# Euroopa Liidu C 332/2006

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 332 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 49. köide30. detsember 2006 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 332

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

49. köide30. detsember 2006

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Komisjon |
| 2006/C 332/1 | Euro vahetuskurss | 1 |
| 2006/C 332/2 | Liikmesriikide lennutegevuslubade andmise või kehtetuks tunnistamise otsuste avaldamine vastavalt määruse nr 2407/92 (lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta) artikli 13 lõikele 4 (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 332/3 | Prantsuse valitsuse teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (Arvamus vedelate või gaasiliste süsivesinike kaevandamise kontsessiooni ehk nn Muehlwegi kontsessiooni taotlemise kohta) (
  1
  ) | 3 |
| 2006/C 332/4 | Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase muudatustaotluse avaldamine | 4 |
| 2006/C 332/5 | Kombineeritud nomenklatuuri (KN) ühetaoline kohaldamine (Kaupade klassifitseerimine) | 7 |
| 2006/C 332/6 | Teadaanne direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 alusel tehtud taotluse kohta — Tähtaja pikendamine | 10 |
| 2006/C 332/7 | Riigiabi — Austria — Riigiabi nr C 50/2006 (ex NN 68/2006) — Riigigarantii ettevõtjale BAWAG-PSK — Kutse märkuste esitamiseks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 (
  1
  ) | 11 |
| 2006/C 332/8 | Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivi 96/48/EÜ (üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta) rakendamisega (
  1
  ) | 30 |
| 2006/C 332/9 | Teatis — Arhitektuurialast kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide teatavakstegemine (
  1
  ) | 35 |
| 2006/C 332/0 | Muud KOM-dokumendid, kui komisjoni poolt vastu võetud seadusandlikud ettepanekud | 42 |
| | Euroopa Investeerimispank |
| 2006/C 332/1 | Avalikustamispoliitika — Põhimõtted, eeskirjad ja kord | 45 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Komisjon

2006/C 332/1

Euro vahetuskurss

1

2006/C 332/2

Liikmesriikide lennutegevuslubade andmise või kehtetuks tunnistamise otsuste avaldamine vastavalt määruse nr 2407/92 (lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta) artikli 13 lõikele 4 (
  1
  )

1

2

2006/C 332/3

Prantsuse valitsuse teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (Arvamus vedelate või gaasiliste süsivesinike kaevandamise kontsessiooni ehk nn Muehlwegi kontsessiooni taotlemise kohta) (
  1
  )

1

3

2006/C 332/4

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase muudatustaotluse avaldamine

4

2006/C 332/5

Kombineeritud nomenklatuuri (KN) ühetaoline kohaldamine (Kaupade klassifitseerimine)

7

2006/C 332/6

Teadaanne direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 alusel tehtud taotluse kohta — Tähtaja pikendamine

10

2006/C 332/7

Riigiabi — Austria — Riigiabi nr C 50/2006 (ex NN 68/2006) — Riigigarantii ettevõtjale BAWAG-PSK — Kutse märkuste esitamiseks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 (
  1
  )

1

11

2006/C 332/8

Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivi 96/48/EÜ (üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta) rakendamisega (
  1
  )

1

30

2006/C 332/9

Teatis — Arhitektuurialast kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide teatavakstegemine (
  1
  )

1

35

2006/C 332/0

Muud KOM-dokumendid, kui komisjoni poolt vastu võetud seadusandlikud ettepanekud

42

Euroopa Investeerimispank

2006/C 332/1

Avalikustamispoliitika — Põhimõtted, eeskirjad ja kord

45

| | II   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Komisjon |
| 2006/C 332/2 | Komisjoni poolt vastu võetud seadusandlikud ettepanekud | 61 |

II   Ettevalmistavad aktid

Komisjon

2006/C 332/2

Komisjoni poolt vastu võetud seadusandlikud ettepanekud

61

| | III   Teatised |
| --- | --- |
| | Komisjon |
| 2006/C 332/3 | Viimati avaldatud KOM-dokumendid, v.a seadusandlikud ettepanekud ja komisjonis vastu võetud seadusandlikud ettepanekudELT C 317, 23.12.2006 | 67 |

III   Teatised

Komisjon

2006/C 332/3

Viimati avaldatud KOM-dokumendid, v.a seadusandlikud ettepanekud ja komisjonis vastu võetud seadusandlikud ettepanekudELT C 317, 23.12.2006

67

| | |
| --- | --- |
| 2006/C 332/4 | Teade lugejatele | s3 |

2006/C 332/4

Teade lugejatele

Teade lugejatele

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Komisjon

| 30.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 332/1

---

Euro vahetuskurss (1)

29. detsember 2006

(2006/C 332/01)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3170 |
| JPY | Jaapani jeen | 156,93 |
| DKK | Taani kroon | 7,4560 |
| GBP | Inglise nael | 0,67150 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,0404 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6069 |
| ISK | Islandi kroon | 93,13 |
| NOK | Norra kroon | 8,2380 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5782 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,485 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 251,77 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6972 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,8310 |
| RON | Rumeenia leu | 3,3835 |
| SIT | Sloveenia talaar | 239,64 |
| SKK | Slovakkia kroon | 34,435 |
| TRY | Türgi liir | 1,8640 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6691 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5281 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,2409 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8725 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0202 |
| KRW | Korea won | 1 224,81 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,2124 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,2793 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3504 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 844,44 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6490 |
| PHP | Filipiini peeso | 64,546 |
| RUB | Vene rubla | 34,6800 |
| THB | Tai baht | 46,770 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3170

JPY

Jaapani jeen

156,93

DKK

Taani kroon

7,4560

GBP

Inglise nael

0,67150

SEK

Rootsi kroon

9,0404

CHF

Šveitsi frank

1,6069

ISK

Islandi kroon

93,13

NOK

Norra kroon

8,2380

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5782

CZK

Tšehhi kroon

27,485

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

251,77

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6972

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,8310

RON

Rumeenia leu

3,3835

SIT

Sloveenia talaar

239,64

SKK

Slovakkia kroon

34,435

TRY

Türgi liir

1,8640

AUD

Austraalia dollar

1,6691

CAD

Kanada dollar

1,5281

HKD

Hong Kongi dollar

10,2409

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8725

SGD

Singapuri dollar

2,0202

KRW

Korea won

1 224,81

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,2124

CNY

Hiina jüaan

10,2793

HRK

Horvaatia kuna

7,3504

IDR

Indoneesia ruupia

11 844,44

MYR

Malaisia ringit

4,6490

PHP

Filipiini peeso

64,546

RUB

Vene rubla

34,6800

THB

Tai baht

46,770

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 30.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 332/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 332/2

---

Liikmesriikide lennutegevuslubade andmise või kehtetuks tunnistamise otsuste avaldamine vastavalt määruse nr 2407/92 (lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta) (1)
   (2) artikli 13 lõikele 4

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/C 332/02)

AUSTRIA

Väljastatud lennutegevusload

B kategooria:   Lennutegevusload kaasa arvatud määruse nr 2407/92 artikli 5 lõike 7 punkti a piirang

| Lennuettevõtja nimi | Lennuettevõtja aadress | Lubatud vedada | Otsus jõustub alates |
| --- | --- | --- | --- |
| AVAG AIR GmbH für Luftfahrt | A-5035 Salzburg — Flughafen |
| Innsbrucker Bundesstr. 111 |

Lennuettevõtja nimi

Lennuettevõtja aadress

Lubatud vedada

Otsus jõustub alates

AVAG AIR GmbH für Luftfahrt

A-5035 Salzburg — Flughafen

Innsbrucker Bundesstr. 111

reisijad, post, last

2.11.06

---

(1)  EÜT L 240, 24.8.1992, lk 1.

(2)  Otsused, millest teatati Euroopa Komisjonile enne 31.8.2005.

---

| 30.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 332/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 332/3

---

Prantsuse valitsuse teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (1)

(Arvamus vedelate või gaasiliste süsivesinike kaevandamise kontsessiooni ehk nn Muehlwegi kontsessiooni taotlemise kohta)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/C 332/03)

Ettevõte Oelweg, registrijärgse aadressiga 16 rue du 19 mars, 67630 Scheibenhard (Prantsusmaa), esitas 15. mail 2006 taotluse kahekümne viie aastase vedelate või gaasiliste süsivesinike kaevandamise kontsessiooni ehk nn Muelhwegi kontsessiooni saamiseks Bas-Rhini departemangu territooriumil asuval umbes 5,3 ruutkilomeetri suurusel alal.

Nimetatud kontsessioon kehtib järgmiste geograafiliste koordinaatidega määratud maa-alal, kusjuures algmeridiaaniks on Pariisi meridiaan.

| Punktid | Pikkuskraadid | Laiuskraadid |
| --- | --- | --- |
| A | 6,40° E | 54,40° N |
| B | 6,36° E | 54,40° N |
| C | 6,36° E | 54,38° N |
| D | 6,40° E | 54,38° N |

Punktid

Pikkuskraadid

Laiuskraadid

A

6,40° E

54,40° N

B

6,36° E

54,40° N

C

6,36° E

54,38° N

D

6,40° E

54,38° N

Taotluste esitamine ja loa andmise kriteeriumid

Algse taotluse ja konkureerivate taotluste esitajad peavad vastama loa väljaandmiseks vajalikele tingimustele, mis on määratletud kaevandamislube käsitleva 19. aprilli 1995. aasta muudetud dekreedi nr 95-427 artiklites 3 ja 4 (Prantsuse Vabariigi Teataja 22. aprill, 1995) ning on endiselt jõus vastavalt 2. juuni 2006. aasta kaevandamise ja maa-aluse ladustamise õigust käsitleva dekreedi nr 2006-648 artiklile 63.

Huvitatud ettevõtted võivad 90 päeva jooksul pärast käesoleva teatise avaldamist esitada konkureeriva taotluse vastavalt menetlusele, mis on kokkuvõtvalt esitatud kaevandamislube käsitlevas “Teatises süsivesinike kaevandamisõiguse kohta Prantsusmaal” (avaldatud 30. detsembri 1994. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 374 lk 11) ja kinnitatud 19. aprilli 1995. aasta muudetud dekreediga nr 95-427. Konkureerivad taotlused edastatakse kaevandamisküsimustega tegelevale ministrile allpool osutatud aadressil.

Otsused esialgse taotluse ja konkureerivate taotluste kohta vastavalt eespoolnimetatud dekreedi artiklis 5 määratletud kaevandamisloa andmise kriteeriumitele võetakse vastu kolme aasta jooksul arvestatuna kuupäevast, mil Prantsuse asutused said kätte esialgse taotluse, seega hiljemalt 16. maiks 2009.

Tingimused ja nõuded kaevandamise teostamise ja peatamise kohta

Taotlejatel palutakse lähtuda kaevandamisseaduse (code minier) artiklist 79 ja artikli 79 lõikest 1 ning 9. mai 1995. aasta muudetud dekreedist nr 95-696, milles käsitletakse kaevandamistegevuse alustamist ja kaevanduskontrolli (11. mai 1995. aasta Prantsuse Vabariigi Teataja).

Täiendavat teavet sellel teemal võib saada majandus-, rahandus-, ja tööstusministeeriumist (energia- ja tooraineosakond, energia- ja mineraalressursside talitus, kaevandusalase seadusandluse büroo) — ministère de l'économie, des finances et de l'industrie (direction générale de l'énergie et des matières premières, direction des ressources énergétiques et minérales, bureau de la législation minière) –, aadressil: 61, boulevard Vincent-Auriol, Télédoc 133, F-75703 Paris Cedex 13 [telefon: (33) 144 97 23 02, faks: (33) 144 97 05 70].

Eespool nimetatud õigusaktide sätetega saab tutvuda veebilehel

http:// www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  EÜT L 164, 30.6.1994.

---

| 30.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 332/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 332/4

---

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase muudatustaotluse avaldamine

(2006/C 332/04)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada muudatustaotluse kohta vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artiklile 7. Komisjon peab vastuväite kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

MUUDATUSTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006,

Muudatustaotlus vastavalt artiklile 9 ja artikli 17 lõikele 2

“SIERRA MÁGINA”

EÜ nr: ES/PDO/105/0054

Kaitstud päritolunimetus ( X ) Kaitstud geograafiline tähis ( )

Taotletav(ad) muudatus(ed)

Pealkiri (pealkirjad) tehnospetsifikaadis

| | Nimi |
| --- | --- |
| | Kirjeldus |
| X | Geograafiline piirkond |
| | Päritolutõend |
| | Tootmismeetod |
| | Seos piirkonnaga |
| | Märgistamine |
| | Riiklikud nõuded |

Image

Nimi

Image

Kirjeldus

X

Geograafiline piirkond

Image

Päritolutõend

Image

Tootmismeetod

Image

Seos piirkonnaga

Image

Märgistamine

Image

Riiklikud nõuded

Muudatus(ed):

Geograafiline piirkond

La Guardia de Jaéni omavalitsuspiirkond lisatakse, kuna füüsiliste omaduste, kasutatavate sortide, viljelemismeetodite ja -tavade, istutustiheduse, saadud õli keemiliste ja organoleptiliste omaduste ning tootmis- või pakendusprotsesside sarnasuse poolest on kõnealune piirkond on ühtlik “Sierra Mágina” päritolunimetust kandva piirkonna ülejäänud osaga.

Lõikes “Tootmisest”, milles on kirjutatud: “Päritolunimetusega” Sierra Mágina “hõlmatud oliiviõlide tootmispiirkond koosneb maa-aladest, mis asuvad järgmistes omavalitsuspiirkondades: Albánchez de Úbeda, Bédmar-Garcíez, Bélmez de la Moraleda, Cabra del Santo Cristo, Cambil, Huelma, Solera, Jimena, Jódar, Torres, Mancha Real, Campillo de Arenas, Pegalajar, Larva y Cárcheles (Cárchel y Carchelejo)”, lisatakse järgmine:

“La Guardia de Jaén”.

AJAKOHASTATUD KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006,

“SIERRA MÁGINA”

EÜ nr: ES/PDO/105/0054

Kaitstud päritolunimetus ( X ) Kaitstud geograafiline tähis ( )

Käesolev kokkuvõte on koostatud üksnes teavitamiseks. Üksikasjaliku teabe saamiseks palutakse huvitatud isikutel tutvuda tehnospetsifikaadi täieliku variandiga, mille võib saada 1. jaos viidatud riigi ametiasutustest või Euroopa Komisjonist (1).

1

1.   Liikmesriigi vastutav talitus:

| Nimi: | Subdirección General de Calidad y Promoción Agroalimentaria. Dirección General de Industria Agroalimentaria y Alimentación. Secretaría General de Agricultura y Alimentación. Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- | --- |
| Aadress: | Infanta Isabel 1o E-20871 Madrid |
| Tel: | (34) 913 47 53 94 |
| Faks: | (34) 913 47 54 10 |
| E-post: | sgcaproagro@mapya.es |

Nimi:

Subdirección General de Calidad y Promoción Agroalimentaria. Dirección General de Industria Agroalimentaria y Alimentación. Secretaría General de Agricultura y Alimentación. Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Aadress:

Infanta Isabel 1o E-20871 Madrid

o

Tel:

(34) 913 47 53 94

Faks:

(34) 913 47 54 10

E-post:

sgcaproagro@mapya.es

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina». |
| --- | --- |
| Aadress: | Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n |
| E-23537 Bedmar (Jaén) |

Nimi:

Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina».

Aadress:

Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n

E-23537 Bedmar (Jaén)

Tel:

(34) 953 77 20 90

Faks:

(34) 953 77 22 72

E-post:

D.O.sierra-magina@swin.net

Liikmed:

tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3.   Tooteliik:

Klass 1.5 — Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne)

4.   Tehnospetsifikaat (artikli 4 lõikes 2 sätestatud nõuete kokkuvõte)

4. 1   Nimi: “Sierra Mágina”

4.2   Kirjeldus: Oliivisortidesse“Picual” ja “Manzanillo de Jaén” (Olea europea L) oliividest saadud ekstra neitsioliiviõli.

Olea europea

Peamiseks kaitstud sordiks peetakse sorti “Picual”.

Selle omadused: happesus kuni 0,5°; peroksiidarv: maksimum 18.K270 maksimum 0,20; niiskus ja võõrollus: mitte üle 0,1 %.

Suure stabiilsusega õlid, väga viljamaitselised ja kergelt mõrkjad. Värv varieerub tumerohelisest kuldkollaseni, olenevalt oliivide koristusajast ja oliivisalu asukohast piirkonnas.

Kaitstud ekstra neitsioliiviõlid valmistatakse vähemalt 90 % ulatuses sordi “Picual” oliividest.

4.3   Geograafiline piirkond: Piirkonna asukoht ja piiritlus: Tootmispiirkond on ümbritsetud Sierra Mágina looduspargiga, mis on andnud oma nime kaitstud nimetusele. Jaén'i provintsi lõunaala keskosas asuv ala hõlmab kuutteist omavalitsusüksust ning selle oliivisalud hõlmavad 64 009 ha, mis moodustab 84 % põllumajanduskõlvikust.

Asjaomased omavalitsusüksused: Tootmispiirkond hõlmab Jaén'i provintsi kuutteist omavalitsusüksust: Albánchez de Úbeda, Bedmar-Garcíez, Bélmez de la Moraleda, Cabra del Santo Cristo, Cambil, Campillo de Arenas, Cárcheles (Cárchel ja Carchelejo), Huelma, Jimena, Jódar, La Guardia de Jaén, Larva, Mancha Real, Pegalajar, Solera ja Torres.

4.4   Päritolutõend: Õlipressimisettevõtetesse saabuvad oliivid on heakskiidetud sortidest ja pärinevad reguleeriva asutuse registritesse kantud oliivisaludest. Õli pressitakse tootmispiirkonnas asuvates registreeritud õlipressimisettevõtetes reguleeriva asutuse vaatlejate järelevalve all ning seda ladustatakse registreeritud õlipressimis- või villimisettevõtetes. Õli suhtes kohaldatakse füüsikalisi ja keemilisi ning organoleptilisi analüüse. Üksnes kõik kontrollimenetlused edukalt läbinud õlid villitakse ja viiakse turule, olles varustatud reguleeriva asutuse poolt väljastatud nummerdatud lisaetiketiga ja kaitstud päritolunimetusega.

4.5   Tootmismeetod: Kui heakskiidetud sortidest ja registreeritud oliivisaludest pärit oliivid on valmis, korjatakse need hoolikalt ning maast ja puude küljest korjatud oliivid eraldatakse. Koristatud oliivid veetakse õlipressimisettevõtetesse, vältides seejuures vilja riknemist. Viljad puhastatakse ja pestakse, lehed, varred, muld ja võõrollus eraldatakse ning seejärel ekstraheeritakse õli pressimise teel. See protsess viiakse lõpule kuni 48 tunni jooksul. Tootmismeetodid on asjakohased ja heakskiidetud ning nende üle teostab järelevalvet reguleeriv asutus. Õli dekanteeritakse ning eraldatud kvaliteetne õli analüüsitakse ja klassifitseeritakse. Kaitstud päritolunimetus antakse üksnes ekstra neitsioliiviõlile.

4.6   Seos piirkonnaga: Sierra Mágina ala on suhteliselt lühike mäemassiiv, mis kõrgub tasandiku kohal pideva sirgjoonena kirdest edelasse ja mille ümber asuvad väiksemad mäestikud. Oliivisalud asuvad tasasema topograafiaga aladel, mis ümbritsevad mäemassiivi alates 850 m kõrgusest nii, et see sarnaneb saarega keset oliivipuude merd. Piirkonnas kõige levinumad pinnased on paepealsed mullad, lubjarikkad rähkmullad, leostunud mullad ja leetjad mullad. Kliima kõigub subtroopilise vahemerelise ja parasvöötme vahemerelise vahel, aasta keskmiste temperatuuridega 13-17° C ja aasta keskmise sademete hulgaga 400 kuni 800 mm. Traditsioonilise põlluharimise ja poolharimise tehnikad, tagasilõikamine, kahjuri- ja haiguste tõrje loovad sobiva keskkonna oliivipuu arenguks, mis kannab terveid vilju, millest saadakse eriomadustega, tihedalt geograafilise keskkonnaga seotud õlisid.

4.7   Kontrolliasutus:

| Nimi: | Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina». |
| --- | --- |
| Aadress: | Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n |
| E-23537 Bedmar |

Nimi:

Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina».

Aadress:

Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n

E-23537 Bedmar

Tel:

(34) 953 77 20 90

Faks:

(34) 953 77 22 72

E-post:

D.O.sierra-magina@swin.net

Kontrolliasutus vastab Euroopa standardile nr 45-011.

4.8   Märgistamine: Etiketile peab olema märgitud “Sierra Mágina”. Etiketid peavad olema reguleeriva asutuse poolt heaks kiidetud. Lisaetiketid nummerdab ja väljastab reguleeriv asutus.

