu pārvaldības stabilitātes izvērtējumu, kā arī īpašās programmas budžeta un ekonomiskas pārvaldes efektivitātes un pareizības novērtējumu.

Grozījums Nr. 11

Pielikuma 2. sadaļas “Metode” 4.a rindkopa (jauna)

KPC cenšas saglabāt teicamo zinātnisko līmeni, lai arvien labāk varētu pildīt savus uzdevumus, un tādēļ tas arvien intensīvāk strādā pētniecības jomā, neskarot darbības, kas vērstas uz Kopienas politikas prasību izpildi.

Grozījums Nr. 12

Pielikuma 2. sadaļas “Metode” 4.b rindkopa (jauna)

Vēl viens mērķis ir tīkla sadarbības turpmāka attīstība, lai Eiropas un pasaules līmenī par daudziem jautājumiem panāktu plašu vienprātību. Šajā ziņā KPC spēja piedalīties starptautiskos augstākā līmeņa pētniecības tīklos un integrētos projektos iegūst pavisam īpašu nozīmi. Drošības pasākumu piemērošanai, izmantojot Eiropas Drošības kontroles biroju (ESO) un starptautisko Atomenerģijas aģentūru, ir nepieciešams P&I (pētniecības un izstrādes) atbalsts un tieša palīdzība. Īpaša uzmanība tiks veltīta sadarbībai ar topošajām ES dalībvalstīm.

Grozījums Nr. 13

Pielikuma 3.1.1. sadaļas “Patērētās degvielas raksturojums, uzglabāšana un apglabāšana” 1. rindkopa (jauna)

Pasaulē pieaugot kodolreaktoru vienību skaitam, tādas tēmas kā atbrīvošanās no atkritumu apglabāšana un ietekme uz vidi kļūst arvien nozīmīgākas. Arī Eiropas Savienībā šajā jomā ir trūkumi, un tai ir ātri jāsniedz ilgspējīgas atbildes uz neatbildētajiem jautājumiem.

Grozījums Nr. 14

Pielikuma 3.1.7. sadaļa “Zināšanu pārvaldība, apmācība un izglītība”

Jaunajām kodolzinātnieku un inženieru paaudzēm ir svarīgi saglabāt un padziļināt zināšanas par kodolpētniecību, ņemot vērā pagātnes eksperimentus, rezultātus, interpretācijas un iemaņas. Jo īpaši tas attiecas uz nozarēm, kurās triju desmitgažu pieredze reaktoru darbības un drošuma analīzē bijusi vērsta uz tādiem kompleksiem analīzes rīkiem kā modeļi un datorkodi.
  KPC centīsies panākt
  , lai šīs zināšanas būtu viegli pieejamas, pienācīgi organizētas un labi dokumentētas
  un
  Eiropā tiktu atbalstīta augstākā izglītība. Turklāt KPC palīdzēs uzlabot saziņu par kodoljautājumiem, jo īpaši attiecībā uz pieņemamību sabiedrībai un plašākā mērogā — par stratēģiju kopējai informētībai par enerģētiku.

Jaunajām kodolzinātnieku un inženieru paaudzēm ir svarīgi saglabāt un padziļināt zināšanas par kodolpētniecību, ņemot vērā pagātnes eksperimentus, rezultātus, interpretācijas un iemaņas. Jo īpaši tas attiecas uz nozarēm, kurās triju desmitgažu pieredze reaktoru darbības un drošuma analīzē bijusi vērsta uz tādiem kompleksiem analīzes rīkiem kā modeļi un datorkodi.
  Ņemot vērā iespējamo zināšanu zaudējumu un jauno zinātnieku trūkumu kodoltehnoloģiju jomā, KPC varētu kļūt par Eiropas informācijas izplatīšanas, kā arī apmācības un tālākizglītības centru. KPC īstenos programmu zināšanu saglabāšanai, kas nodrošinās,
  lai šīs zināšanas būtu viegli pieejamas, pienācīgi organizētas un labi dokumentētas;
  papildus KPC īstenos programmu jauno zinātnieku atbalstam, kuras nolūks ir piesaistīt jaunus kadrus kodolenerģijas pētniecības jomai un izglītot tos;
  Eiropā tiktu atbalstīta augstākā izglītība. Turklāt KPC palīdzēs uzlabot saziņu par kodoljautājumiem, jo īpaši attiecībā uz pieņemamību sabiedrībai un plašākā mērogā — par stratēģiju kopējai informētībai par enerģētiku.

Grozījums Nr. 15

Pielikuma 3.2.3. sadaļas “Mūsdienu kodolenerģijas sistēmu droša darbība” 2. daļa

KPC tieši un koordinējot Eiropas ieguldījumu, ir svarīgi iesaistīties šajā pasaules mēroga iniciatīvā, kurā iesaistītas galvenās pētniecības organizācijas. Galvenokārt tas saistīts ar novatorisku kodoldegvielas ciklu drošuma un aizsargpasākumu aspektu, jo īpaši jaunu degvielu raksturojumu, pārbaudi un analīzi. Īstenojot drošuma un kvalitātes mērķi, tiks izskatītas drošuma prasības un reaktoru mūsdienīga novērtējuma metodika. Šo informāciju sistemātiski izplatīs ieinteresētajām dalībvalstu iestādēm un Komisijas dienestiem, jo īpaši regulāri saskaņojot sanāksmes.

KPC tieši un koordinējot Eiropas ieguldījumu, ir svarīgi iesaistīties šajā pasaules mēroga iniciatīvā, kurā iesaistītas galvenās pētniecības organizācijas.
  Šajā jomā KPC turpmāk būs izsķirīga loma, koordinējot un integrējot Eiropas ieguldījumu.
  Galvenokārt tas saistīts ar novatorisku kodoldegvielas ciklu drošuma un aizsargpasākumu aspektu, jo īpaši jaunu degvielu raksturojumu, pārbaudi un analīzi. Īstenojot drošuma un kvalitātes mērķi, tiks izskatītas drošuma prasības un reaktoru mūsdienīga novērtējuma metodika. Šo informāciju sistemātiski izplatīs ieinteresētajām dalībvalstu iestādēm un Komisijas dienestiem, jo īpaši regulāri saskaņojot sanāksmes.

Grozījums Nr. 16

Pielikuma 3.3.1. sadaļas “Kodoldrošības aizsargpasākumi” 1.a rindkopa (jauna)

Kodolieroču izplatīšanas rezultātā vai vismaz atsevišķu valstu šāda veida centienu ietekmē pēdēja laikā starptautiskā situācija šajā jautājumā ir pasliktinājusies. Neizplatīšana līdzās citiem drošības jautājumiem atkal kļūst svarīga. Tādēļ Eiropas Savienības pilsoņu drošībai ir būtiski nepieciešams, lai KPC būtu pieejamas nepieciešamās jaudas šajā jomā.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

(2)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

P6_TA(2006)0524

Īpašā programma par Eiropas Atomenerģijas kopienu (Septītā pamatprogramma par kodolpētniecības un mācību pasākumiem, 2007—2011) *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par īpašo programmu, ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu (2007—2011) par kodolpētniecības un mācību pasākumiem (COM(2005)0445 — C6-0386/2005 — 2005/0190(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0445) (1) un grozīto priekšlikumu (COM(2005)0445/2) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0445) (1) un grozīto priekšlikumu (COM(2005)0445/2) (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 7. pantu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Eiropas Parlamentu (C6-0386/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 7. pantu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Eiropas Parlamentu (C6-0386/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A6-0333/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A6-0333/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | uzskata, ka likumdošanas priekšlikumā norādītajam finansējumam jāatbilst finanšu shēmas 2007. līdz 2013. gadam 1.a izdevumu kategorijas maksimālajam apjomam, un norāda, ka par ikgadējo summu lems ikgadējā budžeta procedūrā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2) 38. punkta noteikumiem; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka likumdošanas priekšlikumā norādītajam finansējumam jāatbilst finanšu shēmas 2007. līdz 2013. gadam 1.a izdevumu kategorijas maksimālajam apjomam, un norāda, ka par ikgadējo summu lems ikgadējā budžeta procedūrā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2) 38. punkta noteikumiem;

| 3. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 119. panta otro punktu; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 119. panta otro punktu;

| 4. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

4.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 5. | prasa Padomei vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

5.

prasa Padomei vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| 12. apsvērums |
| (12) Jāveic arī atbilstīgi pasākumi, lai nepieļautu pārkāpumus un krāpšanu, ka arī attiecīgi jārīkojas, lai atgūtu zaudētos, nepareizi izmaksātos vai izmantotos naudas līdzekļus, saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, EURATOM) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, EURATOM) Nr. 2342/2002, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus minētajai finanšu regulai un turpmākiem grozījumiem, Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1074/1999 par izmeklēšanu, ko veicis Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF). | (12) Jāveic arī atbilstīgi pasākumi, lai nepieļautu pārkāpumus un krāpšanu, ka arī attiecīgi jārīkojas, lai atgūtu zaudētos, nepareizi izmaksātos vai izmantotos naudas līdzekļus, saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, EURATOM) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, EURATOM) Nr. 2342/2002, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus minētajai finanšu regulai un turpmākiem grozījumiem, Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, EURATOM) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (EK, EURATOM) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām, un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1074/1999 par izmeklēšanu, ko veicis Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF).
  Visi līdzekļi, kas atgūti, pamatojoties uz minētajām regulām, ir jāpiešķir pamatprogrammas pasākumu īstenošanai. |
| Grozījums Nr. 22 un 23 |
| 2. pants, 2. daļa |
| Kodoltermiskās enerģijas jomā izveido kopuzņēmumu Līguma II sadaļas 5. nodaļas nozīmē, lai Eiropas ieguldījumu pārvaldītu un piešķirtu ITER, kā arī pārvaldītu un noteiktu papildu pasākumus
  , kuru mērķis ir ātra kodoltermiskās enerģijas realizācija
  . | Kodoltermiskās enerģijas pētniecības jomā izveido kopuzņēmumu Līguma II sadaļas 5. nodaļas nozīmē, lai Eiropas ieguldījumu pārvaldītu un piešķirtu ITER organizācijai,
  kā arī pasākumiem ITER celtniecības atbalstam, kā noteikts pielikuma apakšnodaļā “ITER īstenošana”. Visus pārējos pasākumus kodoltermiskās enerģijas jomā īstenos un pārvaldīs atsevišķi no ITER kopuzņēmuma, ievērojot integrētu pieeju un pilnībā iesaistot kodolsintēzes asociācijas. |
| Grozījums Nr. 2 |
| 3. panta 1. punkts, pirms tabulas |
| Saskaņā ar pamatprogrammas 3. pantu summa, ko uzskata par nepieciešamu īpašās programmas izpildei, ir EUR 2 234 miljoni, no kuriem 15 % atvēlēti Komisijas administratīvajiem izdevumiem. | Saskaņā ar pamatprogrammas 3. pantu summa, ko uzskata par nepieciešamu īpašās programmas izpildei, ir EUR 2 234 miljoni, no kuriem
  mazāk nekā
  15 % atvēlēti Komisijas administratīvajiem izdevumiem. |
| Grozījums Nr. 3 |
| 3. panta 1.a daļa (jauna), pēc tabulas |
| | Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pārliecinātos, ka finansētās darbības ir veiktas efektīvi un atbilstoši Regulas (EC, Euratom) Nr. 1605/2002 noteikumiem. |
| Grozījums Nr. 4 |
| 3. panta 1.b daļa (jauna), pēc tabulas |
| | Īpašās programmas kopējie administratīvie izdevumi, tostarp izpildaģentūras iekšējie un pārvaldības izdevumi, ir proporcionāli Īpašajā programmā paredzētajām darbībām, un par tiem lemj budžeta lēmējinstitūcija, kā arī likumdevēja iestāde. |
| Grozījums Nr. 5 |
| 3. panta 1.c daļa (jauna), pēc tabulas |
| | Budžeta apropriācijas izlieto atbilstoši pareizas finanšu pārvaldības principam, proti, ievērojot gan ekonomijas, gan lietderības un efektivitātes, gan arī proporcionalitātes principu. |
| Grozījums Nr. 6 |
| 4. panta 1. punkts |
| 1. Visus pētījumi, ko veic atbilstīgi īpašajai programmai, veic saskaņā ar ētikas pamatprincipiem. | 1. Visus pētījumi, ko veic atbilstīgi īpašajai programmai, veic saskaņā ar ētikas pamatprincipiem.
  To svarīgākais mērķis ir gan nodrošināt drošu, miermīlīgu kodolenerģijas izmantošanu (drošums), gan palīdzēt novērst tās ļaunprātīgu izmantošanu militāriem nolūkiem (drošība). |
| Grozījums Nr. 7 |
| 5.a pants (jauns) |
| | 5.a pants




  Komisija laikus informē budžeta lēmējinstitūciju ikreiz, kad tā ir paredzējusi atkāpties no izdevumu sadalījuma, kas noteikts Eiropas Savienības vispārējā budžeta piezīmēs un pielikumā. |
| Grozījums Nr. 9 |
| 7. panta 1.a punkts (jauns) |
| | 1.a Komisija izstrādā novērtējuma ziņojumu, kurā ir ietverts pareizas finanšu pārvaldības vērtējums, kā arī Īpašās programmas budžeta un ekonomiskās pārvaldības likumības un pareizības izvērtējums. |
| Grozījums Nr. 10 |
| 7. panta 3. punkts, 1.a apakšpunkts (jauns) |
| | Šai informācijai ir jābūt pieejamai jebkurā laikā, un tā jāsniedz pēc pieprasījuma Eiropas Parlamentam, Reģionu komitejai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai vai Eiropas ombudam. |
| Grozījums Nr. 11 |
| Pielikuma 1. daļas ievada 1.a daļa (jauna) |
| | Neskarot pasākumus, ko ES veic un kas tai jāveic nākotnē atjaunīgo enerģijas avotu pētniecībā, kodolenerģijai var būt galvenā loma, nodrošinot drošu un ilgtspējīgu ES apgādi ar enerģiju. |
| Grozījums Nr. 12 |
| Pielikuma 1. daļas 2. punkts |
| Ilgstošā laika posmā kodolsintēze piedāvā iespēju piegādāt tīru enerģiju gandrīz neierobežoti, un ITER (Starptautiskais kodoltermiskais eksperimentālais reaktors) šajā ziņā ir nākamais posms šā galīgā mērķa sasniegšanai. Tādēļ ITER projekta realizācija ir pašreizējās ES stratēģijas pamatā, kas tomēr jāpapildina ar spēcīgu un mērķtiecīgu Eiropas pētniecības un attīstības programmu, lai sagatavotos ITER ekspluatācijai un izstrādātu tehnoloģijas un zināšanu bāzi, kura būs vajadzīga tā darbības laikā un pēc tam. | Ilgstošā laika posmā kodolsintēze piedāvā iespēju piegādāt tīru enerģiju gandrīz neierobežoti, un ITER (Starptautiskais kodoltermiskais eksperimentālais reaktors) šajā ziņā ir
  svarīgs
  nākamais posms šā galīgā mērķa sasniegšanai. Tādēļ ITER projekta realizācija ir pašreizējās ES stratēģijas pamatā, kas tomēr jāpapildina ar spēcīgu un mērķtiecīgu Eiropas pētniecības un attīstības programmu, lai sagatavotos ITER ekspluatācijai un izstrādātu tehnoloģijas un zināšanu bāzi, kura būs vajadzīga tā darbības laikā un pēc tam. |
| Grozījums Nr. 13 |
| Pielikuma 2. daļas 2.1. iedaļas apakšdaļas “Pasākumi” ii) daļas 1. punkta ievaddaļa |
| Specializētas fizikas un tehnoloģiju programmas mērķis būs ITER projekta variantu konsolidācija un sagatavošanās ātrai ITER darbības uzsākšanai, ievērojami samazinot laiku un izmaksas, kas vajadzīgas ITER, lai sasniegtu savus sākotnējos mērķus. To veiks ar saskaņotām eksperimentu, teorijas un modelēšanas darbībām, izmantojot JET iekārtas un citas asociāciju ierīces, nodrošinot Eiropai vajadzīgo ietekmi ITER projektā un sagatavojot Eiropai stipras pozīcijas tā ekspluatācijā. Šajā programmā ietvers: | Specializētas fizikas un tehnoloģiju programmas mērķis būs ITER projekta variantu konsolidācija un sagatavošanās ātrai ITER darbības uzsākšanai, ievērojami samazinot laiku un izmaksas, kas vajadzīgas ITER, lai sasniegtu savus sākotnējos mērķus. To veiks ar saskaņotām eksperimentu, teorijas un modelēšanas darbībām, izmantojot JET iekārtas
  , magnētiskās ierobežošanas ierīces (tokamakus, stellaratorus un RPF, kas jau piegādāti vai tiek būvēti visās dalībvalstīs)
  un citas asociāciju ierīces, nodrošinot Eiropai vajadzīgo ietekmi ITER projektā un sagatavojot Eiropai stipras pozīcijas tā ekspluatācijā. Šajā programmā ietvers: |
| Grozījums Nr. 14 |
| Pielikuma 2. daļas 2.1. iedaļas apakšsadaļas “Pasākumi” v) daļas 3.a ievilkums (jauns) |
| | —
  patentu reģistrācijas veicināšanu. |
| Grozījums Nr. 15 un 16 |
| Pielikuma 2. daļas 2.2. iedaļas 1. daļa |
| Netiešas darbības veiks piecās galvenajās darbības jomās, kas sīki raksturotas turpmāk. Tomēr svarīgas sakarības ir visā programmā, un savstarpēja dažādu pasākumu saistība ir atbilstīgi jānodrošina. Šajā ziņā izšķiroša nozīme ir mācību pasākumu un pētniecības infrastruktūru atbalstam. Mācību vajadzībām šajā nozarē jābūt visu ES finansēto projektu galvenajam aspektam, un tās kopā ar infrastruktūru atbalstu būs būtiskas, risinot jautājumus saistībā ar pieredzi kodolenerģijas jomā. | Drošums un drošība ir galvenie apsvērumi visos kodola skaldīšanas pētniecības pasākumos, ko veic Eiropas Savienība. No vienas puses, mērķis ir padarīt drošākas ražošanas iekārtas (drošums) un, no otras puses, novērst to ļaunprātīgu izmantošanu militāros un terorisma nolūkos (drošība).
  Netiešas darbības veiks piecās galvenajās darbības jomās, kas sīki raksturotas turpmāk. Tomēr svarīgas sakarības ir visā programmā, un savstarpēja dažādu pasākumu saistība ir atbilstīgi jānodrošina. Šajā ziņā izšķiroša nozīme ir mācību pasākumu,
  zinātniskās un tehnoloģiskās informācijas apmaiņas
  un pētniecības infrastruktūru atbalstam. Mācību vajadzībām šajā nozarē jābūt visu ES finansēto projektu galvenajam aspektam, un tās kopā ar infrastruktūru atbalstu būs būtiskas, risinot jautājumus saistībā ar pieredzi kodolenerģijas jomā. |
| Grozījums Nr. 17 |
| Pielikuma 2. daļas 2.2. iedaļas ii) daļas apakšdaļas “Pasākumi” 1. ievilkums |
| — | Kodoliekārtu drošība. PTA attiecībā uz pašreizējo un nākamo kodoliekārtu darbības drošumu, jo īpaši attiecībā uz kodolspēkstacijas darbmūža un vadības novērtējumu, drošības kultūru, progresīvām drošības novērtēšanas metodēm, skaitliskās simulācijas rīkiem, aprīkojumu un kontroli, ka arī smagu negadījumu novēršanu un mazināšanu, kopā ar saistītiem pasākumiem zināšanu pārvaldības optimizācijai un pieredzes saglabāšanai. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 1

12. apsvērums

(12) Jāveic arī atbilstīgi pasākumi, lai nepieļautu pārkāpumus un krāpšanu, ka arī attiecīgi jārīkojas, lai atgūtu zaudētos, nepareizi izmaksātos vai izmantotos naudas līdzekļus, saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, EURATOM) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, EURATOM) Nr. 2342/2002, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus minētajai finanšu regulai un turpmākiem grozījumiem, Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1074/1999 par izmeklēšanu, ko veicis Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF).

(12) Jāveic arī atbilstīgi pasākumi, lai nepieļautu pārkāpumus un krāpšanu, ka arī attiecīgi jārīkojas, lai atgūtu zaudētos, nepareizi izmaksātos vai izmantotos naudas līdzekļus, saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, EURATOM) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, EURATOM) Nr. 2342/2002, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus minētajai finanšu regulai un turpmākiem grozījumiem, Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, EURATOM) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (EK, EURATOM) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām, un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1074/1999 par izmeklēšanu, ko veicis Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF).
  Visi līdzekļi, kas atgūti, pamatojoties uz minētajām regulām, ir jāpiešķir pamatprogrammas pasākumu īstenošanai.

Grozījums Nr. 22 un 23

2. pants, 2. daļa

Kodoltermiskās enerģijas jomā izveido kopuzņēmumu Līguma II sadaļas 5. nodaļas nozīmē, lai Eiropas ieguldījumu pārvaldītu un piešķirtu ITER, kā arī pārvaldītu un noteiktu papildu pasākumus
  , kuru mērķis ir ātra kodoltermiskās enerģijas realizācija
  .

Kodoltermiskās enerģijas pētniecības jomā izveido kopuzņēmumu Līguma II sadaļas 5. nodaļas nozīmē, lai Eiropas ieguldījumu pārvaldītu un piešķirtu ITER organizācijai,
  kā arī pasākumiem ITER celtniecības atbalstam, kā noteikts pielikuma apakšnodaļā “ITER īstenošana”. Visus pārējos pasākumus kodoltermiskās enerģijas jomā īstenos un pārvaldīs atsevišķi no ITER kopuzņēmuma, ievērojot integrētu pieeju un pilnībā iesaistot kodolsintēzes asociācijas.

Grozījums Nr. 2

3. panta 1. punkts, pirms tabulas

Saskaņā ar pamatprogrammas 3. pantu summa, ko uzskata par nepieciešamu īpašās programmas izpildei, ir EUR 2 234 miljoni, no kuriem 15 % atvēlēti Komisijas administratīvajiem izdevumiem.

Saskaņā ar pamatprogrammas 3. pantu summa, ko uzskata par nepieciešamu īpašās programmas izpildei, ir EUR 2 234 miljoni, no kuriem
  mazāk nekā
  15 % atvēlēti Komisijas administratīvajiem izdevumiem.

Grozījums Nr. 3

3. panta 1.a daļa (jauna), pēc tabulas

Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pārliecinātos, ka finansētās darbības ir veiktas efektīvi un atbilstoši Regulas (EC, Euratom) Nr. 1605/2002 noteikumiem.

Grozījums Nr. 4

3. panta 1.b daļa (jauna), pēc tabulas

Īpašās programmas kopējie administratīvie izdevumi, tostarp izpildaģentūras iekšējie un pārvaldības izdevumi, ir proporcionāli Īpašajā programmā paredzētajām darbībām, un par tiem lemj budžeta lēmējinstitūcija, kā arī likumdevēja iestāde.

Grozījums Nr. 5

3. panta 1.c daļa (jauna), pēc tabulas

Budžeta apropriācijas izlieto atbilstoši pareizas finanšu pārvaldības principam, proti, ievērojot gan ekonomijas, gan lietderības un efektivitātes, gan arī proporcionalitātes principu.

Grozījums Nr. 6

4. panta 1. punkts

1. Visus pētījumi, ko veic atbilstīgi īpašajai programmai, veic saskaņā ar ētikas pamatprincipiem.

1. Visus pētījumi, ko veic atbilstīgi īpašajai programmai, veic saskaņā ar ētikas pamatprincipiem.
  To svarīgākais mērķis ir gan nodrošināt drošu, miermīlīgu kodolenerģijas izmantošanu (drošums), gan palīdzēt novērst tās ļaunprātīgu izmantošanu militāriem nolūkiem (drošība).

Grozījums Nr. 7

5.a pants (jauns)

5.a pants

Komisija laikus informē budžeta lēmējinstitūciju ikreiz, kad tā ir paredzējusi atkāpties no izdevumu sadalījuma, kas noteikts Eiropas Savienības vispārējā budžeta piezīmēs un pielikumā.

Grozījums Nr. 9

7. panta 1.a punkts (jauns)

1.a Komisija izstrādā novērtējuma ziņojumu, kurā ir ietverts pareizas finanšu pārvaldības vērtējums, kā arī Īpašās programmas budžeta un ekonomiskās pārvaldības likumības un pareizības izvērtējums.

Grozījums Nr. 10

7. panta 3. punkts, 1.a apakšpunkts (jauns)

Šai informācijai ir jābūt pieejamai jebkurā laikā, un tā jāsniedz pēc pieprasījuma Eiropas Parlamentam, Reģionu komitejai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai vai Eiropas ombudam.

Grozījums Nr. 11

Pielikuma 1. daļas ievada 1.a daļa (jauna)

Neskarot pasākumus, ko ES veic un kas tai jāveic nākotnē atjaunīgo enerģijas avotu pētniecībā, kodolenerģijai var būt galvenā loma, nodrošinot drošu un ilgtspējīgu ES apgādi ar enerģiju.

Grozījums Nr. 12

Pielikuma 1. daļas 2. punkts

Ilgstošā laika posmā kodolsintēze piedāvā iespēju piegādāt tīru enerģiju gandrīz neierobežoti, un ITER (Starptautiskais kodoltermiskais eksperimentālais reaktors) šajā ziņā ir nākamais posms šā galīgā mērķa sasniegšanai. Tādēļ ITER projekta realizācija ir pašreizējās ES stratēģijas pamatā, kas tomēr jāpapildina ar spēcīgu un mērķtiecīgu Eiropas pētniecības un attīstības programmu, lai sagatavotos ITER ekspluatācijai un izstrādātu tehnoloģijas un zināšanu bāzi, kura būs vajadzīga tā darbības laikā un pēc tam.

Ilgstošā laika posmā kodolsintēze piedāvā iespēju piegādāt tīru enerģiju gandrīz neierobežoti, un ITER (Starptautiskais kodoltermiskais eksperimentālais reaktors) šajā ziņā ir
  svarīgs
  nākamais posms šā galīgā mērķa sasniegšanai. Tādēļ ITER projekta realizācija ir pašreizējās ES stratēģijas pamatā, kas tomēr jāpapildina ar spēcīgu un mērķtiecīgu Eiropas pētniecības un attīstības programmu, lai sagatavotos ITER ekspluatācijai un izstrādātu tehnoloģijas un zināšanu bāzi, kura būs vajadzīga tā darbības laikā un pēc tam.

Grozījums Nr. 13

Pielikuma 2. daļas 2.1. iedaļas apakšdaļas “Pasākumi” ii) daļas 1. punkta ievaddaļa

Specializētas fizikas un tehnoloģiju programmas mērķis būs ITER projekta variantu konsolidācija un sagatavošanās ātrai ITER darbības uzsākšanai, ievērojami samazinot laiku un izmaksas, kas vajadzīgas ITER, lai sasniegtu savus sākotnējos mērķus. To veiks ar saskaņotām eksperimentu, teorijas un modelēšanas darbībām, izmantojot JET iekārtas un citas asociāciju ierīces, nodrošinot Eiropai vajadzīgo ietekmi ITER projektā un sagatavojot Eiropai stipras pozīcijas tā ekspluatācijā. Šajā programmā ietvers:

Specializētas fizikas un tehnoloģiju programmas mērķis būs ITER projekta variantu konsolidācija un sagatavošanās ātrai ITER darbības uzsākšanai, ievērojami samazinot laiku un izmaksas, kas vajadzīgas ITER, lai sasniegtu savus sākotnējos mērķus. To veiks ar saskaņotām eksperimentu, teorijas un modelēšanas darbībām, izmantojot JET iekārtas
  , magnētiskās ierobežošanas ierīces (tokamakus, stellaratorus un RPF, kas jau piegādāti vai tiek būvēti visās dalībvalstīs)
  un citas asociāciju ierīces, nodrošinot Eiropai vajadzīgo ietekmi ITER projektā un sagatavojot Eiropai stipras pozīcijas tā ekspluatācijā. Šajā programmā ietvers:

Grozījums Nr. 14

Pielikuma 2. daļas 2.1. iedaļas apakšsadaļas “Pasākumi” v) daļas 3.a ievilkums (jauns)

—
  patentu reģistrācijas veicināšanu.

Grozījums Nr. 15 un 16

Pielikuma 2. daļas 2.2. iedaļas 1. daļa

Netiešas darbības veiks piecās galvenajās darbības jomās, kas sīki raksturotas turpmāk. Tomēr svarīgas sakarības ir visā programmā, un savstarpēja dažādu pasākumu saistība ir atbilstīgi jānodrošina. Šajā ziņā izšķiroša nozīme ir mācību pasākumu un pētniecības infrastruktūru atbalstam. Mācību vajadzībām šajā nozarē jābūt visu ES finansēto projektu galvenajam aspektam, un tās kopā ar infrastruktūru atbalstu būs būtiskas, risinot jautājumus saistībā ar pieredzi kodolenerģijas jomā.

Drošums un drošība ir galvenie apsvērumi visos kodola skaldīšanas pētniecības pasākumos, ko veic Eiropas Savienība. No vienas puses, mērķis ir padarīt drošākas ražošanas iekārtas (drošums) un, no otras puses, novērst to ļaunprātīgu izmantošanu militāros un terorisma nolūkos (drošība).
  Netiešas darbības veiks piecās galvenajās darbības jomās, kas sīki raksturotas turpmāk. Tomēr svarīgas sakarības ir visā programmā, un savstarpēja dažādu pasākumu saistība ir atbilstīgi jānodrošina. Šajā ziņā izšķiroša nozīme ir mācību pasākumu,
  zinātniskās un tehnoloģiskās informācijas apmaiņas
  un pētniecības infrastruktūru atbalstam. Mācību vajadzībām šajā nozarē jābūt visu ES finansēto projektu galvenajam aspektam, un tās kopā ar infrastruktūru atbalstu būs būtiskas, risinot jautājumus saistībā ar pieredzi kodolenerģijas jomā.