4.9   Riiklikud nõuded:

| — | 2. detsembri 1970. aasta seadus 25/1970 viinamarjakavatust, veini ja kangeid alkohoolseid jooke käsitlevate eeskirjade kohta. |
| --- | --- |

—

2. detsembri 1970. aasta seadus 25/1970 viinamarjakavatust, veini ja kangeid alkohoolseid jooke käsitlevate eeskirjade kohta.

| — | 25. veebruari 1997. aasta korraldus, millega ratifitseeritakse “Sierra Mágina” päritolunimetust käsitlev määrus. |
| --- | --- |

—

25. veebruari 1997. aasta korraldus, millega ratifitseeritakse “Sierra Mágina” päritolunimetust käsitlev määrus.

---

(1)  Euroopa Komisjon, põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat, põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika osakond, B-1049 Brüssel.

1

---

| 30.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 332/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 332/7

---

KOMBINEERITUD NOMENKLATUURI (KN) ÜHETAOLINE KOHALDAMINE

(Kaupade klassifitseerimine)

(2006/C 332/05)

Selgitavad märkused, mis on vastu võetud vastavalt nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 artikli 10 punktis 1 määratletud menetlusele tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (1)

“Euroopa ühenduste kombineeritud nomenklatuuri (2) selgitavad märkused” teksti muudetakse järgmiselt:

Leheküljele 324 lisatakse järgmine tekst:

| “8471 60 80 | Muud
  Sellesse alamrubriiki kuuluvad monitorid põhinevad erineval kuvamistehnoloogial, nt kineskoop- (elektronkiiretoru) (CRT) ja vedelkristallmonitor (LCD).
  Kui 84. grupi märkusest 5 E ei tulene teisiti, siis kasutatakse neid üksnes või peamiselt automaatsetes andmetöötlussüsteemides.
  Sellesse alamrubriiki kuuluvate monitoride omadused hõlbustavad tavaliselt ekraani vaatamist lähedalt pikka aega.
  Selle alamrubriigi monitoridel on järgmised omadused:






  — | võivad signaali vastu võtta üksnes rubriiki 8471 kuuluva automaatse andmetöötlusseadme kesktöötlusseadmelt; |
| --- | --- | --- |

“8471 60 80

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad monitorid põhinevad erineval kuvamistehnoloogial, nt kineskoop- (elektronkiiretoru) (CRT) ja vedelkristallmonitor (LCD).

Kui 84. grupi märkusest 5 E ei tulene teisiti, siis kasutatakse neid üksnes või peamiselt automaatsetes andmetöötlussüsteemides.

Sellesse alamrubriiki kuuluvate monitoride omadused hõlbustavad tavaliselt ekraani vaatamist lähedalt pikka aega.

Selle alamrubriigi monitoridel on järgmised omadused:

—

võivad signaali vastu võtta üksnes rubriiki 8471 kuuluva automaatse andmetöötlusseadme kesktöötlusseadmelt;

| — | kuvasuhe on tavaliselt 4:3 või 5:4; |
| --- | --- |

—

kuvasuhe on tavaliselt 4:3 või 5:4;

| — | sisaldavad sageli kald- ja pöördmehhanisme ning läikevabu pindu; |
| --- | --- |

—

sisaldavad sageli kald- ja pöördmehhanisme ning läikevabu pindu;

| — | võivad sisaldada kuni kaks valjuhääldit. |
| --- | --- |

—

võivad sisaldada kuni kaks valjuhääldit.

Sellesse alamrubriiki kuuluvatel kineskoopmonitoridel on järgmised lisaomadused:

| — | on varustatud eriliste ühendustega nagu D-SUB konnektorid; |
| --- | --- |

—

on varustatud eriliste ühendustega nagu D-SUB konnektorid;

| — | pikslite vahekaugus keskmise lahutusvõime korral on 0,41 mm ja väheneb lahutusvõime suurenedes. |
| --- | --- |

—

pikslite vahekaugus keskmise lahutusvõime korral on 0,41 mm ja väheneb lahutusvõime suurenedes.

Sellesse alamrubriiki kuuluvatel muudel monitoridel peale kineskoopmonitoride (nt vedelkristallmonitorid) on iseärasuseks see, et nende ekraani diagonaal on tavaliselt alla 48,5 cm (19).

Selle alamrubriigi monitoride piirangud:

| — | neid ei saa ühendada videoallikaga, nagu DVD-salvestus- või -taasesitusseade, digi- või videokaamera, satelliitvastuvõtja või videomängukonsool; |
| --- | --- |

—

neid ei saa ühendada videoallikaga, nagu DVD-salvestus- või -taasesitusseade, digi- või videokaamera, satelliitvastuvõtja või videomängukonsool;

| — | nendes ei või olla komponente (nt värvidekooder ja Y-C-signaalide eraldaja), mis võimaldavad monitoril kuvada pilti põhiriba-liitvideosignaalist (CVBS-signaal) ehk liitvideosignaalist (mille signaali kuju vastab sellistele televisioonistandarditele nagu NTSC, SECAM, PAL, D-MAC) või S-videosignaalist (supervideosignaalist) või kui need suudavad kuvada pilti võttes vastu liitvideosignaali (nt YUV, YCBCR, YPBPR) ja SDI (Serial Digital Interface), HD-SDI (High-Definition-SDI) ning digitaalvideo (DV) signaali (nt MPEG1, MPEG2, MPEG4) sarnaseid signaale; |
| --- | --- |

—

nendes ei või olla komponente (nt värvidekooder ja Y-C-signaalide eraldaja), mis võimaldavad monitoril kuvada pilti põhiriba-liitvideosignaalist (CVBS-signaal) ehk liitvideosignaalist (mille signaali kuju vastab sellistele televisioonistandarditele nagu NTSC, SECAM, PAL, D-MAC) või S-videosignaalist (supervideosignaalist) või kui need suudavad kuvada pilti võttes vastu liitvideosignaali (nt YUV, YCBCR, YPBPR) ja SDI (Serial Digital Interface), HD-SDI (High-Definition-SDI) ning digitaalvideo (DV) signaali (nt MPEG1, MPEG2, MPEG4) sarnaseid signaale;

| — | neis ei või olla infrapunavastuvõtjat signaali vastuvõtmiseks infrapunakaugjuhtimispuldilt; |
| --- | --- |

—

neis ei või olla infrapunavastuvõtjat signaali vastuvõtmiseks infrapunakaugjuhtimispuldilt;

| — | neil ei või olla kanalivaliku +/- nuppu; |
| --- | --- |

—

neil ei või olla kanalivaliku +/- nuppu;

| — | neis ei või olla selliseid liideseid nagu DVI-D, DVI-I ja HDMI (kõrglahutusega multimeediumiliides), isegi kui need liidesed ei toeta lairiba digitaalse infosisu kaitse (HDCP) krüpteerimist; |
| --- | --- |

—

neis ei või olla selliseid liideseid nagu DVI-D, DVI-I ja HDMI (kõrglahutusega multimeediumiliides), isegi kui need liidesed ei toeta lairiba digitaalse infosisu kaitse (HDCP) krüpteerimist;

| — | need ei või olla varustatud liidestega kaardipilu moodulite või muude seadmete jaoks, mis võimaldavad ühendust videoallikaga või televisioonisignaali vastuvõtmist; |
| --- | --- |

—

need ei või olla varustatud liidestega kaardipilu moodulite või muude seadmete jaoks, mis võimaldavad ühendust videoallikaga või televisioonisignaali vastuvõtmist;

| — | neid ei saa kasutada muudes süsteemides kui automaatsetes andmetöötlussüsteemides (nt kodukinosüsteemides, videomonteerimissüsteemides, meditsiiniülesvõttetehnika süsteemides või trüki- või graafikatööstuse süsteemides trükieelseks värviproovitrükiks). |
| --- | --- |

—

neid ei saa kasutada muudes süsteemides kui automaatsetes andmetöötlussüsteemides (nt kodukinosüsteemides, videomonteerimissüsteemides, meditsiiniülesvõttetehnika süsteemides või trüki- või graafikatööstuse süsteemides trükieelseks värviproovitrükiks).

Sellesse alamrubriiki ei kuulu:

| (a) | televisiooni vastuvõtuseadmed (rubriik 8528); |
| --- | --- |

(a)

televisiooni vastuvõtuseadmed (rubriik 8528);

| (b) | rubriigi 8528 videomonitorid; |
| --- | --- |

(b)

rubriigi 8528 videomonitorid;

| (c) | rubriigi 8531 näitpaneelid.” |
| --- | --- |

(c)

rubriigi 8531 näitpaneelid.”

Leheküljel 339:

Leheküljel 339:

| 8528 21 14 kuni 8528 21 90 | värvipildiga
  Tekst asendatakse järgmisega:
  “Videomonitorid, olenemata sellest, kas need põhinevad erineval kuvamistehnoloogial, nagu kineskoop (elektronkiiretoru) (CRT), vedelkristalltehnoloogia (LCD), orgaaniline valgusdiood (OLED) või plasma, kuuluvad nendesse alamrubriikidesse, kui just ei saa tõestada, et neid kasutatakse üksnes või peamiselt automaatsetes andmetöötlussüsteemides.
  Nendesse alamrubriikidesse kuuluvate monitoride omadused hõlbustavad tavaliselt ekraani vaatamist kaugelt pikka aega, näiteks näitustel ja kodukinosüsteemides, telestuudiotes ning videojärelevalvesüsteemides.
  Mõned monitorid hõlbustavad ekraani vaatamist lähedalt, näiteks mõõte- ja kontrolltehnika puhul, meditsiini seadmete, tahavaatekaameraga jälgimissüsteemides sõidukitele või raadionavigatsiooniseadmetes.
  Teatavad monitorid on varustatud pistmike või liidestega, nagu Cinch/RCA, BNC, SCART, Mini DIN 4-pin/Hosiden, DVI-D, DVI-I ja HDMI (kõrglahutusega multimeedialiides). Need pistmikud või liidesed võimaldavad signaali vastuvõtmist videoallikalt, nagu DVD-salvestus- või -taasesitusseade, digi- või videokaamera, satelliitvastuvõtja või videomängukonsool. Need monitorid võivad samuti olla varustatud liidestega 8471 rubriigi automaatsete andmetöötlusmasinate jaoks.
  Mõnel monitoril võib olla liides signaalide vastuvõtmiseks näiteks kassaaparaadist, pangaautomaadist, raadionavigatsiooniseadmest, numbrilisest juhtpaneelist või programmeeritavast mälukontrollerist, gruppi 90 kuuluvast mõõtmis-, kontrollimis- või meditsiiniseadmest.
  Neil võivad olla eraldi sisendid punase (R), rohelise (G) ja sinise (B) signaali jaoks või nad võivad sisaldada komponente (nt värvidekooder ja Y-C-signaalide eraldaja), mis võimaldavad monitoril kuvada pilti põhiriba-liitvideosignaalist (CVBS-signaal) ehk liitvideosignaalist (mille signaali kuju vastab sellistele televisioonistandarditele nagu NTSC, SECAM, PAL, D-MAC) või S-videosignaalist (supervideosignaalist) või kui need suudavad kuvada pilti, võttes vastu liitvideosignaali (nt YUV, YCBCR, YPBPR) ja SDI, HD-SDI ning digitaalvideo (DV) signaali (nt MPEG1, MPEG2, MPEG4) sarnaseid signaale.
  Neil võivad olla pistmikud helisignaalide vastuvõtmiseks. Kineskoopmonitoride puhul on pikslite vahekaugus keskmise lahutusvõime korral 0,41 mm ja väheneb lahutusvõime suurenedes.
  Muudel, ilma elektronkiiretoruta monitoridel (nt LCD- ja plasmamonitorid) on kuvasuhe tavaliselt 16:9 või 16:10.
  Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu:






  (a) | üksnes või peamiselt automaatsetes andmetöötlussüsteemides kasutatavad monitorid (alamrubriik 8471 60 80); |
| --- | --- | --- |

8528 21 14 kuni 8528 21 90

värvipildiga

Tekst asendatakse järgmisega:

“Videomonitorid, olenemata sellest, kas need põhinevad erineval kuvamistehnoloogial, nagu kineskoop (elektronkiiretoru) (CRT), vedelkristalltehnoloogia (LCD), orgaaniline valgusdiood (OLED) või plasma, kuuluvad nendesse alamrubriikidesse, kui just ei saa tõestada, et neid kasutatakse üksnes või peamiselt automaatsetes andmetöötlussüsteemides.

Nendesse alamrubriikidesse kuuluvate monitoride omadused hõlbustavad tavaliselt ekraani vaatamist kaugelt pikka aega, näiteks näitustel ja kodukinosüsteemides, telestuudiotes ning videojärelevalvesüsteemides.

Mõned monitorid hõlbustavad ekraani vaatamist lähedalt, näiteks mõõte- ja kontrolltehnika puhul, meditsiini seadmete, tahavaatekaameraga jälgimissüsteemides sõidukitele või raadionavigatsiooniseadmetes.

Teatavad monitorid on varustatud pistmike või liidestega, nagu Cinch/RCA, BNC, SCART, Mini DIN 4-pin/Hosiden, DVI-D, DVI-I ja HDMI (kõrglahutusega multimeedialiides). Need pistmikud või liidesed võimaldavad signaali vastuvõtmist videoallikalt, nagu DVD-salvestus- või -taasesitusseade, digi- või videokaamera, satelliitvastuvõtja või videomängukonsool. Need monitorid võivad samuti olla varustatud liidestega 8471 rubriigi automaatsete andmetöötlusmasinate jaoks.

Mõnel monitoril võib olla liides signaalide vastuvõtmiseks näiteks kassaaparaadist, pangaautomaadist, raadionavigatsiooniseadmest, numbrilisest juhtpaneelist või programmeeritavast mälukontrollerist, gruppi 90 kuuluvast mõõtmis-, kontrollimis- või meditsiiniseadmest.

Neil võivad olla eraldi sisendid punase (R), rohelise (G) ja sinise (B) signaali jaoks või nad võivad sisaldada komponente (nt värvidekooder ja Y-C-signaalide eraldaja), mis võimaldavad monitoril kuvada pilti põhiriba-liitvideosignaalist (CVBS-signaal) ehk liitvideosignaalist (mille signaali kuju vastab sellistele televisioonistandarditele nagu NTSC, SECAM, PAL, D-MAC) või S-videosignaalist (supervideosignaalist) või kui need suudavad kuvada pilti, võttes vastu liitvideosignaali (nt YUV, YCBCR, YPBPR) ja SDI, HD-SDI ning digitaalvideo (DV) signaali (nt MPEG1, MPEG2, MPEG4) sarnaseid signaale.

B

R

B

R

Neil võivad olla pistmikud helisignaalide vastuvõtmiseks. Kineskoopmonitoride puhul on pikslite vahekaugus keskmise lahutusvõime korral 0,41 mm ja väheneb lahutusvõime suurenedes.

Muudel, ilma elektronkiiretoruta monitoridel (nt LCD- ja plasmamonitorid) on kuvasuhe tavaliselt 16:9 või 16:10.

Nendesse alamrubriikidesse ei kuulu:

(a)

üksnes või peamiselt automaatsetes andmetöötlussüsteemides kasutatavad monitorid (alamrubriik 8471 60 80);

| (b) | videofonid (alamrubriik 8517 19 10); |
| --- | --- |

(b)

videofonid (alamrubriik 8517 19 10);

| (c) | rubriigi 8531 näitpaneelid.” |
| --- | --- |

(c)

rubriigi 8531 näitpaneelid.”

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1549/2006 (ELT L 301, 31.10.2006, lk 1).

1

(2)  EÜT C 50, 28.2.2006, lk 1.

2

---

| 30.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 332/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 332/10

---

Teadaanne direktiivi 2004/17/EÜ artikli 30 alusel tehtud taotluse kohta — Tähtaja pikendamine

(2006/C 332/06)

Taotluse on esitanud liikmesriik

20. novembril 2006 sai komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (1) artikli 30 lõike 4 kohase taotluse.

Taani esitatud taotluses käsitletakse postipakiteenuseid Taanis. Taotlus on avaldatud
  Euroopa Liidu Teatajas C 298/13, 8.12.2006. Esialgne tähtaeg on 21.2.2007.

Võttes arvesse, et komisjoni talitused peavad saama täiendavat teavet ja selle läbi vaatama, pikendatakse vastavalt artikli 30 lõike 6 kolmandale lausele ühe kuu võrra tähtaega, mille jooksul peab komisjon tegema kõnealuse taotluse kohta otsuse.

Lõpptähtaeg on seega 22.3.2007.

---

(1)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 1. Direktiivi on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1874/2004 (ELT L 326, 29.10.2004, lk 17).

---

| 30.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 332/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 332/11

---

RIIGIABI — AUSTRIA

Riigiabi nr C 50/2006 (ex NN 68/2006)

Riigigarantii ettevõtjale BAWAG-PSK

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/C 332/07)

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud 22. novembri 2006. aasta kirjas teatas komisjon Austriale oma otsusest algatada seoses eespool nimetatud meetmega EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus.

Komisjon otsustas mitte esitada vastuväiteid seoses teatava teise abiga/meetmega, mida on kirjeldatud käesoleva kokkuvõtte järel esitatud kirjas.

Huvitatud isikud võivad esitada ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest oma märkused meetmete kohta, mille suhtes komisjon menetlust alustab, aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Director-General for Competition |
| Directorate State Aid II |
| State Aid Greffe |
| B-1049 Brussels |
| Faks: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Director-General for Competition

Directorate State Aid II

State Aid Greffe

B-1049 Brussels

Faks: (32-2) 296 12 42

Märkused edastatakse Austriale. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, esitades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTTE TEKST

| (1) | BAWAG-PSK on väärtpaberiturul noteerimata panganduse ja rahanduse alal tegutsev ettevõtjate kontsern, mis on tegev kõigis finantsteenuste valdkondades nii Austrias kui ka muudes riikides. |
| --- | --- |

(1)

BAWAG-PSK on väärtpaberiturul noteerimata panganduse ja rahanduse alal tegutsev ettevõtjate kontsern, mis on tegev kõigis finantsteenuste valdkondades nii Austrias kui ka muudes riikides.

1.   HINNATAV MEEDE

| (2) | Käesolevas otsuses hinnatavaks meetmeks on 8. mai 2006. aasta seadusega BAWAG P.S.K Sicherungsgesetz (edaspidi “seadus”) ettevõtjale BAWAG-PSK antud 900 miljoni EUR suurune riigiabi. |
| --- | --- |

(2)

Käesolevas otsuses hinnatavaks meetmeks on 8. mai 2006. aasta seadusega BAWAG P.S.K Sicherungsgesetz (edaspidi “seadus”) ettevõtjale BAWAG-PSK antud 900 miljoni EUR suurune riigiabi.

1.1.   Ettevõtjaga BAWAG-PSK seotud raskuste otsesed põhjused

| (3) | Austria väidete kohaselt on ettevõtja BAWAG-P.S.K majanduslikud raskused on tekkinud kahe konkreetse tehingu — “Kariibi piirkonna tehingud” ja “Refco” tagajärjel, mida teostasid mõned eelmise juhatuse liikmed. Kõnealused konkreetsed tehingud said võimalikuks, kuna osalised ei ohjanud piisavalt riske ja hoidsid ettekavatsetult kõrvale olemasolevatest kontrolliinstantsidest. |
| --- | --- |

(3)

Austria väidete kohaselt on ettevõtja BAWAG-P.S.K majanduslikud raskused on tekkinud kahe konkreetse tehingu — “Kariibi piirkonna tehingud” ja “Refco” tagajärjel, mida teostasid mõned eelmise juhatuse liikmed. Kõnealused konkreetsed tehingud said võimalikuks, kuna osalised ei ohjanud piisavalt riske ja hoidsid ettekavatsetult kõrvale olemasolevatest kontrolliinstantsidest.

| (4) | Kõnealused sündmused viisid väärtuse korrigeerimiseni, mille tulemusena 2005. aasta bilansis tuli eraldada vahendeid suurusjärgus [...] (1) miljonit EUR. BAWAG-PSK oli suuteline eraldama ainult [...] miljonit EUR oma reservtulu ning aastase puhastulu arvelt. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealused sündmused viisid väärtuse korrigeerimiseni, mille tulemusena 2005. aasta bilansis tuli eraldada vahendeid suurusjärgus [...] (1) miljonit EUR. BAWAG-PSK oli suuteline eraldama ainult [...] miljonit EUR oma reservtulu ning aastase puhastulu arvelt.

| (5) | Pärast ajakirjanduses ilmunud teavet, võtsid hoiustajad 2006. aasta aprilli lõpus/mai alguses massiliselt oma jooksev- ja hoiukontodelt raha välja. |
| --- | --- |

(5)

Pärast ajakirjanduses ilmunud teavet, võtsid hoiustajad 2006. aasta aprilli lõpus/mai alguses massiliselt oma jooksev- ja hoiukontodelt raha välja.

1.2.   Riigigarantii

| (6) | Ilma riigigarantiita ei oleks ettevõtja BAWAG-PSK olnud võimeline vastama Austria pangandusseaduses (“BWG”) sätestatud tingimustele maksevõime ja omakapitali kohta, ega seega ka sulgema 2005. aasta raamatupidamisaruannet. |
| --- | --- |

(6)

Ilma riigigarantiita ei oleks ettevõtja BAWAG-PSK olnud võimeline vastama Austria pangandusseaduses (“BWG”) sätestatud tingimustele maksevõime ja omakapitali kohta, ega seega ka sulgema 2005. aasta raamatupidamisaruannet.

| (7) | Austria hinnangu kohaselt on garantii eesmärgiks:






  — | ettevõtja BAWAG P.S.K olukorra stabiliseerimine ja tugevdamine; |
| --- | --- | --- |

(7)

Austria hinnangu kohaselt on garantii eesmärgiks:

—

ettevõtja BAWAG P.S.K olukorra stabiliseerimine ja tugevdamine;

| — | võimaldada 2005. aasta bilansi koostamist; |
| --- | --- |

—

võimaldada 2005. aasta bilansi koostamist;

| — | võimaldada müügimeetmete alustamist või jätkamist; |
| --- | --- |

—

võimaldada müügimeetmete alustamist või jätkamist;

| — | säilitada ettevõtja BAWAG P.S.K tulevikule suunatud toimimisvõime; |
| --- | --- |

—

säilitada ettevõtja BAWAG P.S.K tulevikule suunatud toimimisvõime;

| — | tugevdada investorite usaldust Austria finantsturul. |
| --- | --- |

—

tugevdada investorite usaldust Austria finantsturul.

| (8) | Garantii lõpeb 60 päeva pärast BAWAG-PSK müüki, põhimõtteliselt mitte hiljem kui 1. juulil 2007. Vaatamata sellele on ajapikendus teatavatel tingimustel võimalik. |
| --- | --- |

(8)

Garantii lõpeb 60 päeva pärast BAWAG-PSK müüki, põhimõtteliselt mitte hiljem kui 1. juulil 2007. Vaatamata sellele on ajapikendus teatavatel tingimustel võimalik.

| (9) | Ettevõtja BAWAG-PSK peab ajavahemikus kuni 30. juunini 2007 maksma lõivu 0,2 % aastas ja 1,2 % pärast nimetatud kuupäeva. |
| --- | --- |

(9)

Ettevõtja BAWAG-PSK peab ajavahemikus kuni 30. juunini 2007 maksma lõivu 0,2 % aastas ja 1,2 % pärast nimetatud kuupäeva.

1.3.   Ümberkorraldamiskava

| (10) | Austria märgib, et ümberkorraldamiskava peamiseks eesmärgiks on tegevusriskide vähendamine ja äritegevuse tulususe tõstmine. |
| --- | --- |

(10)

Austria märgib, et ümberkorraldamiskava peamiseks eesmärgiks on tegevusriskide vähendamine ja äritegevuse tulususe tõstmine.

1.4.   Leevendavad meetmed

| (11) | Austria leiab, et mitmed asjaolud tagavad põhjendamatu konkurentsimoonutuse vältimise. |
| --- | --- |

(11)

Austria leiab, et mitmed asjaolud tagavad põhjendamatu konkurentsimoonutuse vältimise.

1.5.   Müügiprotsess

| (12) | Ettevõtja BAWAG-PSK aktsionärid on otsustanud müüa kuni 100 % ulatuses oma osaluse pangas. Müügiprotsess sai alguse ühe investeerimispanga abil. |
| --- | --- |

(12)

Ettevõtja BAWAG-PSK aktsionärid on otsustanud müüa kuni 100 % ulatuses oma osaluse pangas. Müügiprotsess sai alguse ühe investeerimispanga abil.

2.   HINNANG

| (13) | Ettevõtja BAWAG-PSK oli raskustes olev ettevõtja vastavalt raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevatele suunistele (2) (edaspidi “suunised”). Kuna BAWAG-PSK on raskustes olev ettevõtja, on temale antav garantii käsitletav riigiabina. Sellisel juhul on aga garantii ebaseaduslik, kuna abist ei teatatud enne selle rakendamist. |
| --- | --- |

(13)

Ettevõtja BAWAG-PSK oli raskustes olev ettevõtja vastavalt raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevatele suunistele (2) (edaspidi “suunised”). Kuna BAWAG-PSK on raskustes olev ettevõtja, on temale antav garantii käsitletav riigiabina. Sellisel juhul on aga garantii ebaseaduslik, kuna abist ei teatatud enne selle rakendamist.

2.1.   Abi suurus

| (14) | Komisjonil on kahtlusi selle kohta, kas Austria teostatud analüüs garantii abikomponendi kohta on piisav. |
| --- | --- |

(14)

Komisjonil on kahtlusi selle kohta, kas Austria teostatud analüüs garantii abikomponendi kohta on piisav.

2.2.   Ebaseadusliku abi vastavuse võimalikud alused

| (15) | Garantii vastavuse ainsateks teoreetilisteks alusteks oleksid suuniste kohaselt i) artikli 87 lõike 3 punkt b ja ii) artikli 87 lõike 3 punkt c. |
| --- | --- |

(15)

Garantii vastavuse ainsateks teoreetilisteks alusteks oleksid suuniste kohaselt i) artikli 87 lõike 3 punkt b ja ii) artikli 87 lõike 3 punkt c.

2.2.1   Artikli 87 lõike 3 punkt b

| (16) | On kaheldav, kas ettevõtja BAWAG-PSK teraval likviidsuskriisil oleks olnud süstemaatiline mõju Austria finantssüsteemile ja Austria majandusele üldisemalt. |
| --- | --- |

(16)

On kaheldav, kas ettevõtja BAWAG-PSK teraval likviidsuskriisil oleks olnud süstemaatiline mõju Austria finantssüsteemile ja Austria majandusele üldisemalt.

2.2.2   Päästmisabi

| (17) | On kaheldav, kas garantiid saab lugeda päästmisabi tingimustele vastavaks. |
| --- | --- |

(17)

On kaheldav, kas garantiid saab lugeda päästmisabi tingimustele vastavaks.

2.2.3   Äriühingute ümberkorraldamiseks antav abi

| (18) | Suunistes sätestatakse tingimused, mille ümberkorraldamiseks antav abi peab täitma, et seda saaks lugeda tingimustele vastavaks. |
| --- | --- |

(18)

Suunistes sätestatakse tingimused, mille ümberkorraldamiseks antav abi peab täitma, et seda saaks lugeda tingimustele vastavaks.

Pika-ajaline elujõulisus/ümberkorraldamiskava

| (19) | Ümberkorraldamiskavaga ettenähtud meetmed võivad need osutuda ebapiisavaks ettevõtja BAWAG-PSK pikaajalise elujõulisuse taastamisel. |
| --- | --- |

(19)

Ümberkorraldamiskavaga ettenähtud meetmed võivad need osutuda ebapiisavaks ettevõtja BAWAG-PSK pikaajalise elujõulisuse taastamisel.

Põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimine

| (20) | On kaheldav, kas ettevõtja BAWAG-P.S.K praegused või kavandatavad loovutused oleksid piisavad põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimiseks. |
| --- | --- |

(20)

On kaheldav, kas ettevõtja BAWAG-P.S.K praegused või kavandatavad loovutused oleksid piisavad põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimiseks.

Abi piiramine miinimumiga

| (21) | Komisjon vajab täiendavat teavet selleks, et hinnata, kas BAWAG-P.S.K panus katab 50 % ümberkorraldamiskuludest. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon vajab täiendavat teavet selleks, et hinnata, kas BAWAG-P.S.K panus katab 50 % ümberkorraldamiskuludest.

Abi lubamisega seotud eritingimused

| (22) | Komisjon tuletab meelde, et lisaks vastuvõetud meetmetele põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimiseks, võib ta kehtestada tingimusi ja kohustusi, mida peab vajalikuks tagamaks, et abi ei moonutaks konkurentsi ühiste huvidega vastuolus oleval määral. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon tuletab meelde, et lisaks vastuvõetud meetmetele põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimiseks, võib ta kehtestada tingimusi ja kohustusi, mida peab vajalikuks tagamaks, et abi ei moonutaks konkurentsi ühiste huvidega vastuolus oleval määral.

3.   KOKKUVÕTE

Tegutsedes vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlusele, taotleb komisjon, et Austria esitaks ühe kuu jooksul pärast käesoleva kirja kättesaamist oma selgitused ja lisaks kogu teabe, mis võiks ettevõtjale BAWAG-P.S.K. antud riigigarantii hindamisel kasuks tulla.

Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 14 võib ebaseaduslikult antud abi selle saajalt sisse nõuda.

KIRJA TEKST

“Die Kommission teilt Österreich mit, dass sie nach Prüfung der von den österreichischen Behörden zur vorerwähnten Maßnahme übermittelten Angaben beschlossen hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.

1.   VERFAHREN

| (1) | Nach dem Erscheinen von Presseberichten zu finanziellen Schwierigkeiten der Bank für Arbeit und Wirtschaft und Österreichische Postsparkasse Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚BAWAG P.S.K.‘ genannt) hat die Kommission am 5. Mai 2006 ein Auskunftsersuchen an Österreich gerichtet. |
| --- | --- |

(1)

Nach dem Erscheinen von Presseberichten zu finanziellen Schwierigkeiten der Bank für Arbeit und Wirtschaft und Österreichische Postsparkasse Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚BAWAG P.S.K.‘ genannt) hat die Kommission am 5. Mai 2006 ein Auskunftsersuchen an Österreich gerichtet.

| (2) | Am selben Tag erhielt die Kommission ein Schreiben der österreichischen Behörden mit Informationen zu einer Haftungsübernahme des Bundes zugunsten der BAWAG P.S.K. und möglichen Gründen für deren Vereinbarkeit mit dem EU Recht. |
| --- | --- |

(2)

Am selben Tag erhielt die Kommission ein Schreiben der österreichischen Behörden mit Informationen zu einer Haftungsübernahme des Bundes zugunsten der BAWAG P.S.K. und möglichen Gründen für deren Vereinbarkeit mit dem EU Recht.

| (3) | Mit Schreiben vom 30. Mai 2006 richtete die Kommission Fragen bezüglich der wirtschaftlichen Situation der BAWAG P.S.K. und deren Muttergesellschaft Österreichischer Gewerkschaftsbund (nachfolgend ‚ÖGB‘ genannt), den Vertragsbedingungen der Haftungsübernahme und deren Vereinbarkeit mit dem gemeinsamen Markt an Österreich. |
| --- | --- |

(3)

Mit Schreiben vom 30. Mai 2006 richtete die Kommission Fragen bezüglich der wirtschaftlichen Situation der BAWAG P.S.K. und deren Muttergesellschaft Österreichischer Gewerkschaftsbund (nachfolgend ‚ÖGB‘ genannt), den Vertragsbedingungen der Haftungsübernahme und deren Vereinbarkeit mit dem gemeinsamen Markt an Österreich.

| (4) | Am 27. Juni 2006 fand ein Treffen mit Österreich und Vertretern der BAWAG P.S.K. statt. Im Anschluss an das Treffen übermittelte Österreich mit Schreiben vom 18 Juli 2006, registriert am 19 Juli 2006, zusätzliche Informationen. Mit Schreiben vom 21. September 2006, registriert am 22. September 2006 übermittelte Österreich einen Umstrukturierungsplan |
| --- | --- |

(4)

Am 27. Juni 2006 fand ein Treffen mit Österreich und Vertretern der BAWAG P.S.K. statt. Im Anschluss an das Treffen übermittelte Österreich mit Schreiben vom 18 Juli 2006, registriert am 19 Juli 2006, zusätzliche Informationen. Mit Schreiben vom 21. September 2006, registriert am 22. September 2006 übermittelte Österreich einen Umstrukturierungsplan

2.   HINTERGRUND

2.1.   Beschreibung der BAWAG P.S.K.

| (5) | Die BAWAG P.S.K. ist ein nicht-börsennotierter Bank- und Finanzkonzern mit Aktivitäten in allen Bereichen der Finanzdienstleistungen in Österreich und außerhalb Österreichs. Sie betreibt das größte zentral geleitete inländische Zweigstellen-Netzwerk, sie hat 1,2 Mio. private und mehr als 60 000 Geschäftskunden. Am 31. Dezember 2005 betrug die Bilanzsumme 53 Mrd. EUR.; die eingelegten Sparguthaben beliefen sich auf ca. 18 Mrd. EUR, der größte Umfang von Sparguthaben in Österreich. |
| --- | --- |

(5)

Die BAWAG P.S.K. ist ein nicht-börsennotierter Bank- und Finanzkonzern mit Aktivitäten in allen Bereichen der Finanzdienstleistungen in Österreich und außerhalb Österreichs. Sie betreibt das größte zentral geleitete inländische Zweigstellen-Netzwerk, sie hat 1,2 Mio. private und mehr als 60 000 Geschäftskunden. Am 31. Dezember 2005 betrug die Bilanzsumme 53 Mrd. EUR.; die eingelegten Sparguthaben beliefen sich auf ca. 18 Mrd. EUR, der größte Umfang von Sparguthaben in Österreich.

| (6) | Die folgende Tabelle gibt eine Übersicht über die wichtigsten Kennzahlen der BAWAG P.S.K. im Zeitraum 2004/2005 (3):










  BAWAG P.S.K. | Bilanzsumme
  (Mrd. EUR) | Anzahl der Mitarbeiter zum Bilanzstichtag | Anzahl der Outlets | Operatives Ergebnis
  (Mio. EUR) | Jahresüberschuss
  (Mio. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 56,3 | 6.275 | 1.847 | 280 | 138,3 |
| 2005 | 57,9 | 6.632 | 1.571 | 217 | 3,6 |

(6)

Die folgende Tabelle gibt eine Übersicht über die wichtigsten Kennzahlen der BAWAG P.S.K. im Zeitraum 2004/2005 (3):

BAWAG P.S.K.

Bilanzsumme

(Mrd. EUR)

Anzahl der Mitarbeiter zum Bilanzstichtag

Anzahl der Outlets

Operatives Ergebnis

(Mio. EUR)

Jahresüberschuss

(Mio. EUR)

2004

56,3

6.275

1.847

280

138,3

2005

57,9

6.632

1.571

217

3,6

| (7) | Die Geschichte der Bank geht zurück bis ins Jahr 1922 als die ‚Arbeiterbank‘ gegründet wurde, um Guthaben der Gewerkschaften und Konsumgenossenschaften zu verwalten. Die Bank wurde von den österreichischen Gewerkschaften nach dem zweiten Weltkrieg wiedereröffnet. Die meisten Regierungsüberweisungen und Gehaltszahlungen an Bedienstete im öffentlichen Dienst werden über die Bank ausgeführt. |
| --- | --- |

(7)

Die Geschichte der Bank geht zurück bis ins Jahr 1922 als die ‚Arbeiterbank‘ gegründet wurde, um Guthaben der Gewerkschaften und Konsumgenossenschaften zu verwalten. Die Bank wurde von den österreichischen Gewerkschaften nach dem zweiten Weltkrieg wiedereröffnet. Die meisten Regierungsüberweisungen und Gehaltszahlungen an Bedienstete im öffentlichen Dienst werden über die Bank ausgeführt.

| (8) | Aktuelle Eigentümerstruktur der BAWAG P.S.K: |
| --- | --- |

(8)

Aktuelle Eigentümerstruktur der BAWAG P.S.K:

Image

| (9) | Die Gesellschaft Anteilsverwaltung BAWAG P.S.K. Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚AVB‘ genannt) ist die alleinige Eigentümerin der BAWAG P.S.K. und hält 100 % der Geschäftsanteile. |
| --- | --- |

(9)

Die Gesellschaft Anteilsverwaltung BAWAG P.S.K. Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚AVB‘ genannt) ist die alleinige Eigentümerin der BAWAG P.S.K. und hält 100 % der Geschäftsanteile.

| (10) | Die Österreichische Gewerkschaftliche Solidarität Privatstiftung (nachfolgend ‚ÖGSP‘ genannt) hält 49 % der Anteile an der AVB. Der ÖGB ist Stifter der ÖGSP und stellt und benennt die Mitglieder des Begünstigtenrates/Solidaritätsvermögen. Ihm gehören der Präsident des ÖGB und zwei weitere vom Präsidium des ÖGB namhaft gemachte Personen an. [...] (4) |
| --- | --- |

(10)

Die Österreichische Gewerkschaftliche Solidarität Privatstiftung (nachfolgend ‚ÖGSP‘ genannt) hält 49 % der Anteile an der AVB. Der ÖGB ist Stifter der ÖGSP und stellt und benennt die Mitglieder des Begünstigtenrates/Solidaritätsvermögen. Ihm gehören der Präsident des ÖGB und zwei weitere vom Präsidium des ÖGB namhaft gemachte Personen an. [...] (4)

| (11) | Auf der Grundlage der Anlagevermögen mit Stand September 2005 hat die Österreichische National Bank (nachfolgend ‚OeNB‘ genannt) eine Rangfolge der zehn größten österreichischen Banken, die zusammen einen Marktanteil von 57 % halten, erstellt:






  Rang | Name der Bank |
| --- | --- | --- |
| 1 | Bank Austria Creditanstalt AG |
| 2 | Erste Bank AG |
| 3 | Raiffeisen Zentralbank AG |
| 4 | BAWAG (5) |
| 5 | Österreichische Kontrollbank AG |
| 6 | ÖVAG |
| 7 | RLB Oberösterreich AG |
| 8 | Postsparkasse (PSK) (5) |
| 9 | Kommunalkredit Austria AG |
| 10 | RLB Niederösterreich-Wien AG |

(11)

Auf der Grundlage der Anlagevermögen mit Stand September 2005 hat die Österreichische National Bank (nachfolgend ‚OeNB‘ genannt) eine Rangfolge der zehn größten österreichischen Banken, die zusammen einen Marktanteil von 57 % halten, erstellt:

Rang

Name der Bank

1

Bank Austria Creditanstalt AG

2

Erste Bank AG

3

Raiffeisen Zentralbank AG

4

BAWAG (5)

5

Österreichische Kontrollbank AG

6

ÖVAG

7

RLB Oberösterreich AG

8

Postsparkasse (PSK) (5)

9

Kommunalkredit Austria AG

10

RLB Niederösterreich-Wien AG

| (12) | Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in Österreich gegliedert nach Produkten waren im Jahr 2005 wie folgt:







  Geschäftsbereiche | Marktanteil |
| --- | --- | --- |
| Einlagengeschäft mit inländischen Kunden | Privatkunden | [...] |
| | Kommerzkunden | [...] |
| Kreditgeschäft mit inländischen Kunden inkl. Hypothekarkrediten | Privatkunden | [...] |
| | Kommerzkunden | [...] |
| Kreditgeschäft mit der öffentlichen Hand | | [...] |
| Kreditkartengeschäft | Debitkartengeschäft | [...] |
| | Kreditkarten | [...] |
| Leasinggeschäft | | [...] |

(12)

Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in Österreich gegliedert nach Produkten waren im Jahr 2005 wie folgt:

Geschäftsbereiche

Marktanteil

Einlagengeschäft mit inländischen Kunden

Privatkunden

[...]

Kommerzkunden

[...]

Kreditgeschäft mit inländischen Kunden inkl. Hypothekarkrediten

Privatkunden

[...]

Kommerzkunden

[...]

Kreditgeschäft mit der öffentlichen Hand

[...]

Kreditkartengeschäft

Debitkartengeschäft

[...]

Kreditkarten

[...]

Leasinggeschäft

[...]

| (13) | Kürzliche Aktivitäten der Bank schließen internationale Expansionen ein. Der Anteil des Vermögens ausländischer Zweigstellen ist von ca. [...] im Jahr 1995 auf ca. [...] und auf etwas mehr als [...] wenn Tochtergesellschaften eingeschlossen sind im Jahr 2004 gewachsen. Gegenwärtig verfügt die Bank über Tochtergesellschaften in Tschechien, der Slowakei, Slowenien, Ungarn, Malta und Lybien. [...] |
| --- | --- |

(13)

Kürzliche Aktivitäten der Bank schließen internationale Expansionen ein. Der Anteil des Vermögens ausländischer Zweigstellen ist von ca. [...] im Jahr 1995 auf ca. [...] und auf etwas mehr als [...] wenn Tochtergesellschaften eingeschlossen sind im Jahr 2004 gewachsen. Gegenwärtig verfügt die Bank über Tochtergesellschaften in Tschechien, der Slowakei, Slowenien, Ungarn, Malta und Lybien. [...]

| (14) | Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in den neuen osteuropäischen Mitgliedstaaten sind gering. |
| --- | --- |

(14)

Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in den neuen osteuropäischen Mitgliedstaaten sind gering.

3.   BESCHREIBUNG DER ZU BEURTEILENDEN MASSNAHME

| (15) | In der vorliegenden Entscheidung zu beurteilende Maßnahme handelt es sich um eine durch Gesetz geregelte Haftungsübernahme des Bundes für die BAWAG P.S.K., dem BAWAG P.S.K.-Sicherungsgesetz (nachfolgend ‚ BAWAG P.S.K-Gesetz‘ genannt), verabschiedet am 8 Mai 2006. |
| --- | --- |

(15)

In der vorliegenden Entscheidung zu beurteilende Maßnahme handelt es sich um eine durch Gesetz geregelte Haftungsübernahme des Bundes für die BAWAG P.S.K., dem BAWAG P.S.K.-Sicherungsgesetz (nachfolgend ‚ BAWAG P.S.K-Gesetz‘ genannt), verabschiedet am 8 Mai 2006.