Grozījums Nr. 17

Pielikuma 2. daļas 2.2. iedaļas ii) daļas apakšdaļas “Pasākumi” 1. ievilkums

—

Kodoliekārtu drošība. PTA attiecībā uz pašreizējo un nākamo kodoliekārtu darbības drošumu, jo īpaši attiecībā uz kodolspēkstacijas darbmūža un vadības novērtējumu, drošības kultūru, progresīvām drošības novērtēšanas metodēm, skaitliskās simulācijas rīkiem, aprīkojumu un kontroli, ka arī smagu negadījumu novēršanu un mazināšanu, kopā ar saistītiem pasākumiem zināšanu pārvaldības optimizācijai un pieredzes saglabāšanai.

| — | Kodoliekārtu drošība. PTA attiecībā uz pašreizējo un nākamo kodoliekārtu darbības drošumu, jo īpaši attiecībā uz kodolspēkstacijas darbmūža un vadības novērtējumu, drošības kultūru
  (samazinot cilvēka un organizatorisko kļūdu risku)
  , progresīvām drošības novērtēšanas metodēm, skaitliskās simulācijas rīkiem, aprīkojumu un kontroli, ka arī smagu negadījumu novēršanu un mazināšanu, kopā ar saistītiem pasākumiem zināšanu pārvaldības optimizācijai un pieredzes saglabāšanai. |
| --- | --- |

—

Kodoliekārtu drošība. PTA attiecībā uz pašreizējo un nākamo kodoliekārtu darbības drošumu, jo īpaši attiecībā uz kodolspēkstacijas darbmūža un vadības novērtējumu, drošības kultūru
  (samazinot cilvēka un organizatorisko kļūdu risku)
  , progresīvām drošības novērtēšanas metodēm, skaitliskās simulācijas rīkiem, aprīkojumu un kontroli, ka arī smagu negadījumu novēršanu un mazināšanu, kopā ar saistītiem pasākumiem zināšanu pārvaldības optimizācijai un pieredzes saglabāšanai.

Grozījums Nr. 18

Pielikuma 2. daļas 2.2. iedaļas iii) daļas apakšdaļas “Mērķi” 2. daļa

Šīs pētniecības būtisks mērķis ir palīdzēt atrisināt strīdu par risku attiecībā uz apstarošanu mazās un pastāvīgās devās. Attiecībā uz radiācijas izmantošanu medicīnā un rūpniecībā šā zinātniskā
  un politiskā
  jautājuma atrisināšanai var būt svarīga ietekme uz izmaksām un/vai veselību.

Šīs pētniecības būtisks mērķis ir palīdzēt atrisināt strīdu par risku attiecībā uz apstarošanu mazās un pastāvīgās devās. Attiecībā uz radiācijas izmantošanu medicīnā un rūpniecībā šā zinātniskā jautājuma atrisināšanai var būt svarīga ietekme uz izmaksām un/vai veselību.

Grozījums Nr. 19

Pielikuma 2. daļas 2.2. iedaļas v) daļas apakšsadaļa “Mērķi”

Tā kā visās kodola skaldīšanas un aizsardzības pret radiāciju jomās ir bažas par vajadzīgā augstā līmeņa speciālo zināšanu un cilvēkresursu saglabāšanu un to, kā tas var ietekmēt jo īpaši spēju saglabāt pašreizējo kodoldrošības augsto līmeni, programmas mērķis būs ar visdažādākajiem pasākumiem atbalstīt dalīšanos zinātniskajā pieredzē un zinātībā visā nozarē. Šo pasākumu mērķis ir garantēt atbilstīgi kvalificētu pētnieku un tehniķu pieejamību, piemēram, izmantojot uzlabotu koordināciju starp ES izglītības iestādēm, lai nodrošinātu līdzvērtīgas kvalifikācijas visas dalībvalstīs, vai veicinot studentu un zinātnieku apmācību un mobilitāti. Tikai patiesi eiropeiska pieeja var nodrošināt vajadzīgo augstākās izglītības un apmācības stimulu un saskaņotību, tādejādi veicinot jaunās paaudzes zinātnieku mobilitāti un nodrošinot tiem inženieriem nepieciešamo apmācību to karjeras laikā, kuriem jārisina rītdienas zinātniskie un tehnoloģiskie uzdevumi kodolenerģētikas nozarē, kas kļūst arvien integrētāka.

Tā kā visās kodola skaldīšanas un aizsardzības pret radiāciju jomās ir bažas par vajadzīgā augstā līmeņa speciālo zināšanu un cilvēkresursu saglabāšanu un to, kā tas var ietekmēt jo īpaši spēju saglabāt pašreizējo kodoldrošības augsto līmeni, programmas mērķis būs ar visdažādākajiem pasākumiem atbalstīt dalīšanos zinātniskajā pieredzē un zinātībā visā nozarē. Šo pasākumu mērķis ir garantēt
  pēc iespējas agrāku
  atbilstīgi kvalificētu pētnieku un tehniķu pieejamību, piemēram, izmantojot uzlabotu koordināciju starp ES izglītības iestādēm, lai nodrošinātu līdzvērtīgas kvalifikācijas visās dalībvalstīs, vai veicinot studentu un zinātnieku apmācību un mobilitāti. Tikai patiesi eiropeiska pieeja var nodrošināt vajadzīgo augstākās izglītības un apmācības stimulu un saskaņotību, tādejādi veicinot jaunās paaudzes zinātnieku mobilitāti un nodrošinot tiem inženieriem nepieciešamo apmācību to karjeras laikā, kuriem jārisina rītdienas zinātniskie un tehnoloģiskie uzdevumi kodolenerģētikas nozarē, kas kļūst arvien integrētāka.

Grozījums Nr. 20

Pielikuma 2. daļas 2.2. iedaļas v) daļas apakšsadaļas “Pasākumi” 1. ievilkums

| — | Apmācība: Valstu programmu koordinācija un vispārējās apmācības vajadzību kodolzinātnē un kodoltehnoloģijā vērā ņemšana, izmantojot dažādus instrumentus, tostarp konkurējošus, kā daļu no vispārēja atbalsta cilvēkresursiem visās tematiskajās jomās. Ietver atbalstu mācību kursiem un mācību tīkliem. |
| --- | --- |

—

Apmācība: Valstu programmu koordinācija un vispārējās apmācības vajadzību kodolzinātnē un kodoltehnoloģijā vērā ņemšana, izmantojot dažādus instrumentus, tostarp konkurējošus, kā daļu no vispārēja atbalsta cilvēkresursiem visās tematiskajās jomās. Ietver atbalstu mācību kursiem un mācību tīkliem.

| — | Apmācība: Valstu programmu koordinācija un vispārējās apmācības vajadzību kodolzinātnē un kodoltehnoloģijā vērā ņemšana, izmantojot dažādus instrumentus, tostarp konkurējošus, kā daļu no vispārēja atbalsta cilvēkresursiem visās tematiskajās jomās. Ietver atbalstu mācību kursiem un mācību tīkliem.
  Turklāt, ņemot vērā īpašās programmas “Cilvēki” mērķus un citus pasākumus, kas saistīti ar profesionāļu apmācību, atbalsts tiks sniegts, lai nodrošinātu, ka apdāvināti jaunieši uzskatītu kodolenerģijas nozari par interesantu jomu savai turpmākajai karjerai. |
| --- | --- |

—

Apmācība: Valstu programmu koordinācija un vispārējās apmācības vajadzību kodolzinātnē un kodoltehnoloģijā vērā ņemšana, izmantojot dažādus instrumentus, tostarp konkurējošus, kā daļu no vispārēja atbalsta cilvēkresursiem visās tematiskajās jomās. Ietver atbalstu mācību kursiem un mācību tīkliem.
  Turklāt, ņemot vērā īpašās programmas “Cilvēki” mērķus un citus pasākumus, kas saistīti ar profesionāļu apmācību, atbalsts tiks sniegts, lai nodrošinātu, ka apdāvināti jaunieši uzskatītu kodolenerģijas nozari par interesantu jomu savai turpmākajai karjerai.

Grozījums Nr. 21

Pielikuma 3.a daļa (jauna)

3.a IZPLATĪŠANA

Informācija par kodolenerģiju ir jāizplata viedokļu apmaiņās starp pilsoņiem un viņu pārstāvjiem, organizējot daudzgadu kampaņas, lai sekmētu izpratni par kodolenerģiju, ar mērķi veicināt diskusijas un atvieglot lēmumu pieņemšanu. Lai padarītu šīs kampaņas pēc iespējas efektīvākas, tajās izmanto sociālo zinātņu metodikas.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

(2)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

P6_TA(2006)0525

ES sasniegumi brīvības, drošības un tiesiskuma telpas (BDTT) izveidē (ES līguma 2. un 39. pants)

Eiropas Parlamenta rezolūcija par ES sasniegumiem brīvības, drošības un tiesiskuma telpas (BDTT) izveidē (ES līguma 2. un 39. pants)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ES līguma 2. pantu, kurā ir noteikts mērķis attīstīt Savienību kā telpu, kurā valda brīvība, drošība un tiesiskums, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES līguma 2. pantu, kurā ir noteikts mērķis attīstīt Savienību kā telpu, kurā valda brīvība, drošība un tiesiskums,

| — | ņemot vērā ES līguma 39. pantu, kurā Eiropas Parlamentam ir uzdots rīkot gadskārtējas debates par šajā jomā gūtajiem panākumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES līguma 39. pantu, kurā Eiropas Parlamentam ir uzdots rīkot gadskārtējas debates par šajā jomā gūtajiem panākumiem,

| — | ņemot vērā atbildes, ko 2006. gada 27. septembrī debašu laikā Padome sniedza uz mutisko jautājumu (B6-0428/2006), kā arī ņemot vērā Komisijas izklāstu par tās paziņojumiem attiecībā uz Hāgas programmas īstenošanu un tās nākotnes perspektīvām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā atbildes, ko 2006. gada 27. septembrī debašu laikā Padome sniedza uz mutisko jautājumu (B6-0428/2006), kā arī ņemot vērā Komisijas izklāstu par tās paziņojumiem attiecībā uz Hāgas programmas īstenošanu un tās nākotnes perspektīvām,

| — | ņemot vērā debates 2006. gada 2. un 3. oktobrī parlamentu sanāksmes laikā, kura tika organizēta kopīgi ar Somijas parlamentu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā debates 2006. gada 2. un 3. oktobrī parlamentu sanāksmes laikā, kura tika organizēta kopīgi ar Somijas parlamentu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| A. | tā kā pasauli vairāk un vairāk aptver globalizācija, kā arī ietekmē krīzes un ilgstošs saspīlējums, ekonomiskā nevienlīdzība un nemitīga migrācijas plūsmu palielināšanās, ideoloģiju un kultūru konfrontācija, kas skar aizvien lielāku cilvēku skaitu, un nepieredzēta apjoma terorisma draudi, taču ES pilsoņi aizvien skaļāk prasa iespējas Savienībā izmantot vairāk brīvības, drošības un tiesiskuma; |
| --- | --- |

A.

tā kā pasauli vairāk un vairāk aptver globalizācija, kā arī ietekmē krīzes un ilgstošs saspīlējums, ekonomiskā nevienlīdzība un nemitīga migrācijas plūsmu palielināšanās, ideoloģiju un kultūru konfrontācija, kas skar aizvien lielāku cilvēku skaitu, un nepieredzēta apjoma terorisma draudi, taču ES pilsoņi aizvien skaļāk prasa iespējas Savienībā izmantot vairāk brīvības, drošības un tiesiskuma;

| B. | tā kā Eiropas Savienībai septiņus gadus pēc Tamperes Eiropadomē pieņemtajiem secinājumiem 1999. gada 15.-16. oktobrī nav saskaņotas politikas imigrācijas jomā un it īpaši legālās imigrācijas jomā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Savienībai septiņus gadus pēc Tamperes Eiropadomē pieņemtajiem secinājumiem 1999. gada 15.-16. oktobrī nav saskaņotas politikas imigrācijas jomā un it īpaši legālās imigrācijas jomā;

| C. | pieņemot zināšanai, ka šos ārējā spiediena faktorus:






  — | nebija iespējams ņemt vērā 1999. gadā, kad Eiropadome apstiprināja pirmo Tamperes programmu, un tos ņēma vērā nepietiekami, kad 2004. gada novembrī tika formulēta Hāgas programma, |
| --- | --- | --- |

C.

pieņemot zināšanai, ka šos ārējā spiediena faktorus:

—

nebija iespējams ņemt vērā 1999. gadā, kad Eiropadome apstiprināja pirmo Tamperes programmu, un tos ņēma vērā nepietiekami, kad 2004. gada novembrī tika formulēta Hāgas programma,

| — | nav iespējams kontrolēt atsevišķas dalībvalsts līmenī un tos būs grūti kontrolēt arī Savienībai, ja tā drīzumā neatradīs līdzekļus savu centienu īstenošanai un neapliecinās sevi kā uzticamu sarunu partneri ar BDTT saistītās politikas jomās, sadarbojoties ar citām starptautiskām organizācijām, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizāciju (1) vai reģionālā līmenī ar Āfrikas Savienību migrācijas politikas un attīstības jautājumos, vai Eiropas kontinentā daudz sistemātiskāk sadarbojoties ar Eiropas Padomi un tās struktūrvienībām, kas atbildīgas par tiesiskumu un pamattiesību aizsardzību (2); |
| --- | --- |

—

nav iespējams kontrolēt atsevišķas dalībvalsts līmenī un tos būs grūti kontrolēt arī Savienībai, ja tā drīzumā neatradīs līdzekļus savu centienu īstenošanai un neapliecinās sevi kā uzticamu sarunu partneri ar BDTT saistītās politikas jomās, sadarbojoties ar citām starptautiskām organizācijām, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizāciju (1) vai reģionālā līmenī ar Āfrikas Savienību migrācijas politikas un attīstības jautājumos, vai Eiropas kontinentā daudz sistemātiskāk sadarbojoties ar Eiropas Padomi un tās struktūrvienībām, kas atbildīgas par tiesiskumu un pamattiesību aizsardzību (2);

| D. | atgādinot, ka Eiropas Savienība bez saskaņota acquis un dalībvalstu vienprātīgas nostājas nespēj būtiski ietekmēt trešo valstu, tostarp savu sabiedroto, piemēram, Amerikas Savienoto Valstu, nostāju BDTT jomās un tā kā tas var ietekmēt ES uzticamību, turklāt piespiest ES pakļauties šo valstu politiskajām un stratēģiskajām iniciatīvām; |
| --- | --- |

D.

atgādinot, ka Eiropas Savienība bez saskaņota acquis un dalībvalstu vienprātīgas nostājas nespēj būtiski ietekmēt trešo valstu, tostarp savu sabiedroto, piemēram, Amerikas Savienoto Valstu, nostāju BDTT jomās un tā kā tas var ietekmēt ES uzticamību, turklāt piespiest ES pakļauties šo valstu politiskajām un stratēģiskajām iniciatīvām;

| E. | tā kā šīs nepilnības ES līmenī attiecībā uz stratēģisko plānu ir radušās ne vien tāpēc, ka ES līmenī šie politikas virzieni ir pārņemti tikai nesen (kaut gan pirmie mēģinājumi izveidot Eiropas tiesu iestāžu telpu notika apmēram 1975. gadā saistībā ar pirmo terorisma vilni kontinentā), bet galvenokārt tāpēc, ka kopš Māstrihtas un Amsterdamas Līgumu parakstīšanas šī pārņemšana notiek ar ievērojamām atrunām, un tāpēc, ka pāreja uz parasto likumdošanas sistēmu, kas bija paredzēta jau 1993. gadā, nedaudz pavirzījās uz priekšu 1999., 2001., 2004. un visbeidzot 2005. gadā, kad, pieņemot Hāgas programmu, tika (daļēji) izmantots EK līguma 67. pantā paredzētais pārejas laiks; |
| --- | --- |

E.

tā kā šīs nepilnības ES līmenī attiecībā uz stratēģisko plānu ir radušās ne vien tāpēc, ka ES līmenī šie politikas virzieni ir pārņemti tikai nesen (kaut gan pirmie mēģinājumi izveidot Eiropas tiesu iestāžu telpu notika apmēram 1975. gadā saistībā ar pirmo terorisma vilni kontinentā), bet galvenokārt tāpēc, ka kopš Māstrihtas un Amsterdamas Līgumu parakstīšanas šī pārņemšana notiek ar ievērojamām atrunām, un tāpēc, ka pāreja uz parasto likumdošanas sistēmu, kas bija paredzēta jau 1993. gadā, nedaudz pavirzījās uz priekšu 1999., 2001., 2004. un visbeidzot 2005. gadā, kad, pieņemot Hāgas programmu, tika (daļēji) izmantots EK līguma 67. pantā paredzētais pārejas laiks;

| F. | atgādinot, ka vairāki juridiskie pamatojumi vienam un tam pašam politiskam mērķim, konfliktu un tādu pārsūdzības procedūru skaita pieaugums, kuras ierosinātas, lai noteiktu iestāžu kompetenču robežas, vienprātības klauzula un, galvenais, īstas, demokrātiskas un tiesu iestāžu veiktas kontroles trūkums pašreizējos trešā pīlāra politikas virzienus padara apšaubāmus no konstitucionālo principu ievērošanas viedokļa, respektīvi, kā pati ES ievēro principus, ko tā deklarējusi kā savus dibināšanas principus (ES līguma 6. pants); |
| --- | --- |

F.

atgādinot, ka vairāki juridiskie pamatojumi vienam un tam pašam politiskam mērķim, konfliktu un tādu pārsūdzības procedūru skaita pieaugums, kuras ierosinātas, lai noteiktu iestāžu kompetenču robežas, vienprātības klauzula un, galvenais, īstas, demokrātiskas un tiesu iestāžu veiktas kontroles trūkums pašreizējos trešā pīlāra politikas virzienus padara apšaubāmus no konstitucionālo principu ievērošanas viedokļa, respektīvi, kā pati ES ievēro principus, ko tā deklarējusi kā savus dibināšanas principus (ES līguma 6. pants);

| G. | brīdinot par risku, ka ES iestāžu priekšlikumos izklāstītie jautājumi var neatbilst Eiropas līgumu saturam; vēloties sākt atklātu diskusiju, kas pamatotos uz ES iestāžu un dalībvalstu parlamentu godprātīgu sadarbību, par Primas Līguma, ko parakstīja 2005. gada 27. maijā, iekļaušanu EK līgumā, lai EP varētu īstenot demokrātisku kontroli; |
| --- | --- |

G.

brīdinot par risku, ka ES iestāžu priekšlikumos izklāstītie jautājumi var neatbilst Eiropas līgumu saturam; vēloties sākt atklātu diskusiju, kas pamatotos uz ES iestāžu un dalībvalstu parlamentu godprātīgu sadarbību, par Primas Līguma, ko parakstīja 2005. gada 27. maijā, iekļaušanu EK līgumā, lai EP varētu īstenot demokrātisku kontroli;

| H. | atzīmējot, ka dalībvalstis pirmās apzinājās šo no demokrātijas, tiesu un pat funkcionālā viedokļa nepilnīgo stāvokli un ka, parakstot Konstitucionālo līgumu, tās ir apņēmušās no 2006. gada novembra padarīt obligātus tos noteikumus, kas Māstrihtas Līgumā minēti tikai kā Padomē akceptēta brīva izvēle; |
| --- | --- |

H.

atzīmējot, ka dalībvalstis pirmās apzinājās šo no demokrātijas, tiesu un pat funkcionālā viedokļa nepilnīgo stāvokli un ka, parakstot Konstitucionālo līgumu, tās ir apņēmušās no 2006. gada novembra padarīt obligātus tos noteikumus, kas Māstrihtas Līgumā minēti tikai kā Padomē akceptēta brīva izvēle;

| I. | būdams pārliecināts, ka EK līguma 67. pantā un ES līguma 42. pantā paredzēto pārejas pasākumu izmantošana ne tikai atbilst pašreizējam konstitucionālajam stāvoklim, bet arī ir saderīga ar konstitucionālo situāciju nākotnē, un ka tāpēc Padomei tie jāizmanto arī saskaņā ar Vīnes Konvencijas par līgumtiesībām 18. pantu, kas pusēm uzliek saistības godprātīgi sadarboties, lai radītu vislabvēlīgākos apstākļus paredzamajai ratifikācijai; |
| --- | --- |

I.

būdams pārliecināts, ka EK līguma 67. pantā un ES līguma 42. pantā paredzēto pārejas pasākumu izmantošana ne tikai atbilst pašreizējam konstitucionālajam stāvoklim, bet arī ir saderīga ar konstitucionālo situāciju nākotnē, un ka tāpēc Padomei tie jāizmanto arī saskaņā ar Vīnes Konvencijas par līgumtiesībām 18. pantu, kas pusēm uzliek saistības godprātīgi sadarboties, lai radītu vislabvēlīgākos apstākļus paredzamajai ratifikācijai;

| J. | atbalstot Komisijas priekšlikumu 2007. gadā izmantot pārejas pasākumus, kas paredzēti EK līguma 67. pantā (atceļot ierobežojumus Tiesas jurisdikcijai jomās, kas minētas EK līguma IV sadaļā) un ES līguma 42. pantā, kā Eiropas Parlaments to jau paudis savā 2004. gada 14. oktobra rezolūcijā Eiropadomei (3); |
| --- | --- |

J.

atbalstot Komisijas priekšlikumu 2007. gadā izmantot pārejas pasākumus, kas paredzēti EK līguma 67. pantā (atceļot ierobežojumus Tiesas jurisdikcijai jomās, kas minētas EK līguma IV sadaļā) un ES līguma 42. pantā, kā Eiropas Parlaments to jau paudis savā 2004. gada 14. oktobra rezolūcijā Eiropadomei (3);

| K. | atgādinot, ka tad, ja izmanto pārejas laiku, Padomei paliek iespēja pašai lemt par balsošanas nosacījumiem un ka šajā sakarā iespējams rast vairākus risinājumus, lai atsevišķos gadījumos un/vai uz noteiktu laiku saglabātu vienprātības principu ar nosacījumu, ka vienmēr visās jomās, kas attiecas uz ES pilsoņu tiesībām, lēmumu pieņem kopīgi ar EP, jo Eiropas Parlamentu nevar uzskatīt par mazāk nozīmīgu nekā vismazākā no dalībvalstīm; |
| --- | --- |

K.

atgādinot, ka tad, ja izmanto pārejas laiku, Padomei paliek iespēja pašai lemt par balsošanas nosacījumiem un ka šajā sakarā iespējams rast vairākus risinājumus, lai atsevišķos gadījumos un/vai uz noteiktu laiku saglabātu vienprātības principu ar nosacījumu, ka vienmēr visās jomās, kas attiecas uz ES pilsoņu tiesībām, lēmumu pieņem kopīgi ar EP, jo Eiropas Parlamentu nevar uzskatīt par mazāk nozīmīgu nekā vismazākā no dalībvalstīm;

| L. | tā kā pārejas pasākumi, ko izmanto, pamatojoties uz spēkā esošajiem līgumiem, jau ir saskaņoti ar Konstitucionālā līgumā noteikto pamatsistēmu un tiem nevajadzētu pārsniegt šīs pamatsistēmas noteikumus (piemēram, attiecībā uz migrācijas politikas kvotām); |
| --- | --- |

L.

tā kā pārejas pasākumi, ko izmanto, pamatojoties uz spēkā esošajiem līgumiem, jau ir saskaņoti ar Konstitucionālā līgumā noteikto pamatsistēmu un tiem nevajadzētu pārsniegt šīs pamatsistēmas noteikumus (piemēram, attiecībā uz migrācijas politikas kvotām);

| M. | tā kā ir arī jāformulē pārejas noteikumu virziens un gadījumā, ja spēkā esošos līgumus nevar papildināt ar jauniem mērķiem, ir pēdējais brīdis paredzēt, ka nākamajos divos gados ir jākonsolidē/jāvienkāršo Savienības brīvības, drošības un tiesiskuma telpas acquis, kāds tas ir veidojies laika gaitā, dalībvalstīm sadarbojoties, it īpaši pēc Māstrihtas līguma stāšanās spēkā. Īstenojot šādu konsolidāciju un vienkāršošanu, jāparedz, ka tiek likvidētas daudzās neatbilstības, un pēc iespējas vispārēji jāpiemēro ciešākas sadarbības acquis (kā attiecībā uz Šengenas acquis); |
| --- | --- |

M.

tā kā ir arī jāformulē pārejas noteikumu virziens un gadījumā, ja spēkā esošos līgumus nevar papildināt ar jauniem mērķiem, ir pēdējais brīdis paredzēt, ka nākamajos divos gados ir jākonsolidē/jāvienkāršo Savienības brīvības, drošības un tiesiskuma telpas acquis, kāds tas ir veidojies laika gaitā, dalībvalstīm sadarbojoties, it īpaši pēc Māstrihtas līguma stāšanās spēkā. Īstenojot šādu konsolidāciju un vienkāršošanu, jāparedz, ka tiek likvidētas daudzās neatbilstības, un pēc iespējas vispārēji jāpiemēro ciešākas sadarbības acquis (kā attiecībā uz Šengenas acquis);

| N. | tā kā pilsoņu, it īpaši praktiķu, un Padomes izteiktais pieprasījums pēc praktiskās sadarbības uzlabošanas jau pašreizējo līgumu ietvaros, kuri līdz šim neparedzēja vienošanos, kas šai sadarbībai patiešām ļautu attīstīties; |
| --- | --- |

N.

tā kā pilsoņu, it īpaši praktiķu, un Padomes izteiktais pieprasījums pēc praktiskās sadarbības uzlabošanas jau pašreizējo līgumu ietvaros, kuri līdz šim neparedzēja vienošanos, kas šai sadarbībai patiešām ļautu attīstīties;

| O. | tā kā Otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēma (SIS II) būtiski iekavētās īstenošanas dēļ nedrīkst netaisnīgi sodīt tās jaunās dalībvalstis, kuras atbilst Šengenas kritērijiem un pat ir gatavas iekļauties šajā sistēmā; |
| --- | --- |

O.

tā kā Otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēma (SIS II) būtiski iekavētās īstenošanas dēļ nedrīkst netaisnīgi sodīt tās jaunās dalībvalstis, kuras atbilst Šengenas kritērijiem un pat ir gatavas iekļauties šajā sistēmā;

| P. | tā kā Eiropas Parlaments ir apliecinājis ievērības cienīgu ātrumu un gatavību uz kompromisu, pirmajā lasījumā panākot vienošanos par trijiem tiesību aktiem, kas veido dokumentu paketi par SIS II juridisko pamatu, |
| --- | --- |

P.

tā kā Eiropas Parlaments ir apliecinājis ievērības cienīgu ātrumu un gatavību uz kompromisu, pirmajā lasījumā panākot vienošanos par trijiem tiesību aktiem, kas veido dokumentu paketi par SIS II juridisko pamatu,

| 1. | prasa, lai 2007. gadā Komisija Padomei iesniedz priekšlikumu lēmumam, ar kuru pastiprina ES līguma 42. pantu un Kopienas sistēmā (EK līguma IV sadaļa) pārņem noteikumus par policijas iestāžu (to skaitā Eiropola) un tiesu iestāžu (to skaitā Eurojust) sadarbību krimināllietās; |
| --- | --- |

1.

prasa, lai 2007. gadā Komisija Padomei iesniedz priekšlikumu lēmumam, ar kuru pastiprina ES līguma 42. pantu un Kopienas sistēmā (EK līguma IV sadaļa) pārņem noteikumus par policijas iestāžu (to skaitā Eiropola) un tiesu iestāžu (to skaitā Eurojust) sadarbību krimināllietās;

| 2. | prasa Padomei:






  — | steidzamā kārtā un saskaņā ar Eiropas Parlamenta atzinumu pieņemt lēmuma priekšlikumu, kura pamatā ir EK līguma 67. panta 2. punkts, attiecībā uz Tiesas kompetences ierobežojumu atcelšanu saistībā ar EK līguma IV sadaļu un darīt visu, lai paātrinātu prejudiciālu nolēmumu pieņemšanu ar BDTT saistītajās lietās; |
| --- | --- | --- |

2.

prasa Padomei:

—

steidzamā kārtā un saskaņā ar Eiropas Parlamenta atzinumu pieņemt lēmuma priekšlikumu, kura pamatā ir EK līguma 67. panta 2. punkts, attiecībā uz Tiesas kompetences ierobežojumu atcelšanu saistībā ar EK līguma IV sadaļu un darīt visu, lai paātrinātu prejudiciālu nolēmumu pieņemšanu ar BDTT saistītajās lietās;

| — | paredzēt koplēmuma (ar Eiropas Parlamentu) procedūras un Padomes kvalificētā vairākuma plašāku izmantošanu vienmēr, kad tas ir iespējams saskaņā ar spēkā esošajiem līgumiem, piemēram, attiecībā uz legālo imigrāciju un trešo valstu valstspiederīgo integrāciju, kā to 2004. gadā paredzēja Padomes Nīderlandes prezidentūra; |
| --- | --- |

—

paredzēt koplēmuma (ar Eiropas Parlamentu) procedūras un Padomes kvalificētā vairākuma plašāku izmantošanu vienmēr, kad tas ir iespējams saskaņā ar spēkā esošajiem līgumiem, piemēram, attiecībā uz legālo imigrāciju un trešo valstu valstspiederīgo integrāciju, kā to 2004. gadā paredzēja Padomes Nīderlandes prezidentūra;

| 3. | prasa, lai Eiropadome Padomei un Komisijai kā pamatnostādnes izvirza šādus uzdevumus:






  a) | saskaņot ES tiesību aktus ar pamatprasību Eiropas Savienībā nodrošināt pamattiesību augsta līmeņa aizsardzību un attiecībā uz personas tiesībām neaprobežoties tikai ar pārrobežu jautājumiem. Šajā sakarā Eiropas Parlamentam vajadzīga iespēja izmantot jaundibināmās Pamattiesību aģentūras ekspertīzi un atbalstu; |
| --- | --- | --- |

3.