3.1.   Der Ausgangspunkt für die Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K.

| (16) | Entsprechend Informationen von Österreich sind die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. hauptsächlich auf zwei Sondergeschäfte, die ‚Karibikgeschäfte‘ und ‚Refco‘, die durch einige Mitglieder des früheren Managements durchgeführt wurden, zurückzuführen. Möglich waren diese Sondergeschäfte durch ein unzureichendes Risikocontrolling und die bewusste Umgehung bestehender Kontrollinstanzen durch die Beteiligten. |
| --- | --- |

(16)

Entsprechend Informationen von Österreich sind die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. hauptsächlich auf zwei Sondergeschäfte, die ‚Karibikgeschäfte‘ und ‚Refco‘, die durch einige Mitglieder des früheren Managements durchgeführt wurden, zurückzuführen. Möglich waren diese Sondergeschäfte durch ein unzureichendes Risikocontrolling und die bewusste Umgehung bestehender Kontrollinstanzen durch die Beteiligten.

‚Karibikgeschäfte‘

| (17) | Die ‚Karibikgeschäfte‘ wurden im Wesentlichen zwischen 1995 und 2001 getätigt. Von 1995 bis 1998 wurden in vorerst drei Tranchen insgesamt [...] über die BAWAG International Finance, Dublin, an Gesellschaften mit Sitz auf den Cayman Islands überwiesen. Im Jahr 1998 wurde noch ein weiterer Kredit in Höhe von [...] vergeben. Im September 1998 stellte sich das Engagement so dar, dass die BAWAG P.S.K. über ihre Tochtergesellschaft in Dublin insgesamt [...] an vier Gesellschaften zum Zweck diverser Investments kreditiert hatte. Diese Beträge wurden verwendet, um in die Kursentwicklung des Yen gegen den US-Dollar zu spekulieren. Die als Deckung fungierende von dritter Seite aufgebrachte Eigenkapitaltranche und die Mittel aus den Senior-Deposit-Agreements wurden als Margin für die Spekulationen sukzessive verbraucht, weil die erwartete Kursentwicklung nicht eingetreten war. Bezüglich der bis 1998 erfolgten Finanzierungen trat auf diese Weise ein Totalverlust in Höhe der [...] ein. |
| --- | --- |

(17)

Die ‚Karibikgeschäfte‘ wurden im Wesentlichen zwischen 1995 und 2001 getätigt. Von 1995 bis 1998 wurden in vorerst drei Tranchen insgesamt [...] über die BAWAG International Finance, Dublin, an Gesellschaften mit Sitz auf den Cayman Islands überwiesen. Im Jahr 1998 wurde noch ein weiterer Kredit in Höhe von [...] vergeben. Im September 1998 stellte sich das Engagement so dar, dass die BAWAG P.S.K. über ihre Tochtergesellschaft in Dublin insgesamt [...] an vier Gesellschaften zum Zweck diverser Investments kreditiert hatte. Diese Beträge wurden verwendet, um in die Kursentwicklung des Yen gegen den US-Dollar zu spekulieren. Die als Deckung fungierende von dritter Seite aufgebrachte Eigenkapitaltranche und die Mittel aus den Senior-Deposit-Agreements wurden als Margin für die Spekulationen sukzessive verbraucht, weil die erwartete Kursentwicklung nicht eingetreten war. Bezüglich der bis 1998 erfolgten Finanzierungen trat auf diese Weise ein Totalverlust in Höhe der [...] ein.

| (18) | Bis Jahresende 1998 wurden weitere Finanzierungen über insgesamt [...] vorgenommen und 1999 Kreditengagements über ca. [...] eingegangen, die sich abermals als nicht werthaltig erwiesen. Wieder war eine erwartete Yen-Kursentwicklung nicht eingetreten; Optionen, die im Zeitverlauf deutlich gefallen waren, wurden mit sehr großem Verlust verkauft. Das Obligo per Ende 1999 betrug [...], wobei die starke Obligoausweitung zu einem großen Teil auch auf starke Verschiebungen im Wechselkursgefüge zurückzuführen war. |
| --- | --- |

(18)

Bis Jahresende 1998 wurden weitere Finanzierungen über insgesamt [...] vorgenommen und 1999 Kreditengagements über ca. [...] eingegangen, die sich abermals als nicht werthaltig erwiesen. Wieder war eine erwartete Yen-Kursentwicklung nicht eingetreten; Optionen, die im Zeitverlauf deutlich gefallen waren, wurden mit sehr großem Verlust verkauft. Das Obligo per Ende 1999 betrug [...], wobei die starke Obligoausweitung zu einem großen Teil auch auf starke Verschiebungen im Wechselkursgefüge zurückzuführen war.

| (19) | Ende 1999/Anfang 2000 wurde ein weiterer, letzter Versuch unternommen, die bis dahin erlittenen Verluste aus diesen Geschäften doch noch zu kompensieren. Es wurden weitere [...] gemeinsam mit den aus vorherigen Optionen verbliebenen [...] in Fonds veranlagt. Die Investitionen wurden wiederum in Yen-Swaps-Spekulationen unternommen und dadurch neuerlich ein Totalverlust der investierten Mittel verursacht. Ende 2000 bestand aufgrund dieser Geschäfte ein Obligo von [...]. Ab 2001 wurden die Verluste häufig umstrukturiert und durch teilweise Abschreibungen schließlich per Oktober 2005 auf [...] reduziert. |
| --- | --- |

(19)

Ende 1999/Anfang 2000 wurde ein weiterer, letzter Versuch unternommen, die bis dahin erlittenen Verluste aus diesen Geschäften doch noch zu kompensieren. Es wurden weitere [...] gemeinsam mit den aus vorherigen Optionen verbliebenen [...] in Fonds veranlagt. Die Investitionen wurden wiederum in Yen-Swaps-Spekulationen unternommen und dadurch neuerlich ein Totalverlust der investierten Mittel verursacht. Ende 2000 bestand aufgrund dieser Geschäfte ein Obligo von [...]. Ab 2001 wurden die Verluste häufig umstrukturiert und durch teilweise Abschreibungen schließlich per Oktober 2005 auf [...] reduziert.

‚Refco‘

| (20) | Die Geschäftsbeziehung der BAWAG zu Refco Group Ltd. LLC (nachfolgend ‚Refco‘ genannt) (6) begann im Jahr 1998 und dauerte bis Oktober 2005. Schwerpunkte dieser Geschäftsbeziehung waren:






  — | eine Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Zeitraum 1999 bis 2004, |
| --- | --- | --- |

(20)

Die Geschäftsbeziehung der BAWAG zu Refco Group Ltd. LLC (nachfolgend ‚Refco‘ genannt) (6) begann im Jahr 1998 und dauerte bis Oktober 2005. Schwerpunkte dieser Geschäftsbeziehung waren:

—

eine Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Zeitraum 1999 bis 2004,

| — | Finanzierungen im Rahmen eines Proceeds-Participation-Agreement, |
| --- | --- |

—

Finanzierungen im Rahmen eines Proceeds-Participation-Agreement,

| — | eine Kooperation zwischen der BAWAG P.S.K. und Refco auf mehreren Gebieten des täglichen Bank- und Wertpapiergeschäfts. |
| --- | --- |

—

eine Kooperation zwischen der BAWAG P.S.K. und Refco auf mehreren Gebieten des täglichen Bank- und Wertpapiergeschäfts.

| — | Kreditgewährungen der BAWAG P.S.K. an Refco, beginnend mit einem Kredit im Jahr 1998, der im Zusammenhang mit der Beendigung der Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Jahr 2004 rückgeführt worden war, bis zur Kreditgewährung über 350 Mio. EUR im Oktober 2005. Dazwischen gab es immer wieder Kreditgewährungen an Refco oder Refco-Gesellschaften, u. a. auch mehrere sehr kurzfristige Kredite über den Bilanzstichtag von Refco (sog. ‚Year-End Transactions‘). |
| --- | --- |

—

Kreditgewährungen der BAWAG P.S.K. an Refco, beginnend mit einem Kredit im Jahr 1998, der im Zusammenhang mit der Beendigung der Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Jahr 2004 rückgeführt worden war, bis zur Kreditgewährung über 350 Mio. EUR im Oktober 2005. Dazwischen gab es immer wieder Kreditgewährungen an Refco oder Refco-Gesellschaften, u. a. auch mehrere sehr kurzfristige Kredite über den Bilanzstichtag von Refco (sog. ‚Year-End Transactions‘).

| (21) | Der BAWAG P.S.K. war nicht bekannt, dass in den geprüften Finanzberichten und Bilanzen von Refco wesentliche Mängel enthalten waren, die schon in die 1990er Jahre zurückreichten, und zwar insbesondere Mängel, die diese Forderung von [...] betrafen, welche dem CEO von Refco, Phillip Bennett, und Gesellschaften unter seiner Kontrolle zuzuordnen war. Bennett war aufgrund dieser Mängel in den Bilanzen am 6.10.2005 von seinen Funktionen bei Refco suspendiert worden. Kurz nach der Suspendierung stellte Refco den Insolvenzantrag. |
| --- | --- |

(21)

Der BAWAG P.S.K. war nicht bekannt, dass in den geprüften Finanzberichten und Bilanzen von Refco wesentliche Mängel enthalten waren, die schon in die 1990er Jahre zurückreichten, und zwar insbesondere Mängel, die diese Forderung von [...] betrafen, welche dem CEO von Refco, Phillip Bennett, und Gesellschaften unter seiner Kontrolle zuzuordnen war. Bennett war aufgrund dieser Mängel in den Bilanzen am 6.10.2005 von seinen Funktionen bei Refco suspendiert worden. Kurz nach der Suspendierung stellte Refco den Insolvenzantrag.

| (22) | Im April 2006 wurden in den USA seitens Refco, des Creditors Committee (Ausschuss der unbesicherten Refco-Gläubiger), des Department of Justice (US-Justizministerium) und der Securities and Exchange Commission (SEC, US-Börsenaufsicht) gegen die BAWAG P.S.K. Klagen angestrengt. Im Rahmen dieser Verfahren war ein Betrag von rund [...] durch gerichtliche Verfügung gesperrt worden. |
| --- | --- |

(22)

Im April 2006 wurden in den USA seitens Refco, des Creditors Committee (Ausschuss der unbesicherten Refco-Gläubiger), des Department of Justice (US-Justizministerium) und der Securities and Exchange Commission (SEC, US-Börsenaufsicht) gegen die BAWAG P.S.K. Klagen angestrengt. Im Rahmen dieser Verfahren war ein Betrag von rund [...] durch gerichtliche Verfügung gesperrt worden.

| (23) | Aus der Beziehung mit Refco ergab sich folgende Belastung für die BAWAG P.S.K. per Ende 2005: | 350 Mio. EUR Wertberichtigungsbedarf aus einer Kreditvergabe |
| --- | --- | --- |

(23)

Aus der Beziehung mit Refco ergab sich folgende Belastung für die BAWAG P.S.K. per Ende 2005:

350 Mio. EUR Wertberichtigungsbedarf aus einer Kreditvergabe

| | [...] Verlust aus Gold-Swaps |
| --- | --- |

[...] Verlust aus Gold-Swaps

| | [...] Verlust aus dem Verkauf von Senior Secured Loans |
| --- | --- |

[...] Verlust aus dem Verkauf von Senior Secured Loans

| | [...] Wertberichtigungen sonstiger Engagements sowie |
| --- | --- |

[...] Wertberichtigungen sonstiger Engagements sowie

| | entsprechende Rechtskosten |
| --- | --- |

entsprechende Rechtskosten

| | und führten zusammen zu einem Aufwand von [...]. |
| --- | --- |

und führten zusammen zu einem Aufwand von [...].

| (24) | Diesem Komplex hinzuzurechnen ist die Rückstellung in Höhe von [...], die Anfang Mai 2006 rückwirkend für den Vergleich mit den Refco-Gläubigern gebildet werden musste. Daraus ergibt sich ein noch ausstehender Fehlbetrag aus Refco-Geschäften in Höhe von 1,0045 Mrd. EUR. |
| --- | --- |

(24)

Diesem Komplex hinzuzurechnen ist die Rückstellung in Höhe von [...], die Anfang Mai 2006 rückwirkend für den Vergleich mit den Refco-Gläubigern gebildet werden musste. Daraus ergibt sich ein noch ausstehender Fehlbetrag aus Refco-Geschäften in Höhe von 1,0045 Mrd. EUR.

Auswirkungen der ‚Karibikgeschäfte‘ und ‚Refco‘

| (25) | Im Jahr 2004 wurden Forderungen aus dem Karibikkomplex im Ausmaß von rd. [...] abgeschrieben. |
| --- | --- |

(25)

Im Jahr 2004 wurden Forderungen aus dem Karibikkomplex im Ausmaß von rd. [...] abgeschrieben.

| (26) | Zur Bewältigung der Verluste der Karibikgeschäfte in 2005 wurden liquide Mittel in Höhe von [...], Abschreibungen im Zuge der Umgründung in 2005 in Höhe von 534 Mio. EUR und weitere Wertberichtigungen im Anschluss an 2005 in Höhe von [...]. Der noch verbleibende Betrag in Höhe von [...]. EUR ist voll wertberichtigt und in die Liste der bundesverbürgbaren Forderungen aufgenommen. |
| --- | --- |

(26)

Zur Bewältigung der Verluste der Karibikgeschäfte in 2005 wurden liquide Mittel in Höhe von [...], Abschreibungen im Zuge der Umgründung in 2005 in Höhe von 534 Mio. EUR und weitere Wertberichtigungen im Anschluss an 2005 in Höhe von [...]. Der noch verbleibende Betrag in Höhe von [...]. EUR ist voll wertberichtigt und in die Liste der bundesverbürgbaren Forderungen aufgenommen.

| (27) | Im Jahr 2005 führte Refco zu Aufwendungen in Höhe von 1.004,5 Mio. EUR. Hierin enthalten ist zum einen die vollständige Wertberichtigung des im Oktober 2005 gewährten Kredits in Höhe von 350 Mio. EUR samt weiteren Wertberichtigungen und Verlusten in Höhe von insgesamt [...] sowie eine Rückstellung für Verpflichtungen aus dem Settlement in den USA, möglichem Wertberichtigungsbedarf von Veranlagungen in Fonds mit Refco-Bezug, weiteren Rechtsrisiken und hierfür anfallenden Rechtsanwaltskosten in Höhe von [...]. Des Weiteren wurden Forderungen [...] im Ausmaß von [...] wertberichtigt. |
| --- | --- |

(27)

Im Jahr 2005 führte Refco zu Aufwendungen in Höhe von 1.004,5 Mio. EUR. Hierin enthalten ist zum einen die vollständige Wertberichtigung des im Oktober 2005 gewährten Kredits in Höhe von 350 Mio. EUR samt weiteren Wertberichtigungen und Verlusten in Höhe von insgesamt [...] sowie eine Rückstellung für Verpflichtungen aus dem Settlement in den USA, möglichem Wertberichtigungsbedarf von Veranlagungen in Fonds mit Refco-Bezug, weiteren Rechtsrisiken und hierfür anfallenden Rechtsanwaltskosten in Höhe von [...]. Des Weiteren wurden Forderungen [...] im Ausmaß von [...] wertberichtigt.

| (28) | Im Oktober 2005 wurde der BAWAG P.S.K. durch die Refco-Insolvenz getroffen und zur gleichen Zeit wurden die Verluste aus den Karibikgeschäften bekannt. |
| --- | --- |

(28)

Im Oktober 2005 wurde der BAWAG P.S.K. durch die Refco-Insolvenz getroffen und zur gleichen Zeit wurden die Verluste aus den Karibikgeschäften bekannt.

| (29) | Diese Ereignisse führten zu Wertberichtigungen von [...] in der Bilanz des [...]. Die BAWAG P.S.K. konnte nur [...] durch Auflösung von Rückstellungen und das Jahresergebnis abdecken. |
| --- | --- |

(29)

Diese Ereignisse führten zu Wertberichtigungen von [...] in der Bilanz des [...]. Die BAWAG P.S.K. konnte nur [...] durch Auflösung von Rückstellungen und das Jahresergebnis abdecken.

| (30) | Gewarnt durch die Presse zogen Kunden in großem Umfang Ende April/Anfang Mai 2006 Geld von den Girokonten und Sparkonten ab. Insgesamt wurden [...], während die Einlagen auf den Sparkonten um [...] reduziert wurden. Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. verringerten sich dementsprechend. |
| --- | --- |

(30)

Gewarnt durch die Presse zogen Kunden in großem Umfang Ende April/Anfang Mai 2006 Geld von den Girokonten und Sparkonten ab. Insgesamt wurden [...], während die Einlagen auf den Sparkonten um [...] reduziert wurden. Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. verringerten sich dementsprechend.

| (31) | Gemäß Informationen Österreichs gehen die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. ausschließlich auf Sondergeschäfte (Karibikgeschäfte und Refco) und vom üblichen Bankgeschäft getrennte Geschäfte zurück, die durch zwei Mitglieder des früheren Managements der BAWAG P.S.K. in aktiver Form mit nicht immer vorheriger Unterrichtung der weiteren Vorstandsmitglieder unter weitgehender Umgehung der damals bestehenden aufsichtsrechtlichen Kontrollen durchgeführt wurden. Diese folgenschweren Sondergeschäfte waren Geschäfte, die nicht zum Treasury- oder Kapitalmarktgeschäft der Bank gehörten Das Risikocontrolling der Bank war unzureichend. |
| --- | --- |

(31)

Gemäß Informationen Österreichs gehen die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. ausschließlich auf Sondergeschäfte (Karibikgeschäfte und Refco) und vom üblichen Bankgeschäft getrennte Geschäfte zurück, die durch zwei Mitglieder des früheren Managements der BAWAG P.S.K. in aktiver Form mit nicht immer vorheriger Unterrichtung der weiteren Vorstandsmitglieder unter weitgehender Umgehung der damals bestehenden aufsichtsrechtlichen Kontrollen durchgeführt wurden. Diese folgenschweren Sondergeschäfte waren Geschäfte, die nicht zum Treasury- oder Kapitalmarktgeschäft der Bank gehörten Das Risikocontrolling der Bank war unzureichend.

3.2.   Die Haftungsübernahme des Bundes

| (32) | Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können. |
| --- | --- |

(32)

Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können.

| (33) | Die Haftungsübernahme in Höhe von 900 Mio. EUR (7) wurde am 6. Juni 2006 mit Rückwirkung zum 31. Dezember 2005 finalisiert. |
| --- | --- |

(33)

Die Haftungsübernahme in Höhe von 900 Mio. EUR (7) wurde am 6. Juni 2006 mit Rückwirkung zum 31. Dezember 2005 finalisiert.

Die Zielsetzungen der Haftungsübernahme

| (34) | Gemäß Informationen Österreichs zielt die Haftung auf Folgendes ab:






  — | Stabilisierung und Stärkung der Lage der BAWAG P.S.K.; |
| --- | --- | --- |

(34)

Gemäß Informationen Österreichs zielt die Haftung auf Folgendes ab:

—

Stabilisierung und Stärkung der Lage der BAWAG P.S.K.;

| — | Ermöglichung der Bilanzerstellung 2005; |
| --- | --- |

—

Ermöglichung der Bilanzerstellung 2005;

| — | Ermöglichung des Beginns bzw. der Fortsetzung der Verkaufsmaßnahmen; |
| --- | --- |

—

Ermöglichung des Beginns bzw. der Fortsetzung der Verkaufsmaßnahmen;

| — | Aufrechterhaltung der zukunftsorientierten Funktionsfähigkeit der BAWAG P.S.K.; |
| --- | --- |

—

Aufrechterhaltung der zukunftsorientierten Funktionsfähigkeit der BAWAG P.S.K.;

| — | Stärkung des Vertrauens der Anleger in den österreichischen Finanzplatz. |
| --- | --- |

—

Stärkung des Vertrauens der Anleger in den österreichischen Finanzplatz.

| (35) | Österreich ist der Auffassung, dass die Haftungsübernahme als eine Beihilfe zur Behebung einer beträchtlichen Störung im Wirtschaftsleben eines Mitgliedstaates notifiziert wurde. Die Insolvenz der BAWAG P.S.K. hätte Konsequenzen haben können, die weit über die Folgen bei einer anderen Bank dieser Größenordnung hinausgegangen wären. Eine Insolvenz hätte neben dem Österreichischen Gewerkschaftsbund als Eigentümer insbesondere auch den Bund betroffen






  — | als Träger der Staatsaufgabe Finanzmarktstabilität; |
| --- | --- | --- |

(35)

Österreich ist der Auffassung, dass die Haftungsübernahme als eine Beihilfe zur Behebung einer beträchtlichen Störung im Wirtschaftsleben eines Mitgliedstaates notifiziert wurde. Die Insolvenz der BAWAG P.S.K. hätte Konsequenzen haben können, die weit über die Folgen bei einer anderen Bank dieser Größenordnung hinausgegangen wären. Eine Insolvenz hätte neben dem Österreichischen Gewerkschaftsbund als Eigentümer insbesondere auch den Bund betroffen

—

als Träger der Staatsaufgabe Finanzmarktstabilität;

| — | als Kunden, sowie |
| --- | --- |

—

als Kunden, sowie

| — | aufgrund seiner früheren Stellung als Eigentümer und Haftungsträger der Österreichischen Postsparkasse. |
| --- | --- |

—

aufgrund seiner früheren Stellung als Eigentümer und Haftungsträger der Österreichischen Postsparkasse.

| (36) | Darüber hinaus hätte die Insolvenz der BAWAG P.S.K. auch Auswirkungen auf den Zahlungsverkehr und auf die Bundesbediensteten der Österreichischen Postsparkasse haben und Strukturprobleme des ländlichen Raums hervorrufen können. |
| --- | --- |

(36)

Darüber hinaus hätte die Insolvenz der BAWAG P.S.K. auch Auswirkungen auf den Zahlungsverkehr und auf die Bundesbediensteten der Österreichischen Postsparkasse haben und Strukturprobleme des ländlichen Raums hervorrufen können.

| (37) | Österreich ist der Ansicht, dass es kaum möglich ist, eine quantitative Abschätzung eventueller Konsequenzen einer Insolvenz der Bank auf die Gesamtwirtschaft vorzunehmen. Ungeachtet dessen steht jedoch zweifellos fest, dass eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. die Stabilität des Finanzplatzes Österreich gefährdet hätte. Die Schaffung von zwei Sondergesellschaften (siehe unten) würde ebenfalls die eindeutige Unterstützung der BAWAG P.S.K. von Seiten der größten Marktteilnehmer im österreichischen Finanzmarkt veranschaulichen, die bereit seien, die Stabilität des Finanzmarkts in Österreich zu sichern. |
| --- | --- |

(37)

Österreich ist der Ansicht, dass es kaum möglich ist, eine quantitative Abschätzung eventueller Konsequenzen einer Insolvenz der Bank auf die Gesamtwirtschaft vorzunehmen. Ungeachtet dessen steht jedoch zweifellos fest, dass eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. die Stabilität des Finanzplatzes Österreich gefährdet hätte. Die Schaffung von zwei Sondergesellschaften (siehe unten) würde ebenfalls die eindeutige Unterstützung der BAWAG P.S.K. von Seiten der größten Marktteilnehmer im österreichischen Finanzmarkt veranschaulichen, die bereit seien, die Stabilität des Finanzmarkts in Österreich zu sichern.

Die mit der Haftung verbundenen Bedingungen

| (38) | Die Haftung erlischt 60 Tage nach Veräußerung der BAWAG P.S.K., aber grundsätzlich nicht später als zum 1. Juli 2007. Eine Verlängerung unter bestimmten Bedingungen ist jedoch möglich. |
| --- | --- |

(38)

Die Haftung erlischt 60 Tage nach Veräußerung der BAWAG P.S.K., aber grundsätzlich nicht später als zum 1. Juli 2007. Eine Verlängerung unter bestimmten Bedingungen ist jedoch möglich.

| (39) | Das von der BAWAG P.S.K. zu zahlende Entgelt beträgt für den Zeitraum bis 30. Juni 2007 jährlich 0,2 % und anschließend 1,2 %. |
| --- | --- |

(39)

Das von der BAWAG P.S.K. zu zahlende Entgelt beträgt für den Zeitraum bis 30. Juni 2007 jährlich 0,2 % und anschließend 1,2 %.

| (40) | Die Haftung der Republik Österreich kann nur in Anspruch genommen werden, wenn kumulativ






  — | noch kein Verkauf der BAWAG P.S.K. stattgefunden hat, |
| --- | --- | --- |

(40)

Die Haftung der Republik Österreich kann nur in Anspruch genommen werden, wenn kumulativ

—

noch kein Verkauf der BAWAG P.S.K. stattgefunden hat,

| — | die BAWAG P.S.K. ihre direkten und indirekten Gesellschafter zur Zahlung sowie zur Offenlegung ihrer aktuellen Vermögensverhältnisse aufgefordert hat und |
| --- | --- |

—

die BAWAG P.S.K. ihre direkten und indirekten Gesellschafter zur Zahlung sowie zur Offenlegung ihrer aktuellen Vermögensverhältnisse aufgefordert hat und

| — | die wirtschaftliche Bedrohung der Bank (Unterschreitung der gesetzlichen Eigenmittelerfordernisse) nach wie vor gegeben ist und |
| --- | --- |

—

die wirtschaftliche Bedrohung der Bank (Unterschreitung der gesetzlichen Eigenmittelerfordernisse) nach wie vor gegeben ist und

| — | eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. (Zahlungsunfähigkeit durch Überschuldung) droht oder bereits eingetreten ist. |
| --- | --- |

—

eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. (Zahlungsunfähigkeit durch Überschuldung) droht oder bereits eingetreten ist.

| (41) | Die Inanspruchnahme der Bürgschaft ist auch dann gestattet, wenn eine Insolvenz nur deshalb droht, weil die Bürgschaft zum 01.07.2007 ausläuft; Österreich kann durch Verlängerung der Bürgschaft die Inanspruchnahme abwehren. Allerdings ist dafür ein Beschluss der Bundesregierung erforderlich. |
| --- | --- |

(41)

Die Inanspruchnahme der Bürgschaft ist auch dann gestattet, wenn eine Insolvenz nur deshalb droht, weil die Bürgschaft zum 01.07.2007 ausläuft; Österreich kann durch Verlängerung der Bürgschaft die Inanspruchnahme abwehren. Allerdings ist dafür ein Beschluss der Bundesregierung erforderlich.

| (42) | Die Haftung deckt nur Forderungen ab, die in die Bemessungsgrundlage nach § 22 Abs. 2 BWG einzurechnen sind und die gemäß der Verordnung der Finanzmarktaufsichtsbehörde (nachfolgend ‚FMA‘ genannt) über die Anlage zum Prüfungsbericht (8) eingestuft sind. |
| --- | --- |

(42)

Die Haftung deckt nur Forderungen ab, die in die Bemessungsgrundlage nach § 22 Abs. 2 BWG einzurechnen sind und die gemäß der Verordnung der Finanzmarktaufsichtsbehörde (nachfolgend ‚FMA‘ genannt) über die Anlage zum Prüfungsbericht (8) eingestuft sind.

| (43) | Die Haftung des Bundes gemäß dieser Haftungsvereinbarung, ausgenommen aus bereits erfolgten Haftungsinanspruchnahmen, erlischt mit dem Eigentumsübergang (direkt oder indirekt) der Anteile an der BAWAG P.S.K. an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz, spätestens jedoch am 01.07.2007. Die BAWAG P.S.K. hat jeden solchen Eigentumsübergang dem Bund unverzüglich unter Vorlage entsprechender Nachweise schriftlich mitzuteilen, sofern sie davon Kenntnis erhält. Wenn dies für die Durchführung des Verkaufs der Anteile an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz erforderlich ist, wird Österreich über begründetes Ersuchen der BAWAG P.S.K. die Haftung bis zu 60 Tagen nach dem Eigentumsübergang verlängern, längstens aber bis zum 30. Juni 2007. |
| --- | --- |

(43)

Die Haftung des Bundes gemäß dieser Haftungsvereinbarung, ausgenommen aus bereits erfolgten Haftungsinanspruchnahmen, erlischt mit dem Eigentumsübergang (direkt oder indirekt) der Anteile an der BAWAG P.S.K. an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz, spätestens jedoch am 01.07.2007. Die BAWAG P.S.K. hat jeden solchen Eigentumsübergang dem Bund unverzüglich unter Vorlage entsprechender Nachweise schriftlich mitzuteilen, sofern sie davon Kenntnis erhält. Wenn dies für die Durchführung des Verkaufs der Anteile an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz erforderlich ist, wird Österreich über begründetes Ersuchen der BAWAG P.S.K. die Haftung bis zu 60 Tagen nach dem Eigentumsübergang verlängern, längstens aber bis zum 30. Juni 2007.

| (44) | Österreich kann durch den Bundesminister für Finanzen (mit Zustimmung der Bundesregierung) die in dieser Vereinbarung übernommene Haftung prolongieren, falls die Voraussetzungen von § 1 Abs. 2 BAWAG P.S.K.-Gesetz vorliegen. Österreich wird eine solche Verlängerung insbesondere dann erwägen, wenn aufgrund eines Erlöschens der Haftung die nachhaltige Sanierung der BAWAG P.S.K. oder deren Verkauf gefährdet wäre. Die BAWAG P.S.K. wird an Österreich, sobald sie eine Verlängerung anstrebt, möglichst aber bis 31. März 2007, ein entsprechendes Ansuchen richten, in dem das Vorliegen der Voraussetzungen für eine Prolongierung zu begründen und zu dokumentieren ist. Sofern eine Haftungsinanspruchnahme auf eine drohende Insolvenz gestützt wird, die auf einen künftigen Wegfall der Bundeshaftung zurückzuführen ist, kann Österreich eine solche Haftungsinanspruchnahme dadurch abwenden, dass er die Haftung vor deren Ablauf prolongiert. In diesem Fall treten die Folgen einer Haftungsinanspruchnahme nicht ein. |
| --- | --- |

(44)

Österreich kann durch den Bundesminister für Finanzen (mit Zustimmung der Bundesregierung) die in dieser Vereinbarung übernommene Haftung prolongieren, falls die Voraussetzungen von § 1 Abs. 2 BAWAG P.S.K.-Gesetz vorliegen. Österreich wird eine solche Verlängerung insbesondere dann erwägen, wenn aufgrund eines Erlöschens der Haftung die nachhaltige Sanierung der BAWAG P.S.K. oder deren Verkauf gefährdet wäre. Die BAWAG P.S.K. wird an Österreich, sobald sie eine Verlängerung anstrebt, möglichst aber bis 31. März 2007, ein entsprechendes Ansuchen richten, in dem das Vorliegen der Voraussetzungen für eine Prolongierung zu begründen und zu dokumentieren ist. Sofern eine Haftungsinanspruchnahme auf eine drohende Insolvenz gestützt wird, die auf einen künftigen Wegfall der Bundeshaftung zurückzuführen ist, kann Österreich eine solche Haftungsinanspruchnahme dadurch abwenden, dass er die Haftung vor deren Ablauf prolongiert. In diesem Fall treten die Folgen einer Haftungsinanspruchnahme nicht ein.

| (45) | Eine weitere mit der Haftungsübernahme verbundene Bedingung gibt der BAWAG P.S.K. und ÖGB auf, ihre Anteile an der Österreichischen Nationalbank (‚OeNB‘) zu verkaufen. Unter Berücksichtigung der Besonderheiten einer solchen Vorgangs stellt Österreich fest, dass ein Marktpreis für diese Anteile um [...] über dem Nennwert der Aktien liegt. Mit dieser Schätzung gelangt man zu einem ‚Marktpreis‘ zwischen [...]. Der endgültige Verkaufspreis an die österreichischen Behörden beträgt [...] ([...] für die BAWAG P.S.K.). Mit dem Verkauf waren sowohl der Verzicht auf das Nominierungsrecht eines Generalrats als auch auf die Mitwirkung des gemeinsam mit der B & C Beteiligungsmanagement GmbH und der Wiener Städtische Allgemeine Versicherung AG zu nominierenden Generalsrats verbunden. Pro 1 Mio. EUR Grundkapital steht das Recht zu, einen Generalrat vorzuschlagen (§ 18 NBG). Mit dem Verkauf verzichtet die BAWAG P.S.K. auf alle Nominierungsrechte und damit auf den Zugang zu Informationen. Da gemäß § 69 NBG 90 % des Reingewinns Österreich zustehen, ist der Wert der Beteiligung neben der für die Aktionäre verbleibenden 10 %igen Rendite im Wesentlichen im Wert des Zugangs zur Information, zum direkten Zugang zum Direktorium und zum Meinungsaustausch zu sehen. Der Verkaufserlös entsprach dem Buchwert der Beteiligung. |
| --- | --- |

(45)

Eine weitere mit der Haftungsübernahme verbundene Bedingung gibt der BAWAG P.S.K. und ÖGB auf, ihre Anteile an der Österreichischen Nationalbank (‚OeNB‘) zu verkaufen. Unter Berücksichtigung der Besonderheiten einer solchen Vorgangs stellt Österreich fest, dass ein Marktpreis für diese Anteile um [...] über dem Nennwert der Aktien liegt. Mit dieser Schätzung gelangt man zu einem ‚Marktpreis‘ zwischen [...]. Der endgültige Verkaufspreis an die österreichischen Behörden beträgt [...] ([...] für die BAWAG P.S.K.). Mit dem Verkauf waren sowohl der Verzicht auf das Nominierungsrecht eines Generalrats als auch auf die Mitwirkung des gemeinsam mit der B & C Beteiligungsmanagement GmbH und der Wiener Städtische Allgemeine Versicherung AG zu nominierenden Generalsrats verbunden. Pro 1 Mio. EUR Grundkapital steht das Recht zu, einen Generalrat vorzuschlagen (§ 18 NBG). Mit dem Verkauf verzichtet die BAWAG P.S.K. auf alle Nominierungsrechte und damit auf den Zugang zu Informationen. Da gemäß § 69 NBG 90 % des Reingewinns Österreich zustehen, ist der Wert der Beteiligung neben der für die Aktionäre verbleibenden 10 %igen Rendite im Wesentlichen im Wert des Zugangs zur Information, zum direkten Zugang zum Direktorium und zum Meinungsaustausch zu sehen. Der Verkaufserlös entsprach dem Buchwert der Beteiligung.

Das Beihilfeelement der Haftungsübernahme

| (46) | Österreich legt dar, dass das Beihilfeelement der Haftungsübernahme anhand der Mitteilung der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf Staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften (9) (nachfolgend ‚Mitteilung‘ genannt) ermittelt werden muss. Die Mitteilung verleihe der Kommission einen weiten Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe. Verbindlich festgelegt werde lediglich, dass das Beihilfeelement in Bezug auf die Einzelheiten der Haftungsübernahme zu beurteilen sei. |
| --- | --- |

(46)

Österreich legt dar, dass das Beihilfeelement der Haftungsübernahme anhand der Mitteilung der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf Staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften (9) (nachfolgend ‚Mitteilung‘ genannt) ermittelt werden muss. Die Mitteilung verleihe der Kommission einen weiten Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe. Verbindlich festgelegt werde lediglich, dass das Beihilfeelement in Bezug auf die Einzelheiten der Haftungsübernahme zu beurteilen sei.

| (47) | Österreich zufolge lässt sich aus der Tatsache, dass die BAWAG P.S.K. zum Zeitpunkt der Beihilfegewährung als Unternehmen in finanziellen Schwierigkeiten einzustufen war, nicht folgern, dass das Beihilfeelement dem garantierten Betrag von 900 Mio. EUR entspricht. Vielmehr stünde der Kommission in einem solchen Fall ein Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe zu, die sie unter Beachtung der Besonderheiten und Einzelheiten der Bürgschaftsvereinbarung, insbesondere des ermittelten Risikofaktors, auszuüben habe. Die Höhe der Beihilfe sollte daher anhand der Ausfallwahrscheinlichkeit der Bürgschaft berechnet werden. Die Entscheidung der Kommission im Fall Crédit Foncier de France (nachfolgend: ‚CFF‘ genannt) (10) würde dies veranschaulichen. |
| --- | --- |

(47)

Österreich zufolge lässt sich aus der Tatsache, dass die BAWAG P.S.K. zum Zeitpunkt der Beihilfegewährung als Unternehmen in finanziellen Schwierigkeiten einzustufen war, nicht folgern, dass das Beihilfeelement dem garantierten Betrag von 900 Mio. EUR entspricht. Vielmehr stünde der Kommission in einem solchen Fall ein Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe zu, die sie unter Beachtung der Besonderheiten und Einzelheiten der Bürgschaftsvereinbarung, insbesondere des ermittelten Risikofaktors, auszuüben habe. Die Höhe der Beihilfe sollte daher anhand der Ausfallwahrscheinlichkeit der Bürgschaft berechnet werden. Die Entscheidung der Kommission im Fall Crédit Foncier de France (nachfolgend: ‚CFF‘ genannt) (10) würde dies veranschaulichen.

| (48) | In diesem Zusammenhang nimmt Österreich wie folgt Stellung:






  — | Die kurze Laufzeit der Bürgschaft und die Unwahrscheinlichkeit einer Prolongierung derselben würden das Risiko einer Inanspruchnahme stark einschränken. Insbesondere sei nach derzeitiger Planung mit hoher Wahrscheinlichkeit davon auszugehen, dass der Verkauf der BAWAG P.S.K. bis Anfang 2007 vollzogen sein werde. Die Dauer der wirtschaftlichen Wirkung der Bürgschaft werde damit tatsächlich nicht länger als acht Monate sein (von Mai bis Dezember 2006). Selbst wenn man auf die Rückwirkung zum 1. Januar 2006 abstellen würde, betrüge die Laufzeit nicht mehr als ein Jahr. Die Bürgschaft sei daher in ihrer Dauer auf das absolut erforderliche Maß begrenzt. |
| --- | --- | --- |

(48)

In diesem Zusammenhang nimmt Österreich wie folgt Stellung:

—

Die kurze Laufzeit der Bürgschaft und die Unwahrscheinlichkeit einer Prolongierung derselben würden das Risiko einer Inanspruchnahme stark einschränken. Insbesondere sei nach derzeitiger Planung mit hoher Wahrscheinlichkeit davon auszugehen, dass der Verkauf der BAWAG P.S.K. bis Anfang 2007 vollzogen sein werde. Die Dauer der wirtschaftlichen Wirkung der Bürgschaft werde damit tatsächlich nicht länger als acht Monate sein (von Mai bis Dezember 2006). Selbst wenn man auf die Rückwirkung zum 1. Januar 2006 abstellen würde, betrüge die Laufzeit nicht mehr als ein Jahr. Die Bürgschaft sei daher in ihrer Dauer auf das absolut erforderliche Maß begrenzt.

| — | Die Wahrscheinlichkeit einer Inanspruchnahme würde durch die spezifischen Modalitäten der Bürgschaft ebenfalls begrenzt. Besonders würde sich auch der Umstand, dass die Bürgschaft lediglich eine Ausfallbürgschaft sei, Risiko mindernd auswirken. Die Haftung Österreichs käme lediglich im Falle der (drohenden) Insolvenz der BAWAG P.S.K. in Frage. Eine solche Insolvenz sei aber gerade wegen und nach Gewährung der Haftungsübernahme sehr unwahrscheinlich. |
| --- | --- |

—

Die Wahrscheinlichkeit einer Inanspruchnahme würde durch die spezifischen Modalitäten der Bürgschaft ebenfalls begrenzt. Besonders würde sich auch der Umstand, dass die Bürgschaft lediglich eine Ausfallbürgschaft sei, Risiko mindernd auswirken. Die Haftung Österreichs käme lediglich im Falle der (drohenden) Insolvenz der BAWAG P.S.K. in Frage. Eine solche Insolvenz sei aber gerade wegen und nach Gewährung der Haftungsübernahme sehr unwahrscheinlich.

| — | Das allgemeine Ausfallrisiko der BAWAG P.S.K. wird als gering eingestuft, da die Marktentwicklung für den Sektor Banken in Österreich positiv eingeschätzt wird. Damit sind die wirtschaftlichen Außenbedingungen für eine Weiterexistenz der BAWAG P.S.K. gut und lassen einen Liquiditätszuwachs erwarten. Darüber hinaus habe eine deutliche Verbesserung im Hinblick auf die Kontrollmaßnahmen der Bank stattgefunden. |
| --- | --- |

—

Das allgemeine Ausfallrisiko der BAWAG P.S.K. wird als gering eingestuft, da die Marktentwicklung für den Sektor Banken in Österreich positiv eingeschätzt wird. Damit sind die wirtschaftlichen Außenbedingungen für eine Weiterexistenz der BAWAG P.S.K. gut und lassen einen Liquiditätszuwachs erwarten. Darüber hinaus habe eine deutliche Verbesserung im Hinblick auf die Kontrollmaßnahmen der Bank stattgefunden.

| (49) | Österreich hält fest, dass das Rating ‚Financial Strength Rating‘ (‚FSR‘) (11) von Moody's ein geeigneter Indikator für die finanzielle Situation der BAWAG P.S.K. sei, da das FSR ausschließlich auf die finanzielle Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung abstelle. Das FSR von ‚E+‘ der BAWAG P.S.K. entspricht einem ‚Baseline Rating‘ von B1 bis B3. Letztere Rating würde eine Ausfallwahrscheinlichkeit innerhalb eines Jahres zwischen 3,2 % und 10,5 % bedeuten. |
| --- | --- |

(49)

Österreich hält fest, dass das Rating ‚Financial Strength Rating‘ (‚FSR‘) (11) von Moody's ein geeigneter Indikator für die finanzielle Situation der BAWAG P.S.K. sei, da das FSR ausschließlich auf die finanzielle Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung abstelle. Das FSR von ‚E+‘ der BAWAG P.S.K. entspricht einem ‚Baseline Rating‘ von B1 bis B3. Letztere Rating würde eine Ausfallwahrscheinlichkeit innerhalb eines Jahres zwischen 3,2 % und 10,5 % bedeuten.

| (50) | Aufgrund der Risikomindernden Gründe und der zeitlichen Begrenzung wegen des zu erwartenden Verkaufs der Bank in naher Zukunft erscheine die Ausfallwahrscheinlichkeit von B2 als realistisch und fair. Das Beihilfeelement der Haftungsübernahme würde daher 49,1 Mio. EUR betragen. (12). |
| --- | --- |

(50)

Aufgrund der Risikomindernden Gründe und der zeitlichen Begrenzung wegen des zu erwartenden Verkaufs der Bank in naher Zukunft erscheine die Ausfallwahrscheinlichkeit von B2 als realistisch und fair. Das Beihilfeelement der Haftungsübernahme würde daher 49,1 Mio. EUR betragen. (12).

| (51) | Unter Berücksichtigung des Haftungsentgelts von 0,2 % im ersten Jahr würde das Beihilfeelement netto 47,3 Mio. EUR betragen (13). |
| --- | --- |

(51)

Unter Berücksichtigung des Haftungsentgelts von 0,2 % im ersten Jahr würde das Beihilfeelement netto 47,3 Mio. EUR betragen (13).