prasa, lai Eiropadome Padomei un Komisijai kā pamatnostādnes izvirza šādus uzdevumus:

a)

saskaņot ES tiesību aktus ar pamatprasību Eiropas Savienībā nodrošināt pamattiesību augsta līmeņa aizsardzību un attiecībā uz personas tiesībām neaprobežoties tikai ar pārrobežu jautājumiem. Šajā sakarā Eiropas Parlamentam vajadzīga iespēja izmantot jaundibināmās Pamattiesību aģentūras ekspertīzi un atbalstu;

| b) | veikt pasākumus, lai stiprinātu ES dibināšanas principu aizsardzību (ES līguma 6. pants), kā arī ES līguma 7. pantā paredzētos brīdināšanas un sankciju mehānismus. Eiropas Kopienu Tiesas, kā arī konstitucionālo tiesu prakse un izmeklēšana gan Eiropas Padomes, gan Eiropas Parlamenta līmenī pietiekami skaidri liecina, ka dalībvalstīm un ES iestādēm pastāvīgi jāraugās, lai minētie principi tiek ievēroti, un ka minētajām iestādēm sev jānosaka pārredzami atskaites kritēriji tiesībaizsardzības un policijas iestāžu sadarbības kvalitātes uzlabošanai; šai kontekstā ES līguma 7. panta 1. punktā paredzētās brīdināšanas procedūras izmantošanai vajadzētu kļūt par vienu no ierastiem palīdzības pasākumiem, kas nepieciešami, lai nodrošinātu ES līguma 6. pantā noteikto principu augstāka līmeņa aizsardzību; |
| --- | --- |

b)

veikt pasākumus, lai stiprinātu ES dibināšanas principu aizsardzību (ES līguma 6. pants), kā arī ES līguma 7. pantā paredzētos brīdināšanas un sankciju mehānismus. Eiropas Kopienu Tiesas, kā arī konstitucionālo tiesu prakse un izmeklēšana gan Eiropas Padomes, gan Eiropas Parlamenta līmenī pietiekami skaidri liecina, ka dalībvalstīm un ES iestādēm pastāvīgi jāraugās, lai minētie principi tiek ievēroti, un ka minētajām iestādēm sev jānosaka pārredzami atskaites kritēriji tiesībaizsardzības un policijas iestāžu sadarbības kvalitātes uzlabošanai; šai kontekstā ES līguma 7. panta 1. punktā paredzētās brīdināšanas procedūras izmantošanai vajadzētu kļūt par vienu no ierastiem palīdzības pasākumiem, kas nepieciešami, lai nodrošinātu ES līguma 6. pantā noteikto principu augstāka līmeņa aizsardzību;

| c) | atbildēt uz prasību reāli uzlabot praktisko sadarbību, nostiprinot un saskaņojot Eurojust un šīs struktūras dalībvalstīm uzticētās pilnvaras, jo īpaši, deleģējot faktiskas pilnvaras koordinēt izmeklēšanas un tiesvedības procesu saskaņošanu, un palīdzot novērst pilnvaru konfliktus, kā arī uzticot Eiropolam pienākumu organizēt un koordinēt izmeklēšanas un operatīvās darbības, kopīgi ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm veidojot vienotas izmeklēšanas grupas; dalībvalstu parlamentiem un Eiropas Parlamentam reizi gadā vajadzētu apspriest šo pasākumu izpildes gaitu un problēmas, ar kurām nākas saskarties, kā arī izvērtēt, vai ir jāveic grozījumi ES vai dalībvalstu tiesību aktos; |
| --- | --- |

c)

atbildēt uz prasību reāli uzlabot praktisko sadarbību, nostiprinot un saskaņojot Eurojust un šīs struktūras dalībvalstīm uzticētās pilnvaras, jo īpaši, deleģējot faktiskas pilnvaras koordinēt izmeklēšanas un tiesvedības procesu saskaņošanu, un palīdzot novērst pilnvaru konfliktus, kā arī uzticot Eiropolam pienākumu organizēt un koordinēt izmeklēšanas un operatīvās darbības, kopīgi ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm veidojot vienotas izmeklēšanas grupas; dalībvalstu parlamentiem un Eiropas Parlamentam reizi gadā vajadzētu apspriest šo pasākumu izpildes gaitu un problēmas, ar kurām nākas saskarties, kā arī izvērtēt, vai ir jāveic grozījumi ES vai dalībvalstu tiesību aktos;

| d) | nodrošināt, lai ar ES tiesību aktu palīdzību netiek veidots uzraudzības režīms, lai valsts iestāžu iejaukšanās personas tiesību īstenošanas jomā ir stingri ierobežota un lai Eiropas Parlaments un dalībvalstu parlamenti šādu iejaukšanos regulāri izvērtē; |
| --- | --- |

d)

nodrošināt, lai ar ES tiesību aktu palīdzību netiek veidots uzraudzības režīms, lai valsts iestāžu iejaukšanās personas tiesību īstenošanas jomā ir stingri ierobežota un lai Eiropas Parlaments un dalībvalstu parlamenti šādu iejaukšanos regulāri izvērtē;

| e) | novērst pašreizējās nepilnības ES tiesību aktos attiecībā uz neizpaužamu datu apstrādi, kas nonākuši ES iestāžu rīcībā; attiecīgi nodrošināt, lai tiek pārskatīts 9. pants Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (4) un lai Eiropas Parlamenta struktūrā tiek izveidota komiteja konfidenciālu pasākumu uzraudzībai; |
| --- | --- |

e)

novērst pašreizējās nepilnības ES tiesību aktos attiecībā uz neizpaužamu datu apstrādi, kas nonākuši ES iestāžu rīcībā; attiecīgi nodrošināt, lai tiek pārskatīts 9. pants Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (4) un lai Eiropas Parlamenta struktūrā tiek izveidota komiteja konfidenciālu pasākumu uzraudzībai;

| f) | pieņemot Padomes ieteikumus, veicināt Eiropas Padomes ģenerālsekretāra formulēto principu/ieteikumu īstenošanu ES dalībvalstīs saistībā ar Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību konvencijas 52. panta prasību izpildi, kas attiecas uz parlamentu nodrošinātu uzraudzību pār izlūkdienestiem (sk. jo īpaši pagaidu komitejas par iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus); |
| --- | --- |

f)

pieņemot Padomes ieteikumus, veicināt Eiropas Padomes ģenerālsekretāra formulēto principu/ieteikumu īstenošanu ES dalībvalstīs saistībā ar Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību konvencijas 52. panta prasību izpildi, kas attiecas uz parlamentu nodrošinātu uzraudzību pār izlūkdienestiem (sk. jo īpaši pagaidu komitejas par iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus);

| 4. | aicina Padomi visīsākajā termiņā iesniegt Parlamentam pamatnostādnes, ko tā patlaban izstrādā pamatlēmuma projektam par to personas datu aizsardzību, kurus apstrādā saistībā ar policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās; brīdina, ka pastāv risks noplicināt minētā priekšlikuma saturu, un atgādina Padomes dotos solījumus attiecībā uz Parlamenta politisku līdzdalību šā pamatlēmuma pieņemšanā; |
| --- | --- |

4.

aicina Padomi visīsākajā termiņā iesniegt Parlamentam pamatnostādnes, ko tā patlaban izstrādā pamatlēmuma projektam par to personas datu aizsardzību, kurus apstrādā saistībā ar policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās; brīdina, ka pastāv risks noplicināt minētā priekšlikuma saturu, un atgādina Padomes dotos solījumus attiecībā uz Parlamenta politisku līdzdalību šā pamatlēmuma pieņemšanā;

| 5. | aicina dalībvalstu parlamentus iespējami drīz novērtēt Padomes ieplānoto jauno noteikumu ietekmivalsts līmenī attiecībā uz datu aizsardzību un to, kā tiek īstenots princips, kas paredz, ka drošības apsvērumu nolūkā apstrādātu datu bāzēm jābūt pieejamām un savstarpēji savienotām; paziņo, ka ir ieinteresēts turpmāk ņemt vērā šāda novērtējuma rezultātus atzinumos, ko par šiem jautājumiem sniegs Padomei; |
| --- | --- |

5.

aicina dalībvalstu parlamentus iespējami drīz novērtēt Padomes ieplānoto jauno noteikumu ietekmivalsts līmenī attiecībā uz datu aizsardzību un to, kā tiek īstenots princips, kas paredz, ka drošības apsvērumu nolūkā apstrādātu datu bāzēm jābūt pieejamām un savstarpēji savienotām; paziņo, ka ir ieinteresēts turpmāk ņemt vērā šāda novērtējuma rezultātus atzinumos, ko par šiem jautājumiem sniegs Padomei;

| 6. | mudina Komisiju katru gadu publicēt ziņojumu par to Komisijas locekļu grupas darbību, kuru pārziņā ir pamattiesības, cīņa ar diskrimināciju un iespēju vienlīdzība; turklāt mudina Komisiju iespējami drīz sniegt pārskatu par minētās grupas darbību un pēdējos divarpus gados pieņemtajiem lēmumiem; |
| --- | --- |

6.

mudina Komisiju katru gadu publicēt ziņojumu par to Komisijas locekļu grupas darbību, kuru pārziņā ir pamattiesības, cīņa ar diskrimināciju un iespēju vienlīdzība; turklāt mudina Komisiju iespējami drīz sniegt pārskatu par minētās grupas darbību un pēdējos divarpus gados pieņemtajiem lēmumiem;

| 7. | uzskata, ka ir būtiski, lai jutīgās politikas jomās, kā arī tādās, kas saistītas ar pamattiesībām, imigrāciju un drošības palielināšanu, ES iestādes necenšas aizstāt dalībvalstis, bet veic papildu pasākumus. Turklāt ir jāpārliecinās par to, ka, Kopienas sistēmā iekļaujot policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, tiek piešķirtas zināmas pārraudzības tiesības:






  a) | gan attiecībā uz pašreizējām dalībvalstu likumdošanas iniciatīvas tiesībām (Padome varētu apņemties lūgt, lai Komisija saskaņā ar EK līguma 208. pantu iesniedz tiesību aktu priekšlikumus tajās jomās, kuras norādījusi viena ceturtā daļa dalībvalstu), |
| --- | --- | --- |

7.

uzskata, ka ir būtiski, lai jutīgās politikas jomās, kā arī tādās, kas saistītas ar pamattiesībām, imigrāciju un drošības palielināšanu, ES iestādes necenšas aizstāt dalībvalstis, bet veic papildu pasākumus. Turklāt ir jāpārliecinās par to, ka, Kopienas sistēmā iekļaujot policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, tiek piešķirtas zināmas pārraudzības tiesības:

a)

gan attiecībā uz pašreizējām dalībvalstu likumdošanas iniciatīvas tiesībām (Padome varētu apņemties lūgt, lai Komisija saskaņā ar EK līguma 208. pantu iesniedz tiesību aktu priekšlikumus tajās jomās, kuras norādījusi viena ceturtā daļa dalībvalstu),

| b) | gan dodot iespēju dalībvalstu parlamentiem paust nostāju par apspriežamajiem priekšlikumiem, kuri attiecas uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. Patlaban parlamentu rīcībā ir sešas nedēļas, pirms Padome lemj par kādu konkrētu priekšlikumu. Eiropas parlaments varētu apņemties atlikt vienošanos ar Padomi pirmajā lasījumā līdz šim pašam termiņam; |
| --- | --- |

b)

gan dodot iespēju dalībvalstu parlamentiem paust nostāju par apspriežamajiem priekšlikumiem, kuri attiecas uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. Patlaban parlamentu rīcībā ir sešas nedēļas, pirms Padome lemj par kādu konkrētu priekšlikumu. Eiropas parlaments varētu apņemties atlikt vienošanos ar Padomi pirmajā lasījumā līdz šim pašam termiņam;

| 8. | atgādina, ka Eiropas Savienībā ir jāsaglabā likumdošanas pilnvaru zināma saskaņotība, paredzot, piemēram, ka tiesību akti imigrācijas jomā neattiecas tikai ar nelegālo imigrāciju, bet arī uz legālo imigrāciju; |
| --- | --- |

8.

atgādina, ka Eiropas Savienībā ir jāsaglabā likumdošanas pilnvaru zināma saskaņotība, paredzot, piemēram, ka tiesību akti imigrācijas jomā neattiecas tikai ar nelegālo imigrāciju, bet arī uz legālo imigrāciju;

| 9. | attiecībā uz Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par gaisa pārvadātāju veikto pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi un pārsūtīšanu Amerikas Savienoto Valstu Iekšzemes drošības departamentam (5) pauž nopietnas bažas par ASV vēstuli, kurā sniegta nolīguma interpretācija un kura liecina, ka ASV varas iestāžu interpretācija ir plašāka nekā šā nolīguma saturs, it īpaši tas sakāms par minētā nolīguma mērķi, ASV aģentūru un struktūrvienību iespējām piekļūt PNR datiem un datu laukiem, kurus var izmantot; |
| --- | --- |

9.

attiecībā uz Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par gaisa pārvadātāju veikto pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi un pārsūtīšanu Amerikas Savienoto Valstu Iekšzemes drošības departamentam (5) pauž nopietnas bažas par ASV vēstuli, kurā sniegta nolīguma interpretācija un kura liecina, ka ASV varas iestāžu interpretācija ir plašāka nekā šā nolīguma saturs, it īpaši tas sakāms par minētā nolīguma mērķi, ASV aģentūru un struktūrvienību iespējām piekļūt PNR datiem un datu laukiem, kurus var izmantot;

| 10. | mudina Padomi nekavējoties pieņemt pamatlēmuma projektu par konkrētām procesuālajām tiesībām kriminālprocesos Eiropas Savienībā (COM(2004)0328), pienācīgi ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 12. aprīlī pieņemto Nostāju (6); |
| --- | --- |

10.

mudina Padomi nekavējoties pieņemt pamatlēmuma projektu par konkrētām procesuālajām tiesībām kriminālprocesos Eiropas Savienībā (COM(2004)0328), pienācīgi ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 12. aprīlī pieņemto Nostāju (6);

| 11. | atkārto, ka saskaņā ar Tamperē 1999. gadā nolemto:






  — | savstarpējas atzīšanas princips ir jāpiemēro vispārēji, lai to padarītu par ES tiesību aktu stūrakmeni, |
| --- | --- | --- |

11.

atkārto, ka saskaņā ar Tamperē 1999. gadā nolemto:

—

savstarpējas atzīšanas princips ir jāpiemēro vispārēji, lai to padarītu par ES tiesību aktu stūrakmeni,

| — | līdz ar to ir jānostiprina tiesas pieejamība, kā to paredz priekšlikumi par izlīgumu civillietās, maza apmēra prasībām un tiesas piespriestiem maksājumiem, |
| --- | --- |

—

līdz ar to ir jānostiprina tiesas pieejamība, kā to paredz priekšlikumi par izlīgumu civillietās, maza apmēra prasībām un tiesas piespriestiem maksājumiem,

| — | ir jāparedz pasākumi tiesību aktu saskaņošanai pēc tam, kad novērtēta ietekme uz pamattiesībām, iesaistot šajā procesā dalībvalstu parlamentus; |
| --- | --- |

—

ir jāparedz pasākumi tiesību aktu saskaņošanai pēc tam, kad novērtēta ietekme uz pamattiesībām, iesaistot šajā procesā dalībvalstu parlamentus;

| 12. | apstiprina, ka, pat iekļaujot Kopienas sistēmā trešo pīlāru un neskarot Komisijas prerogatīvas, ir jāsaglabā dalībvalstu tiesības sniegt savstarpēju palīdzību un kontrolēt citai citu, kā tas jau notiek, īstenojot Šengenas sadarbību un cīnoties pret terorismu; |
| --- | --- |

12.

apstiprina, ka, pat iekļaujot Kopienas sistēmā trešo pīlāru un neskarot Komisijas prerogatīvas, ir jāsaglabā dalībvalstu tiesības sniegt savstarpēju palīdzību un kontrolēt citai citu, kā tas jau notiek, īstenojot Šengenas sadarbību un cīnoties pret terorismu;

| 13. | atbalsta neseno Komisijas paziņojumu, kurā paredzēts izveidot brīvības, drošības un tiesiskuma telpas politikas virzienu novērtēšanas sistēmu, un atgādina, ka novērtējumam:






  a) | jābūt iztirzātam ikgadējā Eiropas Parlamentam iesniegtā paziņojumā, lai Parlaments varētu to apspriest saskaņā ar līgumiem un iesaistot dalībvalstu parlamentus; |
| --- | --- | --- |

13.

atbalsta neseno Komisijas paziņojumu, kurā paredzēts izveidot brīvības, drošības un tiesiskuma telpas politikas virzienu novērtēšanas sistēmu, un atgādina, ka novērtējumam:

a)

jābūt iztirzātam ikgadējā Eiropas Parlamentam iesniegtā paziņojumā, lai Parlaments varētu to apspriest saskaņā ar līgumiem un iesaistot dalībvalstu parlamentus;

| b) | pilsoniskās un akadēmiskās sabiedrības pārstāvji plašāk jāiesaista ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu saistīto politikas virzienu un pasākumu ietekmes novērtēšanā; |
| --- | --- |

b)

pilsoniskās un akadēmiskās sabiedrības pārstāvji plašāk jāiesaista ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu saistīto politikas virzienu un pasākumu ietekmes novērtēšanā;

| 14. | visbeidzot uzskata, ka viscēlākie mērķi paliks tikai nodomi, ja to sasniegšanai neveltīs atbilstīgus cilvēkresursus un finansējumu:






  a) | ES līmenī īstenojot dalībvalstu solidaritātes un lojālas, tostarp finansiālas, sadarbības principu; |
| --- | --- | --- |

14.

visbeidzot uzskata, ka viscēlākie mērķi paliks tikai nodomi, ja to sasniegšanai neveltīs atbilstīgus cilvēkresursus un finansējumu:

a)

ES līmenī īstenojot dalībvalstu solidaritātes un lojālas, tostarp finansiālas, sadarbības principu;

| b) | pielāgojot ES aģentūru kompetences (Eiropas Policijas birojs, Eurojust, Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (FRONTEX), Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Policijas akadēmija (CEPOL) u. c.), lai šīs aģentūras varētu īstenot stratēģiskās prioritātes, ko dalībvalstis noteikušas ES līmenī; |
| --- | --- |

b)

pielāgojot ES aģentūru kompetences (Eiropas Policijas birojs, Eurojust, Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (FRONTEX), Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Policijas akadēmija (CEPOL) u. c.), lai šīs aģentūras varētu īstenot stratēģiskās prioritātes, ko dalībvalstis noteikušas ES līmenī;

| c) | radot iespēju novērst un risināt starptautiska mēroga civilo krīžu situācijas. Šajā sakarā turpmāk tiks veikta ekspertīze Komisijas un Padomes ģenerālsekretariāta līmenī, lai ļoti ātri apkopotu cilvēkresursus, tehniskos un finanšu līdzekļus; |
| --- | --- |

c)

radot iespēju novērst un risināt starptautiska mēroga civilo krīžu situācijas. Šajā sakarā turpmāk tiks veikta ekspertīze Komisijas un Padomes ģenerālsekretariāta līmenī, lai ļoti ātri apkopotu cilvēkresursus, tehniskos un finanšu līdzekļus;

| 15. | aicina Komisiju censties paātrināt SIS II ieviešanu, regulāri informēt Eiropas Parlamentu par šā procesa norisi un sniegt pamatojumu attiecībā uz jau pieļautiem kavējumiem un jebkuriem turpmāk iespējamiem kavējumiem; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju censties paātrināt SIS II ieviešanu, regulāri informēt Eiropas Parlamentu par šā procesa norisi un sniegt pamatojumu attiecībā uz jau pieļautiem kavējumiem un jebkuriem turpmāk iespējamiem kavējumiem;

| 16. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomei, Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

16.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomei, Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  It īpaši ar Drošības padomi un šīs padomes komiteju, kas atbildīga par cīņu pret terorismu, Pamattiesību padomi un specializētajām aģentūrām, kuras dažādos veidos var ietekmēt ES pasākumus brīvības, drošības un tiesiskuma jomā.

(2)  Eiropas Cilvēktiesību tiesa, Eiropas Padomes ģenerālsekretārs un komisārs cilvēktiesību jautājumos.

(3)  OV C 166 E, 7.7.2005., 58. lpp.

(4)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

(5)  OV L 298, 27.10.2006., 29. lpp.

(6)  OV C 33 E, 9.2.2006., 159. lpp.

P6_TA(2006)0526

AIDS

Eiropas Parlamenta rezolūcija par AIDS

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2006. gada 6. jūlija rezolūciju ar nosaukumu “HIV/AIDS: laiks rīkoties” (1) un 2004. gada 2. decembra rezolūciju par Pasaules AIDS dienu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 6. jūlija rezolūciju ar nosaukumu “HIV/AIDS: laiks rīkoties” (1) un 2004. gada 2. decembra rezolūciju par Pasaules AIDS dienu (2),

| — | ņemot vērā Pasaules AIDS dienu 2006. gada 1. decembrī un tās tēmu: “Atbildība. Turiet solījumu — apturiet AIDS!”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules AIDS dienu 2006. gada 1. decembrī un tās tēmu: “Atbildība. Turiet solījumu — apturiet AIDS!”,

| — | ņemot vērā UNAIDS
   (3)2006. gada 21. novembrī publicēto 2006. gada pārskatu par AIDS epidēmijas izplatību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNAIDS
   (3)2006. gada 21. novembrī publicēto 2006. gada pārskatu par AIDS epidēmijas izplatību,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas augstākā līmeņa sanāksmi 2006. gada 31. maijā—2. jūnijā, lai veiktu ANO deklarācijas par apņemšanos attiecībā uz HIV/AIDS īstenošanas pārskatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas augstākā līmeņa sanāksmi 2006. gada 31. maijā—2. jūnijā, lai veiktu ANO deklarācijas par apņemšanos attiecībā uz HIV/AIDS īstenošanas pārskatu,

| — | ņemot vērā XVI Starptautisko AIDS konferenci, kas notika 2006. gada augustā Toronto, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā XVI Starptautisko AIDS konferenci, kas notika 2006. gada augustā Toronto,

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 27. aprīļa paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei ar nosaukumu “Eiropas Rīcības programma HIV/AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai ar ārējo darbību palīdzību (2007.—2011. g.)” (COM(2005)0179) visās jaunattīstības valstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 27. aprīļa paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei ar nosaukumu “Eiropas Rīcības programma HIV/AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai ar ārējo darbību palīdzību (2007.—2011. g.)” (COM(2005)0179) visās jaunattīstības valstīs,

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 15. decembra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par HIV/AIDS apkarošanu Eiropas Savienībā un kaimiņvalstīs laikposmā no 2006. līdz 2009. gadam (COM(2005)0654), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 15. decembra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par HIV/AIDS apkarošanu Eiropas Savienībā un kaimiņvalstīs laikposmā no 2006. līdz 2009. gadam (COM(2005)0654),

| — | ņemot vērā G8 augstākā līmeņa tikšanos Glenīglsā 2005. gada jūlijā un ANO 2005. gada apņemšanos nodrošināt profilakses un aprūpes vispārēju pieejamību līdz 2010. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā G8 augstākā līmeņa tikšanos Glenīglsā 2005. gada jūlijā un ANO 2005. gada apņemšanos nodrošināt profilakses un aprūpes vispārēju pieejamību līdz 2010. gadam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā no šīs slimības miruši vairāk kā 25 miljoni cilvēku, kopš pirmā AIDS slimības atklāšanas pirms 25 gadiem, |
| --- | --- |

A.

tā kā no šīs slimības miruši vairāk kā 25 miljoni cilvēku, kopš pirmā AIDS slimības atklāšanas pirms 25 gadiem,

| B. | tā kā saskaņā ar UNAIDS2006. gada 21. novembrī publicēto pārskatu 2006. gadā inficējās 4,3 miljoni cilvēku, no kuriem 2,8 miljoni (65%) dzīvo Subsahāras reģionā Āfrikā; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar UNAIDS2006. gada 21. novembrī publicēto pārskatu 2006. gadā inficējās 4,3 miljoni cilvēku, no kuriem 2,8 miljoni (65%) dzīvo Subsahāras reģionā Āfrikā;

| C. | tā kā vairāk nekā 95 % no 39,5 miljoniem HIV/AIDS slimnieku pasaulē dzīvo jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

C.

tā kā vairāk nekā 95 % no 39,5 miljoniem HIV/AIDS slimnieku pasaulē dzīvo jaunattīstības valstīs;

| D. | tā kā pastāv norādes uz to, ka kopš 2004. gada Austrumeiropā un Vidusāzijā inficēšanās gadījumu skaits ir pieaudzis par 50 %, un tikai dažās valstīs ir faktiski samazinājušas jaunu inficēšanās gadījumu skaitu; |
| --- | --- |

D.

tā kā pastāv norādes uz to, ka kopš 2004. gada Austrumeiropā un Vidusāzijā inficēšanās gadījumu skaits ir pieaudzis par 50 %, un tikai dažās valstīs ir faktiski samazinājušas jaunu inficēšanās gadījumu skaitu;

| E. | tā kā no 6,8 miljoniem HIV slimnieku, kuri dzīvo valstīs ar zemu un vidēju ienākumu līmeni un kuriem ir vajadzīgi antiretrovirālie medikamenti, tikai 24 % ir pieejama nepieciešamā ārstēšana; |
| --- | --- |

E.

tā kā no 6,8 miljoniem HIV slimnieku, kuri dzīvo valstīs ar zemu un vidēju ienākumu līmeni un kuriem ir vajadzīgi antiretrovirālie medikamenti, tikai 24 % ir pieejama nepieciešamā ārstēšana;

| F. | tā kā pasaulē ir aptuveni 15 miljoni bāreņu, kas par tādiem ir kļuvuši HIV/AIDS dēļ, un no tiem 12,3 miljoni dzīvo Subsahāras reģionā Āfrikā; |
| --- | --- |

F.

tā kā pasaulē ir aptuveni 15 miljoni bāreņu, kas par tādiem ir kļuvuši HIV/AIDS dēļ, un no tiem 12,3 miljoni dzīvo Subsahāras reģionā Āfrikā;

| G. | tā kā tikai 5% HIV pozitīvo bērnu saņem medicīnisko palīdzību un mazāk nekā 10 % no 15 miljoniem AIDS radīto bāreņu saņem finansiālu atbalstu; |
| --- | --- |

G.

tā kā tikai 5% HIV pozitīvo bērnu saņem medicīnisko palīdzību un mazāk nekā 10 % no 15 miljoniem AIDS radīto bāreņu saņem finansiālu atbalstu;

| H. | tā kā vecākie brāļi un māsas un vecvecāki uzņemas atbildību par bieži vien lielu AIDS bāreņu skaitu un ar HIV/AIDS inficēto gados jauno pieaugušo mirstošā paaudze pamet dažas valstis, kurās nav pietiekams skaits skolotāju, medmāsu, ārstu un citu pirmās vajadzības profesiju pārstāvju; |
| --- | --- |

H.

tā kā vecākie brāļi un māsas un vecvecāki uzņemas atbildību par bieži vien lielu AIDS bāreņu skaitu un ar HIV/AIDS inficēto gados jauno pieaugušo mirstošā paaudze pamet dažas valstis, kurās nav pietiekams skaits skolotāju, medmāsu, ārstu un citu pirmās vajadzības profesiju pārstāvju;

| I. | tā kā AIDS neproporcionāli skar ekonomiski aktīvu jaunu cilvēku paaudzi; |
| --- | --- |

I.

tā kā AIDS neproporcionāli skar ekonomiski aktīvu jaunu cilvēku paaudzi;

| J. | tā kā 50 % no visiem pasaules HIV inficētajiem un gandrīz 60% no Āfrikas HIV inficētajiem ir sievietes; |
| --- | --- |

J.

tā kā 50 % no visiem pasaules HIV inficētajiem un gandrīz 60% no Āfrikas HIV inficētajiem ir sievietes;

| K. | tā kā Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) varēs sasniegt vienīgi tad, kad seksuālās un reproduktīvās veselības jautājumus pilnībā iekļaus TAM darba kārtībā; |
| --- | --- |

K.

tā kā Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) varēs sasniegt vienīgi tad, kad seksuālās un reproduktīvās veselības jautājumus pilnībā iekļaus TAM darba kārtībā;

| L. | tā kā seksuālā un reproduktīvā veselība ir atkarīga no HIV un citu ar nabadzību saistīto slimību profilakses; |
| --- | --- |

L.

tā kā seksuālā un reproduktīvā veselība ir atkarīga no HIV un citu ar nabadzību saistīto slimību profilakses;

| M. | tā kā HIV inficētajiem ir īpašas vajadzības attiecībā uz viņu reproduktīvo veselību ģimenes plānošanas, drošu dzemdību un krūts barošanas jomā, kurām bieži vien nepievērš uzmanību, lai arī aug sieviešu skaits, kas cieš šīs epidēmijas; |
| --- | --- |

M.

tā kā HIV inficētajiem ir īpašas vajadzības attiecībā uz viņu reproduktīvo veselību ģimenes plānošanas, drošu dzemdību un krūts barošanas jomā, kurām bieži vien nepievērš uzmanību, lai arī aug sieviešu skaits, kas cieš šīs epidēmijas;

| N. | tā kā ASV Buša administrācija turpina bloķēt to NVO finansējumu attīstības jomā, kuras darbojas ārpus ASV, un kuras iesaka pilnīgu reproduktīvo veselības aprūpes pakalpojumu klāstu; tā kā lielāko daļu no šī “godprātības trūkuma” ir kompensējusi ES visnabadzīgāko valstu labā; |
| --- | --- |

N.

tā kā ASV Buša administrācija turpina bloķēt to NVO finansējumu attīstības jomā, kuras darbojas ārpus ASV, un kuras iesaka pilnīgu reproduktīvo veselības aprūpes pakalpojumu klāstu; tā kā lielāko daļu no šī “godprātības trūkuma” ir kompensējusi ES visnabadzīgāko valstu labā;

| O. | tā kā 1994. gadā notikušajā Starptautiskajā konferencē par iedzīvotājiem un attīstību (SKIA) un turpmākajās SKIA darbā 1999. un 2004. gadā tika apstiprināts, cik svarīgi ir sievietēm piešķirt lielākas pilnvaras un sniegt vairāk izvēles iespēju, nodrošinot viņām labāku piekļuvi izglītojošai informācijai un aprūpei seksuālās un reproduktīvās veselības jomā; |
| --- | --- |

O.

tā kā 1994. gadā notikušajā Starptautiskajā konferencē par iedzīvotājiem un attīstību (SKIA) un turpmākajās SKIA darbā 1999. un 2004. gadā tika apstiprināts, cik svarīgi ir sievietēm piešķirt lielākas pilnvaras un sniegt vairāk izvēles iespēju, nodrošinot viņām labāku piekļuvi izglītojošai informācijai un aprūpei seksuālās un reproduktīvās veselības jomā;

| P. | tā kā piecus gadus pēc Dohas deklarācijas pieņemšanas bagātās valstis nepilda saistības par lētāku dzīvību glābjošu medikamentu nodrošināšanu jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

P.

tā kā piecus gadus pēc Dohas deklarācijas pieņemšanas bagātās valstis nepilda saistības par lētāku dzīvību glābjošu medikamentu nodrošināšanu jaunattīstības valstīs;

| Q. | tā kā piecus gadus pēc tam, kad pieņēma Dohas deklarāciju, kurā noteikts, ka “katrai PTO dalībvalstij ir tiesības piešķirt piespiedu licences un katra PTO dalībvalsts drīkst noteikt iemeslus, dēļ kuriem tiek piešķirtas šīs licences”, PTO brīdina, ka joprojām pastāv 74 % AIDS medikamentu monopols un 77 % Āfrikas iedzīvotāju nav pieejama AIDS ārstēšana; |
| --- | --- |

Q.