3.3.   Der Umstrukturierungsplan

| (52) | Österreich nimmt zur Kenntnis, dass der Hauptzweck der Umstrukturierungsmaßnahmen die Reduzierung der Betriebsrisiken und die Erhöhung der Rentabilität des Geschäftes ist. Die Strategie der BAWAG P.S.K. beinhaltet folgende wesentliche Punkte:






  — | Wiederherstellung des Kundenvertrauens in die Bank und ihr Management |
| --- | --- | --- |

(52)

Österreich nimmt zur Kenntnis, dass der Hauptzweck der Umstrukturierungsmaßnahmen die Reduzierung der Betriebsrisiken und die Erhöhung der Rentabilität des Geschäftes ist. Die Strategie der BAWAG P.S.K. beinhaltet folgende wesentliche Punkte:

—

Wiederherstellung des Kundenvertrauens in die Bank und ihr Management

| — | Rückbesinnung auf das Kerngeschäft der Bank |
| --- | --- |

—

Rückbesinnung auf das Kerngeschäft der Bank

| — | Beibehaltung und Ausbau standardisierter kostengünstiger Veranlagungs- und Kreditprodukte für das Retail-Privat- und Retail-KMU-Geschäft in Österreich und durch die Tochterbanken im benachbarten Ausland mit dem Ziel der Kundenrückgewinnung |
| --- | --- |

—

Beibehaltung und Ausbau standardisierter kostengünstiger Veranlagungs- und Kreditprodukte für das Retail-Privat- und Retail-KMU-Geschäft in Österreich und durch die Tochterbanken im benachbarten Ausland mit dem Ziel der Kundenrückgewinnung

| — | Ausbau der Zielmärkte in Zentral- und Osteuropa durch stärkere Marktpräsenz in diesen Ländern (Slowakei, Tschechische Republik, Slowenien) |
| --- | --- |

—

Ausbau der Zielmärkte in Zentral- und Osteuropa durch stärkere Marktpräsenz in diesen Ländern (Slowakei, Tschechische Republik, Slowenien)

| — | Verbesserung der Cross-Selling-Rate sowohl im Retail- als auch im Corporate-Segment |
| --- | --- |

—

Verbesserung der Cross-Selling-Rate sowohl im Retail- als auch im Corporate-Segment

| — | Nutzung des neuen Kernbanksystems, welches ab November 2006 erstmals die Servicierung ehemaliger BAWAG- und ehemaliger P.S.K.-Kunden auf einer Plattform ermöglicht, zur Intensivierung der Geschäftsverbindung mit bestehenden Kunden (Know your customer) |
| --- | --- |

—

Nutzung des neuen Kernbanksystems, welches ab November 2006 erstmals die Servicierung ehemaliger BAWAG- und ehemaliger P.S.K.-Kunden auf einer Plattform ermöglicht, zur Intensivierung der Geschäftsverbindung mit bestehenden Kunden (Know your customer)

| — | Verstärkte Pflege des Images der Bank als Preisführer und Festigung des Images der Bank als die österreichische Kundenbank |
| --- | --- |

—

Verstärkte Pflege des Images der Bank als Preisführer und Festigung des Images der Bank als die österreichische Kundenbank

| (53) | Die risikobezogene Umstrukturierung wird durch drei Maßnahmen auf Gesamtbankebene adressiert: i) Einführung eines Corporate-Governance-Kodex und einer neuen Geschäftsordnung für den Vorstand, ii) Änderungen im Risikocontrolling und Installation eines Risikovorstands und iii) Verbesserung von Rechnungsanweisungsprozessen (14) aus Risikosicht. |
| --- | --- |

(53)

Die risikobezogene Umstrukturierung wird durch drei Maßnahmen auf Gesamtbankebene adressiert: i) Einführung eines Corporate-Governance-Kodex und einer neuen Geschäftsordnung für den Vorstand, ii) Änderungen im Risikocontrolling und Installation eines Risikovorstands und iii) Verbesserung von Rechnungsanweisungsprozessen (14) aus Risikosicht.

| (54) | Die Steigerung der Profitabilität wird durch Maßnahmen auf Ebene der einzelnen Geschäftsfelder umgesetzt. Es sind im Wesentlichen Personaleinsparungen. Sie resultieren aus dem Abschluss von Großprojekten [allegro (15), Basel II], Einsparungen durch ein verbessertes Kernbankensystem, Reduktion des Overheads im Bereich der Zentrale und weiteren strukturellen Maßnahmen mit dem Ziel der Kostenreduktion. |
| --- | --- |

(54)

Die Steigerung der Profitabilität wird durch Maßnahmen auf Ebene der einzelnen Geschäftsfelder umgesetzt. Es sind im Wesentlichen Personaleinsparungen. Sie resultieren aus dem Abschluss von Großprojekten [allegro (15), Basel II], Einsparungen durch ein verbessertes Kernbankensystem, Reduktion des Overheads im Bereich der Zentrale und weiteren strukturellen Maßnahmen mit dem Ziel der Kostenreduktion.

| (55) | Die Annahmen für die Marktentwicklung lauten wie folgt (in %): | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Φ 2001-2005 | 2006 | Φ 2006–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Privatkredite (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Unternehmenskredite (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kundeneinlagen (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sichteinlagen (y-o-y ) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Spareinlagen (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Geldvermögensbildung der privaten Haushalte (Mrd. EUR) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(55)

Die Annahmen für die Marktentwicklung lauten wie folgt (in %):

2001

2002

2003

2004

2005

Φ 2001-2005

2006

Φ 2006–2010

Privatkredite (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Unternehmenskredite (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kundeneinlagen (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sichteinlagen (y-o-y )

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Spareinlagen (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Geldvermögensbildung der privaten Haushalte (Mrd. EUR)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (56) | Für den öffentlichen Sektor könnten die Kredite an Länder und Gemeinden im Prognosezeitraum durchschnittlich um [...] p. a. zunehmen. Beim Kapitalmarktgeschäft kann von einem jährlichen Volumen zwischen [...] und [...] für das Privatkunden-Neugeschäft ausgegangen werden (Nettokäufe, ohne Bewertungseffekte). Die sonstigen Wertpapiertransaktionen (festverzinsliche Schuldverschreibungen, Aktien) und damit die Dienstleistungserträge dürften in der Tendenz ebenfalls zunehmen. Schließlich wird in Osteuropa ein dynamisches Wirtschaftswachstum von rund 4,5 % p. a. erwarten; damit ist eine entsprechende Ausweitung der Bankgeschäfte verbunden. |
| --- | --- |

(56)

Für den öffentlichen Sektor könnten die Kredite an Länder und Gemeinden im Prognosezeitraum durchschnittlich um [...] p. a. zunehmen. Beim Kapitalmarktgeschäft kann von einem jährlichen Volumen zwischen [...] und [...] für das Privatkunden-Neugeschäft ausgegangen werden (Nettokäufe, ohne Bewertungseffekte). Die sonstigen Wertpapiertransaktionen (festverzinsliche Schuldverschreibungen, Aktien) und damit die Dienstleistungserträge dürften in der Tendenz ebenfalls zunehmen. Schließlich wird in Osteuropa ein dynamisches Wirtschaftswachstum von rund 4,5 % p. a. erwarten; damit ist eine entsprechende Ausweitung der Bankgeschäfte verbunden.

| (57) | Das Base-Case-Szenario lautet wie folgt:











  Gewinn und Verlustrechnung nach Handelsgesetzbuch (in Mio. EUR) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Nettozinsertrag | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Beteiligungserträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Provisionserträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Finanzergebnis | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sonstige betriebliche Erträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Betriebserträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Personalaufwand | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sachaufwand | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Abschreibungen | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sonstiger betrieblicher Aufwand | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Betriebsergebnis | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Risikovorsorge und Bewertung Wertpapiere | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Bewertung Finanzanlagen | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ergebnis der gewöhnlichen Geschäftstätigkeit | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Steuern | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Jahresüberschuss | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| RoE | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(57)

Das Base-Case-Szenario lautet wie folgt:

Gewinn und Verlustrechnung nach Handelsgesetzbuch (in Mio. EUR)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Nettozinsertrag

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Beteiligungserträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Provisionserträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Finanzergebnis

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sonstige betriebliche Erträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Betriebserträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Personalaufwand

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sachaufwand

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Abschreibungen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sonstiger betrieblicher Aufwand

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Betriebsergebnis

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Risikovorsorge und Bewertung Wertpapiere

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Bewertung Finanzanlagen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ergebnis der gewöhnlichen Geschäftstätigkeit

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Steuern

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Jahresüberschuss

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

RoE

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (58) | Das Base-Case-Szenario beinhaltet folgende wesentliche Annahmen:






  — | Going Concern |
| --- | --- | --- |

(58)

Das Base-Case-Szenario beinhaltet folgende wesentliche Annahmen:

—

Going Concern

| — | Geschäftsbetrieb ‚as usual‘ im 2. Halbjahr 2006, keine negative Beeinflussung des Geschäftsgangs durch Pressemeldungen; Maßnahmen zur Kunden- und Geschäftsrückgewinnung werden nicht konterkariert |
| --- | --- |

—

Geschäftsbetrieb ‚as usual‘ im 2. Halbjahr 2006, keine negative Beeinflussung des Geschäftsgangs durch Pressemeldungen; Maßnahmen zur Kunden- und Geschäftsrückgewinnung werden nicht konterkariert

| — | Kein Liquiditätsengpass, das heißt, das Vertrauen in die BAWAG P.S.K. ist durch Übernahme durch einen entsprechend gearteten Erwerber wiederhergestellt. |
| --- | --- |

—

Kein Liquiditätsengpass, das heißt, das Vertrauen in die BAWAG P.S.K. ist durch Übernahme durch einen entsprechend gearteten Erwerber wiederhergestellt.

| — | Die Bundesbürgschaft wird nicht in Anspruch genommen. Ein Erwerber leistet einen eigenkapitalwirksamen Zuschuss in Höhe der durch die Bundesbürgschaft aufgelösten Wertberichtigungen. Diese Wertberichtigungsdotierung ist nicht gezeigt, da davon ausgegangen wird, dass der Erwerber einen Zuschuss in die nicht gebundene Kapitalrücklage leistet, die entsprechend der Wertberichtigungsbildung aufgelöst wird, womit sich der Jahresüberschuss nicht verändert. |
| --- | --- |

—

Die Bundesbürgschaft wird nicht in Anspruch genommen. Ein Erwerber leistet einen eigenkapitalwirksamen Zuschuss in Höhe der durch die Bundesbürgschaft aufgelösten Wertberichtigungen. Diese Wertberichtigungsdotierung ist nicht gezeigt, da davon ausgegangen wird, dass der Erwerber einen Zuschuss in die nicht gebundene Kapitalrücklage leistet, die entsprechend der Wertberichtigungsbildung aufgelöst wird, womit sich der Jahresüberschuss nicht verändert.

| — | Als Zielkernkapitalquote der BAWAG P.S.K. wird [...] angesetzt, hierfür nicht benötigte Teile des Jahresergebnisses werden ausgeschüttet. |
| --- | --- |

—

Als Zielkernkapitalquote der BAWAG P.S.K. wird [...] angesetzt, hierfür nicht benötigte Teile des Jahresergebnisses werden ausgeschüttet.

| — | Hybrid- und sonstiges Tier–I-Kapital steht dem Unternehmen weiterhin in voller Höhe zur Verfügung. Die Änderung im Ausweis aufgrund von IAS 32 restated 2005 führt zu keiner Änderung der Solvabilitäts- und Eigenmittelvorschriften nach BWG. |
| --- | --- |

—

Hybrid- und sonstiges Tier–I-Kapital steht dem Unternehmen weiterhin in voller Höhe zur Verfügung. Die Änderung im Ausweis aufgrund von IAS 32 restated 2005 führt zu keiner Änderung der Solvabilitäts- und Eigenmittelvorschriften nach BWG.

| — | Die Änderung des Anstiegs der Zinskurve (vor allem am langen Ende) führte im ersten Halbjahr 2006 zu einem signifikanten Abwertungsbedarf. Hedgingstrategien sollten weitere Zinsänderungen im Wesentlichen neutralisieren. Es wird davon ausgegangen, dass auslaufende Papiere hinkünftig ausschließlich zu Marktkonditionen erworben werden. |
| --- | --- |

—

Die Änderung des Anstiegs der Zinskurve (vor allem am langen Ende) führte im ersten Halbjahr 2006 zu einem signifikanten Abwertungsbedarf. Hedgingstrategien sollten weitere Zinsänderungen im Wesentlichen neutralisieren. Es wird davon ausgegangen, dass auslaufende Papiere hinkünftig ausschließlich zu Marktkonditionen erworben werden.

| — | Umsetzung von Maßnahmen, die Personalkosten verringern. |
| --- | --- |

—

Umsetzung von Maßnahmen, die Personalkosten verringern.

| (59) | Österreich erinnert daran, dass zwei Special Purpose Vehicles (nachfolgend ‚SPV‘ genannt) von privaten Banken einerseits und Versicherungsgesellschaften andererseits gegründet worden sind, um die bankrechtliche Kernkapitalquote der BAWAG P.S.K. abzusichern. Im Rahmen der Vereinbarung haben die vier Kreditinstitute Bank Austria Creditanstalt (nachfolgend ‚BA-CA‘ genannt), Erste Bank, Österreichische Volksbanken AG (nachfolgend ‚ÖVAG‘ genannt) und Raiffeisen Zentralbank Österreich AG (nachfolgend ‚RZB‘ genannt) und die vier Versicherungsgesellschaften Allianz, Generali, Uniqa und Wiener Städtische zwei SPV gegründet, um die BAWAG P.S.K. zu unterstützen. Während BA-CA, Erste Bank und RZB jeweils [...] und ÖVAG [...] in Kapital zu einem SPV beitragen werden, werden jede der vier Versicherungsgesellschaften [...] zur zweiten Gesellschaft beitragen. Der BAWAG P.S.K. kommt die Funktion des Kontrollgesellschafters mit [...] in beiden SPV zu. Diese Vereinbarung ermöglicht es der BAWAG P.S.K. ihr anrechenbares Kapital (Tier-I-Kapital) um 450 Mio. EUR zu erhöhen. Als Gruppe erreicht die BAWAG P.S.K. somit wieder eine angemessene Kapitalquote. Um das Risiko für die teilnehmenden Banken und Versicherungsgesellschaften soviel wie möglich zu begrenzen, können die zur Verfügung gestellten Geldmittel ausschließlich in höchst eingestufte Euro-Staatsanleihen investiert werden. Österreich bestätigt, dass diesen SPV keine Staatsgarantie gewährt wird. |
| --- | --- |

(59)

Österreich erinnert daran, dass zwei Special Purpose Vehicles (nachfolgend ‚SPV‘ genannt) von privaten Banken einerseits und Versicherungsgesellschaften andererseits gegründet worden sind, um die bankrechtliche Kernkapitalquote der BAWAG P.S.K. abzusichern. Im Rahmen der Vereinbarung haben die vier Kreditinstitute Bank Austria Creditanstalt (nachfolgend ‚BA-CA‘ genannt), Erste Bank, Österreichische Volksbanken AG (nachfolgend ‚ÖVAG‘ genannt) und Raiffeisen Zentralbank Österreich AG (nachfolgend ‚RZB‘ genannt) und die vier Versicherungsgesellschaften Allianz, Generali, Uniqa und Wiener Städtische zwei SPV gegründet, um die BAWAG P.S.K. zu unterstützen. Während BA-CA, Erste Bank und RZB jeweils [...] und ÖVAG [...] in Kapital zu einem SPV beitragen werden, werden jede der vier Versicherungsgesellschaften [...] zur zweiten Gesellschaft beitragen. Der BAWAG P.S.K. kommt die Funktion des Kontrollgesellschafters mit [...] in beiden SPV zu. Diese Vereinbarung ermöglicht es der BAWAG P.S.K. ihr anrechenbares Kapital (Tier-I-Kapital) um 450 Mio. EUR zu erhöhen. Als Gruppe erreicht die BAWAG P.S.K. somit wieder eine angemessene Kapitalquote. Um das Risiko für die teilnehmenden Banken und Versicherungsgesellschaften soviel wie möglich zu begrenzen, können die zur Verfügung gestellten Geldmittel ausschließlich in höchst eingestufte Euro-Staatsanleihen investiert werden. Österreich bestätigt, dass diesen SPV keine Staatsgarantie gewährt wird.

| (60) | Schließlich wurde eine Lösung mit den Behörden der Vereinigten Staaten und mit Refco-Gläubigern verhandelt. Das mit dem U.S. Department of Justice abgeschlossene ‚Non-Prosecution Agreement‘ jedoch verweist auf einen Transaktionswert, dessen Wert noch einen Rechtsstreit in den USA auslösen kann. |
| --- | --- |

(60)

Schließlich wurde eine Lösung mit den Behörden der Vereinigten Staaten und mit Refco-Gläubigern verhandelt. Das mit dem U.S. Department of Justice abgeschlossene ‚Non-Prosecution Agreement‘ jedoch verweist auf einen Transaktionswert, dessen Wert noch einen Rechtsstreit in den USA auslösen kann.

3.4.   Gegenleistungen

| (61) | Österreich ist der Ansicht, dass verschiedene Elemente zeigen, dass unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen, die durch die Beihilfe verursacht werden, vermieden werden. Insbesondere haben, zusätzlich zum Verkauf der Anteile, die von der Bank in der OeNB gehalten wurden, andere Divestments vor kurzem stattgefunden:






  — | Bank des Frick & Co. Aktiengesellschaft (16) (Liechtenstein): Der [...] Kapitalanteil an dieser vor allem für sehr gehobene Privatkunden tätigen Bank [...] veräußert. |
| --- | --- | --- |

(61)

Österreich ist der Ansicht, dass verschiedene Elemente zeigen, dass unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen, die durch die Beihilfe verursacht werden, vermieden werden. Insbesondere haben, zusätzlich zum Verkauf der Anteile, die von der Bank in der OeNB gehalten wurden, andere Divestments vor kurzem stattgefunden:

—

Bank des Frick & Co. Aktiengesellschaft (16) (Liechtenstein): Der [...] Kapitalanteil an dieser vor allem für sehr gehobene Privatkunden tätigen Bank [...] veräußert.

| — | Verkauf einer Wiener Liegenschaft mit [...]. |
| --- | --- |

—

Verkauf einer Wiener Liegenschaft mit [...].

| (62) | Zusätzlich zu oben genannten Divestments beschloss die BAWAG P.S.K., ein Immobilieneigentum in Polen zu veräußern. |
| --- | --- |

(62)

Zusätzlich zu oben genannten Divestments beschloss die BAWAG P.S.K., ein Immobilieneigentum in Polen zu veräußern.

| (63) | Der erzeugte Reingewinn und freie Cashflow der Divestments tragen bei, das Umstrukturierungsprogramm der Bank zu finanzieren. |
| --- | --- |

(63)

Der erzeugte Reingewinn und freie Cashflow der Divestments tragen bei, das Umstrukturierungsprogramm der Bank zu finanzieren.

| (64) | Österreich ist der Ansicht, dass der ‚Bank-run‘ im Frühjahr 2006 auch eine Auswirkung auf die Bankoperationen gehabt hat. Als solches gesehen wäre dieser Bank-run, der zu verringerten Marktanteilen für die BAWAG P.S.K. führt, ähnlich wie eine Gegenleistung. |
| --- | --- |

(64)

Österreich ist der Ansicht, dass der ‚Bank-run‘ im Frühjahr 2006 auch eine Auswirkung auf die Bankoperationen gehabt hat. Als solches gesehen wäre dieser Bank-run, der zu verringerten Marktanteilen für die BAWAG P.S.K. führt, ähnlich wie eine Gegenleistung.

| (65) | Schließlich wird behauptet, dass die Hilfe für vereinbar erklärt werden sollte, weil ohne sie aufgrund des Zusammenbruchs der BAWAG P.S.K. ein stärkeres Oligopol auf dem österreichischen Bankenmarkt entstanden wäre. |
| --- | --- |

(65)

Schließlich wird behauptet, dass die Hilfe für vereinbar erklärt werden sollte, weil ohne sie aufgrund des Zusammenbruchs der BAWAG P.S.K. ein stärkeres Oligopol auf dem österreichischen Bankenmarkt entstanden wäre.

3.5.   Der Verkaufsprozess

| (66) | Die Aktionäre der BAWAG P.S.K. haben beschlossen, bis zu 100 % ihrer Anteile in der Bank zu verkaufen. Der Verkaufsprozess fing mit der Unterstützung eines Investmentbankers an. |
| --- | --- |

(66)

Die Aktionäre der BAWAG P.S.K. haben beschlossen, bis zu 100 % ihrer Anteile in der Bank zu verkaufen. Der Verkaufsprozess fing mit der Unterstützung eines Investmentbankers an.

| (67) | Ende September 2006 haben Bewerber genauere Daten über die Bank sammeln dürfen, um ihr Angebot Mitte November vorzulegen. Österreich erwartet, dass das Closing des Verkaufs deshalb spätestens Ende 2006/Anfang 2007 stattfinden könnte. |
| --- | --- |

(67)

Ende September 2006 haben Bewerber genauere Daten über die Bank sammeln dürfen, um ihr Angebot Mitte November vorzulegen. Österreich erwartet, dass das Closing des Verkaufs deshalb spätestens Ende 2006/Anfang 2007 stattfinden könnte.

| (68) | Die Verkaufsszenarien würden wie folgt lauten:











  Übersicht Verkaufsszenarien (in Mio. EUR) |
| --- | --- |
| Verkaufserlös | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Verbleibender Verkaufserlös ÖGB | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Verbleibende Forderungen an Eigentümer | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Auflösung Wertberichtigung | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Erforderlicher Eigenkapitalzuschuss | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamtinvestition des Käufers | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(68)

Die Verkaufsszenarien würden wie folgt lauten:

Übersicht Verkaufsszenarien (in Mio. EUR)

Verkaufserlös

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Verbleibender Verkaufserlös ÖGB

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Verbleibende Forderungen an Eigentümer

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Auflösung Wertberichtigung

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Erforderlicher Eigenkapitalzuschuss

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamtinvestition des Käufers

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (69) | Die obige Tabelle zeigt, dass:






  — | bei einem Verkaufspreis von [...] muss der Käufer die gesamten [...] EUR als Zuschuss leisten. Trotzdem verbleiben (zusätzlich zu den [...] Einzelwertberichtigung aus 2005) weitere [...] (17) als Forderungen an den ehemaligen Eigentümer
  .
  Insgesamt kommt auf den Käufer ein Gesamtinvestment von [...] zu. |
| --- | --- | --- |

(69)

Die obige Tabelle zeigt, dass:

—

bei einem Verkaufspreis von [...] muss der Käufer die gesamten [...] EUR als Zuschuss leisten. Trotzdem verbleiben (zusätzlich zu den [...] Einzelwertberichtigung aus 2005) weitere [...] (17) als Forderungen an den ehemaligen Eigentümer
  .
  Insgesamt kommt auf den Käufer ein Gesamtinvestment von [...] zu.

| — | erst bei einem Gesamtinvestment des Käufers von [...] können der ÖGB und seine verbundenen Unternehmen alle bei der BAWAG P.S.K. aushaftenden Kredite tilgen. |
| --- | --- |

—

erst bei einem Gesamtinvestment des Käufers von [...] können der ÖGB und seine verbundenen Unternehmen alle bei der BAWAG P.S.K. aushaftenden Kredite tilgen.

| (70) | Für Österreich hängt das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis und von der Bereitwilligkeit des Käufers ab, in zusätzliches Eigenkapital zu investieren. Jede Reduzierung der Gesamtinvestition des Käufers unter ungefähr [...] würde die Auslösung der Garantie zur Folge haben. |
| --- | --- |

(70)

Für Österreich hängt das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis und von der Bereitwilligkeit des Käufers ab, in zusätzliches Eigenkapital zu investieren. Jede Reduzierung der Gesamtinvestition des Käufers unter ungefähr [...] würde die Auslösung der Garantie zur Folge haben.

| (71) | Der Verkauf der BAWAG P.S.K. könnte schwieriger sein, solange keine Rechtssicherheit hinsichtlich der Vereinbarkeit der Haftung erzielt wird. |
| --- | --- |

(71)

Der Verkauf der BAWAG P.S.K. könnte schwieriger sein, solange keine Rechtssicherheit hinsichtlich der Vereinbarkeit der Haftung erzielt wird.

4.   WÜRDIGUNG DER MASSNAHME

4.1.   Die BAWAG P.S.K. ist ein Unternehmen in Schwierigkeiten gewesen

| (72) | Gemäß den Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten (18) (nachfolgend ‚Leitlinien‘ genannt) befindet sich ein Unternehmen in Schwierigkeiten, wenn es nicht in der Lage ist, mit eigenen finanziellen Mitteln oder Fremdmitteln, die ihm von seinen Eigentümern/ Anteilseignern oder Gläubigern zur Verfügung gestellt werden, Verluste aufzufangen, die das Unternehmen auf kurze oder mittlere Sicht so gut wie sicher in den wirtschaftlichen Untergang treiben werden, wenn der Staat nicht eingreift. |
| --- | --- |

(72)

Gemäß den Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten (18) (nachfolgend ‚Leitlinien‘ genannt) befindet sich ein Unternehmen in Schwierigkeiten, wenn es nicht in der Lage ist, mit eigenen finanziellen Mitteln oder Fremdmitteln, die ihm von seinen Eigentümern/ Anteilseignern oder Gläubigern zur Verfügung gestellt werden, Verluste aufzufangen, die das Unternehmen auf kurze oder mittlere Sicht so gut wie sicher in den wirtschaftlichen Untergang treiben werden, wenn der Staat nicht eingreift.

| (73) | Wenngleich der Gouverneur der OeNB am 28. April 2006 insbesondere erklärte, die BAWAG P.S.K. sei solvent und verfüge über ausreichende Eigenmittel zur Deckung der Risiken, ist es nach Auffassung der Kommission höchst unwahrscheinlich, dass die Bank den Abzug von Spareinlagen im Wert von [...] ohne die Bürgschaft noch viel länger überstanden hätte. |
| --- | --- |

(73)

Wenngleich der Gouverneur der OeNB am 28. April 2006 insbesondere erklärte, die BAWAG P.S.K. sei solvent und verfüge über ausreichende Eigenmittel zur Deckung der Risiken, ist es nach Auffassung der Kommission höchst unwahrscheinlich, dass die Bank den Abzug von Spareinlagen im Wert von [...] ohne die Bürgschaft noch viel länger überstanden hätte.

| (74) | Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können. |
| --- | --- |

(74)

Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können.

| (75) | Ohne die Bürgschaft hätten die Prüfer auch dem Jahresabschluss der BAWAG P.S.K. keinen uneingeschränkten Bestätigungsvermerk hinsichtlich des Grundsatzes der Unternehmensfortführung geben können. |
| --- | --- |

(75)

Ohne die Bürgschaft hätten die Prüfer auch dem Jahresabschluss der BAWAG P.S.K. keinen uneingeschränkten Bestätigungsvermerk hinsichtlich des Grundsatzes der Unternehmensfortführung geben können.

| (76) | Folglich wäre die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden. |
| --- | --- |

(76)

Folglich wäre die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden.

| (77) | Ferner wäre der ÖGB nach Auffassung der Kommission ohne Unterstützung nicht in der Lage gewesen, die Schwierigkeiten seiner Tochtergesellschaft zu bewältigen. Dass die BAWAG P.S.K. Forderungen gegen ihre Eigentümer in Höhe von [...] wertberichtigen musste, würde diese Auffassung bestätigen. |
| --- | --- |

(77)

Ferner wäre der ÖGB nach Auffassung der Kommission ohne Unterstützung nicht in der Lage gewesen, die Schwierigkeiten seiner Tochtergesellschaft zu bewältigen. Dass die BAWAG P.S.K. Forderungen gegen ihre Eigentümer in Höhe von [...] wertberichtigen musste, würde diese Auffassung bestätigen.

| (78) | Daraus ergibt sich, dass die BAWAG P.S.K. ein Unternehmen in Schwierigkeiten im Sinne der Leitlinien war (19). |
| --- | --- |

(78)

Daraus ergibt sich, dass die BAWAG P.S.K. ein Unternehmen in Schwierigkeiten im Sinne der Leitlinien war (19).

| (79) | Die österreichischen Behörden scheinen diese Auffassung zu teilen. |
| --- | --- |

(79)

Die österreichischen Behörden scheinen diese Auffassung zu teilen.

| (80) | Die Investitionen von Privatbanken und Versicherungsgesellschaften in die beiden oben genannten SPV zur Stärkung der Kapitalquoten der BAWAG P.S.K. erfolgten nicht auf einer ähnlichen Grundlage wie die staatliche Bürgschaft (20), sondern dürften schlicht Ausdruck des Bestrebens von Privatunternehmen gewesen sein, gemeinsam der ernsten Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. entgegenzuwirken. Die Investitionen von privater Seite dürften daher nicht im Widerspruch zu der Tatsache stehen, dass sich die BAWAG P.S.K. in Schwierigkeiten befand. |
| --- | --- |

(80)

Die Investitionen von Privatbanken und Versicherungsgesellschaften in die beiden oben genannten SPV zur Stärkung der Kapitalquoten der BAWAG P.S.K. erfolgten nicht auf einer ähnlichen Grundlage wie die staatliche Bürgschaft (20), sondern dürften schlicht Ausdruck des Bestrebens von Privatunternehmen gewesen sein, gemeinsam der ernsten Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. entgegenzuwirken. Die Investitionen von privater Seite dürften daher nicht im Widerspruch zu der Tatsache stehen, dass sich die BAWAG P.S.K. in Schwierigkeiten befand.

4.2.   Vorliegen einer staatlichen Beihilfe

| (81) | Um zu beurteilen, ob eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 darstellt, muss die Kommission prüfen, ob sie






  — | vom Staat oder aus staatlichen Mitteln finanziert wird, |
| --- | --- | --- |

(81)

Um zu beurteilen, ob eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 darstellt, muss die Kommission prüfen, ob sie

—

vom Staat oder aus staatlichen Mitteln finanziert wird,

| — | einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft, |
| --- | --- |

—

einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft,

| — | durch selektive Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen könnte und ob sie |
| --- | --- |

—

durch selektive Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen könnte und ob sie

| — | den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigt. |
| --- | --- |

—

den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigt.

Verwendung staatlicher Mittel

| (82) | Um als staatliche Beihilfe zu gelten, müssen die finanziellen Mittel dem Staat zurechenbar sein und direkt oder indirekt aus staatlichen Mitteln gewährt werden. |
| --- | --- |

(82)

Um als staatliche Beihilfe zu gelten, müssen die finanziellen Mittel dem Staat zurechenbar sein und direkt oder indirekt aus staatlichen Mitteln gewährt werden.

| (83) | Im anstehenden Fall erfüllt die staatliche Bürgschaft, die auf der Grundlage des Bundesgesetzes gewährt wurde, diese beiden kumulativen Bedingungen. |
| --- | --- |

(83)

Im anstehenden Fall erfüllt die staatliche Bürgschaft, die auf der Grundlage des Bundesgesetzes gewährt wurde, diese beiden kumulativen Bedingungen.

Selektivität

| (84) | Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige begünstigen, d. h. selektive Beihilfen. |
| --- | --- |

(84)

Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige begünstigen, d. h. selektive Beihilfen.

| (85) | Durch die Bürgschaft wird unmittelbar lediglich die BAWAG P.S.K. begünstigt. Demnach ist sie als selektiv einzustufen. |
| --- | --- |

(85)

Durch die Bürgschaft wird unmittelbar lediglich die BAWAG P.S.K. begünstigt. Demnach ist sie als selektiv einzustufen.

Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedstaaten und Wettbewerbsverfälschung

| (86) | Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen und den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen. |
| --- | --- |

(86)

Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen und den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen.

| (87) | Die Kommission ist im Rahmen ihrer rechtlichen Würdigung nicht zum Nachweis einer tatsächlichen Auswirkung von Beihilfen auf den Handel zwischen den Mitgliedstaaten und einer tatsächlichen Wettbewerbsverzerrung verpflichtet, sondern hat lediglich nachzuweisen, ob Beihilfen geeignet sind, diesen Handel zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen (21). Stärkt die Beihilfe eines Mitgliedstaats die Stellung eines Unternehmens gegenüber anderen Wettbewerbern im innergemeinschaftlichen Handel, muss deren Wettbewerbsfähigkeit als durch die Beihilfe beeinträchtigt angesehen werden. |
| --- | --- |

(87)

Die Kommission ist im Rahmen ihrer rechtlichen Würdigung nicht zum Nachweis einer tatsächlichen Auswirkung von Beihilfen auf den Handel zwischen den Mitgliedstaaten und einer tatsächlichen Wettbewerbsverzerrung verpflichtet, sondern hat lediglich nachzuweisen, ob Beihilfen geeignet sind, diesen Handel zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen (21). Stärkt die Beihilfe eines Mitgliedstaats die Stellung eines Unternehmens gegenüber anderen Wettbewerbern im innergemeinschaftlichen Handel, muss deren Wettbewerbsfähigkeit als durch die Beihilfe beeinträchtigt angesehen werden.

| (88) | Die Kommission erinnert daran, dass der Bankensektor seit vielen Jahren für den Wettbewerb geöffnet ist. Der Wettbewerb, der unter Umständen bereits aufgrund des im EG-Vertrag vorgesehenen freien Kapitalverkehr bestand, hat sich durch fortschreitende Liberalisierung verbessert. |
| --- | --- |

(88)

Die Kommission erinnert daran, dass der Bankensektor seit vielen Jahren für den Wettbewerb geöffnet ist. Der Wettbewerb, der unter Umständen bereits aufgrund des im EG-Vertrag vorgesehenen freien Kapitalverkehr bestand, hat sich durch fortschreitende Liberalisierung verbessert.

| (89) | Die BAWAG P.S.K. verfügt über Zweigstellen bzw. Tochtergesellschaften in verschiedenen Mitgliedstaaten, insbesondere der Tschechischen Republik, der Slowakei, Slowenien, Ungarn und Malta. Umgekehrt sind auch Banken aus anderen Mitgliedstaaten in Österreich tätig, entweder direkt über Zweigstellen bzw. Vertretungen oder indirekt durch die Kontrolle über in Österreich ansässige Banken und Finanzinstitute. |
| --- | --- |

(89)

Die BAWAG P.S.K. verfügt über Zweigstellen bzw. Tochtergesellschaften in verschiedenen Mitgliedstaaten, insbesondere der Tschechischen Republik, der Slowakei, Slowenien, Ungarn und Malta. Umgekehrt sind auch Banken aus anderen Mitgliedstaaten in Österreich tätig, entweder direkt über Zweigstellen bzw. Vertretungen oder indirekt durch die Kontrolle über in Österreich ansässige Banken und Finanzinstitute.

| (90) | Schließlich findet im Bankensektor Handel zwischen Mitgliedstaaten statt. Die Bürgschaft stärkt die BAWAG P.S.K. gegenüber anderen Bankunternehmen, mit denen sie im innergemeinschaftlichen Handel im Wettbewerb steht. Die Bürgschaft ist daher geeignet, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen. |
| --- | --- |

(90)

Schließlich findet im Bankensektor Handel zwischen Mitgliedstaaten statt. Die Bürgschaft stärkt die BAWAG P.S.K. gegenüber anderen Bankunternehmen, mit denen sie im innergemeinschaftlichen Handel im Wettbewerb steht. Die Bürgschaft ist daher geeignet, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen.

Vorliegen eines wirtschaftlichen Vorteils

| (91) | Eine staatliche Beihilfe liegt dann vor, wenn eine Maßnahme den Begünstigten einen Vorteil verschafft. |
| --- | --- |

(91)

Eine staatliche Beihilfe liegt dann vor, wenn eine Maßnahme den Begünstigten einen Vorteil verschafft.

| (92) | Gemäß Abschnitt 4.2 der genannten Mitteilung über staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften stellt eine Garantie dann keine staatliche Beihilfe dar, wenn die folgenden vier Voraussetzungen erfüllt sind: a) Der Kreditnehmer ist nicht in finanziellen Schwierigkeiten; b) der Kreditnehmer wäre grundsätzlich in der Lage, ohne Eingreifen des Staates auf den Finanzmärkten Gelder zu Marktbedingungen aufzunehmen; c) die Garantie ist an eine bestimmte Finanztransaktion geknüpft und auf einen festen Höchstbetrag beschränkt, deckt höchstens 80 % des ausstehenden Kreditbetrages oder der sonstigen finanziellen Verpflichtungen und ist von begrenzter Laufzeit; d) es wird eine marktübliche Prämie für die Garantie gezahlt. |
| --- | --- |

(92)

Gemäß Abschnitt 4.2 der genannten Mitteilung über staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften stellt eine Garantie dann keine staatliche Beihilfe dar, wenn die folgenden vier Voraussetzungen erfüllt sind: a) Der Kreditnehmer ist nicht in finanziellen Schwierigkeiten; b) der Kreditnehmer wäre grundsätzlich in der Lage, ohne Eingreifen des Staates auf den Finanzmärkten Gelder zu Marktbedingungen aufzunehmen; c) die Garantie ist an eine bestimmte Finanztransaktion geknüpft und auf einen festen Höchstbetrag beschränkt, deckt höchstens 80 % des ausstehenden Kreditbetrages oder der sonstigen finanziellen Verpflichtungen und ist von begrenzter Laufzeit; d) es wird eine marktübliche Prämie für die Garantie gezahlt.

| (93) | Nach Auffassung der Kommission ist die Voraussetzung a) im anstehenden Fall nicht erfüllt, da es sich bei der BAWAG P.S.K. um ein Unternehmen in Schwierigkeiten handelte. |
| --- | --- |

(93)

Nach Auffassung der Kommission ist die Voraussetzung a) im anstehenden Fall nicht erfüllt, da es sich bei der BAWAG P.S.K. um ein Unternehmen in Schwierigkeiten handelte.

| (94) | Die Bürgschaft dürfte der BAWAG P.S.K. einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft haben, da ihr kein Privatinvestor eine vergleichbare Bürgschaft verkauft hätte. |
| --- | --- |

(94)

Die Bürgschaft dürfte der BAWAG P.S.K. einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft haben, da ihr kein Privatinvestor eine vergleichbare Bürgschaft verkauft hätte.

| (95) | Darüber hinaus bezweifelt die Kommission, dass die Voraussetzungen b) und d) erfüllt sind. |
| --- | --- |

(95)

Darüber hinaus bezweifelt die Kommission, dass die Voraussetzungen b) und d) erfüllt sind.

Schlussfolgerung

| (96) | Die Kommission ist daher der Auffassung, dass es sich bei der Bürgschaft für die BAWAG P.S.K. als einem Unternehmen in Schwierigkeiten um eine staatliche Beihilfe handeln dürfte. |
| --- | --- |

(96)

Die Kommission ist daher der Auffassung, dass es sich bei der Bürgschaft für die BAWAG P.S.K. als einem Unternehmen in Schwierigkeiten um eine staatliche Beihilfe handeln dürfte.

| (97) | Die österreichischen Behörden scheinen ebenfalls dieser Auffassung zu sein. |
| --- | --- |

(97)

Die österreichischen Behörden scheinen ebenfalls dieser Auffassung zu sein.

4.3.   Rechtswidrigkeit einer staatlichen Beihilfe

| (98) | Die Beihilfe wurde von Österreich am 8. Mai 2006 mit Rückwirkung ab dem 31. Dezember 2005 beschlossen, d. h. vor einer Entscheidung der Kommission über ihre Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt. Aufgrund der Nichteinhaltung der Notifizierungspflicht würde es sich unbeschadet der Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt um eine gesetzeswidrige Beihilfe handeln, da die Maßnahme mit Verstoß gegen Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag durchgeführt wurde. |
| --- | --- |

(98)

Die Beihilfe wurde von Österreich am 8. Mai 2006 mit Rückwirkung ab dem 31. Dezember 2005 beschlossen, d. h. vor einer Entscheidung der Kommission über ihre Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt. Aufgrund der Nichteinhaltung der Notifizierungspflicht würde es sich unbeschadet der Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt um eine gesetzeswidrige Beihilfe handeln, da die Maßnahme mit Verstoß gegen Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag durchgeführt wurde.