tā kā piecus gadus pēc tam, kad pieņēma Dohas deklarāciju, kurā noteikts, ka “katrai PTO dalībvalstij ir tiesības piešķirt piespiedu licences un katra PTO dalībvalsts drīkst noteikt iemeslus, dēļ kuriem tiek piešķirtas šīs licences”, PTO brīdina, ka joprojām pastāv 74 % AIDS medikamentu monopols un 77 % Āfrikas iedzīvotāju nav pieejama AIDS ārstēšana;

| R. | tā kā spēcīga konkurence ģenerisko zāļu nozarē ir palīdzējusi kopš 2000. gada pazemināt pirmās izvēles AIDS zāļu cenu par 99 % no 2000. gada no 10 000 ASV dolāru gadā līdz aptuveni 130 ASV dolāriem gadā par cilvēku, tomēr otrās izvēles zālēm, kuras pacientiem ir nepieciešamas, kad dabiski izveidojas rezistence pret pirmās izvēles zālēm, joprojām ir augstas cenas lielākoties tāpēc, ka galvenajās ģenerisko zāļu ražošanas valstīs ir paaugstināta patentu aizsardzība; |
| --- | --- |

R.

tā kā spēcīga konkurence ģenerisko zāļu nozarē ir palīdzējusi kopš 2000. gada pazemināt pirmās izvēles AIDS zāļu cenu par 99 % no 2000. gada no 10 000 ASV dolāru gadā līdz aptuveni 130 ASV dolāriem gadā par cilvēku, tomēr otrās izvēles zālēm, kuras pacientiem ir nepieciešamas, kad dabiski izveidojas rezistence pret pirmās izvēles zālēm, joprojām ir augstas cenas lielākoties tāpēc, ka galvenajās ģenerisko zāļu ražošanas valstīs ir paaugstināta patentu aizsardzība;

| S. | tā kā sarunās par divpusējo tirdzniecību nolīgumiem nevajadzētu ierobežot to, kā valstis var izmantot sabiedrības veselības drošības pasākumus, |
| --- | --- |

S.

tā kā sarunās par divpusējo tirdzniecību nolīgumiem nevajadzētu ierobežot to, kā valstis var izmantot sabiedrības veselības drošības pasākumus,

HIV/AIDS pasaulē

| 1. | pauž visnopietnākās bažas par HIV/AIDS un citu epidēmiju izplatību pasaules nabadzīgāko iedzīvotāju vidū un par nepietiekamo koncentrēšanos uz HIV/AIDS profilaksi, galveno medikamentu nepieejamību, nepietiekamu finansējumu un ilgstošu vajadzību pēc lielākā skaita pētījumu galveno epidēmiju jomā; |
| --- | --- |

1.

pauž visnopietnākās bažas par HIV/AIDS un citu epidēmiju izplatību pasaules nabadzīgāko iedzīvotāju vidū un par nepietiekamo koncentrēšanos uz HIV/AIDS profilaksi, galveno medikamentu nepieejamību, nepietiekamu finansējumu un ilgstošu vajadzību pēc lielākā skaita pētījumu galveno epidēmiju jomā;

| 2. | uzsver valdību, veselības pakalpojumu sniedzēju, farmaceitiskās nozares, NVO un pilsoniskās sabiedrības, kā arī citu profilaksē, ārstēšanā un aprūpē iesaistīto atbildības nozīmi; |
| --- | --- |

2.

uzsver valdību, veselības pakalpojumu sniedzēju, farmaceitiskās nozares, NVO un pilsoniskās sabiedrības, kā arī citu profilaksē, ārstēšanā un aprūpē iesaistīto atbildības nozīmi;

| 3. | aicina visus starptautiskos donorus darboties, lai nodrošinātu, ka HIV profilakses programmas sasniedz iedzīvotājus ar vislielāko inficēšanās riska pakāpi, tā kā UNAIDS secinājumā noteikts, ka šīm neaizsargātajām grupām netiek nodrošināta palīdzība; |
| --- | --- |

3.

aicina visus starptautiskos donorus darboties, lai nodrošinātu, ka HIV profilakses programmas sasniedz iedzīvotājus ar vislielāko inficēšanās riska pakāpi, tā kā UNAIDS secinājumā noteikts, ka šīm neaizsargātajām grupām netiek nodrošināta palīdzība;

| 4. | uzsver nepieciešamību ES finansēt īpašas programmas, lai nodrošinātu, ka tie bērni, kuri AIDS epidēmijas dēļ ir zaudējuši vienu vai abus vecākus vai kuri ar to ir inficējušies paši, turpina izglītību un saņem atbalstu; |
| --- | --- |

4.

uzsver nepieciešamību ES finansēt īpašas programmas, lai nodrošinātu, ka tie bērni, kuri AIDS epidēmijas dēļ ir zaudējuši vienu vai abus vecākus vai kuri ar to ir inficējušies paši, turpina izglītību un saņem atbalstu;

| 5. | aicina visās atbalsta programmās pārliecināties, ka līdz ar ārstēšanās kursa uzsākšanu tās nodrošina finansējumu nepārtrauktai ārstēšanai, lai novērstu pieaugošu rezistenci pret zālēm pārtraukta ārstniecības kursa dēļ; |
| --- | --- |

5.

aicina visās atbalsta programmās pārliecināties, ka līdz ar ārstēšanās kursa uzsākšanu tās nodrošina finansējumu nepārtrauktai ārstēšanai, lai novērstu pieaugošu rezistenci pret zālēm pārtraukta ārstniecības kursa dēļ;

| 6. | uzsver nepieciešamību ES finansēt programmas, lai aizsargātu sievietes pret visiem vardarbības veidiem, kas veicina AIDS izplatību un lai nodrošinātu, ka vardarbības upuri saņem veselības pakalpojumus un iespēju atkal iekļauties sabiedrībā, kā arī lai apkarotu stigmatizāciju, kas bieži vien piemeklē šādas vardarbības upurus; |
| --- | --- |

6.

uzsver nepieciešamību ES finansēt programmas, lai aizsargātu sievietes pret visiem vardarbības veidiem, kas veicina AIDS izplatību un lai nodrošinātu, ka vardarbības upuri saņem veselības pakalpojumus un iespēju atkal iekļauties sabiedrībā, kā arī lai apkarotu stigmatizāciju, kas bieži vien piemeklē šādas vardarbības upurus;

| 7. | uzsver, ka nākošajos gados līdzekļu devējiem ir jāpalielina vispārējo finansējumu visiem pretapaugļošanās līdzekļiem, tostarp prezervatīviem HIV profilaksei, lai novērstu plaisu starp krājumiem un to pieejamību pirkumu veikšanai; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka nākošajos gados līdzekļu devējiem ir jāpalielina vispārējo finansējumu visiem pretapaugļošanās līdzekļiem, tostarp prezervatīviem HIV profilaksei, lai novērstu plaisu starp krājumiem un to pieejamību pirkumu veikšanai;

| 8. | aicina SMF atcelt monetāros nosacījumus un nodokļu maksimālos ierobežojumus, kas spiež valstis ierobežot izdevumus attiecībā uz veselību un izglītību; |
| --- | --- |

8.

aicina SMF atcelt monetāros nosacījumus un nodokļu maksimālos ierobežojumus, kas spiež valstis ierobežot izdevumus attiecībā uz veselību un izglītību;

| 9. | aicina, lai no jauna ievēlētais ASV Kongress izbeidz Buša administrācijas “vispasaules mutes aizbāšanas politiku”, kura bloķē finansējumu no NVO, kuras darbojas ārpus ASV, un kuras iesaka abortus, un aicina, lai Eiropas Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka ASV valdība atsauc “vispasaules mutes aizbāšanu” saistībā ar izdevumiem reproduktīvās veselības jomā; |
| --- | --- |

9.

aicina, lai no jauna ievēlētais ASV Kongress izbeidz Buša administrācijas “vispasaules mutes aizbāšanas politiku”, kura bloķē finansējumu no NVO, kuras darbojas ārpus ASV, un kuras iesaka abortus, un aicina, lai Eiropas Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka ASV valdība atsauc “vispasaules mutes aizbāšanu” saistībā ar izdevumiem reproduktīvās veselības jomā;

| 10. | atkārto bažas, kuras nesen pauda arī PVO, ka dažas Āfrikas valstu valdības piemēro tirdzniecības vai importa nodokli antiretrovīrusu zālēm un citām zālēm, kā rezultātā nabadzīgas kopienas tās nevar atļauties; mudina Komisiju to izmeklēt un aicināt, lai valdības šādus nodokļus atceltu; |
| --- | --- |

10.

atkārto bažas, kuras nesen pauda arī PVO, ka dažas Āfrikas valstu valdības piemēro tirdzniecības vai importa nodokli antiretrovīrusu zālēm un citām zālēm, kā rezultātā nabadzīgas kopienas tās nevar atļauties; mudina Komisiju to izmeklēt un aicināt, lai valdības šādus nodokļus atceltu;

Seksuālā un reproduktīvā veselība

| 11. | uzsver, ka stratēģijās, kuras nepieciešamas, lai efektīvi apkarotu HIV/AIDS epidēmiju, ir jāiekļauj visaptveroša pieeja profilaksei, izglītībai, aprūpei un ārstēšanai, kā arī jāietver pašreiz pielietotās tehnoloģijas, lielāka ārstēšanas pieejamība un steidzama vakcīnu izstrādāšana; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka stratēģijās, kuras nepieciešamas, lai efektīvi apkarotu HIV/AIDS epidēmiju, ir jāiekļauj visaptveroša pieeja profilaksei, izglītībai, aprūpei un ārstēšanai, kā arī jāietver pašreiz pielietotās tehnoloģijas, lielāka ārstēšanas pieejamība un steidzama vakcīnu izstrādāšana;

| 12. | aicina Komisiju un Eiropas Savienības partnervalstu valdības nodrošināt, lai veselību un izglītību, un HIV/AIDS un seksuālo un reproduktīvo veselību it īpaši, nosaka par prioritātēm valstu stratēģijas dokumentos; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju un Eiropas Savienības partnervalstu valdības nodrošināt, lai veselību un izglītību, un HIV/AIDS un seksuālo un reproduktīvo veselību it īpaši, nosaka par prioritātēm valstu stratēģijas dokumentos;

| 13. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt programmas, kuras apkaro homofobiju un nojauc šķēršļus, kuri neļauj efektīvi cīnīties pret slimību, it īpaši Kambodžā, Ķīnā, Indijā, Nepālā, Pakistānā, Taizemē un Vjetnamā, kā arī visā Latīņamerikā, kur ir aizvien vairāk datu par HIV uzliesmojumiem to vīriešu vidū, kuriem ir dzimumsakari ar citiem vīriešiem; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt programmas, kuras apkaro homofobiju un nojauc šķēršļus, kuri neļauj efektīvi cīnīties pret slimību, it īpaši Kambodžā, Ķīnā, Indijā, Nepālā, Pakistānā, Taizemē un Vjetnamā, kā arī visā Latīņamerikā, kur ir aizvien vairāk datu par HIV uzliesmojumiem to vīriešu vidū, kuriem ir dzimumsakari ar citiem vīriešiem;

| 14. | pauž bažas, ka saskaņā ar UNAIDS ziņojumu zināšanu līmenis par drošu seksu un HIV daudzās valstīs joprojām ir zems, tostarp tajās, kurās epidēmija ir radījusi ievērojamas sekas; šajā sakarā aicina, lai informēšana, izglītošana un konsultēšana par atbildīgu seksuālo uzvedību un efektīva seksuāli transmisīvo slimību, tostarp HIV, profilakse kļūtu par visu reproduktīvās un seksuālās veselības pakalpojumu neatņemamu sastāvdaļu; |
| --- | --- |

14.

pauž bažas, ka saskaņā ar UNAIDS ziņojumu zināšanu līmenis par drošu seksu un HIV daudzās valstīs joprojām ir zems, tostarp tajās, kurās epidēmija ir radījusi ievērojamas sekas; šajā sakarā aicina, lai informēšana, izglītošana un konsultēšana par atbildīgu seksuālo uzvedību un efektīva seksuāli transmisīvo slimību, tostarp HIV, profilakse kļūtu par visu reproduktīvās un seksuālās veselības pakalpojumu neatņemamu sastāvdaļu;

| 15. | atzinīgi vērtē to, ka HIV/AIDS pētīšana ir iekļauta Eiropas Kopienas Septītā pamatprogramma pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem un pieprasa veikt pētījumus par vakcīnām un mikrobicīdiem, diagnosticēšanas un uzraudzības instrumentiem, kuri ir piemēroti jaunattīstības valstu vajadzībām, epidēmiskās izplatības veidu pētījumiem un atbalstāmajiem sociālajiem un uzvedības modeļiem; uzsver, ka sievietes ir jāiesaista visos attiecīgajos klīniskajos pētījumos, tostarp vakcīnu izmēģinājumos; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē to, ka HIV/AIDS pētīšana ir iekļauta Eiropas Kopienas Septītā pamatprogramma pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem un pieprasa veikt pētījumus par vakcīnām un mikrobicīdiem, diagnosticēšanas un uzraudzības instrumentiem, kuri ir piemēroti jaunattīstības valstu vajadzībām, epidēmiskās izplatības veidu pētījumiem un atbalstāmajiem sociālajiem un uzvedības modeļiem; uzsver, ka sievietes ir jāiesaista visos attiecīgajos klīniskajos pētījumos, tostarp vakcīnu izmēģinājumos;

| 16. | aicina veikt ieguldījumu tādu profilakses metožu izstrādāšanā, kuras nodotu kontroli sievietēm, piemēram, mikrobicīdi, sieviešu prezervatīvi un izvarošanas upuriem paredzētā profilakse pēc vardarbības; |
| --- | --- |

16.

aicina veikt ieguldījumu tādu profilakses metožu izstrādāšanā, kuras nodotu kontroli sievietēm, piemēram, mikrobicīdi, sieviešu prezervatīvi un izvarošanas upuriem paredzētā profilakse pēc vardarbības;

Medikamentu pieejamība

| 17. | mudina valdības izmantot visas tām pieejamās iespējas saskaņā ar Līgumu par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību (TRIPs līgumu), kā, piemēram, piespiedu licences, un PVO un PTO un to dalībniekus pārskatīt visu TRIPs līgumu nolūkā uzlabot medikamentu pieejamību; |
| --- | --- |

17.

mudina valdības izmantot visas tām pieejamās iespējas saskaņā ar Līgumu par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību (TRIPs līgumu), kā, piemēram, piespiedu licences, un PVO un PTO un to dalībniekus pārskatīt visu TRIPs līgumu nolūkā uzlabot medikamentu pieejamību;

| 18. | aicina Komisiju un dalībvalstis patlaban atzīt, piecus gadus pēc Dohas Deklarācijas pieņemšanas, ka tās piemērošana ir bijusi neveiksmīga, jo PTO nav saņēmusi nevienu paziņojumu ne no obligāto medikamentu eksportētājvalsts, ne importētājvalsts, un nav saņēmusi arī nevienu paziņojumu saistībā ar PTO ģenerālās padomes 2003. gada 30. augusta lēmumu par Dohas deklarācijas 6. īstenošanas pantu; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju un dalībvalstis patlaban atzīt, piecus gadus pēc Dohas Deklarācijas pieņemšanas, ka tās piemērošana ir bijusi neveiksmīga, jo PTO nav saņēmusi nevienu paziņojumu ne no obligāto medikamentu eksportētājvalsts, ne importētājvalsts, un nav saņēmusi arī nevienu paziņojumu saistībā ar PTO ģenerālās padomes 2003. gada 30. augusta lēmumu par Dohas deklarācijas 6. īstenošanas pantu;

| 19. | aicina Komisiju un dalībvalstis veikt nepieciešamās darbības PTO, apvienojoties ar jaunattīstības valstīm, lai grozītu TRIPs līgumu un tā noteikumu, kurš pamatojas uz 2003. gada 30. augusta lēmumu (31.b pants), ir īpaši, lai atceltu sarežģīto un laikietilpīgo procedūru piespiedu licenču apstiprināšanai; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju un dalībvalstis veikt nepieciešamās darbības PTO, apvienojoties ar jaunattīstības valstīm, lai grozītu TRIPs līgumu un tā noteikumu, kurš pamatojas uz 2003. gada 30. augusta lēmumu (31.b pants), ir īpaši, lai atceltu sarežģīto un laikietilpīgo procedūru piespiedu licenču apstiprināšanai;

| 20. | tikmēr mudina un aicina visas valstis, kurās ir lielas epidēmijas, nekavējoties izmantot TRIPs līguma 30. pantu, lai iegūtu nepieciešamos medikamentus, nemaksājot autoratlīdzību patentu autortiesību īpašniekiem; |
| --- | --- |

20.

tikmēr mudina un aicina visas valstis, kurās ir lielas epidēmijas, nekavējoties izmantot TRIPs līguma 30. pantu, lai iegūtu nepieciešamos medikamentus, nemaksājot autoratlīdzību patentu autortiesību īpašniekiem;

| 21. | aicina, lai Komisija palielina ES iemaksas Vispasaules Fondā cīņai pret HIV/AIDS, tuberkulozi un malāriju līdz EUR 1 miljardam, kā to nepārprotami pieprasīja Eiropas Parlamenta tā augstākminētajā 2004. gada 2. decembra rezolūcijā, un lai visas dalībvalstis un G8 dalībnieki palielina 2007. gadam paredzētās iemaksas līdz EUR 7 miljardiem un 2008. gadam — līdz EUR 8 miljardiem, lai nodrošinātu UNAIDS nepieciešamos līdzekļus epidēmiju samazināšanai; |
| --- | --- |

21.

aicina, lai Komisija palielina ES iemaksas Vispasaules Fondā cīņai pret HIV/AIDS, tuberkulozi un malāriju līdz EUR 1 miljardam, kā to nepārprotami pieprasīja Eiropas Parlamenta tā augstākminētajā 2004. gada 2. decembra rezolūcijā, un lai visas dalībvalstis un G8 dalībnieki palielina 2007. gadam paredzētās iemaksas līdz EUR 7 miljardiem un 2008. gadam — līdz EUR 8 miljardiem, lai nodrošinātu UNAIDS nepieciešamos līdzekļus epidēmiju samazināšanai;

| 22. | atbalsta 2005. gada ANO pasaules augstākā līmeņa sanāksmē pausto valstu un valdību vadītāju apņemšanos, kurā ietverts aicinājums HIV/AIDS profilakses pakalpojumu, ārstēšanas un aprūpes vispārējas pieejamības nodrošināšanai līdz 2010. gadam; tomēr uzskata, ka jāizstrādā skaidrs plāns par vispārējas pieejamības finansēšanu un jānosaka starptautiski un starpposmu virzības mērķi; |
| --- | --- |

22.

atbalsta 2005. gada ANO pasaules augstākā līmeņa sanāksmē pausto valstu un valdību vadītāju apņemšanos, kurā ietverts aicinājums HIV/AIDS profilakses pakalpojumu, ārstēšanas un aprūpes vispārējas pieejamības nodrošināšanai līdz 2010. gadam; tomēr uzskata, ka jāizstrādā skaidrs plāns par vispārējas pieejamības finansēšanu un jānosaka starptautiski un starpposmu virzības mērķi;

| 23. | aicina, lai ES precizē, ka ekonomisko partnerattiecību nolīgumos tā nepieprasīs “TRIPS-plus” pasākumus un ka jaunattīstības valstīm tiks nodrošināta politiskā telpa, lai brīvi izmantotu TRIPS paredzēto elastīgumu; |
| --- | --- |

23.

aicina, lai ES precizē, ka ekonomisko partnerattiecību nolīgumos tā nepieprasīs “TRIPS-plus” pasākumus un ka jaunattīstības valstīm tiks nodrošināta politiskā telpa, lai brīvi izmantotu TRIPS paredzēto elastīgumu;

| 24. | uzsver, ka epidēmijas apkarošanai ir ļoti būtiski spēcīgi sabiedrības veselības aprūpes pakalpojumi, tostarp pētniecības iespējas, un iebilst pret nosacījumu piemērošanu, kuri izraisa to liberalizāciju; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka epidēmijas apkarošanai ir ļoti būtiski spēcīgi sabiedrības veselības aprūpes pakalpojumi, tostarp pētniecības iespējas, un iebilst pret nosacījumu piemērošanu, kuri izraisa to liberalizāciju;

| 25. | aicina lielākās investīcijas pediatrijas konsultāciju bērniem attīstībai un nodrošināšanai; |
| --- | --- |

25.

aicina lielākās investīcijas pediatrijas konsultāciju bērniem attīstībai un nodrošināšanai;

| 26. | aicina atbalstīt ģenerisko zāļu ražošanas nozaru attīstību slimību skartajos reģionos un valstīs, lai atvieglotu zāļu pieejamību par pieņemamu cenu; |
| --- | --- |

26.

aicina atbalstīt ģenerisko zāļu ražošanas nozaru attīstību slimību skartajos reģionos un valstīs, lai atvieglotu zāļu pieejamību par pieņemamu cenu;

*

- *

| 27. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ES dalībvalstu un ĀKK valstu valdībām, SVF, ASV valdībai, ANO ģenerālsekretāram, kā arī UNAIDS, ANO Attīstības programmas un ANO Iedzīvotāju fonda vadītājiem. |
| --- | --- |

27.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ES dalībvalstu un ĀKK valstu valdībām, SVF, ASV valdībai, ANO ģenerālsekretāram, kā arī UNAIDS, ANO Attīstības programmas un ANO Iedzīvotāju fonda vadītājiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0321.

(2)  OV C 208 E, 25.8.2005., 58. lpp.

(3)  Kopējā ANO HIV/AIDS programma.

P6_TA(2006)0527

Invalīdu stāvoklis

Eiropas Parlamenta rezolūcija par invalīdu stāvokli paplašinātajā Eiropas Savienībā: Eiropas rīcības plāns 2006.—2007. gadam (2006/2105(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par invalīdu stāvokli paplašinātajā Eiropas Savienībā: Eiropas rīcības plāns 2006.—2007. gadam (COM(2005)0604) (Invaliditātes rīcības plāns), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par invalīdu stāvokli paplašinātajā Eiropas Savienībā: Eiropas rīcības plāns 2006.—2007. gadam (COM(2005)0604) (Invaliditātes rīcības plāns),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (CESE 591/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (CESE 591/2006),

| — | ņemot vērā EK Līguma 13. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantu par diskriminācijas apkarošanu, tostarp attiecībā uz diskrimināciju dažādu invaliditātes veidu dēļ, un ņemot vērā ES Līguma 6. pantu, kā arī Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 14. pantu, kas aizliedz jebkāda veida diskrimināciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK Līguma 13. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantu par diskriminācijas apkarošanu, tostarp attiecībā uz diskrimināciju dažādu invaliditātes veidu dēļ, un ņemot vērā ES Līguma 6. pantu, kā arī Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 14. pantu, kas aizliedz jebkāda veida diskrimināciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 26. pantu par invalīdu integrāciju un viņu tiesībām gūt labumu no integrācijas pasākumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 26. pantu par invalīdu integrāciju un viņu tiesībām gūt labumu no integrācijas pasākumiem,

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko izveido kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei saistībā ar nodarbinātību un profesiju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko izveido kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei saistībā ar nodarbinātību un profesiju (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 20. novembra Direktīvu 2001/85/EK, kas attiecas uz īpašiem noteikumiem transportlīdzekļiem, kurus lieto pasažieru pārvadāšanai un kuros papildus autovadītāja sēdvietai ir vairāk nekā astoņas sēdvietas (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 20. novembra Direktīvu 2001/85/EK, kas attiecas uz īpašiem noteikumiem transportlīdzekļiem, kurus lieto pasažieru pārvadāšanai un kuros papildus autovadītāja sēdvietai ir vairāk nekā astoņas sēdvietas (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2001. gada 3. decembra lēmumu 2001/903/EK par 2003. gadu kā Eiropas invalīdu gadu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2001. gada 3. decembra lēmumu 2001/903/EK par 2003. gadu kā Eiropas invalīdu gadu (3),

| — | ņemot vērā projektu ANO Konvencijai par invalīdu tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu ANO Konvencijai par invalīdu tiesībām,

| — | ņemot vērā Parlamenta 1988. gada 17. jūnija rezolūciju par zīmju valodām nedzirdīgajiem (4), 1998. gada 18. novembra rezolūciju par zīmju valodām (5), 2001. gada 4. aprīļa rezolūciju par Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļā uz Eiropu bez šķēršļiem cilvēkiem ar spēju traucējumiem” (6) un Parlamenta 2001. gada 15. novembra nostāju par Padomes lēmuma priekšlikumu par 2003. gadu kā Eiropas invalīdu gadu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 1988. gada 17. jūnija rezolūciju par zīmju valodām nedzirdīgajiem (4), 1998. gada 18. novembra rezolūciju par zīmju valodām (5), 2001. gada 4. aprīļa rezolūciju par Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļā uz Eiropu bez šķēršļiem cilvēkiem ar spēju traucējumiem” (6) un Parlamenta 2001. gada 15. novembra nostāju par Padomes lēmuma priekšlikumu par 2003. gadu kā Eiropas invalīdu gadu (7),

| — | ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu “Iedzīvotāju garīgās veselības uzlabošana: veidojot Eiropas Savienības stratēģiju par garīgo veselību” (COM(2005)0484), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu “Iedzīvotāju garīgās veselības uzlabošana: veidojot Eiropas Savienības stratēģiju par garīgo veselību” (COM(2005)0484),

| — | ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu “Jauna solidaritāte paaudžu starpā saistībā ar demogrāfiskām izmaiņām” (COM(2005)0094), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu “Jauna solidaritāte paaudžu starpā saistībā ar demogrāfiskām izmaiņām” (COM(2005)0094),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0351/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A6-0351/2006),

| A. | tā kā nediskriminācijai un cilvēktiesību veicināšanai jābūt pamatā Kopienas stratēģijai attiecībā uz invalīdiem, kā noteikts EK līguma 13. pantā un ES Pamattiesību hartas 21. un 26. pantā; |
| --- | --- |

A.

tā kā nediskriminācijai un cilvēktiesību veicināšanai jābūt pamatā Kopienas stratēģijai attiecībā uz invalīdiem, kā noteikts EK līguma 13. pantā un ES Pamattiesību hartas 21. un 26. pantā;

| B. | B tā kā ES Portugāles prezidentūra 2000. gadā uzstāja, ka “diskriminācijai nav hierarhijas” un ka pēc 2000. gada direktīvas pieņemšana, kas nosaka vispārēju nediskrimināciju rases dēļ, jāseko vispārējam pretdiskriminācijas tiesību aktam, pamatojoties uz EK līguma 13. pantu; tā kā iepriekšējais nodarbinātības un sociālo jautājumu komisārs 2003. gadā paziņoja Komisijas nodomu ierosināt šādu vispārēju nediskriminācijas tiesību aktu attiecībā uz invalīdiem; |
| --- | --- |

B.

B tā kā ES Portugāles prezidentūra 2000. gadā uzstāja, ka “diskriminācijai nav hierarhijas” un ka pēc 2000. gada direktīvas pieņemšana, kas nosaka vispārēju nediskrimināciju rases dēļ, jāseko vispārējam pretdiskriminācijas tiesību aktam, pamatojoties uz EK līguma 13. pantu; tā kā iepriekšējais nodarbinātības un sociālo jautājumu komisārs 2003. gadā paziņoja Komisijas nodomu ierosināt šādu vispārēju nediskriminācijas tiesību aktu attiecībā uz invalīdiem;

| C. | tā kā ANO ad hoc grupa ir atbalstījusi Starptautiskās Konvencijas invalīdu tiesību jomā priekšlikumu, ko visticamāk apstiprinās ANO Ģenerālā asambleja 2006. gada decembrī, un tā kā Komisijas darbībām jāatbilst šīs konvencijas principiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā ANO ad hoc grupa ir atbalstījusi Starptautiskās Konvencijas invalīdu tiesību jomā priekšlikumu, ko visticamāk apstiprinās ANO Ģenerālā asambleja 2006. gada decembrī, un tā kā Komisijas darbībām jāatbilst šīs konvencijas principiem;

| D. | tā kā invalīdu bezdarba līmenis joprojām ir nepieļaujami augsts; |
| --- | --- |

D.

tā kā invalīdu bezdarba līmenis joprojām ir nepieļaujami augsts;

| E. | tā kā nodarbinātība ir viens no sociālās integrācijas pamatnosacījumiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā nodarbinātība ir viens no sociālās integrācijas pamatnosacījumiem;

| F. | tā kā parastās darba vietas daudziem invalīdiem nav pieejamas, it īpaši cilvēkiem ar nopietnu invaliditāti, un tā kā tādēļ jāpiedāvā plašas darba iespējas, tostarp aizsargātas un subsidētas darba vietas; |
| --- | --- |

F.

tā kā parastās darba vietas daudziem invalīdiem nav pieejamas, it īpaši cilvēkiem ar nopietnu invaliditāti, un tā kā tādēļ jāpiedāvā plašas darba iespējas, tostarp aizsargātas un subsidētas darba vietas;

| G. | tā kā cilvēkiem ir svarīgi iegūt, saglabāt un nepārtraukti atjaunot kvalifikāciju, lai darba tirgū izmantotu savu potenciālu; |
| --- | --- |

G.

tā kā cilvēkiem ir svarīgi iegūt, saglabāt un nepārtraukti atjaunot kvalifikāciju, lai darba tirgū izmantotu savu potenciālu;

| H. | tā kā, ņemot vērā katras personas rehabilitācijas patiesās vajadzības, jāturpina pāreja no medicīniskās pieejas invaliditātei uz sociālo modeli un uz tiesībām balstītu pieeju, kuras pamatā būs līdztiesības, vienlīdzības likuma priekšā un vienādu iespēju principi un kura veicinās šos principus; |
| --- | --- |

H.

tā kā, ņemot vērā katras personas rehabilitācijas patiesās vajadzības, jāturpina pāreja no medicīniskās pieejas invaliditātei uz sociālo modeli un uz tiesībām balstītu pieeju, kuras pamatā būs līdztiesības, vienlīdzības likuma priekšā un vienādu iespēju principi un kura veicinās šos principus;

| I. | tā kā invaliditātes pārmērīga uzskatīšana par medicīnas problēmu līdz šim nav ļāvusi pilnībā novērtēt tās sociālo lomu un saistību ar tiesību jomu (bet ne tikai saistībā ar tiesībām pieprasīt pabalstus) un tā kā tādēļ pakāpeniski no šādas diezgan ierobežotas invaliditātes izpratnes jāatsakās; |
| --- | --- |

I.

tā kā invaliditātes pārmērīga uzskatīšana par medicīnas problēmu līdz šim nav ļāvusi pilnībā novērtēt tās sociālo lomu un saistību ar tiesību jomu (bet ne tikai saistībā ar tiesībām pieprasīt pabalstus) un tā kā tādēļ pakāpeniski no šādas diezgan ierobežotas invaliditātes izpratnes jāatsakās;

| J. | tā kā tuvākajos gados daudzi vecāki cilvēki kļūs par invalīdiem un daudzi invalīdi kļūs vecāki; |
| --- | --- |

J.

tā kā tuvākajos gados daudzi vecāki cilvēki kļūs par invalīdiem un daudzi invalīdi kļūs vecāki;

| K. | tā kā pieejai, kas pamatojas uz tiesībām, būtiska ir invalīdu un viņu pārstāvošo organizāciju dalība; |
| --- | --- |

K.

tā kā pieejai, kas pamatojas uz tiesībām, būtiska ir invalīdu un viņu pārstāvošo organizāciju dalība;

| L. | tā kā Invaliditātes rīcības plānā pakalpojumu kvalitāte jāiekļauj kā viens no horizontālajiem jautājumiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā Invaliditātes rīcības plānā pakalpojumu kvalitāte jāiekļauj kā viens no horizontālajiem jautājumiem;

| M. | tā kā Komisijas paziņojums “Vienlīdzīgas iespējas invalīdiem: Eiropas rīcības plāns” (COM(2003)0650) atzinīgi vērtē Eiropas Invalīdu gadu (2003) un tā kā ir svarīgi nepārtraukti uzlabot Eiropas invalīdu tiesisko situāciju un apstākļus, kā pausts Eiropas gada laikā; |
| --- | --- |

M.

tā kā Komisijas paziņojums “Vienlīdzīgas iespējas invalīdiem: Eiropas rīcības plāns” (COM(2003)0650) atzinīgi vērtē Eiropas Invalīdu gadu (2003) un tā kā ir svarīgi nepārtraukti uzlabot Eiropas invalīdu tiesisko situāciju un apstākļus, kā pausts Eiropas gada laikā;

| N. | tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regula (EK) Nr. 1107/2006 par invalīdu un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām tiesībām, ceļojot ar gaisa transportu (8), ir pirmais EK tiesību akts, kura mērķis ir uzlabot tieši invalīdu tiesisko situāciju; |
| --- | --- |

N.

tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regula (EK) Nr. 1107/2006 par invalīdu un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām tiesībām, ceļojot ar gaisa transportu (8), ir pirmais EK tiesību akts, kura mērķis ir uzlabot tieši invalīdu tiesisko situāciju;

| O. | tā kā Komisijas priekšlikums formulēt invalīdu neatkarīgas dzīves jēdzienu bija viena no galvenajām prasībām divos vēsturiskajos “brīvības braucienos” uz Parlamentu, kuros piedalījās galvenokārt speciālās iestādēs dzīvojošie invalīdi un kurus organizēja “Eiropas Neatkarīgas dzīves tīkls”, un tā kā šā priekšlikuma pieņemšana Komisijā ir izcils piemērs, kā Eiropas Savienība var atbildēt uz pilsoņu prasībām; |
| --- | --- |

O.

tā kā Komisijas priekšlikums formulēt invalīdu neatkarīgas dzīves jēdzienu bija viena no galvenajām prasībām divos vēsturiskajos “brīvības braucienos” uz Parlamentu, kuros piedalījās galvenokārt speciālās iestādēs dzīvojošie invalīdi un kurus organizēja “Eiropas Neatkarīgas dzīves tīkls”, un tā kā šā priekšlikuma pieņemšana Komisijā ir izcils piemērs, kā Eiropas Savienība var atbildēt uz pilsoņu prasībām;

| P. | tā kā ir nepieļaujami būvēt invalīdiem nepieejamas jaunas infrastruktūras, izmantojot Eiropas Reģionālās attīstības fondu un citus struktūrfondus, |
| --- | --- |

P.

tā kā ir nepieļaujami būvēt invalīdiem nepieejamas jaunas infrastruktūras, izmantojot Eiropas Reģionālās attīstības fondu un citus struktūrfondus,

| 1. | aicina Komisiju un tās dalībvalstis, kuras neveica vajadzīgos pasākumus līdz termiņa beigām 2003. gada 2. decembrim (EU-15, no kurām dažām valstīm bija termiņa pagarinājums) un 2004. gada 1. maijam (EU-10), efektīvi īstenot Padomes Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka tiesisko sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību, un atzinīgi vērtē dalībvalstu jau pieņemtos pasākumus; |
| --- | --- |

1.

aicina Komisiju un tās dalībvalstis, kuras neveica vajadzīgos pasākumus līdz termiņa beigām 2003. gada 2. decembrim (EU-15, no kurām dažām valstīm bija termiņa pagarinājums) un 2004. gada 1. maijam (EU-10), efektīvi īstenot Padomes Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka tiesisko sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību, un atzinīgi vērtē dalībvalstu jau pieņemtos pasākumus;

| 2. | uzsver, ka ikviena ES pilsoņa tiesībām jābūt nediskriminēti piekļūt precēm un pakalpojumiem, un tādēļ aicina Komisiju izstrādāt īpašu invaliditātes direktīvu saskaņā ar EK Līguma 13. pantu; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka ikviena ES pilsoņa tiesībām jābūt nediskriminēti piekļūt precēm un pakalpojumiem, un tādēļ aicina Komisiju izstrādāt īpašu invaliditātes direktīvu saskaņā ar EK Līguma 13. pantu;

| 3. | aicina dalībvalstis atcelt visus spēkā esošos valsts tiesību aktus, kas ir invalīdus diskriminējoši un neatbilst Amsterdamas Līguma 13. pantam; |
| --- | --- |

3.

aicina dalībvalstis atcelt visus spēkā esošos valsts tiesību aktus, kas ir invalīdus diskriminējoši un neatbilst Amsterdamas Līguma 13. pantam;

| 4. | uzskata, ka Direktīvas 2001/85/EK, noteikumiem jābūt stingrākiem, lai tie būtu saskaņā ar pašreiz spēkā esošajiem Kopienas tiesību aktiem par gaisa transporta pasažieriem invalīdiem; atbalsta un mudina Komisiju ar laiku invalīdiem piešķirt tādas pašas tiesības attiecībā uz visiem transporta veidiem; atgādina, ka vienlīdzīga pieeja sabiedriskajam transportam ir būtiska invalīdiem, kuri dodas uz darba vietu un uztur sociālās un ģimenes saiknes; turklāt atzinīgi vērtē Regulu (EK) Nr. 1107/2006, kas ir pirmais tieši invalīdiem paredzētais Kopienas tiesību akts; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka Direktīvas 2001/85/EK, noteikumiem jābūt stingrākiem, lai tie būtu saskaņā ar pašreiz spēkā esošajiem Kopienas tiesību aktiem par gaisa transporta pasažieriem invalīdiem; atbalsta un mudina Komisiju ar laiku invalīdiem piešķirt tādas pašas tiesības attiecībā uz visiem transporta veidiem; atgādina, ka vienlīdzīga pieeja sabiedriskajam transportam ir būtiska invalīdiem, kuri dodas uz darba vietu un uztur sociālās un ģimenes saiknes; turklāt atzinīgi vērtē Regulu (EK) Nr. 1107/2006, kas ir pirmais tieši invalīdiem paredzētais Kopienas tiesību akts;

| 5. | atzinīgi vērtē invalīdu daudzo diskrimināciju pakāpenisko izskaušanu attiecībā uz gaisa, sauszemes un ūdens transporta izmantošanu un aicina censties neradīt jaunus diskriminācijas veidus, kas pašlaik vēl neeksistē, piemēram, finansiālo diskrimināciju; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē invalīdu daudzo diskrimināciju pakāpenisko izskaušanu attiecībā uz gaisa, sauszemes un ūdens transporta izmantošanu un aicina censties neradīt jaunus diskriminācijas veidus, kas pašlaik vēl neeksistē, piemēram, finansiālo diskrimināciju;

| 6. | atzinīgi vērtē Komisijas centienus uzlabot piekļuvi informācijai un komunikāciju tehnoloģijām; taču atzīmē, ka 80 % no publiski pieejamām tīmekļa vietnēm, tostarp Eiropas iestāžu tīmekļa vietnes pārsvarā ir invalīdiem nepieejamas; uzskata, ka invalīdu augsto bezdarba līmeni var efektīvi mazināt, veicinot informācijas un komunikāciju tehnoloģiju pieejamību; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē Komisijas centienus uzlabot piekļuvi informācijai un komunikāciju tehnoloģijām; taču atzīmē, ka 80 % no publiski pieejamām tīmekļa vietnēm, tostarp Eiropas iestāžu tīmekļa vietnes pārsvarā ir invalīdiem nepieejamas; uzskata, ka invalīdu augsto bezdarba līmeni var efektīvi mazināt, veicinot informācijas un komunikāciju tehnoloģiju pieejamību;

| 7. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbilstīgi to kompetencei veicināt invalīdu aktīvu līdzdalību izglītībā, arodmācībā, e-izglītībā, mūžizglītībā, sportā, kultūras un atpūtas pasākumos, informācijas sabiedrībā un plašsaziņas līdzekļos; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju un dalībvalstis atbilstīgi to kompetencei veicināt invalīdu aktīvu līdzdalību izglītībā, arodmācībā, e-izglītībā, mūžizglītībā, sportā, kultūras un atpūtas pasākumos, informācijas sabiedrībā un plašsaziņas līdzekļos;

| 8. | aicina Komisiju un dalībvalstis sekmēt invalīdu piekļuvi internetam, it īpaši sabiedriskām un ar izglītību un arodmācību saistītām tīmekļa vietnēm; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju un dalībvalstis sekmēt invalīdu piekļuvi internetam, it īpaši sabiedriskām un ar izglītību un arodmācību saistītām tīmekļa vietnēm;

| 9. | aicina dalībvalstis konkrēti rīkoties, lai visu iestāžu tīmekļa vietnes būtu pieejamas invalīdiem; |
| --- | --- |

9.

aicina dalībvalstis konkrēti rīkoties, lai visu iestāžu tīmekļa vietnes būtu pieejamas invalīdiem;

| 10. | aicina uzlabot infrastruktūru, lai invalīdiem būtu piekļuve ēkām un jaunradītai videi, izceļot to, cik svarīgi invalīdu pienācīgu piekļuvi paredzēt jau plānošanas un administratīvās apstiprināšanas stadijā, domājot par ēku standarta dizainu, aprīkojumu un piederumiem, kā arī arhitektonisko šķēršļu novēršanu; aicina Komisiju pilnībā izmantot savu atbildību šajā sakarā, īstenojot struktūrfondu noteikumus 2007.—2013. gadā, un aicina Eiropas iestādes veikt vajadzīgos pasākumus, lai to ēkas būtu pieejamas ikvienam; |
| --- | --- |

10.

aicina uzlabot infrastruktūru, lai invalīdiem būtu piekļuve ēkām un jaunradītai videi, izceļot to, cik svarīgi invalīdu pienācīgu piekļuvi paredzēt jau plānošanas un administratīvās apstiprināšanas stadijā, domājot par ēku standarta dizainu, aprīkojumu un piederumiem, kā arī arhitektonisko šķēršļu novēršanu; aicina Komisiju pilnībā izmantot savu atbildību šajā sakarā, īstenojot struktūrfondu noteikumus 2007.—2013. gadā, un aicina Eiropas iestādes veikt vajadzīgos pasākumus, lai to ēkas būtu pieejamas ikvienam;

| 11. | aicina Komisiju un dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, vajadzības gadījumā izmantojot mūsdienīgas tehnoloģijas, lai uzlabotu invalīdu piekļuvi kultūras infrastruktūrām un pasākumiem un veicinātu invalīdu līdzdalību šajā jomā; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju un dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, vajadzības gadījumā izmantojot mūsdienīgas tehnoloģijas, lai uzlabotu invalīdu piekļuvi kultūras infrastruktūrām un pasākumiem un veicinātu invalīdu līdzdalību šajā jomā;

| 12. | uzsver vajadzību veikt pasākumus, lai veicinātu invalīdu mākslinieciskās un radošās izpausmes, nodrošinot vienādas iespējas attiecībā uz viņu darbu radīšanu un atbalstīšanu, kā arī piedalīšanos kultūras apmaiņā; |
| --- | --- |

12.

uzsver vajadzību veikt pasākumus, lai veicinātu invalīdu mākslinieciskās un radošās izpausmes, nodrošinot vienādas iespējas attiecībā uz viņu darbu radīšanu un atbalstīšanu, kā arī piedalīšanos kultūras apmaiņā;

| 13. | uzsver vajadzību sākt informācijas kampaņas, lai darba devējiem nebūtu nekādu aizspriedumu pret invalīdu darbā pieņemšanu, it īpaši saistībā ar pārpratumiem par nodarbinātības izmaksām un kandidātu spējām; uzsver, ka vēl jāuzlabo saziņas iespējas, lai apmainītos ar labāko praksi, uzlabotu darba devēju zināšanas par pienākumiem un atbildību un veicinātu pretdiskriminācijas noteikumu atbilstošu piemērošanu, vajadzības gadījumā izmantojot dalībvalstu tiesas, it īpaši saistībā ar Direktīvu 2000/78/EK; iesaka pret invaliditāti attiekties kā pret jaunu pakalpojumu uzņēmumiem, lai saglabātu nodarbinātību (kā profilakses veidu) vai nodrošinātu reintegrāciju darba tirgū (kā rehabilitācijas veidu) cilvēkiem ar invaliditātes risku darba vietā; |
| --- | --- |

13.

uzsver vajadzību sākt informācijas kampaņas, lai darba devējiem nebūtu nekādu aizspriedumu pret invalīdu darbā pieņemšanu, it īpaši saistībā ar pārpratumiem par nodarbinātības izmaksām un kandidātu spējām; uzsver, ka vēl jāuzlabo saziņas iespējas, lai apmainītos ar labāko praksi, uzlabotu darba devēju zināšanas par pienākumiem un atbildību un veicinātu pretdiskriminācijas noteikumu atbilstošu piemērošanu, vajadzības gadījumā izmantojot dalībvalstu tiesas, it īpaši saistībā ar Direktīvu 2000/78/EK; iesaka pret invaliditāti attiekties kā pret jaunu pakalpojumu uzņēmumiem, lai saglabātu nodarbinātību (kā profilakses veidu) vai nodrošinātu reintegrāciju darba tirgū (kā rehabilitācijas veidu) cilvēkiem ar invaliditātes risku darba vietā;

| 14. | aicina Komisiju un dalībvalstis radīt vajadzīgos apstākļus, lai izvairītos no “viltus ieguvumiem” un agrīnas pensionēšanās un invalīdus varētu nodrošināt ar darbu; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju un dalībvalstis radīt vajadzīgos apstākļus, lai izvairītos no “viltus ieguvumiem” un agrīnas pensionēšanās un invalīdus varētu nodrošināt ar darbu;

| 15. | mudina dalībvalstis veicināt invalīdu tiesību īstenošanu saskaņā ar Direktīvu 2000/78/EK un veicināt invalīdu aizsardzības veidus un mudina arodbiedrības darīt visu iespējamo, lai informētu savus biedrus par viņu tiesībām saskaņā ar minēto direktīvu; |
| --- | --- |

15.

mudina dalībvalstis veicināt invalīdu tiesību īstenošanu saskaņā ar Direktīvu 2000/78/EK un veicināt invalīdu aizsardzības veidus un mudina arodbiedrības darīt visu iespējamo, lai informētu savus biedrus par viņu tiesībām saskaņā ar minēto direktīvu;

| 16. | mudina Komisiju darīt vairāk, lai invaliditātes jautājumus iekļautu nodarbinātības tiesību aktos un citur, it īpaši Eiropas nodarbinātības stratēģijā, publisko iepirkumu jomā, Eiropas Sociālā fonda darbā un mūžizglītībā, un vairāk pievērsties invalīdu tiesībām Lisabonas stratēģijā; |
| --- | --- |

16.

mudina Komisiju darīt vairāk, lai invaliditātes jautājumus iekļautu nodarbinātības tiesību aktos un citur, it īpaši Eiropas nodarbinātības stratēģijā, publisko iepirkumu jomā, Eiropas Sociālā fonda darbā un mūžizglītībā, un vairāk pievērsties invalīdu tiesībām Lisabonas stratēģijā;

| 17. | aicina Komisiju nākamajā budžeta periodā (2007—2013) palielināt invalīdu dalību jaunajās daudzgadu programmās, piemēram, “Kultūra”, “Mūžizglītība”, “Jaunatne darbībā”, “MEDIA 2007”, “Eiropa pilsoņiem”; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju nākamajā budžeta periodā (2007—2013) palielināt invalīdu dalību jaunajās daudzgadu programmās, piemēram, “Kultūra”, “Mūžizglītība”, “Jaunatne darbībā”, “MEDIA 2007”, “Eiropa pilsoņiem”;

| 18. | aicina dalībvalstis pienācīgu uzmanību pievērst problēmām, ar ko saskaras bērnu invalīdu vecāki, kuri daudzos gadījumos nevar iesaistīties darba tirgū, kā arī veicināt politikas viņu atbalstam; |
| --- | --- |

18.

aicina dalībvalstis pienācīgu uzmanību pievērst problēmām, ar ko saskaras bērnu invalīdu vecāki, kuri daudzos gadījumos nevar iesaistīties darba tirgū, kā arī veicināt politikas viņu atbalstam;

| 19. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu Eiropas Sociālajā fondā ņemt vērā apmācības vajadzības darbiniekiem, kas palīdz invalīdiem mājās, iestādēs vai izmantojot kombinētās metodes; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu Eiropas Sociālajā fondā ņemt vērā apmācības vajadzības darbiniekiem, kas palīdz invalīdiem mājās, iestādēs vai izmantojot kombinētās metodes;

| 20. | atzinīgi vērtē ESF klauzulu attiecībā uz invalīdiem; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē ESF klauzulu attiecībā uz invalīdiem;

| 21. | aicina dalībvalstis lietot, veicināt un izplatīt zīmju valodas pēc iespējas plašāk saskaņā ar Eiropas Parlamenta 1988. gada 17. jūnija rezolūciju; |
| --- | --- |

21.

aicina dalībvalstis lietot, veicināt un izplatīt zīmju valodas pēc iespējas plašāk saskaņā ar Eiropas Parlamenta 1988. gada 17. jūnija rezolūciju;

| 22. | vērš uzmanību uz to, cik svarīgi, izstrādājot rūpniecisko avāriju risku novēršanas plānus un programmas, ņemt vērā invalīdu īpašos apstākļus; |
| --- | --- |

22.

vērš uzmanību uz to, cik svarīgi, izstrādājot rūpniecisko avāriju risku novēršanas plānus un programmas, ņemt vērā invalīdu īpašos apstākļus;

| 23. | mudina dalībvalstis izmantot ekonomiskos un sociālos instrumentus, lai atbilstoši paaudžu solidaritātei paplašinātu invalīdu aprūpi; |
| --- | --- |

23.

mudina dalībvalstis izmantot ekonomiskos un sociālos instrumentus, lai atbilstoši paaudžu solidaritātei paplašinātu invalīdu aprūpi;

| 24. | mudina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm, lai jau no agra vecuma veicinātu invalīdu integrāciju nespeciālās skolās, ja vien tas ir iespējams, vienlaikus atzīstot, ka dažos gadījumos speciālās skolas ir nepieciešamas
  ,
  kā arī nodrošinātu vecāku tiesības izvēlēties bērniem skolu, un veicināt invalīdu piekļuvi visiem izglītības un apmācības līmeņiem un jaunajām tehnoloģijām saskaņā ar viņu prasmēm un vēlmēm; aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm veikt pētījumu un konsultēties par iespēju dot tiesības visiem bērniem invalīdiem un viņu ģimenēm izvēlēties nespeciālās skolas; atzīst un atbalsta ieguldījumu, ko Eiropas ekonomikai var dot invalīdi, vienlaikus gūstot sev lielāku neatkarību; |
| --- | --- |

24.

mudina Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm, lai jau no agra vecuma veicinātu invalīdu integrāciju nespeciālās skolās, ja vien tas ir iespējams, vienlaikus atzīstot, ka dažos gadījumos speciālās skolas ir nepieciešamas
  ,
  kā arī nodrošinātu vecāku tiesības izvēlēties bērniem skolu, un veicināt invalīdu piekļuvi visiem izglītības un apmācības līmeņiem un jaunajām tehnoloģijām saskaņā ar viņu prasmēm un vēlmēm; aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm veikt pētījumu un konsultēties par iespēju dot tiesības visiem bērniem invalīdiem un viņu ģimenēm izvēlēties nespeciālās skolas; atzīst un atbalsta ieguldījumu, ko Eiropas ekonomikai var dot invalīdi, vienlaikus gūstot sev lielāku neatkarību;

| 25. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbilstīgi to kompetencei piemērot Padomes 2003. gada 6. februāra rezolūciju “E-piekļuve — kā uzlabot invalīdu piekļuvi zināšanu sabiedrībai” (9), 2003. gada 5. maija rezolūciju par iespēju vienlīdzību skolēniem un studentiem invalīdiem mācību un izglītības jomā (10) un 2003. gada 6. maija rezolūciju par invalīdu piekļuvi kultūras infrastruktūrai un kultūras pasākumiem (11); |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju un dalībvalstis atbilstīgi to kompetencei piemērot Padomes 2003. gada 6. februāra rezolūciju “E-piekļuve — kā uzlabot invalīdu piekļuvi zināšanu sabiedrībai” (9), 2003. gada 5. maija rezolūciju par iespēju vienlīdzību skolēniem un studentiem invalīdiem mācību un izglītības jomā (10) un 2003. gada 6. maija rezolūciju par invalīdu piekļuvi kultūras infrastruktūrai un kultūras pasākumiem (11);

| 26. | aicina Eiropas Savienību sekot Eiropas Invalīdu gada (2003) un Eiropas gada par audzināšanu ar sportu (2004) tradīcijai, arī turpmāk nepieļaujot invalīdu atstumšanu; iesaka pievērst īpašu uzmanību invaliditātes aspektam saistībā ar pasākumiem Eiropas gadā par iespēju vienlīdzību visiem (2007); |
| --- | --- |

26.

aicina Eiropas Savienību sekot Eiropas Invalīdu gada (2003) un Eiropas gada par audzināšanu ar sportu (2004) tradīcijai, arī turpmāk nepieļaujot invalīdu atstumšanu; iesaka pievērst īpašu uzmanību invaliditātes aspektam saistībā ar pasākumiem Eiropas gadā par iespēju vienlīdzību visiem (2007);

| 27. | aicina Komisiju un dalībvalstis īpašu uzmanību pievērst tam, lai atvieglotu invalīdu mobilitāti izglītībā un apmācībā; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju un dalībvalstis īpašu uzmanību pievērst tam, lai atvieglotu invalīdu mobilitāti izglītībā un apmācībā;

| 28. | uzsver sporta nozīmi invalīdu dzīves kvalitātes uzlabošanā, pašapziņas celšanā, neatkarības un sociālās integrācijas veicināšanā; |
| --- | --- |

28.

uzsver sporta nozīmi invalīdu dzīves kvalitātes uzlabošanā, pašapziņas celšanā, neatkarības un sociālās integrācijas veicināšanā;

| 29. | aicina dalībvalstis uzlabot sporta infrastruktūras pieejamību, novērst šķēršļus, kas traucē jauniešiem invalīdiem piedalīties sporta norisēs, mudināt viņus vairāk sportot un sekmēt sporta pasākumu un sacensību, piemēram, paralimpisko spēļu rīkošanu; |
| --- | --- |

29.

aicina dalībvalstis uzlabot sporta infrastruktūras pieejamību, novērst šķēršļus, kas traucē jauniešiem invalīdiem piedalīties sporta norisēs, mudināt viņus vairāk sportot un sekmēt sporta pasākumu un sacensību, piemēram, paralimpisko spēļu rīkošanu;

| 30. | uzsver, ka dalībvalstu pienākums ir integrēt invalīdus nespeciālajās skolās, ņemot vērā šādu skolēnu apmācībai vajadzīgo īpašo palīdzību; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka dalībvalstu pienākums ir integrēt invalīdus nespeciālajās skolās, ņemot vērā šādu skolēnu apmācībai vajadzīgo īpašo palīdzību;

| 31. | atgādina, ka Eiropas iestāžu izstrādātajiem dokumentiem pēc pieprasījuma vienmēr jābūt pieejamiem pieņemamā formātā, it īpaši, lai tie būtu pilnībā pieejami neredzīgajiem un vājredzīgajiem, kā arī cilvēkiem ar mācīšanās spēju traucējumiem; uzsver, ka jālieto skaidra un vienkārša valoda un ka pēc iespējas jāizvairās no tehniski sarežģītas valodas; |
| --- | --- |

31.

atgādina, ka Eiropas iestāžu izstrādātajiem dokumentiem pēc pieprasījuma vienmēr jābūt pieejamiem pieņemamā formātā, it īpaši, lai tie būtu pilnībā pieejami neredzīgajiem un vājredzīgajiem, kā arī cilvēkiem ar mācīšanās spēju traucējumiem; uzsver, ka jālieto skaidra un vienkārša valoda un ka pēc iespējas jāizvairās no tehniski sarežģītas valodas;

| 32. | uzsver, ka ir daudzas invaliditātes formas, tostarp kustību traucējumi, redzes traucējumi, dzirdes traucējumi, garīgās veselības problēmas, hroniskas slimības un mācīšanās spēju traucējumi; uzsver, ka cilvēkiem ar vairākām invaliditātēm ir īpaši lielas problēmas, tāpat kā cilvēkiem, kuri tiek vairākos veidos diskriminēti, un ka lielāka uzmanība jāvelta vecākiem invalīdiem un sievietēm invalīdēm; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka ir daudzas invaliditātes formas, tostarp kustību traucējumi, redzes traucējumi, dzirdes traucējumi, garīgās veselības problēmas, hroniskas slimības un mācīšanās spēju traucējumi; uzsver, ka cilvēkiem ar vairākām invaliditātēm ir īpaši lielas problēmas, tāpat kā cilvēkiem, kuri tiek vairākos veidos diskriminēti, un ka lielāka uzmanība jāvelta vecākiem invalīdiem un sievietēm invalīdēm;

| 33. | norāda, ka daži invaliditātes veidi prasa individuālu pieeju, kurā tiek ņemts vērā, vai invaliditāte ir bērnam vai pieaugušajam; |
| --- | --- |

33.

norāda, ka daži invaliditātes veidi prasa individuālu pieeju, kurā tiek ņemts vērā, vai invaliditāte ir bērnam vai pieaugušajam;

| 34. | norāda, ka īpaša uzmanība jāpievērš invalīdiem no grupām, kuru pārstāvji tiek diskriminēti arī tad, ja nav invalīdi, piemēram, veci cilvēki, sievietes un bērni; aicina Komisiju atbalstīt programmas, kuru mērķis ir pēc iespējas agrāk konstatēt bērnu invaliditāti, lai vēlāk viņiem palīdzētu integrēties sociāli un profesionāli; |
| --- | --- |

34.

norāda, ka īpaša uzmanība jāpievērš invalīdiem no grupām, kuru pārstāvji tiek diskriminēti arī tad, ja nav invalīdi, piemēram, veci cilvēki, sievietes un bērni; aicina Komisiju atbalstīt programmas, kuru mērķis ir pēc iespējas agrāk konstatēt bērnu invaliditāti, lai vēlāk viņiem palīdzētu integrēties sociāli un profesionāli;

| 35. | uzsver vajadzību veicināt iniciatīvas labākas mijiedarbības attīstīšanai starp sabiedrību un cilvēkiem ar garīgās veselības traucējumiem un atbrīvoties no aizspriedumiem pret cilvēkiem ar garīgās veselības traucējumiem; un aicina sniegt vajadzīgo atbalstu ģimenēm, kurās ir invalīdi ar smagu invaliditāti; |
| --- | --- |

35.

uzsver vajadzību veicināt iniciatīvas labākas mijiedarbības attīstīšanai starp sabiedrību un cilvēkiem ar garīgās veselības traucējumiem un atbrīvoties no aizspriedumiem pret cilvēkiem ar garīgās veselības traucējumiem; un aicina sniegt vajadzīgo atbalstu ģimenēm, kurās ir invalīdi ar smagu invaliditāti;

| 36. | uzsver plašsaziņas līdzekļu noteicošo lomu, novēršot stereotipus un aizspriedumus pret invalīdiem un informējot sabiedrību par viņu ikdienas problēmām; |
| --- | --- |

36.

uzsver plašsaziņas līdzekļu noteicošo lomu, novēršot stereotipus un aizspriedumus pret invalīdiem un informējot sabiedrību par viņu ikdienas problēmām;

| 37. | aicina dalībvalstis un Komisiju, it īpaši atbilstoši MEDIA 2007 programmai veicināt tādu kinofilmu un televīzijas programmu veidošanu un izplatīšanu, kuras uzlabo priekšstatu par invalīdiem; |
| --- | --- |

37.

aicina dalībvalstis un Komisiju, it īpaši atbilstoši MEDIA 2007 programmai veicināt tādu kinofilmu un televīzijas programmu veidošanu un izplatīšanu, kuras uzlabo priekšstatu par invalīdiem;

| 38. | aicina dalībvalstis pilnā apjomā izmantot digitālās televīzijas visas iespējas, lai apmierinātu invalīdu īpašās vajadzības (piemēram, uzlaboti subtitri, skaņas komentāri vai zīmju valoda), tajā pašā laikā veicinot subtitru un zīmju valodas vispārēju izmantošanu analogajā televīzijā; |
| --- | --- |

38.

aicina dalībvalstis pilnā apjomā izmantot digitālās televīzijas visas iespējas, lai apmierinātu invalīdu īpašās vajadzības (piemēram, uzlaboti subtitri, skaņas komentāri vai zīmju valoda), tajā pašā laikā veicinot subtitru un zīmju valodas vispārēju izmantošanu analogajā televīzijā;

| 39. | aicina dalībvalstis īpašu uzmanību pievērst sievietēm invalīdēm, kuras saskaras ar dažāda veida diskrimināciju — parādību, ko var novērst, tikai apvienojot dzimumu līdztiesību ar atbalstošiem pasākumiem, kas izstrādāti, sadarbojoties ar sievietēm invalīdēm un iesaistītajām pilsoniskās sabiedrības pusēm; |
| --- | --- |

39.

aicina dalībvalstis īpašu uzmanību pievērst sievietēm invalīdēm, kuras saskaras ar dažāda veida diskrimināciju — parādību, ko var novērst, tikai apvienojot dzimumu līdztiesību ar atbalstošiem pasākumiem, kas izstrādāti, sadarbojoties ar sievietēm invalīdēm un iesaistītajām pilsoniskās sabiedrības pusēm;

| 40. | aicina dalībvalstis aktīvi apkarot visa veida vardarbību pret invalīdiem, it īpaši sievietēm, vecākiem cilvēkiem un bērniem, kuri bieži kļūst par psihiskas un fiziskas, kā arī seksuālas vardarbības upuriem; atzīmē, ka gandrīz 80 % sieviešu invalīdu ir bijušas vardarbības upuri un ka viņām risks piedzīvot seksuālu vardarbību ir augstāks nekā citām sievietēm; norāda, ka sievietes invalīdes ne tikai bieži saskaras ar vardarbību, bet tā dažreiz ir arī viņu invaliditātes izraisītājs; |
| --- | --- |

40.

aicina dalībvalstis aktīvi apkarot visa veida vardarbību pret invalīdiem, it īpaši sievietēm, vecākiem cilvēkiem un bērniem, kuri bieži kļūst par psihiskas un fiziskas, kā arī seksuālas vardarbības upuriem; atzīmē, ka gandrīz 80 % sieviešu invalīdu ir bijušas vardarbības upuri un ka viņām risks piedzīvot seksuālu vardarbību ir augstāks nekā citām sievietēm; norāda, ka sievietes invalīdes ne tikai bieži saskaras ar vardarbību, bet tā dažreiz ir arī viņu invaliditātes izraisītājs;

| 41. | atzinīgi vērtē atteikšanos no invalīdu ievietošanas speciālās iestādēs; atzīmē, ka atteikšanās no speciālām iestādēm prasa atbilstošu vietējās kopienas pakalpojumu līmeni, atbalstot neatkarīgu dzīvošanu, tiesības uz atbalstu un pilnvērtīgu iesaistīšanos dalībvalstu sabiedrībās; aicina pievērst īpašu uzmanību iespējamiem šādu pakalpojumu saņemšanas šķēršļiem, ko rada maksājumu politikas, un atbalstīt universālas piekļuves principu; iesaka dalībvalstu valdībām vairāk atbalstīt pakalpojumus, kas paredzēti invalīdu integrācijai sabiedrībā un nodarbinātības veicināšanai; uzsver vajadzību stiprināt sabiedrisko kārtību, lai vienlīdzīgas tiesības nodrošinātu praksē; mudina Komisiju izstrādāt un/vai atzīt Eiropas sociālo pakalpojumu kvalitātes indikatorus; |
| --- | --- |

41.

atzinīgi vērtē atteikšanos no invalīdu ievietošanas speciālās iestādēs; atzīmē, ka atteikšanās no speciālām iestādēm prasa atbilstošu vietējās kopienas pakalpojumu līmeni, atbalstot neatkarīgu dzīvošanu, tiesības uz atbalstu un pilnvērtīgu iesaistīšanos dalībvalstu sabiedrībās; aicina pievērst īpašu uzmanību iespējamiem šādu pakalpojumu saņemšanas šķēršļiem, ko rada maksājumu politikas, un atbalstīt universālas piekļuves principu; iesaka dalībvalstu valdībām vairāk atbalstīt pakalpojumus, kas paredzēti invalīdu integrācijai sabiedrībā un nodarbinātības veicināšanai; uzsver vajadzību stiprināt sabiedrisko kārtību, lai vienlīdzīgas tiesības nodrošinātu praksē; mudina Komisiju izstrādāt un/vai atzīt Eiropas sociālo pakalpojumu kvalitātes indikatorus;

| 42. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izstrādāt Kopienas politikas attiecībā uz sociālo aprūpi nākamajā invaliditātes rīcības plāna fāzē un aicina pakalpojumu sniedzējus dot pienācīgu ieguldījumu, tomēr uzstāj, ka pētniecībai, apmācībai, konferencēm un citām iniciatīvām šajā sakarā jābūt lietotāju noteiktām, un aicina Komisiju pārraudzīt invalīdu dalību visās šādās darbībās; |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izstrādāt Kopienas politikas attiecībā uz sociālo aprūpi nākamajā invaliditātes rīcības plāna fāzē un aicina pakalpojumu sniedzējus dot pienācīgu ieguldījumu, tomēr uzstāj, ka pētniecībai, apmācībai, konferencēm un citām iniciatīvām šajā sakarā jābūt lietotāju noteiktām, un aicina Komisiju pārraudzīt invalīdu dalību visās šādās darbībās;

| 43. | aicina Komisiju notiekošajās sarunās par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem ņemt vērā pakalpojumu nozīmi attiecībā uz cilvēktiesību nodrošināšanu un pilnu līdzdalību sabiedrībā; tādēļ uzskata, ka ir nepieciešama lietotāju aktīva dalība pakalpojumu kvalitātes noteikšanā; |
| --- | --- |

43.

aicina Komisiju notiekošajās sarunās par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem ņemt vērā pakalpojumu nozīmi attiecībā uz cilvēktiesību nodrošināšanu un pilnu līdzdalību sabiedrībā; tādēļ uzskata, ka ir nepieciešama lietotāju aktīva dalība pakalpojumu kvalitātes noteikšanā;

| 44. | aicina dalībvalstis ieviest noteikumus, lai nodrošinātu pareizu un pārredzamu pārvaldību un atbilstību atbalsta kvalitātes prasībām visiem invalīdu pakalpojumiem mājās, iestādēs vai izmantojot metožu kombinēšanu; |
| --- | --- |

44.

aicina dalībvalstis ieviest noteikumus, lai nodrošinātu pareizu un pārredzamu pārvaldību un atbilstību atbalsta kvalitātes prasībām visiem invalīdu pakalpojumiem mājās, iestādēs vai izmantojot metožu kombinēšanu;

| 45. | uzsver, ka neatkarīgi no invalīdu atbalsta metodēm — palīdzība mājās, iestādē vai metožu kombinēšana — visām dalībvalstīm saskaņā ar subsidiaritātes principu jāievieš noteikumi, lai novērstu nepareizu apiešanos (nomierinošu medikamentu nepamatotu pielietošanu, fizisku un psiholoģisku vardarbību utt.); |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka neatkarīgi no invalīdu atbalsta metodēm — palīdzība mājās, iestādē vai metožu kombinēšana — visām dalībvalstīm saskaņā ar subsidiaritātes principu jāievieš noteikumi, lai novērstu nepareizu apiešanos (nomierinošu medikamentu nepamatotu pielietošanu, fizisku un psiholoģisku vardarbību utt.);

| 46. | aicina Komisiju nākt klajā ar Eiropas hartu par invalīdu atbalsta kvalitāti, lai neatkarīgi no atbalsta metodes (palīdzība mājās, iestādē vai metožu kombinēšana) nodrošinātu augsta līmeņa integrāciju un līdzdalību; |
| --- | --- |

46.

aicina Komisiju nākt klajā ar Eiropas hartu par invalīdu atbalsta kvalitāti, lai neatkarīgi no atbalsta metodes (palīdzība mājās, iestādē vai metožu kombinēšana) nodrošinātu augsta līmeņa integrāciju un līdzdalību;

| 47. | aicina Komisiju saistībā ar ES palīdzību attīstības jomā gan turpināt veicināt invaliditātes vadlīniju īstenošanu, gan veikt īstenošanas novērtējumu; aicina Eiropas Iniciatīvu demokrātijai un cilvēktiesībām turpināt un paplašināt atbalstu projektiem, kuri veicina invalīdu tiesības visā pasaulē; uzsver, ka nodaļai par invalīdiem ES gada ziņojumā par cilvēktiesībām turpmāk jābūt konkrētākai; |
| --- | --- |

47.

aicina Komisiju saistībā ar ES palīdzību attīstības jomā gan turpināt veicināt invaliditātes vadlīniju īstenošanu, gan veikt īstenošanas novērtējumu; aicina Eiropas Iniciatīvu demokrātijai un cilvēktiesībām turpināt un paplašināt atbalstu projektiem, kuri veicina invalīdu tiesības visā pasaulē; uzsver, ka nodaļai par invalīdiem ES gada ziņojumā par cilvēktiesībām turpmāk jābūt konkrētākai;

| 48. | pauž bažas, ka ES paplašināšanās procesā Komisija, vērtējot atbilstību Kopenhāgenas kritērijiem, nav pietiekami pievērsusies invalīdu tiesībām; aicina Komisiju ievērojami pastiprināt centienus šajā sakarā un nodrošināt invalīdu un viņu organizāciju kandidātvalstīs pilnu piekļuvi Pirmspievienošanas struktūrpolitikas instrumentam (ISPA); |
| --- | --- |

48.

pauž bažas, ka ES paplašināšanās procesā Komisija, vērtējot atbilstību Kopenhāgenas kritērijiem, nav pietiekami pievērsusies invalīdu tiesībām; aicina Komisiju ievērojami pastiprināt centienus šajā sakarā un nodrošināt invalīdu un viņu organizāciju kandidātvalstīs pilnu piekļuvi Pirmspievienošanas struktūrpolitikas instrumentam (ISPA);

| 49. | aicina Padomi un Komisiju īstenot invaliditātes rīcības plānu un par norisi informēt Eiropas Parlamentu; prasa pārstāvjiem no augsta līmeņa grupas saistībā ar invaliditāti pārskatīt un, ja vajadzīgs, uzlabot invalīdu pakalpojumu deviņus izcilības principus; |
| --- | --- |

49.

aicina Padomi un Komisiju īstenot invaliditātes rīcības plānu un par norisi informēt Eiropas Parlamentu; prasa pārstāvjiem no augsta līmeņa grupas saistībā ar invaliditāti pārskatīt un, ja vajadzīgs, uzlabot invalīdu pakalpojumu deviņus izcilības principus;

| 50. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu no īpašas uzmanības nodarbinātības veicināšanai (2004—2005) pievērsties “aktīvai integrācijai” un aicina to sabalansēti uzsvērt visās jomās, kur piedalās invalīdi, kā arī noteikt īpašus kritērijus invaliditātes rīcības plāna īstenošanai; |
| --- | --- |

50.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu no īpašas uzmanības nodarbinātības veicināšanai (2004—2005) pievērsties “aktīvai integrācijai” un aicina to sabalansēti uzsvērt visās jomās, kur piedalās invalīdi, kā arī noteikt īpašus kritērijus invaliditātes rīcības plāna īstenošanai;

| 51. | atzīst NVO, bezpeļņas sociālo iestāžu un invalīdu asociāciju nozīmi invalīdu tiesību attīstībā un īstenošanā un uzsver, ka Komisijai vairāk jānodrošina invalīdu un invalīdu organizāciju konsultēšana, lai uz invalīdiem attiecināmās politikas nodrošinātu to cilvēku grupu aktīvāku iesaistīšanos, kas veido daļu no šī sektora; |
| --- | --- |

51.

atzīst NVO, bezpeļņas sociālo iestāžu un invalīdu asociāciju nozīmi invalīdu tiesību attīstībā un īstenošanā un uzsver, ka Komisijai vairāk jānodrošina invalīdu un invalīdu organizāciju konsultēšana, lai uz invalīdiem attiecināmās politikas nodrošinātu to cilvēku grupu aktīvāku iesaistīšanos, kas veido daļu no šī sektora;

| 52. | šajā sakarā atzinīgi vērtē Eiropas Invaliditātes forumu, kā arī citu ar invaliditāti saistītu Eiropas tīklu lomu un aicina Komisiju uzmanīgi pārraudzīt finansiālo atbalstu šīm organizācijām, vienlaikus respektējot to neatkarību, lai uzturētu spēcīgu un dzīvu Eiropas līmeņa pilsonisko dialogu ar invalīdiem; |
| --- | --- |

52.

šajā sakarā atzinīgi vērtē Eiropas Invaliditātes forumu, kā arī citu ar invaliditāti saistītu Eiropas tīklu lomu un aicina Komisiju uzmanīgi pārraudzīt finansiālo atbalstu šīm organizācijām, vienlaikus respektējot to neatkarību, lai uzturētu spēcīgu un dzīvu Eiropas līmeņa pilsonisko dialogu ar invalīdiem;

| 53. | aicina dalībvalstis sadarbībā ar uzņēmumiem, sociālajiem partneriem un citām kompetentajām struktūrām intensīvāk meklēt invalīdu nodarbināšanas iespējas; |
| --- | --- |

53.

aicina dalībvalstis sadarbībā ar uzņēmumiem, sociālajiem partneriem un citām kompetentajām struktūrām intensīvāk meklēt invalīdu nodarbināšanas iespējas;

| 54. | aicina saskaņotāk vākt datus dalībvalstīs, izmantojot sistēmas, kas ļauj uzlabot Eiropas un valstu statistikas saturu un kvalitāti, it īpaši ņemot vērā cilvēku ar dažādām invaliditātēm atšķirīgās problēmas; tādēļ aicina Komisiju iekļaut invaliditāti kā rādītāju EU pētījuma datos par ienākumiem un dzīves līmeni Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

54.

aicina saskaņotāk vākt datus dalībvalstīs, izmantojot sistēmas, kas ļauj uzlabot Eiropas un valstu statistikas saturu un kvalitāti, it īpaši ņemot vērā cilvēku ar dažādām invaliditātēm atšķirīgās problēmas; tādēļ aicina Komisiju iekļaut invaliditāti kā rādītāju EU pētījuma datos par ienākumiem un dzīves līmeni Eiropas Savienībā;

| 55. | aicina izstrādāt kopēju Eiropas definīciju invaliditātes jēdzienam; |
| --- | --- |

55.

aicina izstrādāt kopēju Eiropas definīciju invaliditātes jēdzienam;

| 56. | atzinīgi vērtē Eiropas Kopienu Tiesas 2006. gada 11. jūlija spriedumu Lietā C-13/05 Chacón Navas (12) par EK kopīgo invaliditātes definīciju; uzskata, ka vēl ilgu laiku visās dalībvalstīs būs jāīsteno un jāuzlabo invalīdu tiesības un aprūpe; |
| --- | --- |

56.

atzinīgi vērtē Eiropas Kopienu Tiesas 2006. gada 11. jūlija spriedumu Lietā C-13/05 Chacón Navas (12) par EK kopīgo invaliditātes definīciju; uzskata, ka vēl ilgu laiku visās dalībvalstīs būs jāīsteno un jāuzlabo invalīdu tiesības un aprūpe;

| 57. | atzinīgi vērtē vienošanos par projektu ANO Konvencijai par invalīdu tiesībām; apsveic Komisiju, dalībvalstis un Eiropas invalīdu organizācijas ar nozīmīgo veikumu šī rezultāta sasniegšanā; aicina uz Eiropas Savienības mēroga kampaņu konvencijas ātrai parakstīšanai un ratifikācijai pēc tās pieņemšanas Eiropā un ar visas pasaules partneriem; |
| --- | --- |

57.

atzinīgi vērtē vienošanos par projektu ANO Konvencijai par invalīdu tiesībām; apsveic Komisiju, dalībvalstis un Eiropas invalīdu organizācijas ar nozīmīgo veikumu šī rezultāta sasniegšanā; aicina uz Eiropas Savienības mēroga kampaņu konvencijas ātrai parakstīšanai un ratifikācijai pēc tās pieņemšanas Eiropā un ar visas pasaules partneriem;

| 58. | uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt, lai ES līmenī tiktu atbalstīti un ievēroti principi, kas noteikti ANO ierosinātajā Vispārējā un nedalāmā konvencijā par invalīdu tiesību un cieņas veicināšanu un aizsardzību; |
| --- | --- |

58.

uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt, lai ES līmenī tiktu atbalstīti un ievēroti principi, kas noteikti ANO ierosinātajā Vispārējā un nedalāmā konvencijā par invalīdu tiesību un cieņas veicināšanu un aizsardzību;

| 59. | atzinīgi vērtē ANO Konvenciju par invalīdu tiesībām pieņemšanu; uzskata to par paraugkonvenciju, kura potenciāli var uzlabot invalīdu dzīvi visā pasaulē; atgādina, ka ANO Konvencija par invalīdu tiesībām, kura būs juridiski saistoša dalībvalstīm, kas to ratificēs, uzsver, ka invaliditāte ir cilvēktiesību jautājums un ka cilvēktiesības ir jāaizstāv; |
| --- | --- |

59.

atzinīgi vērtē ANO Konvenciju par invalīdu tiesībām pieņemšanu; uzskata to par paraugkonvenciju, kura potenciāli var uzlabot invalīdu dzīvi visā pasaulē; atgādina, ka ANO Konvencija par invalīdu tiesībām, kura būs juridiski saistoša dalībvalstīm, kas to ratificēs, uzsver, ka invaliditāte ir cilvēktiesību jautājums un ka cilvēktiesības ir jāaizstāv;

| 60. | aicina Komisiju skaidrāk aprakstīt projektus, kas jau ir sākti saistībā ar invaliditātes rīcības plānu; |
| --- | --- |

60.

aicina Komisiju skaidrāk aprakstīt projektus, kas jau ir sākti saistībā ar invaliditātes rīcības plānu;

| 61. | aicina Komisiju invaliditātes rīcības plāna izstrādes turpmākajos etapos vairāk uzmanības veltīt dzimumu līdztiesībai un konkrētai informācijai par sievietēm invalīdēm un bērnu invalīdu vecākiem; |
| --- | --- |

61.

aicina Komisiju invaliditātes rīcības plāna izstrādes turpmākajos etapos vairāk uzmanības veltīt dzimumu līdztiesībai un konkrētai informācijai par sievietēm invalīdēm un bērnu invalīdu vecākiem;

| 62. | atbalsta Apvienotās Karalistes 2005. gada ES prezidentūras aicinājumu rīkot ikgadējas sanāksmes dalībvalstu ministriem, kas atbild par invalīdu stāvokli; |
| --- | --- |

62.

atbalsta Apvienotās Karalistes 2005. gada ES prezidentūras aicinājumu rīkot ikgadējas sanāksmes dalībvalstu ministriem, kas atbild par invalīdu stāvokli;

| 63. | aicina Komisiju pēc pienācīgas apsekošanas pārskatīt un ik pēc diviem gadiem publicēt progresa ziņojumu par politikām un labu praksi saistībā ar invaliditāti dalībvalstīs dažādās nozarēs; |
| --- | --- |

63.

aicina Komisiju pēc pienācīgas apsekošanas pārskatīt un ik pēc diviem gadiem publicēt progresa ziņojumu par politikām un labu praksi saistībā ar invaliditāti dalībvalstīs dažādās nozarēs;

| 64. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai invaliditātes dimensija Eiropas Gada par vienlīdzīgām iespējām (2007) darbībās attīstītos tālāk, nevis tikai atkārtotu Eiropas Invalīdu gada (2003) panākumus; |
| --- | --- |

64.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai invaliditātes dimensija Eiropas Gada par vienlīdzīgām iespējām (2007) darbībās attīstītos tālāk, nevis tikai atkārtotu Eiropas Invalīdu gada (2003) panākumus;

| 65. | aicina pievērst vairāk uzmanības vecākiem invalīdiem, lai atvieglotu viņu integrāciju vai reintegrāciju darba tirgū un pēc iespējas mazinātu invalīdu agrāku pensionēšanos; atzīmē, ka atbilstoši demogrāfiskajām izmaiņām vecāku invalīdu skaits ievērojami pieaug; uzskata, ka it īpaši vecākiem invalīdiem ir vajadzīga vispārēja aprūpe un apjomīgāka sociālā rehabilitācija; aicina Komisiju pētīt, kas ir paveikts dalībvalstīs šajā jomā, lai nodrošinātu cilvēku vajadzībām atbilstošu aprūpi; iesaka šāda pētījuma rezultātus apkopot labāko prakšu salīdzinājuma veidā; |
| --- | --- |

65.

aicina pievērst vairāk uzmanības vecākiem invalīdiem, lai atvieglotu viņu integrāciju vai reintegrāciju darba tirgū un pēc iespējas mazinātu invalīdu agrāku pensionēšanos; atzīmē, ka atbilstoši demogrāfiskajām izmaiņām vecāku invalīdu skaits ievērojami pieaug; uzskata, ka it īpaši vecākiem invalīdiem ir vajadzīga vispārēja aprūpe un apjomīgāka sociālā rehabilitācija; aicina Komisiju pētīt, kas ir paveikts dalībvalstīs šajā jomā, lai nodrošinātu cilvēku vajadzībām atbilstošu aprūpi; iesaka šāda pētījuma rezultātus apkopot labāko prakšu salīdzinājuma veidā;

| 66. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu, pievienošanās valstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

66.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu, pievienošanās valstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 303, 02.12.2000., 16. lpp.

(2)  OV L 42, 13.2.2002., 1. lpp.

(3)  OV L 335, 19.12.2001., 15. lpp.

(4)  OV C 187, 18.7.1988., 236. lpp.

(5)  OV C 379, 7.12.1998., 66. lpp.

(6)  OV C 21 E, 24.1.2002., 246. lpp.

(7)  OV C 140 E, 13.6.2002., 599. lpp.

(8)  OV L 204, 26.7.2006., 1. lpp.

(9)  OV C 39, 18.2.2003., 5. lpp.

(10)  OV C 134, 7.6.2003., 6. lpp.

(11)  OV C 134, 7.6.2003., 7. lpp.

(12)  OV C 69, 19.3.2005., 8. lpp. (Eiropas Tiesas ziņojumos nav vēl publicēts).

P6_TA(2006)0528

Laiks palielināt apgriezienus — uzņēmējdarbības un izaugsmes veicināšana Eiropā

Eiropas Parlamenta rezolūcija Laiks palielināt apgriezienus — uzņēmējdarbības un izaugsmes veicināšana Eiropā (2006/2138(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: mūsdienīga MVU politika izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai” (COM(2005)0551), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: mūsdienīga MVU politika izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai” (COM(2005)0551),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Laiks palielināt apgriezienus. Jaunā izaugsmes un nodarbinātības partnerība” (COM(2006)0030), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Laiks palielināt apgriezienus. Jaunā izaugsmes un nodarbinātības partnerība” (COM(2006)0030),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopienas Lisabonas programmas izaugsmei un nodarbinātībai īstenošana: uzņēmumu nodošana — nepārtrauktība ar jaunu sākumu” (COM(2006)0117), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopienas Lisabonas programmas izaugsmei un nodarbinātībai īstenošana: uzņēmumu nodošana — nepārtrauktība ar jaunu sākumu” (COM(2006)0117),

| — | ņemot vērā prezidentūras secinājumus, kas izdarīti Eiropadomes Lisabonas sanāksmē 2000. gada 23. un 24. martā, Eiropadomes Stokholmas sanāksmē 2001. gada 23. un 24. martā, Eiropadomes Barselonas sanāksmē 2002. gada 15. un 16. martā un Eiropadomes Briseles sanāksmē 2005. gada 22. un 23. martā, 2005. gada 15. un 16. decembrī un 2006. gada 23. un 24. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā prezidentūras secinājumus, kas izdarīti Eiropadomes Lisabonas sanāksmē 2000. gada 23. un 24. martā, Eiropadomes Stokholmas sanāksmē 2001. gada 23. un 24. martā, Eiropadomes Barselonas sanāksmē 2002. gada 15. un 16. martā un Eiropadomes Briseles sanāksmē 2005. gada 22. un 23. martā, 2005. gada 15. un 16. decembrī un 2006. gada 23. un 24. martā,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2001. gada 15. un 16. jūnija sanāksmi Gēteborgā, kurā nolēma apvienot Lisabonas stratēģiju ar ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2001. gada 15. un 16. jūnija sanāksmi Gēteborgā, kurā nolēma apvienot Lisabonas stratēģiju ar ilgtspējīgas attīstības stratēģiju,

| — | ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti valstu vadītāju neoficiālajā sanāksmē Hemptonkortā 2005. gada 27. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti valstu vadītāju neoficiālajā sanāksmē Hemptonkortā 2005. gada 27. oktobrī,

| — | ņemot vērā Padomes 2005. gada 12. jūlija Ieteikumu 2005/601/EK par dalībvalstu un Kopienas ekonomiskās politikas vispārējām pamatnostādnēm (2005—2008) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2005. gada 12. jūlija Ieteikumu 2005/601/EK par dalībvalstu un Kopienas ekonomiskās politikas vispārējām pamatnostādnēm (2005—2008) (1),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Sadarbība izaugsmes un darbavietu attīstībai — jauns posms Lisabonas stratēģijā” (COM(2005)0024), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Sadarbība izaugsmes un darbavietu attīstībai — jauns posms Lisabonas stratēģijā” (COM(2005)0024),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Integrētās pamatnostādnes attiecībā uz izaugsmi un darbavietām (2005—2008)” (COM(2005)0141), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Integrētās pamatnostādnes attiecībā uz izaugsmi un darbavietām (2005—2008)” (COM(2005)0141),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopīgi pasākumi izaugsmei un nodarbinātībai: Kopienas Lisabonas programma” (COM(2005)0330), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopīgi pasākumi izaugsmei un nodarbinātībai: Kopienas Lisabonas programma” (COM(2005)0330),

| — | ņemot vērā dalībvalstu iesniegtās 25 valsts reformu programmas (VRP) un šo VRP novērtējumu, ko Komisija sniegusi iepriekšminētā paziņojuma “Laiks palielināt apgriezienus. Jaunā izaugsmes un nodarbinātības partnerība” 2. daļā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dalībvalstu iesniegtās 25 valsts reformu programmas (VRP) un šo VRP novērtējumu, ko Komisija sniegusi iepriekšminētā paziņojuma “Laiks palielināt apgriezienus. Jaunā izaugsmes un nodarbinātības partnerība” 2. daļā,

| — | ņemot vērā Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (2), un Komisijas paziņojumu “Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā: Kopienas stratēģijas pamatnostādnes 2007.—2013. gadam” (COM(2005)0299), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (2), un Komisijas paziņojumu “Kohēzijas politika izaugsmes un darbavietu atbalsta jomā: Kopienas stratēģijas pamatnostādnes 2007.—2013. gadam” (COM(2005)0299),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) (COM(2005)0119) un Parlamenta 2006. gada 15. jūnija nostāju (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) (COM(2005)0119) un Parlamenta 2006. gada 15. jūnija nostāju (3),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopienas Lisabonas programmas īstenošana. Pētniecības un inovācijas sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai: kopēja nostāja” (COM(2005)0488) un ar to saistītos Komisijas dienestu darba dokumentus (SEC(2005)1253 un SEC(2005)1289), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopienas Lisabonas programmas īstenošana. Pētniecības un inovācijas sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai: kopēja nostāja” (COM(2005)0488) un ar to saistītos Komisijas dienestu darba dokumentus (SEC(2005)1253 un SEC(2005)1289),

| — | ņemot vērā 2005. gada progresa ziņojumu par inovāciju Eiropā — inovācijas rezultātu salīdzinošo analīzi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada progresa ziņojumu par inovāciju Eiropā — inovācijas rezultātu salīdzinošo analīzi,

| — | ņemot vērā 2006. gada janvāra ziņojumu, ko sastādīja P&A un inovācijas jautājumu neatkarīgā ekspertu grupa, kuru iecēla pēc Hemptonkortas augstākā līmeņa sanāksmes “Inovācijas veicināšana Eiropā” (“Aho ziņojums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada janvāra ziņojumu, ko sastādīja P&A un inovācijas jautājumu neatkarīgā ekspertu grupa, kuru iecēla pēc Hemptonkortas augstākā līmeņa sanāksmes “Inovācijas veicināšana Eiropā” (“Aho ziņojums”),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Zināšanu izmantošana praksē. Plaša mēroga inovācijas stratēģija ES” (COM(2006)0502), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Zināšanu izmantošana praksē. Plaša mēroga inovācijas stratēģija ES” (COM(2006)0502),

| — | ņemot vērā 1994. gada 7. decembra Komisijas Ieteikumu 94/1069/EK par mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) nodošanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada 7. decembra Komisijas Ieteikumu 94/1069/EK par mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) nodošanu (4),

| — | ņemot vērā BEST procedūras projekta ekspertu grupas 2002. gada maija galīgo ziņojumu par mazo un vidējo uzņēmumu nodošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā BEST procedūras projekta ekspertu grupas 2002. gada maija galīgo ziņojumu par mazo un vidējo uzņēmumu nodošanu,

| — | ņemot vērā 2004. gada aprīļa un jūnija Flash Eurobarometer Nr. 160 publicēto uzņēmējdarbības pārskatu un analītisko ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada aprīļa un jūnija Flash Eurobarometer Nr. 160 publicēto uzņēmējdarbības pārskatu un analītisko ziņojumu,

| — | ņemot vērā 2005. gada oktobra galīgo ziņojumu, ko izstrādāja riska kapitāla jautājumu darba grupa, kurā darbojās ASV Tirdzniecības ministrija, Starptautiskās tirdzniecības administrācija un Eiropas Komisijas Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada oktobra galīgo ziņojumu, ko izstrādāja riska kapitāla jautājumu darba grupa, kurā darbojās ASV Tirdzniecības ministrija, Starptautiskās tirdzniecības administrācija un Eiropas Komisijas Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāts,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas izveidi (no 2007. līdz 2013. gadam) (COM(2005)0121) un Parlamenta 2006. gada 1. jūnija nostāju (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas izveidi (no 2007. līdz 2013. gadam) (COM(2005)0121) un Parlamenta 2006. gada 1. jūnija nostāju (5),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopienas Lisabonas programmas ieviešana: normatīvās vides vienkāršošanas stratēģija” (COM(2005)0535), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopienas Lisabonas programmas ieviešana: normatīvās vides vienkāršošanas stratēģija” (COM(2005)0535),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: izmantojot izglītību un mācības, stimulēt uzņēmējdarbības garu” (COM(2006)0033), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: izmantojot izglītību un mācības, stimulēt uzņēmējdarbības garu” (COM(2006)0033),

| — | ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par energoefektivitāti vai kā ar ierobežotiem resursiem sasniegt labāku rezultātu (COM(2005)0265) un Parlamenta 2006. gada 1. jūnija Nostāju (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par energoefektivitāti vai kā ar ierobežotiem resursiem sasniegt labāku rezultātu (COM(2005)0265) un Parlamenta 2006. gada 1. jūnija Nostāju (6),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Rīcības plāns par biomasas izmantošanu” (COM(2005)0628), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Rīcības plāns par biomasas izmantošanu” (COM(2005)0628),

| — | ņemot vērā iniciatīvu i2010, jo īpaši i2010 e-pārvaldības rīcības plānu: paātrināt e-pārvaldību Eiropā par labu visiem (COM(2006)0173), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iniciatīvu i2010, jo īpaši i2010 e-pārvaldības rīcības plānu: paātrināt e-pārvaldību Eiropā par labu visiem (COM(2006)0173),

| — | ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par Eiropas stratēģiju ilgtspējīgai, konkurētspējīgai un drošai enerģijai (COM(2006)0105), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par Eiropas stratēģiju ilgtspējīgai, konkurētspējīgai un drošai enerģijai (COM(2006)0105),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 29. septembra rezolūciju par atjaunīgās enerģijas daļu ES un priekšlikumiem konkrētai rīcībai (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 29. septembra rezolūciju par atjaunīgās enerģijas daļu ES un priekšlikumiem konkrētai rīcībai (7),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 19. janvāra rezolūciju par Eiropas Mazo uzņēmumu hartas īstenošanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 19. janvāra rezolūciju par Eiropas Mazo uzņēmumu hartas īstenošanu (8),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 14. marta rezolūciju par Eiropas informācijas sabiedrību izaugsmei un nodarbinātībai (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 14. marta rezolūciju par Eiropas informācijas sabiedrību izaugsmei un nodarbinātībai (9),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 15. marta rezolūciju par ieguldījumu Eiropadomes 2006. gada pavasara sanāksmes darbā saistībā ar Lisabonas stratēģiju (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 15. marta rezolūciju par ieguldījumu Eiropadomes 2006. gada pavasara sanāksmes darbā saistībā ar Lisabonas stratēģiju (10),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 23. marta rezolūciju par energoapgādes drošību Eiropas Savienībā (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 23. marta rezolūciju par energoapgādes drošību Eiropas Savienībā (11),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 5. jūlija rezolūciju par Kopienas Lisabonas programmas īstenošanu: pētniecības un inovācijas sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai: kopēja nostāja (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 5. jūlija rezolūciju par Kopienas Lisabonas programmas īstenošanu: pētniecības un inovācijas sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai: kopēja nostāja (12),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A6-0384/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A6-0384/2006),

| A. | tā kā, ņemot vērā pasaules jaunās ekonomikas noteikumu maiņu un pasaules tirgu aizvien straujāku attīstību, ES ir stratēģiski jāpielāgo tās nostāja, lai nākotnē novērstu traucējumus ekonomikas ilgtermiņa izaugsmei; |
| --- | --- |

A.

tā kā, ņemot vērā pasaules jaunās ekonomikas noteikumu maiņu un pasaules tirgu aizvien straujāku attīstību, ES ir stratēģiski jāpielāgo tās nostāja, lai nākotnē novērstu traucējumus ekonomikas ilgtermiņa izaugsmei;

| B. | tā kā, lai nodrošinātu ilgtermiņa ekonomisko izaugsmi, ES un dalībvalstīm ir jānovērš atšķirības, kādas pastāv starp pētniecību un tirgiem ES; |
| --- | --- |

B.

tā kā, lai nodrošinātu ilgtermiņa ekonomisko izaugsmi, ES un dalībvalstīm ir jānovērš atšķirības, kādas pastāv starp pētniecību un tirgiem ES;

| C. | tā kā, piekļūstot pasaules tirgum, MVU iegūst jaunus noieta tirgus, zemākas P&A izmaksas, vieglāku piekļuvi finansējumam, apjomradītus ietaupījumus un tehnoloģiskas priekšrocības, kā arī uz riska paplašināšanu balstītas iespējas; |
| --- | --- |

C.

tā kā, piekļūstot pasaules tirgum, MVU iegūst jaunus noieta tirgus, zemākas P&A izmaksas, vieglāku piekļuvi finansējumam, apjomradītus ietaupījumus un tehnoloģiskas priekšrocības, kā arī uz riska paplašināšanu balstītas iespējas;

| D. | tā kā attīstība nolūkā sasniegt Lisabonas stratēģijas mērķus ES nav vienmērīga un tehnoloģijas attīstības vispārējais līmenis un dalībvalstu rezultāti ir ārkārtīgi dažādi; |
| --- | --- |

D.

tā kā attīstība nolūkā sasniegt Lisabonas stratēģijas mērķus ES nav vienmērīga un tehnoloģijas attīstības vispārējais līmenis un dalībvalstu rezultāti ir ārkārtīgi dažādi;

| E. | tā kā regulējuma vienkāršošanas process rada nopietnas juridiskās korekcijas problēmas, un tādēļ ir jāizstrādā mehānismi vai procedūras šādas korekcijas apstiprināšanai; |
| --- | --- |

E.

tā kā regulējuma vienkāršošanas process rada nopietnas juridiskās korekcijas problēmas, un tādēļ ir jāizstrādā mehānismi vai procedūras šādas korekcijas apstiprināšanai;

| F. | tā kā būtisku EK tiesību aktu neīstenošana un tai sekojošā tirgus fragmentācija kavē ekonomikas izaugsmi un konkurētspējas palielināšanu, lai iegūtu apjomradītus ietaupījumus, kas nepieciešami sevišķi konkurētspējīgai ekonomikai ES; |
| --- | --- |

F.

tā kā būtisku EK tiesību aktu neīstenošana un tai sekojošā tirgus fragmentācija kavē ekonomikas izaugsmi un konkurētspējas palielināšanu, lai iegūtu apjomradītus ietaupījumus, kas nepieciešami sevišķi konkurētspējīgai ekonomikai ES;

| G. | tā kā ES jāpārveidojas par uz jaunākajām zinātnes atziņām balstītu ekonomiku, jo jaunu zināšanu radīšana, nodošana un piemērošana ir ekonomikas izaugsmes galvenais priekšnoteikums un noturīgas konkurētspējas priekšrocība; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES jāpārveidojas par uz jaunākajām zinātnes atziņām balstītu ekonomiku, jo jaunu zināšanu radīšana, nodošana un piemērošana ir ekonomikas izaugsmes galvenais priekšnoteikums un noturīgas konkurētspējas priekšrocība;

| H. | tā kā dalībvalstīm jāturpina risināt uzdevumi, kas saistīti ar sociāldemogrāfiskām izmaiņām un ilgtspējīgiem sociālajiem modeļiem, un jāizmanto iespēja izstrādāt novatoriskus procesus, pakalpojumus un produktus; |
| --- | --- |

H.

tā kā dalībvalstīm jāturpina risināt uzdevumi, kas saistīti ar sociāldemogrāfiskām izmaiņām un ilgtspējīgiem sociālajiem modeļiem, un jāizmanto iespēja izstrādāt novatoriskus procesus, pakalpojumus un produktus;

| I. | tā kā pareizi finansētas P&A rezultāti ir inovācija, ekonomikas izaugsme, jaunas darba vietas un izcilības centros veikta pētniecība; |
| --- | --- |

I.

tā kā pareizi finansētas P&A rezultāti ir inovācija, ekonomikas izaugsme, jaunas darba vietas un izcilības centros veikta pētniecība;

| J. | tā kā ES ir jānodrošina uzņēmējdarbības kultūras dinamika, veicinot aktīvu politiku tādās jomās kā mūžizglītība, iemaņu attīstība, personīgās karjeras veidošana, jauniešu iekārtošana darbā un profesionālā izglītība; |
| --- | --- |

J.

tā kā ES ir jānodrošina uzņēmējdarbības kultūras dinamika, veicinot aktīvu politiku tādās jomās kā mūžizglītība, iemaņu attīstība, personīgās karjeras veidošana, jauniešu iekārtošana darbā un profesionālā izglītība;

| K. | tā kā Eiropas informācijas un komunikācijas telpā saredzamāk un aktīvāk ir jāveicina uzņēmējdarbības attīstība un izglītošanās kultūra; |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas informācijas un komunikācijas telpā saredzamāk un aktīvāk ir jāveicina uzņēmējdarbības attīstība un izglītošanās kultūra;

| L. | tā kā MVU veido 70 % no visas nodarbinātības un tā kā tikai 44 % MVU savā darbībā ievieš jauninājumus; |
| --- | --- |

L.

tā kā MVU veido 70 % no visas nodarbinātības un tā kā tikai 44 % MVU savā darbībā ievieš jauninājumus;

| M. | tā kā MVU ir ekonomiskās un sociālās kohēzijas pamatelements, jo tajos ir nodarbināti vairāk nekā 75 miljoni cilvēku visā ES, un dažās rūpniecības nozarēs šajos uzņēmumos nodarbināto skaits sasniedz 80 %; tā kā, ņemot vērā MVU nozīmi ekonomiskās attīstības un jauninājumu jomā un šo uzņēmumu pārstāvēto tirgus daļu, MVU noteikti ir jāsaņem visaptverošs atbalsts; |
| --- | --- |

M.

tā kā MVU ir ekonomiskās un sociālās kohēzijas pamatelements, jo tajos ir nodarbināti vairāk nekā 75 miljoni cilvēku visā ES, un dažās rūpniecības nozarēs šajos uzņēmumos nodarbināto skaits sasniedz 80 %; tā kā, ņemot vērā MVU nozīmi ekonomiskās attīstības un jauninājumu jomā un šo uzņēmumu pārstāvēto tirgus daļu, MVU noteikti ir jāsaņem visaptverošs atbalsts;

| N. | tā kā dalībvalstīm jānodrošina privātā sektora attīstību veicinoša vide un jārisina specifiskas MVU problēmas, tostarp jānodrošina sekmējoša uzņēmējdarbības vide un noteikumi, pienācīgi infrastruktūras pamatpakalpojumi, piekļuve īstermiņa un vidēja termiņa finansējumam ar pieņemamām likmēm, pamatkapitāls un riska kapitāls, konsultāciju atbalsts un zināšanas par tirgus iespējām; |
| --- | --- |

N.

tā kā dalībvalstīm jānodrošina privātā sektora attīstību veicinoša vide un jārisina specifiskas MVU problēmas, tostarp jānodrošina sekmējoša uzņēmējdarbības vide un noteikumi, pienācīgi infrastruktūras pamatpakalpojumi, piekļuve īstermiņa un vidēja termiņa finansējumam ar pieņemamām likmēm, pamatkapitāls un riska kapitāls, konsultāciju atbalsts un zināšanas par tirgus iespējām;

| O. | tā kā valsts un privātā sektora partnerība (VPS) ir nozīmīgs instruments, lai sasniegtu sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti un finanšu ilgtspējību; |
| --- | --- |

O.

tā kā valsts un privātā sektora partnerība (VPS) ir nozīmīgs instruments, lai sasniegtu sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti un finanšu ilgtspējību;

| P. | tā kā MVU var sajust tādus trūkumus kā nepietiekamas iemaņas uzņēmējdarbībā, kā arī nepilnības informācijas un komunikāciju tehnoloģiju izmantošanā un grāmatvedībā, un MVU var būt problēmas, ko rada valodas barjeras, ražošanas vadība, uzņēmējdarbības plānošana, resursu nepietiekamība un nespēja sasniegt kritisko masu; |
| --- | --- |

P.

tā kā MVU var sajust tādus trūkumus kā nepietiekamas iemaņas uzņēmējdarbībā, kā arī nepilnības informācijas un komunikāciju tehnoloģiju izmantošanā un grāmatvedībā, un MVU var būt problēmas, ko rada valodas barjeras, ražošanas vadība, uzņēmējdarbības plānošana, resursu nepietiekamība un nespēja sasniegt kritisko masu;

| Q. | tā kā neaizstājams ir atbalsts starpposma organizācijām, kuras pārstāv MVU, ņemot vērā to darbības fundamentālo raksturu informācijas un MVU atbalsta un izpildes pārraudzības jomā, jo īpaši attiecībā uz vismazākajiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā neaizstājams ir atbalsts starpposma organizācijām, kuras pārstāv MVU, ņemot vērā to darbības fundamentālo raksturu informācijas un MVU atbalsta un izpildes pārraudzības jomā, jo īpaši attiecībā uz vismazākajiem uzņēmumiem;

| R. | tā kā MVU ir iesaistīti pārrobežu un pasaules tirgos, un šī saistība ir stratēģisks priekšnoteikums turpmākai MVU attīstībai; |
| --- | --- |

R.

tā kā MVU ir iesaistīti pārrobežu un pasaules tirgos, un šī saistība ir stratēģisks priekšnoteikums turpmākai MVU attīstībai;

| S. | tā kā viens no veiksmīgas uzņēmējdarbības, inovācijas un ražošanas attīstības galvenajiem šķēršļiem ir finanšu līdzekļu daudzveidības trūkums kapitāla ķēdē; |
| --- | --- |

S.

tā kā viens no veiksmīgas uzņēmējdarbības, inovācijas un ražošanas attīstības galvenajiem šķēršļiem ir finanšu līdzekļu daudzveidības trūkums kapitāla ķēdē;

| T. | tā kā ES ir jāatbalsta darbības uzsākšanas projekti inkubācijas un pirmsinkubācijas posmā uz tirgu orientētā akadēmiskā vidē, lai šādiem projektiem palīdzētu iegūt lielāku kritisko masu, augstāku novērtējumu un lielāku sākotnējo ieguldījumu no riska kapitāla sabiedrībām; |
| --- | --- |

T.

tā kā ES ir jāatbalsta darbības uzsākšanas projekti inkubācijas un pirmsinkubācijas posmā uz tirgu orientētā akadēmiskā vidē, lai šādiem projektiem palīdzētu iegūt lielāku kritisko masu, augstāku novērtējumu un lielāku sākotnējo ieguldījumu no riska kapitāla sabiedrībām;

| U. | tā kā patentēšana ES ir ļoti dārga — EUR 46 700, salīdzinot ar ASV (EUR 10 250) un Japānu (EUR 5 460) — un tā kā steidzami ir nepieciešams Kopienas patents; |
| --- | --- |

U.

tā kā patentēšana ES ir ļoti dārga — EUR 46 700, salīdzinot ar ASV (EUR 10 250) un Japānu (EUR 5 460) — un tā kā steidzami ir nepieciešams Kopienas patents;

| V. | tā kā VRP jāpievēršas MVU un lielo uzņēmumu vajadzībām ilgtspējīgā veidā; |
| --- | --- |

V.

tā kā VRP jāpievēršas MVU un lielo uzņēmumu vajadzībām ilgtspējīgā veidā;

| W. | tā kā 23 miljoni MVU Eiropā faktiski atspoguļo ļoti lielu uzņēmējdarbības apstākļu daudzveidību, kas ir jāņem vērā, izstrādājot un īstenojot Kopienas politiku, jo īpaši attiecībā uz VRP un konkrēti saistībā ar tām īpatnībām, kas raksturīgas mikrouzņēmumiem un mājamatniecībai, ko pārstāv vairāk nekā 95 % no Eiropas MVU; |
| --- | --- |

W.

tā kā 23 miljoni MVU Eiropā faktiski atspoguļo ļoti lielu uzņēmējdarbības apstākļu daudzveidību, kas ir jāņem vērā, izstrādājot un īstenojot Kopienas politiku, jo īpaši attiecībā uz VRP un konkrēti saistībā ar tām īpatnībām, kas raksturīgas mikrouzņēmumiem un mājamatniecībai, ko pārstāv vairāk nekā 95 % no Eiropas MVU;

| X. | tā kā valsts atbalsta noteikumi var veicināt ekonomikas izaugsmi un uzņēmumu inovāciju mazāk attīstītās kopienās un reģionos; |
| --- | --- |

X.

tā kā valsts atbalsta noteikumi var veicināt ekonomikas izaugsmi un uzņēmumu inovāciju mazāk attīstītās kopienās un reģionos;

| Y. | tā kā apmēram divas trešdaļas no nodarbinātības ES veido ģimenes uzņēmumi; |
| --- | --- |

Y.

tā kā apmēram divas trešdaļas no nodarbinātības ES veido ģimenes uzņēmumi;

| Z. | tā kā ir jāuzsver tādu pašreizējo ES programmu kā “Leonardo da Vinci” nozīme un attīstība, kas veicina mobilitāti, jauninājumus un mācību kvalitāti, veidojot pārrobežu partnerattiecības starp uzņēmumiem, mācību iestādēm, sadarbības iestādēm, |
| --- | --- |

Z.

tā kā ir jāuzsver tādu pašreizējo ES programmu kā “Leonardo da Vinci” nozīme un attīstība, kas veicina mobilitāti, jauninājumus un mācību kvalitāti, veidojot pārrobežu partnerattiecības starp uzņēmumiem, mācību iestādēm, sadarbības iestādēm,

ES sekmīga konkurētspēja pasaules tirgū

| 1. | atgādina dalībvalstīm, ka vienīgā iespēja, lai sekmīgi konkurētu pasaules tirgū, ir izveidot uz izcilības modeļa balstītu Eiropas zināšanu sabiedrību; |
| --- | --- |

1.

atgādina dalībvalstīm, ka vienīgā iespēja, lai sekmīgi konkurētu pasaules tirgū, ir izveidot uz izcilības modeļa balstītu Eiropas zināšanu sabiedrību;

| 2. | atzīst, ka liela nozīme ir veidot kultūrvidi, kas ir orientēta uz inovāciju un vajadzību to īstenot valsts konkurētspējas stratēģijas visās jomās; |
| --- | --- |

2.

atzīst, ka liela nozīme ir veidot kultūrvidi, kas ir orientēta uz inovāciju un vajadzību to īstenot valsts konkurētspējas stratēģijas visās jomās;

| 3. | uzsver, ka aizvien lielākā mērā organizatoriskais spēks būs nevis speciālajās zināšanās, bet gan pašos zināšanu speciālistos; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka aizvien lielākā mērā organizatoriskais spēks būs nevis speciālajās zināšanās, bet gan pašos zināšanu speciālistos;

| 4. | prasa dalībvalstīm veicināt uzņēmējdarbības garu izglītības sākumposmos un aktīvāk atbalstīt mūžizglītību; |
| --- | --- |

4.

prasa dalībvalstīm veicināt uzņēmējdarbības garu izglītības sākumposmos un aktīvāk atbalstīt mūžizglītību;

| 5. | norāda uz izglītības un mācību sistēmu kvalitātes un efektivitātes palielināšanu, efektīvi mobilizējot nepieciešamos resursus, jo īpaši, palielinot privātos ieguldījumus augstākajā izglītībā un tālākizglītībā; |
| --- | --- |

5.

norāda uz izglītības un mācību sistēmu kvalitātes un efektivitātes palielināšanu, efektīvi mobilizējot nepieciešamos resursus, jo īpaši, palielinot privātos ieguldījumus augstākajā izglītībā un tālākizglītībā;

| 6. | prasa Komisijai veikt pasākumus, lai likvidētu juridiskās atšķirības valstu tirdzniecības tiesībās un nodrošinātu atvērta un konkurētspējīga tirgus darbību; |
| --- | --- |

6.

prasa Komisijai veikt pasākumus, lai likvidētu juridiskās atšķirības valstu tirdzniecības tiesībās un nodrošinātu atvērta un konkurētspējīga tirgus darbību;

| 7. | uzsver nepieciešamību stiprināt sadarbību, no vienas puses, starp reģioniem ar līdzīgām problēmām un uzdevumiem, veicinot tīklu veidošanu starp šo reģionu uzņēmumiem, un no otras puses, starp pārrobežu reģioniem, lai mudinātu izstrādāt un koordinēt šo reģionu specifiskajām vajadzībām piemērotu politiku; uzsver to nozīmi, kāda ir MVU kopu veidošanai sadarbībā ar tehnoloģiju centriem, valsts laboratorijām un universitātēm, radot Eiropā dinamisku vidi, kurā spēj izmantot zinātnes atziņas un radīt uz zinātnes atziņām balstītas darba vietas; |
| --- | --- |

7.

uzsver nepieciešamību stiprināt sadarbību, no vienas puses, starp reģioniem ar līdzīgām problēmām un uzdevumiem, veicinot tīklu veidošanu starp šo reģionu uzņēmumiem, un no otras puses, starp pārrobežu reģioniem, lai mudinātu izstrādāt un koordinēt šo reģionu specifiskajām vajadzībām piemērotu politiku; uzsver to nozīmi, kāda ir MVU kopu veidošanai sadarbībā ar tehnoloģiju centriem, valsts laboratorijām un universitātēm, radot Eiropā dinamisku vidi, kurā spēj izmantot zinātnes atziņas un radīt uz zinātnes atziņām balstītas darba vietas;

| 8. | uzsver vajadzību atzīt īpašo situāciju un, izmantojot Eiropas programmas, veicināt ražošanas kopu un zonu attīstību, ņemot vērā to īpatnības un nodrošinot pienācīgu atbalstu; aicina Komisiju veicināt labas prakses apmaiņu starp dalībvalstīm uzņēmumu kopu veidošanas un uzņēmējdarbības un universitāšu saiknes uzlabošanas jomā, jo gan uzņēmējdarbība, gan universitātes veicina inovāciju un uzņēmumu dibināšanu; |
| --- | --- |

8.

uzsver vajadzību atzīt īpašo situāciju un, izmantojot Eiropas programmas, veicināt ražošanas kopu un zonu attīstību, ņemot vērā to īpatnības un nodrošinot pienācīgu atbalstu; aicina Komisiju veicināt labas prakses apmaiņu starp dalībvalstīm uzņēmumu kopu veidošanas un uzņēmējdarbības un universitāšu saiknes uzlabošanas jomā, jo gan uzņēmējdarbība, gan universitātes veicina inovāciju un uzņēmumu dibināšanu;

| 9. | prasa attīstīt transatlantiskās ekonomiskās attiecības, lai izveidotu plašāku brīvās tirdzniecības zonu nekā Eiropas vienotais tirgus; |
| --- | --- |

9.

prasa attīstīt transatlantiskās ekonomiskās attiecības, lai izveidotu plašāku brīvās tirdzniecības zonu nekā Eiropas vienotais tirgus;

| 10. | prasa dalībvalstīm veicināt tirgus atvērtību un īstenot atliktos tiesību aktus, kas sekmētu šā mērķa sasniegšanu, uzlabojot vispārējo saskaņotību un Eiropas konkurētspēju; |
| --- | --- |

10.

prasa dalībvalstīm veicināt tirgus atvērtību un īstenot atliktos tiesību aktus, kas sekmētu šā mērķa sasniegšanu, uzlabojot vispārējo saskaņotību un Eiropas konkurētspēju;

| 11. | prasa dalībvalstīm pilnveidot un integrēt pakalpojumu nozari, tādējādi kāpinot darba ražīguma ātrumu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

11.

prasa dalībvalstīm pilnveidot un integrēt pakalpojumu nozari, tādējādi kāpinot darba ražīguma ātrumu dalībvalstīs;

| 12. | atzīst, ka Eiropai ir nepieciešama patiesi integrēta enerģētikas politika, kas garantē piegādes stabilitāti un nodara minimālu kaitējumu videi; |
| --- | --- |

12.

atzīst, ka Eiropai ir nepieciešama patiesi integrēta enerģētikas politika, kas garantē piegādes stabilitāti un nodara minimālu kaitējumu videi;

| 13. | uzsver, ka regulējuma vienkāršošana ir būtisks, taču grūti īstenojams mērķis, un ka zināmā mērā tā līdzinās kodifikācijai; mudina Komisiju veicināt vienkāršošanu, iesniedzot priekšlikumu, ar ko paredz skaidru mehānismu tās juridiskās korekcijas atzīšanai, kas attiecas uz veiktajām izmaiņām saistībā ar Eiropas Savienības tiesību aktu vienkāršošanu, un ieteikt dalībvalstīm individuāli izveidot līdzīgus mehānismus, lai katra dalībvalsts varētu uzsākt vienkāršošanas procesu; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka regulējuma vienkāršošana ir būtisks, taču grūti īstenojams mērķis, un ka zināmā mērā tā līdzinās kodifikācijai; mudina Komisiju veicināt vienkāršošanu, iesniedzot priekšlikumu, ar ko paredz skaidru mehānismu tās juridiskās korekcijas atzīšanai, kas attiecas uz veiktajām izmaiņām saistībā ar Eiropas Savienības tiesību aktu vienkāršošanu, un ieteikt dalībvalstīm individuāli izveidot līdzīgus mehānismus, lai katra dalībvalsts varētu uzsākt vienkāršošanas procesu;

Eiropas radošuma brīva izpausme

| 14. | atzīmē vajadzību dalībvalstīm atkārtoti uzsvērt zināšanu, pētniecības un inovācijas nozīmi; uzskata, ka pētniecība ir būtisks priekšnoteikums sekmīgai inovācijai un ekonomiskai izaugsmei; uzskata, ka ir svarīgi Eiropā izveidot zināšanu sabiedrību, izmantojot mūžizglītības, valodu apmācības un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) iespējas, lai samazinātu profesionālo prasmju atšķirības un bezdarbu, tādējādi uzlabojot darba ņēmēju mobilitāti Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

14.

atzīmē vajadzību dalībvalstīm atkārtoti uzsvērt zināšanu, pētniecības un inovācijas nozīmi; uzskata, ka pētniecība ir būtisks priekšnoteikums sekmīgai inovācijai un ekonomiskai izaugsmei; uzskata, ka ir svarīgi Eiropā izveidot zināšanu sabiedrību, izmantojot mūžizglītības, valodu apmācības un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) iespējas, lai samazinātu profesionālo prasmju atšķirības un bezdarbu, tādējādi uzlabojot darba ņēmēju mobilitāti Eiropas Savienībā;

| 15. | uzsver, ka IKT, e-mācībām un e-komercijai ir būtiska nozīme MVU konkurētspējas palielināšanā; uzskata, ka jāveicina turpmāki projekti, kas MVU ļautu izmantot šādas iespējas; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka IKT, e-mācībām un e-komercijai ir būtiska nozīme MVU konkurētspējas palielināšanā; uzskata, ka jāveicina turpmāki projekti, kas MVU ļautu izmantot šādas iespējas;

| 16. | atbalsta visplašāko jēdziena “pamatkompetences mūžizglītībai” izmantošanu, lai apmierinātu Eiropas izglītojamo vajadzības, nodrošinot vienādu attieksmi un piekļuvi, jo īpaši tām grupām, kurām vajadzīgs atbalsts viņu izglītības potenciālam, piemēram, cilvēkiem ar nepietiekamām pamatprasmēm, tiem, kas agri pārtraukuši mācības, ilglaicīgiem bezdarbniekiem, migrantiem un cilvēkiem ar invaliditāti; |
| --- | --- |

16.

atbalsta visplašāko jēdziena “pamatkompetences mūžizglītībai” izmantošanu, lai apmierinātu Eiropas izglītojamo vajadzības, nodrošinot vienādu attieksmi un piekļuvi, jo īpaši tām grupām, kurām vajadzīgs atbalsts viņu izglītības potenciālam, piemēram, cilvēkiem ar nepietiekamām pamatprasmēm, tiem, kas agri pārtraukuši mācības, ilglaicīgiem bezdarbniekiem, migrantiem un cilvēkiem ar invaliditāti;

| 17. | uzsver, ka vienīgais veids, kā panākt noietu Eiropas Savienības MVU un rūpniecībai, ir novērst atšķirības, kādas Eiropas Savienībā pastāv starp pētniecību un jaunrades procesu, pakalpojumu un produktu tirdzniecību; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka vienīgais veids, kā panākt noietu Eiropas Savienības MVU un rūpniecībai, ir novērst atšķirības, kādas Eiropas Savienībā pastāv starp pētniecību un jaunrades procesu, pakalpojumu un produktu tirdzniecību;

| 18. | uzsver vajadzību īstenot atklātus inovācijas modeļus, kas būtu mazāk teorētiski un dinamiskāki un nodrošinātu uzņēmumiem pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

18.

uzsver vajadzību īstenot atklātus inovācijas modeļus, kas būtu mazāk teorētiski un dinamiskāki un nodrošinātu uzņēmumiem pievienoto vērtību;

| 19. | prasa dalībvalstīm veicināt ne tikai personālo datoru lietošanu, bet arī programmatūras pakotņu izmantošanu, jo šāda izglītības paplašināšana var uzlabot dažādu administratīvo uzdevumu efektivitāti; |
| --- | --- |

19.

prasa dalībvalstīm veicināt ne tikai personālo datoru lietošanu, bet arī programmatūras pakotņu izmantošanu, jo šāda izglītības paplašināšana var uzlabot dažādu administratīvo uzdevumu efektivitāti;

| 20. | uzsver vajadzību ieviest lietotājdraudzīgu Kopienas patentu un uzlabot Eiropas, Amerikas Savienoto Valstu un Japānas patentēšanas sistēmu savstarpīgumu, lai labāk aizsargātu Eiropas uzņēmumus un idejas, jo īpaši uzsverot šo sistēmu izmantošanu MVU; |
| --- | --- |

20.

uzsver vajadzību ieviest lietotājdraudzīgu Kopienas patentu un uzlabot Eiropas, Amerikas Savienoto Valstu un Japānas patentēšanas sistēmu savstarpīgumu, lai labāk aizsargātu Eiropas uzņēmumus un idejas, jo īpaši uzsverot šo sistēmu izmantošanu MVU;

| 21. | atzinīgi vērtē ES tirgus piekļuves stratēģijas mērķus un aicina ES veikt pasākumus, lai popularizētu tās datu bāzi MVU grupā, kā arī šo datu bāzi regulāri atjaunināt; iesaka dalībvalstīm, reģionālajām un vietējām varas iestādēm radīt kopēju vienas institūcijas apstiprinājuma sistēmu un mudina valsts pārvaldes iestādes piedāvāt lielāku to pakalpojumu skaitu, ko var veikt ar interneta starpniecību (e-pārvaldība); |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē ES tirgus piekļuves stratēģijas mērķus un aicina ES veikt pasākumus, lai popularizētu tās datu bāzi MVU grupā, kā arī šo datu bāzi regulāri atjaunināt; iesaka dalībvalstīm, reģionālajām un vietējām varas iestādēm radīt kopēju vienas institūcijas apstiprinājuma sistēmu un mudina valsts pārvaldes iestādes piedāvāt lielāku to pakalpojumu skaitu, ko var veikt ar interneta starpniecību (e-pārvaldība);

| 22. | prasa Komisijai ar tās Euro Info centru tīkla starpniecību veicināt plašāku piekļuvi starptautiskajiem tirgiem; |
| --- | --- |

22.

prasa Komisijai ar tās Euro Info centru tīkla starpniecību veicināt plašāku piekļuvi starptautiskajiem tirgiem;

| 23. | prasa Komisijai reformēt un paplašināt pašreizējo Euro Info centru tīklu, ietverot dažādas uzņēmējdarbības atbalsta aģentūras, kas darbojas valstu tīklos un kuras MVU var sniegt visaptverošus un drošus pakalpojumus; |
| --- | --- |

23.

prasa Komisijai reformēt un paplašināt pašreizējo Euro Info centru tīklu, ietverot dažādas uzņēmējdarbības atbalsta aģentūras, kas darbojas valstu tīklos un kuras MVU var sniegt visaptverošus un drošus pakalpojumus;

| 24. | uzsver, ka tāpēc ir svarīgi novērtēt, uzlabot un reorganizēt Euro Info centru tīklu, ņemot vērā gan ekspluatācijas efektivitāti, gan darbības efektivitāti, lai nodrošinātu lielāku tīkla darbības mērķtiecību un ātrumu; uzskata, ka Euro Info centrus vajadzētu pārveidot par vienas institūcijas pārraudzītām problēmu novēršanas iestādēm, kurās varētu vērsties MVU, kas saskaras ar iekšējā tirgus šķēršļiem, un Euro Info centriem jākļūst par patiesiem MVU un dalībvalstu starpniekiem, kuri ikvienu jautājumu risina, pēc iespējas praktiskāk un pragmātiskāk piemērojot Kopienu tiesības; atzīst, ka šo mērķu sasniegšanai Euro Info centriem būs nepieciešami lielāki līdzekļi; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka tāpēc ir svarīgi novērtēt, uzlabot un reorganizēt Euro Info centru tīklu, ņemot vērā gan ekspluatācijas efektivitāti, gan darbības efektivitāti, lai nodrošinātu lielāku tīkla darbības mērķtiecību un ātrumu; uzskata, ka Euro Info centrus vajadzētu pārveidot par vienas institūcijas pārraudzītām problēmu novēršanas iestādēm, kurās varētu vērsties MVU, kas saskaras ar iekšējā tirgus šķēršļiem, un Euro Info centriem jākļūst par patiesiem MVU un dalībvalstu starpniekiem, kuri ikvienu jautājumu risina, pēc iespējas praktiskāk un pragmātiskāk piemērojot Kopienu tiesības; atzīst, ka šo mērķu sasniegšanai Euro Info centriem būs nepieciešami lielāki līdzekļi;

| 25. | aicina Komisiju aktīvi popularizēt Euro Info centru darbību un uzsver, ka visiem MVU jānodrošina viegla un bezmaksas piekļuve Euro Info centru sniegtajai informācijai, pakalpojumiem un konsultācijām neatkarīgi no tā, vai šie uzņēmumi ir vai nav to organizāciju dalībnieki, kas veic Euro Info centru funkcijas; aicina Komisiju nodrošināt, ka Euro Info centru izveidotajos MVU vadības centros iekļauj arī MVU, kas nav izcelsmes organizācijas dalībnieki; uzskata, ka ir būtiski Komisijai izvirzīt augstus mērķus, lai veicinātu, ka Euro Info centrus izmanto visi MVU, ne tikai tie, kuri ir izcelsmes organizācijas dalībnieki; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju aktīvi popularizēt Euro Info centru darbību un uzsver, ka visiem MVU jānodrošina viegla un bezmaksas piekļuve Euro Info centru sniegtajai informācijai, pakalpojumiem un konsultācijām neatkarīgi no tā, vai šie uzņēmumi ir vai nav to organizāciju dalībnieki, kas veic Euro Info centru funkcijas; aicina Komisiju nodrošināt, ka Euro Info centru izveidotajos MVU vadības centros iekļauj arī MVU, kas nav izcelsmes organizācijas dalībnieki; uzskata, ka ir būtiski Komisijai izvirzīt augstus mērķus, lai veicinātu, ka Euro Info centrus izmanto visi MVU, ne tikai tie, kuri ir izcelsmes organizācijas dalībnieki;

| 26. | uzskata, ka ir jācenšas apvienot visus tīklus, kas Kopienā darbojas MVU interesēs (piemēram, Euro Info centri un Inovāciju rosināšanas centri); uzskata, ka šīs organizācijas varētu apvienot, piemēram, izveidojot MVU profesionālo asociāciju; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka ir jācenšas apvienot visus tīklus, kas Kopienā darbojas MVU interesēs (piemēram, Euro Info centri un Inovāciju rosināšanas centri); uzskata, ka šīs organizācijas varētu apvienot, piemēram, izveidojot MVU profesionālo asociāciju;

Konkurētspējas attīstība: veiksmīgas konkurētspējas priekšnoteikumi un MVU

| 27. | prasa Komisijai un dalībvalstīm pēc iespējas bieži piemērot principu “priekšroka mazajiem”, kas pamatojas uz Eiropas Mazo uzņēmumu hartu, lai ļautu mikrouzņēmumiem un jo īpaši mājamatniecības uzņēmumiem pilnībā realizēt izaugsmes un attīstības potenciālu gan vietējā līmenī, gan eksporta tirgos; |
| --- | --- |

27.

prasa Komisijai un dalībvalstīm pēc iespējas bieži piemērot principu “priekšroka mazajiem”, kas pamatojas uz Eiropas Mazo uzņēmumu hartu, lai ļautu mikrouzņēmumiem un jo īpaši mājamatniecības uzņēmumiem pilnībā realizēt izaugsmes un attīstības potenciālu gan vietējā līmenī, gan eksporta tirgos;

| 28. | prasa dalībvalstīm paaugstināt uzņēmējdarbības statusu un individuālo atbildību, pienācīgi novērtējot centienus un palielinot sociālo vērtību, kas saistīta ar riska uzņemšanos un uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

28.

prasa dalībvalstīm paaugstināt uzņēmējdarbības statusu un individuālo atbildību, pienācīgi novērtējot centienus un palielinot sociālo vērtību, kas saistīta ar riska uzņemšanos un uzņēmējdarbību;

| 29. | atzīmē, ka tehnoloģijas attīstība un pilnīgošana ir būtiskākais labākas konkurētspējas priekšnoteikums zināšanu sabiedrībā; |
| --- | --- |

29.

atzīmē, ka tehnoloģijas attīstība un pilnīgošana ir būtiskākais labākas konkurētspējas priekšnoteikums zināšanu sabiedrībā;

| 30. | uzskata, ka ir svarīgi lielāku uzmanību pievērst ne tikai informācijas nodrošināšanai, bet arī labākās prakses nodošanai MVU un mikrouzņēmumiem; šajā ziņā par prioritāru uzdevumu uzskata nodot ar uzņēmējdarbību saistītās zināšanas, tostarp arī zināšanas par konkursa procedūrām; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka ir svarīgi lielāku uzmanību pievērst ne tikai informācijas nodrošināšanai, bet arī labākās prakses nodošanai MVU un mikrouzņēmumiem; šajā ziņā par prioritāru uzdevumu uzskata nodot ar uzņēmējdarbību saistītās zināšanas, tostarp arī zināšanas par konkursa procedūrām;

| 31. | prasa dalībvalstīm ieviest veiksmīgas e-komercijas modeļus, lai veicinātu IKT attīstību; |
| --- | --- |

31.

prasa dalībvalstīm ieviest veiksmīgas e-komercijas modeļus, lai veicinātu IKT attīstību;

| 32. | prasa dalībvalstīm noteikt kopējus standartus vai paredzēt brīvprātīgas vienošanās iespēju jomās, kurās šo standartu vai vienošanās neesamība kavē MVU izaugsmi; |
| --- | --- |

32.

prasa dalībvalstīm noteikt kopējus standartus vai paredzēt brīvprātīgas vienošanās iespēju jomās, kurās šo standartu vai vienošanās neesamība kavē MVU izaugsmi;

| 33. | prasa dalībvalstīm atdzīvināt Eiropas uzņēmējdarbības vidi, samazinot birokrātiju, uzlabojot regulējuma kvalitāti, samazinot administratīvos šķēršļus, uzlabojot MVU līdzdalību apspriežu procesā, vienkāršojot MVU piemērojamās nodokļu saskaņošanas procedūras un pilnveidojot administratīvos procesus un sociālās drošības sistēmas attiecībā uz darba ņēmējiem un darba devējiem; prasa dalībvalstīm novērst administratīvos šķēršļus pārrobežu sadarbībai starp MVU, rūpniecību, pētniecības institūtiem un universitātēm; |
| --- | --- |

33.

prasa dalībvalstīm atdzīvināt Eiropas uzņēmējdarbības vidi, samazinot birokrātiju, uzlabojot regulējuma kvalitāti, samazinot administratīvos šķēršļus, uzlabojot MVU līdzdalību apspriežu procesā, vienkāršojot MVU piemērojamās nodokļu saskaņošanas procedūras un pilnveidojot administratīvos procesus un sociālās drošības sistēmas attiecībā uz darba ņēmējiem un darba devējiem; prasa dalībvalstīm novērst administratīvos šķēršļus pārrobežu sadarbībai starp MVU, rūpniecību, pētniecības institūtiem un universitātēm;

| 34. | mudina dalībvalstis sniegt lielāku atbalstu, lai palielinātu jaundibināto uzņēmumu nelielo skaitu, un izstrādāt un piemērot atbilstīgus veicināšanas pasākumus, kā arī veikt speciālus atbalsta pasākumus, lai veicinātu uzņēmumu paplašināšanos un nodarbinātību; atzīmē uzņēmumu nodošanas nozīmi darba vietu un kapitāla saglabāšanā; atzinīgi vērtē jauno paziņojumu par uzņēmumu nodošanu “Kopienas Lisabonas programmas izaugsmei un nodarbinātībai īstenošana: uzņēmumu nodošana — nepārtrauktība ar jaunu sākumu”, kas saistīts ar mērķi samazināt uzņēmējdarbībai raksturīgo risku; atzīmē, ka sekmīgas uzņēmumu nodošanas nozīme palielinās, ņemot vērā Eiropas iedzīvotāju novecošanos un to, ka vairāk nekā trešdaļa Eiropas uzņēmēju dosies pensijā nākamajos desmit gados; līdz ar to aicina dalībvalstis vienādu politisko uzmanību pievērst gan uzņēmumu dibināšanai, gan nodošanai un valsts politikā ietvert praktiskus pasākumus Lisabonas stratēģijas īstenošanai, paredzot īpašus grafikus; |
| --- | --- |

34.

mudina dalībvalstis sniegt lielāku atbalstu, lai palielinātu jaundibināto uzņēmumu nelielo skaitu, un izstrādāt un piemērot atbilstīgus veicināšanas pasākumus, kā arī veikt speciālus atbalsta pasākumus, lai veicinātu uzņēmumu paplašināšanos un nodarbinātību; atzīmē uzņēmumu nodošanas nozīmi darba vietu un kapitāla saglabāšanā; atzinīgi vērtē jauno paziņojumu par uzņēmumu nodošanu “Kopienas Lisabonas programmas izaugsmei un nodarbinātībai īstenošana: uzņēmumu nodošana — nepārtrauktība ar jaunu sākumu”, kas saistīts ar mērķi samazināt uzņēmējdarbībai raksturīgo risku; atzīmē, ka sekmīgas uzņēmumu nodošanas nozīme palielinās, ņemot vērā Eiropas iedzīvotāju novecošanos un to, ka vairāk nekā trešdaļa Eiropas uzņēmēju dosies pensijā nākamajos desmit gados; līdz ar to aicina dalībvalstis vienādu politisko uzmanību pievērst gan uzņēmumu dibināšanai, gan nodošanai un valsts politikā ietvert praktiskus pasākumus Lisabonas stratēģijas īstenošanai, paredzot īpašus grafikus;

| 35. | atbalsta priekšlikumus, kas sekmē jaunu uzņēmumu dibināšanu un samazina darbības uzsākšanas termiņus un izmaksas, vienlaicīgi atzīmējot, ka, kamēr nodokļu atvieglojumi nerada problēmas, zemu procentu likmju aizdevumi automātiski neatbilst Kopienas likumdošanai, ar kuru, gluži pretēji, cenšas panākt līdzvērtīgus konkurences apstākļus; ierosina veicināt tādus atbilstīgus pasākumus kā nodokļu atvieglojumi un elastīgi uzņēmējdarbības tiesību aktu noteikumi, lai sekmētu uzņēmumu turpmāku pastāvēšanu un jo īpaši ģimenes uzņēmumu nodošanu trešām pusēm vai darbiniekiem; |
| --- | --- |

35.

atbalsta priekšlikumus, kas sekmē jaunu uzņēmumu dibināšanu un samazina darbības uzsākšanas termiņus un izmaksas, vienlaicīgi atzīmējot, ka, kamēr nodokļu atvieglojumi nerada problēmas, zemu procentu likmju aizdevumi automātiski neatbilst Kopienas likumdošanai, ar kuru, gluži pretēji, cenšas panākt līdzvērtīgus konkurences apstākļus; ierosina veicināt tādus atbilstīgus pasākumus kā nodokļu atvieglojumi un elastīgi uzņēmējdarbības tiesību aktu noteikumi, lai sekmētu uzņēmumu turpmāku pastāvēšanu un jo īpaši ģimenes uzņēmumu nodošanu trešām pusēm vai darbiniekiem;

Mūsdienīga sociālās aizsardzības sistēma un darba tirgus

| 36. | prasa dalībvalstīm pārskatīt neefektīvus sociālos modeļus, ņemot vērā to finanšu ilgtspējību, globālo pārmaiņu dinamiku un demogrāfisko struktūru, lai paaugstinātu šo modeļu ilgtspējību; |
| --- | --- |

36.

prasa dalībvalstīm pārskatīt neefektīvus sociālos modeļus, ņemot vērā to finanšu ilgtspējību, globālo pārmaiņu dinamiku un demogrāfisko struktūru, lai paaugstinātu šo modeļu ilgtspējību;

| 37. | prasa dalībvalstīm pieņemt praktiskus politikas lēmumus, lai iedzīvotāju novecošanos un dzimstības samazināšanos kompensētu ar tādiem pasākumiem kā darbspējas perioda pagarināšana saskaņā ar veselības aprūpes standartu paaugstināšanu un uz ģimeni orientētas politikas īstenošanu, kas veicinātu bērnu dzimstību un bērnu aprūpes iespējas; |
| --- | --- |

37.

prasa dalībvalstīm pieņemt praktiskus politikas lēmumus, lai iedzīvotāju novecošanos un dzimstības samazināšanos kompensētu ar tādiem pasākumiem kā darbspējas perioda pagarināšana saskaņā ar veselības aprūpes standartu paaugstināšanu un uz ģimeni orientētas politikas īstenošanu, kas veicinātu bērnu dzimstību un bērnu aprūpes iespējas;

| 38. | uzsver vajadzību atbalstīt uzņēmējas sievietes, jo īpaši sekmējot piekļuvi finansējumam un uzņēmējdarbības tīkliem; |
| --- | --- |

38.

uzsver vajadzību atbalstīt uzņēmējas sievietes, jo īpaši sekmējot piekļuvi finansējumam un uzņēmējdarbības tīkliem;

| 39. | uzsver vajadzību dalībvalstīm īstenot pilnīgu Eiropas elektronizāciju; |
| --- | --- |

39.

uzsver vajadzību dalībvalstīm īstenot pilnīgu Eiropas elektronizāciju;

| 40. | uzsver vajadzību nodrošināt tirgus elastību, lai ņemtu vērā mainīgos sociālos modeļus un ar sabiedrības novecošanos saistītos jautājumus; |
| --- | --- |

40.

uzsver vajadzību nodrošināt tirgus elastību, lai ņemtu vērā mainīgos sociālos modeļus un ar sabiedrības novecošanos saistītos jautājumus;

| 41. | atgādina Komisijai un dalībvalstīm, ka izmaksas, kas neietver algas, ir viens no galvenajiem individuālo uzņēmumu šķēršļiem, kas arī attur algot papildu darbiniekus; prasa Komisijai un dalībvalstīm ievērot proporcionalitātes un elastīguma principu, apsverot ES nodarbinātības likumdošanu, ņemot vērā augsto bezdarba līmeni Eiropā, jo īpaši jauniešu vidū; |
| --- | --- |

41.

atgādina Komisijai un dalībvalstīm, ka izmaksas, kas neietver algas, ir viens no galvenajiem individuālo uzņēmumu šķēršļiem, kas arī attur algot papildu darbiniekus; prasa Komisijai un dalībvalstīm ievērot proporcionalitātes un elastīguma principu, apsverot ES nodarbinātības likumdošanu, ņemot vērā augsto bezdarba līmeni Eiropā, jo īpaši jauniešu vidū;

| 42. | uzskata, ka ir būtiski veicināt MVU ieguldījumus cilvēku kapitālā, lai palielinātu strādājošo nodarbinātības iespējas un paaugstinātu produktivitāti; atzīst tādu mācību programmu un pasākumu vajadzību, kas paredzētas tieši MVU uzņēmējdarbībai, tostarp mācības uz vietas; uzsver vajadzību nodrošināt pienācīgas arodmācības (jauno tehnoloģiju apguvi) vecāka gadagājuma darba ņēmējiem un personām ar invaliditāti, lai viņi varētu turpināt strādāt vai vieglāk atrast darbu un lai ievērotu darba devēju un personu ar invaliditāti vajadzības; |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka ir būtiski veicināt MVU ieguldījumus cilvēku kapitālā, lai palielinātu strādājošo nodarbinātības iespējas un paaugstinātu produktivitāti; atzīst tādu mācību programmu un pasākumu vajadzību, kas paredzētas tieši MVU uzņēmējdarbībai, tostarp mācības uz vietas; uzsver vajadzību nodrošināt pienācīgas arodmācības (jauno tehnoloģiju apguvi) vecāka gadagājuma darba ņēmējiem un personām ar invaliditāti, lai viņi varētu turpināt strādāt vai vieglāk atrast darbu un lai ievērotu darba devēju un personu ar invaliditāti vajadzības;

| 43. | ierosina uzņēmējdarbības pamatiemaņu apguvi iekļaut vidējās izglītības programmās un mudina MVU iesaistīties tajās izglītības jomās, kurās tie var sniegt praktisku papildu informāciju un konsultācijas; atbalsta tādu augstskolu politiku, kuras mācību programmās iekļauj ekonomikas vajadzībām atbilstošas jomas; |
| --- | --- |

43.

ierosina uzņēmējdarbības pamatiemaņu apguvi iekļaut vidējās izglītības programmās un mudina MVU iesaistīties tajās izglītības jomās, kurās tie var sniegt praktisku papildu informāciju un konsultācijas; atbalsta tādu augstskolu politiku, kuras mācību programmās iekļauj ekonomikas vajadzībām atbilstošas jomas;

| 44. | uzsver vajadzību mudināt MVU izmantot videi draudzīgas metodes uzņēmumu sociālās atbildības un Eiropas ilgtspējīgas attīstības stratēģijas kontekstā; |
| --- | --- |

44.

uzsver vajadzību mudināt MVU izmantot videi draudzīgas metodes uzņēmumu sociālās atbildības un Eiropas ilgtspējīgas attīstības stratēģijas kontekstā;

| 45. | atzinīgi vērtē Komisijas centienus veidot dialogu un veicināt regulāras apspriedes ar MVU un to pārstāvniecības organizācijām un aicina šo metodi regulāri izmantot praksē, iesaistot Eiropas uzņēmumus, tostarp ar aroda apvienību starpniecību, ne tikai Kopienas programmu īstenošanas, bet arī izstrādes laikā; atzīmē, ka pašreizējā apspriežu procesa forma rada grūtības MVU, jo noteiktais astoņu nedēļu termiņš MVU pārstāvniecības organizācijām ir nepietiekams viedokļu apkopošanai un iesniegšanai; prasa Komisijai nekavējoties pārskatīt šo ierobežojumu; |
| --- | --- |

45.

atzinīgi vērtē Komisijas centienus veidot dialogu un veicināt regulāras apspriedes ar MVU un to pārstāvniecības organizācijām un aicina šo metodi regulāri izmantot praksē, iesaistot Eiropas uzņēmumus, tostarp ar aroda apvienību starpniecību, ne tikai Kopienas programmu īstenošanas, bet arī izstrādes laikā; atzīmē, ka pašreizējā apspriežu procesa forma rada grūtības MVU, jo noteiktais astoņu nedēļu termiņš MVU pārstāvniecības organizācijām ir nepietiekams viedokļu apkopošanai un iesniegšanai; prasa Komisijai nekavējoties pārskatīt šo ierobežojumu;

| 46. | atkārtoti uzsver, ka MVU atbalsta pasākumiem jābūt piemērojamiem attiecībā uz pašnodarbinātajiem, un tas jo īpaši attiecas uz sociālās drošības sistēmu dažādajiem veidiem un to priekšrocībām, kā arī uz arodslimību novēršanu; |
| --- | --- |

46.

atkārtoti uzsver, ka MVU atbalsta pasākumiem jābūt piemērojamiem attiecībā uz pašnodarbinātajiem, un tas jo īpaši attiecas uz sociālās drošības sistēmu dažādajiem veidiem un to priekšrocībām, kā arī uz arodslimību novēršanu;

| 47. | iesaka dalībvalstīm pēc iespējas lielākā mērā censties izveidot tiesisku vidi, kas nodrošinātu elastību attiecībā uz MVU nodarbinātību, neierobežojot sociālās drošības aspektus; |
| --- | --- |

47.

iesaka dalībvalstīm pēc iespējas lielākā mērā censties izveidot tiesisku vidi, kas nodrošinātu elastību attiecībā uz MVU nodarbinātību, neierobežojot sociālās drošības aspektus;

| 48. | uzsver vajadzību pabeigt iekšējā tirgus izveidi un aicina dalībvalstis sniegt atbalstu šā kopējā mērķa sasniegšanā, veicinot brīvu darbaspēka apriti; |
| --- | --- |

48.

uzsver vajadzību pabeigt iekšējā tirgus izveidi un aicina dalībvalstis sniegt atbalstu šā kopējā mērķa sasniegšanā, veicinot brīvu darbaspēka apriti;

| 49. | atgādina, ka uzņēmējdarbību veicinoši stimuli ir ļoti būtiski, jo īpaši ņemot vērā demogrāfiskās izmaiņas, kuru rezultātā Eiropā nākamo desmit gadu laikā trešdaļa uzņēmēju dosies pensijā; aicina Komisiju veicināt labākās prakses apmaiņu starp dalībvalstīm šajā jomā, uzmanību veltot tādiem jautājumiem kā “sudraba uzņēmējdarbības” shēma vecāka gada gājuma cilvēkiem, jauniešu iedrošināšana veidot uzņēmumus un īpašs atbalsts sievietēm uzņēmējām, kas varētu ietvert pasākumus labākai ģimenes dzīves un darba saskaņošanai; |
| --- | --- |

49.

atgādina, ka uzņēmējdarbību veicinoši stimuli ir ļoti būtiski, jo īpaši ņemot vērā demogrāfiskās izmaiņas, kuru rezultātā Eiropā nākamo desmit gadu laikā trešdaļa uzņēmēju dosies pensijā; aicina Komisiju veicināt labākās prakses apmaiņu starp dalībvalstīm šajā jomā, uzmanību veltot tādiem jautājumiem kā “sudraba uzņēmējdarbības” shēma vecāka gada gājuma cilvēkiem, jauniešu iedrošināšana veidot uzņēmumus un īpašs atbalsts sievietēm uzņēmējām, kas varētu ietvert pasākumus labākai ģimenes dzīves un darba saskaņošanai;

Finanšu ilgtspējība

| 50. | prasa dalībvalstīm ievērot budžeta disciplīnas principus, lai nodrošinātu valsts finanšu stabilitāti; |
| --- | --- |

50.

prasa dalībvalstīm ievērot budžeta disciplīnas principus, lai nodrošinātu valsts finanšu stabilitāti;

| 51. | mudina pārskatīt sabiedrisko pakalpojumu modeļus, to finansēšanu un pārvaldību, tostarp organizējot debates par valsts un privātā sektora partnerības uzdevumiem un ieguvumiem; |
| --- | --- |

51.

mudina pārskatīt sabiedrisko pakalpojumu modeļus, to finansēšanu un pārvaldību, tostarp organizējot debates par valsts un privātā sektora partnerības uzdevumiem un ieguvumiem;

| 52. | mudina dalībvalstis attīstīt valsts un privāta sektora partnerību kā vispiemērotāko modeli uzņēmējdarbības atbalsta pakalpojumu sniegšanai MVU, tostarp riska kapitāla fondu izveidi, tādējādi radot atbilstīgu mehānismu plašākai privātā sektora iesaistīšanai; |
| --- | --- |

52.

mudina dalībvalstis attīstīt valsts un privāta sektora partnerību kā vispiemērotāko modeli uzņēmējdarbības atbalsta pakalpojumu sniegšanai MVU, tostarp riska kapitāla fondu izveidi, tādējādi radot atbilstīgu mehānismu plašākai privātā sektora iesaistīšanai;

| 53. | prasa dalībvalstīm uzlabot MVU piekļuvi publiskā iepirkuma procedūrām, jo to nepieejamība ir liels šķērslis izaugsmei; atgādina Komisijai un dalībvalstīm par publiskā iepirkuma direktīvu dažkārt aplamām izpausmēm, kas atsevišķos gadījumos ir novedušas pie tā, ka daži valsts pasūtījumu piedāvātāji ir pieprasījuši no potenciālajiem piegādātājiem maksu par iesniegto piedāvājumu apstrādi; atzīmē, ka šāda maksa var būt kropļojoša attiecībā uz maziem uzņēmumiem, un tādēļ aicina Komisiju apsvērt šo jautājumu, izstrādājot pamatnostādnes par pārskatīto publiskā iepirkumu direktīvu īstenošanu šajā gadā; |
| --- | --- |

53.

prasa dalībvalstīm uzlabot MVU piekļuvi publiskā iepirkuma procedūrām, jo to nepieejamība ir liels šķērslis izaugsmei; atgādina Komisijai un dalībvalstīm par publiskā iepirkuma direktīvu dažkārt aplamām izpausmēm, kas atsevišķos gadījumos ir novedušas pie tā, ka daži valsts pasūtījumu piedāvātāji ir pieprasījuši no potenciālajiem piegādātājiem maksu par iesniegto piedāvājumu apstrādi; atzīmē, ka šāda maksa var būt kropļojoša attiecībā uz maziem uzņēmumiem, un tādēļ aicina Komisiju apsvērt šo jautājumu, izstrādājot pamatnostādnes par pārskatīto publiskā iepirkumu direktīvu īstenošanu šajā gadā;

| 54. | uzskata, ka ekoinovāciju var arī stimulēt, izmantojot valsts budžetu pirktspēju, jo publiskā iepirkuma pārveidošana par videi draudzīgu iepirkumu palīdzētu radīt kritisko masu, lai videi draudzīgi uzņēmumi iekļūtu tirgū plašākā mērogā, nodrošinot priekšrocības Eiropas MVU, kuri ir ļoti aktīvi šajā nozarē; |
| --- | --- |

54.

uzskata, ka ekoinovāciju var arī stimulēt, izmantojot valsts budžetu pirktspēju, jo publiskā iepirkuma pārveidošana par videi draudzīgu iepirkumu palīdzētu radīt kritisko masu, lai videi draudzīgi uzņēmumi iekļūtu tirgū plašākā mērogā, nodrošinot priekšrocības Eiropas MVU, kuri ir ļoti aktīvi šajā nozarē;

| 55. | mudina izmantot fiskālus stimulus, lai sekmētu riska kapitāla ieguldījumus, un izmantot no Eiropas Investīciju fonda un struktūrfondiem pieejamos līdzekļus, kas palīdzētu veidot vietējā riska kapitāla ieguldītāju bāzi; |
| --- | --- |

55.

mudina izmantot fiskālus stimulus, lai sekmētu riska kapitāla ieguldījumus, un izmantot no Eiropas Investīciju fonda un struktūrfondiem pieejamos līdzekļus, kas palīdzētu veidot vietējā riska kapitāla ieguldītāju bāzi;

| 56. | uzskata, ka saistībā ar finansēšanu un uzņēmējdarbības riskiem MVU noteikti ir jāsaņem visaptveroša un ticama informācija par iespējamajiem riska dalīšanas veidiem; |
| --- | --- |

56.

uzskata, ka saistībā ar finansēšanu un uzņēmējdarbības riskiem MVU noteikti ir jāsaņem visaptveroša un ticama informācija par iespējamajiem riska dalīšanas veidiem;

| 57. | uzskata, ka MVU ir Eiropas ekonomikas būtiska daļa un ka nolūkā pilnībā izmantot to potenciālu P&A jomā, ir jāpilnveido ES 7. pamatprogramma, lai veicinātu mazāku pētniecības struktūru līdzdalību, piešķirot līdzekļus MVU un mazu firmu un laboratoriju kopām; |
| --- | --- |

57.

uzskata, ka MVU ir Eiropas ekonomikas būtiska daļa un ka nolūkā pilnībā izmantot to potenciālu P&A jomā, ir jāpilnveido ES 7. pamatprogramma, lai veicinātu mazāku pētniecības struktūru līdzdalību, piešķirot līdzekļus MVU un mazu firmu un laboratoriju kopām;

| 58. | atzinīgi vērtē Eiropadomes Briseles sanāksmē 2006. gada martā noteikto pieeju atvieglot un paplašināt uzņēmumu piekļuvi Eiropas Investīciju bankas aizdevumiem, jo īpaši attiecībā uz MVU; |
| --- | --- |

58.

atzinīgi vērtē Eiropadomes Briseles sanāksmē 2006. gada martā noteikto pieeju atvieglot un paplašināt uzņēmumu piekļuvi Eiropas Investīciju bankas aizdevumiem, jo īpaši attiecībā uz MVU;

VRP pasākumi

| 59. | prasa visām dalībvalstīm savās VRP īpašu uzmanību pievērst pasākumiem attiecībā uz MVU, ņemot vērā, ka panākumi būs atkarīgi no MVU uzņēmējdarbības organizāciju aktīvas iesaistīšanas un konsultāciju sniegšanas tām, lai pārbaudītu to efektivitāti; |
| --- | --- |

59.

prasa visām dalībvalstīm savās VRP īpašu uzmanību pievērst pasākumiem attiecībā uz MVU, ņemot vērā, ka panākumi būs atkarīgi no MVU uzņēmējdarbības organizāciju aktīvas iesaistīšanas un konsultāciju sniegšanas tām, lai pārbaudītu to efektivitāti;

| 60. | pauž nožēlu par konkrētības dimensijas zudumu, kas bija ziņojumos par Eiropas Mazo uzņēmumu hartu, un mudina Komisiju piedāvāt dalībvalstīm iespēju organizēt divpusējas sanāksmes (pieaicinot valsts ieinteresētās personas) par konkrētu MVU pasākumu attīstību, sagatavojot VRP gada ziņojumus; |
| --- | --- |

60.

pauž nožēlu par konkrētības dimensijas zudumu, kas bija ziņojumos par Eiropas Mazo uzņēmumu hartu, un mudina Komisiju piedāvāt dalībvalstīm iespēju organizēt divpusējas sanāksmes (pieaicinot valsts ieinteresētās personas) par konkrētu MVU pasākumu attīstību, sagatavojot VRP gada ziņojumus;

| 61. | pauž nožēlu, ka dalībvalstīs trūkst koordinētas pieejas attiecībā uz VRP; |
| --- | --- |

61.

pauž nožēlu, ka dalībvalstīs trūkst koordinētas pieejas attiecībā uz VRP;

| 62. | uzsver to nozīmi, kāda ir ziņošanai un savstarpējai komunikācijai par VRP panākumiem un neveiksmēm; |
| --- | --- |

62.

uzsver to nozīmi, kāda ir ziņošanai un savstarpējai komunikācijai par VRP panākumiem un neveiksmēm;

| 63. | prasa dalībvalstīm izskaidrot, kā tās ir paredzējušas rīkoties, lai īstenotu VRP noteiktos mērķus; |
| --- | --- |

63.

prasa dalībvalstīm izskaidrot, kā tās ir paredzējušas rīkoties, lai īstenotu VRP noteiktos mērķus;

*

- *

| 64. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem un valdībām. |
| --- | --- |

64.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem un valdībām.

---

(1)  OV L 205, 6.8.2005., 28. lpp.

(2)  OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0265.

(4)  OV L 385, 31.12.1994., 14. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0230.

(6)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0243.

(7)  OV C 227 E, 21.9.2006., 599. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0022.

(9)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0079.

(10)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0092.

(11)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0110.

(12)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0301.

---