4.4.   Beihilfebetrag

| (99) | Die Kommission bezweifelt, dass die von Österreich vorgenommene Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements angemessen ist. |
| --- | --- |

(99)

Die Kommission bezweifelt, dass die von Österreich vorgenommene Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements angemessen ist.

| (100) | Erstens wurde die Entscheidung in der Sache CFF erlassen, bevor die Mitteilung über Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften in Kraft trat. Zweitens kann laut dieser Mitteilung der Wert der Garantie genauso hoch sein wie der durch die Garantie effektiv gedeckte Betrag, wenn es bei Übernahme der Garantie sehr wahrscheinlich ist, dass der Kreditnehmer seinen Verpflichtungen nicht wird nachkommen können, z. B. weil er in finanziellen Schwierigkeiten ist. |
| --- | --- |

(100)

Erstens wurde die Entscheidung in der Sache CFF erlassen, bevor die Mitteilung über Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften in Kraft trat. Zweitens kann laut dieser Mitteilung der Wert der Garantie genauso hoch sein wie der durch die Garantie effektiv gedeckte Betrag, wenn es bei Übernahme der Garantie sehr wahrscheinlich ist, dass der Kreditnehmer seinen Verpflichtungen nicht wird nachkommen können, z. B. weil er in finanziellen Schwierigkeiten ist.

| (101) | Die Kommission erinnert daran, dass die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden wäre und das Risiko der Nichterfüllung der Verpflichtungen daher mit 100 % angenommen werden kann. |
| --- | --- |

(101)

Die Kommission erinnert daran, dass die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden wäre und das Risiko der Nichterfüllung der Verpflichtungen daher mit 100 % angenommen werden kann.

| (102) | Schließlich bezweifelt die Kommission, dass das von Österreich angeführte FSR ein angemessenes Bild der finanziellen Leistungsfähigkeit der BAWAG P.S-K. vermittelt; dieses Rating stellt ausschließlich auf die Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung ab, die BAWAG P.S.K. wäre ohne staatliche Unterstützung jedoch schlicht mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden. Das in der Bürgschaft enthaltene Beihilfeelement würde folglich den von Österreich angegebenen Betrag übertreffen, mit dem Nominalwert als Maximum im pessimistischen Szenario. |
| --- | --- |

(102)

Schließlich bezweifelt die Kommission, dass das von Österreich angeführte FSR ein angemessenes Bild der finanziellen Leistungsfähigkeit der BAWAG P.S-K. vermittelt; dieses Rating stellt ausschließlich auf die Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung ab, die BAWAG P.S.K. wäre ohne staatliche Unterstützung jedoch schlicht mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden. Das in der Bürgschaft enthaltene Beihilfeelement würde folglich den von Österreich angegebenen Betrag übertreffen, mit dem Nominalwert als Maximum im pessimistischen Szenario.

4.5.   Mögliche Grundlagen für die Vereinbarkeit der rechtswidrigen Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt

| (103) | Nach Auffassung der Kommission kommen beim derzeitigen Stand als theoretische Grundlagen für die Beurteilung der Vereinbarkeit der Bürgschaft mit dem Gemeinsamen Markt nur i) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b und ii) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c im Zusammenhang mit den Leitlinien in Frage. |
| --- | --- |

(103)

Nach Auffassung der Kommission kommen beim derzeitigen Stand als theoretische Grundlagen für die Beurteilung der Vereinbarkeit der Bürgschaft mit dem Gemeinsamen Markt nur i) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b und ii) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c im Zusammenhang mit den Leitlinien in Frage.

4.5.1.   Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b

| (104) | Nach Auffassung der Kommission hat Österreich nicht dargelegt, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. systemische Auswirkungen auf das österreichische Finanzsystem und, in weiterem Sinne, auf die gesamte österreichische Volkswirtschaft gehabt hätte. |
| --- | --- |

(104)

Nach Auffassung der Kommission hat Österreich nicht dargelegt, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. systemische Auswirkungen auf das österreichische Finanzsystem und, in weiterem Sinne, auf die gesamte österreichische Volkswirtschaft gehabt hätte.

| (105) | Beispielsweise dürften nach Ansicht der Kommission die Einlagen auf mindestens 95 % der Sparkonten weniger als 20 000 EUR betragen haben und wären somit im Fall der Krise der BAWAG P.S.K. über die gesetzliche Einlagensicherung abgedeckt gewesen. |
| --- | --- |

(105)

Beispielsweise dürften nach Ansicht der Kommission die Einlagen auf mindestens 95 % der Sparkonten weniger als 20 000 EUR betragen haben und wären somit im Fall der Krise der BAWAG P.S.K. über die gesetzliche Einlagensicherung abgedeckt gewesen.

| (106) | Im Juni 2006 erklärte die OeNB, das österreichische Bankensystem habe sich im Verlauf des Jahres 2005 trotz der Probleme der BAWAG P.S.K. und der Hypo Alpe-Adria Bank positiv entwickelt. Die Krisenresistenz der österreichischen Banken spiegele sich besonders in der hohen Eigenmittelausstattung (12,7 %) im ersten Quartal 2006 wieder. Auch zeigten Belastungstests die hohe Schockresistenz des Bankensystems. Allgemein sei das österreichische Bankensystem zurzeit in gutem Zustand. |
| --- | --- |

(106)

Im Juni 2006 erklärte die OeNB, das österreichische Bankensystem habe sich im Verlauf des Jahres 2005 trotz der Probleme der BAWAG P.S.K. und der Hypo Alpe-Adria Bank positiv entwickelt. Die Krisenresistenz der österreichischen Banken spiegele sich besonders in der hohen Eigenmittelausstattung (12,7 %) im ersten Quartal 2006 wieder. Auch zeigten Belastungstests die hohe Schockresistenz des Bankensystems. Allgemein sei das österreichische Bankensystem zurzeit in gutem Zustand.

| (107) | Die Kommission hat Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b immer sehr restriktiv angewandt. Letztmals wurde er in den 80er Jahren angewandt, als die griechische Volkswirtschaft nach dem EU-Beitritt mit ernsthaften Ungleichgewichten kämpfte und die Gemeinschaft selbst zur Behebung der Probleme spezielle Ausnahmemaßnahmen genehmigt hatte (22). |
| --- | --- |

(107)

Die Kommission hat Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b immer sehr restriktiv angewandt. Letztmals wurde er in den 80er Jahren angewandt, als die griechische Volkswirtschaft nach dem EU-Beitritt mit ernsthaften Ungleichgewichten kämpfte und die Gemeinschaft selbst zur Behebung der Probleme spezielle Ausnahmemaßnahmen genehmigt hatte (22).

| (108) | Die Kommission ist im Prinzip der Auffassung, dass Beihilfen mit nur einem Begünstigten nicht geeignet sind, Situationen zu beheben, auf die der zweite Teil von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b ausgerichtet ist. Im Fall Crédit Lyonnais
   (23)
  , als die Beihilfemaßnahmen einen Wert von rund 20 Mrd. EUR hatten (24), handelte es sich der Kommission zufolge nicht ‚um eine Beihilfe zur Behebung einer schwerwiegenden wirtschaftlichen Störung, da die Beihilfe darauf abzielt[e], die Schwierigkeiten eines einzigen Begünstigten, des Crédit Lyonnais, und nicht des gesamten Wirtschaftszweigs zu beheben.‘ Die Beihilfe wurde entsprechend nicht nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b, sondern auf der Grundlage von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c als Umstrukturierungsbeihilfe genehmigt, die mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist. |
| --- | --- |

(108)

Die Kommission ist im Prinzip der Auffassung, dass Beihilfen mit nur einem Begünstigten nicht geeignet sind, Situationen zu beheben, auf die der zweite Teil von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b ausgerichtet ist. Im Fall Crédit Lyonnais
   (23)
  , als die Beihilfemaßnahmen einen Wert von rund 20 Mrd. EUR hatten (24), handelte es sich der Kommission zufolge nicht ‚um eine Beihilfe zur Behebung einer schwerwiegenden wirtschaftlichen Störung, da die Beihilfe darauf abzielt[e], die Schwierigkeiten eines einzigen Begünstigten, des Crédit Lyonnais, und nicht des gesamten Wirtschaftszweigs zu beheben.‘ Die Beihilfe wurde entsprechend nicht nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b, sondern auf der Grundlage von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c als Umstrukturierungsbeihilfe genehmigt, die mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist.

| (109) | Die Kommission bezweifelt aus diesen Gründen, dass Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b auf den anstehenden Fall angewendet werden kann. |
| --- | --- |

(109)

Die Kommission bezweifelt aus diesen Gründen, dass Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b auf den anstehenden Fall angewendet werden kann.

4.5.2.   Rettungsbeihilfen

| (110) | Den Leitlinien zufolge ist eine Rettungsbeihilfe ihrem Wesen nach eine vorübergehende, reversible Unterstützungsmaßnahme, die das Unternehmen so lange über Wasser halten soll, bis ein Umstrukturierungs- oder Liquidationsplan erstellt worden ist. Nach Randnummer 15 der Leitlinien darf die Laufzeit sechs Monate nicht übersteigen. |
| --- | --- |

(110)

Den Leitlinien zufolge ist eine Rettungsbeihilfe ihrem Wesen nach eine vorübergehende, reversible Unterstützungsmaßnahme, die das Unternehmen so lange über Wasser halten soll, bis ein Umstrukturierungs- oder Liquidationsplan erstellt worden ist. Nach Randnummer 15 der Leitlinien darf die Laufzeit sechs Monate nicht übersteigen.

| (111) | Zwar wurde die Bürgschaft am 8. Mai 2006 eingeräumt (und läuft im Prinzip bis zum Verkauf der BAWAG P.S.K. bzw. bis Juli 2007), doch ist sie nach Auffassung der Kommission effektiv und rückwirkend am 31. Dezember 2005 in Kraft getreten. Ihre Laufzeit überschreitet bereits den in den Leitlinien festgesetzten Höchstzeitraum von sechs Monaten. |
| --- | --- |

(111)

Zwar wurde die Bürgschaft am 8. Mai 2006 eingeräumt (und läuft im Prinzip bis zum Verkauf der BAWAG P.S.K. bzw. bis Juli 2007), doch ist sie nach Auffassung der Kommission effektiv und rückwirkend am 31. Dezember 2005 in Kraft getreten. Ihre Laufzeit überschreitet bereits den in den Leitlinien festgesetzten Höchstzeitraum von sechs Monaten.

| (112) | Die Kommission bezweifelt daher, dass die Bürgschaft gemäß den Leitlinien als Rettungsbeihilfe und mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar angesehen werden kann. |
| --- | --- |

(112)

Die Kommission bezweifelt daher, dass die Bürgschaft gemäß den Leitlinien als Rettungsbeihilfe und mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar angesehen werden kann.

4.5.3.   Umstrukturierungsbeihilfen

| (113) | Die Leitlinien geben die Voraussetzungen vor, die Umstrukturierungsbeihilfen erfüllen müssen, um mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar zu sein: |
| --- | --- |

(113)

Die Leitlinien geben die Voraussetzungen vor, die Umstrukturierungsbeihilfen erfüllen müssen, um mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar zu sein:

Wiederherstellung der langfristigen Rentabilität/Umstrukturierungsplan (Randnummern 34 bis 37 der Leitlinien)

| (114) | Die Kommission muss detailliert prüfen ob die im Umstrukturierungsplan erwogenen Maßnahmen ausreichen würden, um die langfristige Rentabilität der BAWAG P.S.K. wieder herzustellen. |
| --- | --- |

(114)

Die Kommission muss detailliert prüfen ob die im Umstrukturierungsplan erwogenen Maßnahmen ausreichen würden, um die langfristige Rentabilität der BAWAG P.S.K. wieder herzustellen.

| (115) | Erstens geht aus dem Umstrukturierungsplan eindeutig hervor, dass das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis abhängen. Wie die oben beschriebenen Verkaufsszenarien zeigen, müsste der potenzielle Erwerber insgesamt mindestens rund [...] investieren, um die langfristige Rentabilität der Bank ohne weitere staatliche Unterstützung wieder herzustellen. Laut Umstrukturierungsplan würde es ein Gesamtinvestment unterhalb dieses Schwellenwerts dem ÖGB und seinen verbundenen Unternehmen (25) nicht gestatten, die Kredite zu tilgen; auch wäre der Erwerber in diesem Fall nicht in der Lage, die erforderlichen Eigenkapitalerhöhungen durchzuführen. Die Kommission bezweifelt, dass der für die BAWAG P.S.K. erzielbare Verkaufspreis diese von Österreich ermittelte Mindesthöhe erreichen würde. |
| --- | --- |

(115)

Erstens geht aus dem Umstrukturierungsplan eindeutig hervor, dass das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis abhängen. Wie die oben beschriebenen Verkaufsszenarien zeigen, müsste der potenzielle Erwerber insgesamt mindestens rund [...] investieren, um die langfristige Rentabilität der Bank ohne weitere staatliche Unterstützung wieder herzustellen. Laut Umstrukturierungsplan würde es ein Gesamtinvestment unterhalb dieses Schwellenwerts dem ÖGB und seinen verbundenen Unternehmen (25) nicht gestatten, die Kredite zu tilgen; auch wäre der Erwerber in diesem Fall nicht in der Lage, die erforderlichen Eigenkapitalerhöhungen durchzuführen. Die Kommission bezweifelt, dass der für die BAWAG P.S.K. erzielbare Verkaufspreis diese von Österreich ermittelte Mindesthöhe erreichen würde.

| (116) | Zweitens können der BAWAG P.S.K. aufgrund des massiven Abzugs von Spareinlagen im Frühjahr und der Verschlechterung ihres Ratings (26) und somit höheren Refinanzierungskosten noch weitere Schwierigkeiten entstehen. Diese Aspekte würden sich erst auf den Jahresabschluss 2006 auswirken. Werbekampagnen neueren Datums, die z. B. auf hohen Erträgen für Sparbücher aufbauen, könnten die Rentabilität der Bank ebenfalls beeinflussen. Für 2006 könnten daraus zu verbuchende Verluste entstehen. Aus kürzlich erschienenen Presseberichten geht hervor, dass die BAWAG P.S.K. 2006 Verluste in Höhe von 20 Mio. EUR erleiden könnte. |
| --- | --- |

(116)

Zweitens können der BAWAG P.S.K. aufgrund des massiven Abzugs von Spareinlagen im Frühjahr und der Verschlechterung ihres Ratings (26) und somit höheren Refinanzierungskosten noch weitere Schwierigkeiten entstehen. Diese Aspekte würden sich erst auf den Jahresabschluss 2006 auswirken. Werbekampagnen neueren Datums, die z. B. auf hohen Erträgen für Sparbücher aufbauen, könnten die Rentabilität der Bank ebenfalls beeinflussen. Für 2006 könnten daraus zu verbuchende Verluste entstehen. Aus kürzlich erschienenen Presseberichten geht hervor, dass die BAWAG P.S.K. 2006 Verluste in Höhe von 20 Mio. EUR erleiden könnte.

| (117) | Den Leitlinien zufolge muss der Umstrukturierungsplan verschiedene Szenarien enthalten, die eine optimistische, eine pessimistische und eine mittlere Hypothese widerspiegeln. Von den österreichischen Behörden wurde jedoch lediglich ein Base-Case-Szenario vorgelegt, das den Angaben entspricht, die Morgan Stanley im Informationsmemorandum den potenziellen Interessenten offen legte. Diese Businessplanung wurde im Hinblick auf den Verkauf der Bank erstellt. Die Kommission ist gegenwärtig nicht vollständig überzeugt, dass die der Businessplanung zugrunde liegenden Annahmen die Voraussetzungen des Base-Case-Szenarios in einem Umstrukturierungsplan erfüllen. Beispielsweise steigen die Nettozinseinnahmen im Zeitraum 2006-2011 um [...], während die Risikovorsorge im gleichen Zeitraum um [...] abnimmt und die Personalkosten um nur [...] steigen. Bisher hat Österreich keine Sensitivitätsanalysen vorgelegt. Die Kommission erwartet, dass zwei noch vorzulegende Szenarien, von denen eines einer optimistischen Hypothese und das andere einer pessimistischen Hypothese entspricht, die Stabilität und Durchführbarkeit des Umstrukturierungsplans belegen werden. |
| --- | --- |

(117)

Den Leitlinien zufolge muss der Umstrukturierungsplan verschiedene Szenarien enthalten, die eine optimistische, eine pessimistische und eine mittlere Hypothese widerspiegeln. Von den österreichischen Behörden wurde jedoch lediglich ein Base-Case-Szenario vorgelegt, das den Angaben entspricht, die Morgan Stanley im Informationsmemorandum den potenziellen Interessenten offen legte. Diese Businessplanung wurde im Hinblick auf den Verkauf der Bank erstellt. Die Kommission ist gegenwärtig nicht vollständig überzeugt, dass die der Businessplanung zugrunde liegenden Annahmen die Voraussetzungen des Base-Case-Szenarios in einem Umstrukturierungsplan erfüllen. Beispielsweise steigen die Nettozinseinnahmen im Zeitraum 2006-2011 um [...], während die Risikovorsorge im gleichen Zeitraum um [...] abnimmt und die Personalkosten um nur [...] steigen. Bisher hat Österreich keine Sensitivitätsanalysen vorgelegt. Die Kommission erwartet, dass zwei noch vorzulegende Szenarien, von denen eines einer optimistischen Hypothese und das andere einer pessimistischen Hypothese entspricht, die Stabilität und Durchführbarkeit des Umstrukturierungsplans belegen werden.

| (118) | Drittens wurden einige Risiken im Businessplan nicht berücksichtigt, insbesondere:






  — | Klagen in den USA: Nach derzeitigem Stand ist nicht davon auszugehen, dass weitere angedrohte Klagen (mit teilweise substanziellen Forderungen) von Seiten der Kläger Erfolg versprechend geführt werden können. Für gewisse Unsicherheiten (Vergleiche im Vorfeld einer möglichen Klageführung) wurde im Rahmen der Rückstellung für Refco im Jahresabschluss 2005 vorgesorgt. Es ist auch nicht ausgeschlossen, dass einzelne Geschädigte keine Zahlungen aus den durch den Vergleich mit dem Gläubigerausschuss zur Verfügung stehenden Mitteln erhalten wollen. In diesem Fall könnten solche Geschädigte gegen die BAWAG P.S.K. klagen, der Gläubigerausschuss hätte die anteiligen Gelder an die BAWAG P.S.K. zu refundieren, jedoch kann nicht ausgeschlossen werden, dass die effektiv zu leistende Zahlung den Refundierungsbetrag übersteigt. |
| --- | --- | --- |

(118)

Drittens wurden einige Risiken im Businessplan nicht berücksichtigt, insbesondere:

—

Klagen in den USA: Nach derzeitigem Stand ist nicht davon auszugehen, dass weitere angedrohte Klagen (mit teilweise substanziellen Forderungen) von Seiten der Kläger Erfolg versprechend geführt werden können. Für gewisse Unsicherheiten (Vergleiche im Vorfeld einer möglichen Klageführung) wurde im Rahmen der Rückstellung für Refco im Jahresabschluss 2005 vorgesorgt. Es ist auch nicht ausgeschlossen, dass einzelne Geschädigte keine Zahlungen aus den durch den Vergleich mit dem Gläubigerausschuss zur Verfügung stehenden Mitteln erhalten wollen. In diesem Fall könnten solche Geschädigte gegen die BAWAG P.S.K. klagen, der Gläubigerausschuss hätte die anteiligen Gelder an die BAWAG P.S.K. zu refundieren, jedoch kann nicht ausgeschlossen werden, dass die effektiv zu leistende Zahlung den Refundierungsbetrag übersteigt.

| — | Nichterfüllung der Verpflichtungen der Aktionäre der BAWAG P.S.K. gegenüber den US-Gläubigern — hier trifft die BAWAG P.S.K. eine Subsidiaritätshaftung. |
| --- | --- |

—

Nichterfüllung der Verpflichtungen der Aktionäre der BAWAG P.S.K. gegenüber den US-Gläubigern — hier trifft die BAWAG P.S.K. eine Subsidiaritätshaftung.

Nach Auffassung der Kommission müssten zur Aufstellung eines umfassenden Umstrukturierungsplans auch diese Risiken bewertet werden.

| (119) | Ein weiteres spezifisches Risiko, das mit dem österreichischen Bankensektor allgemein zusammenhängt, wie das in den Informationen der BAWAG P.S.K. zum Jahresabschluss 2005 erwähnte Gerichtsurteil zu den Zinsgleitklauseln, könnte sich für die geschwächte BAWAG P.S.K. nachteilig auswirken. Dieses Risiko scheint jedoch keinen Eingang in den Businessplan gefunden zu haben. |
| --- | --- |

(119)

Ein weiteres spezifisches Risiko, das mit dem österreichischen Bankensektor allgemein zusammenhängt, wie das in den Informationen der BAWAG P.S.K. zum Jahresabschluss 2005 erwähnte Gerichtsurteil zu den Zinsgleitklauseln, könnte sich für die geschwächte BAWAG P.S.K. nachteilig auswirken. Dieses Risiko scheint jedoch keinen Eingang in den Businessplan gefunden zu haben.

Vermeidung unzumutbarer Wettbewerbsverfälschungen (Randnummern 38 bis 42 der Leitlinien)

| (120) | Die Kommission bezweifelt, dass die von der BAWAG P.S.K. bereits durchgeführten oder geplanten Desinvestitionen ausreichen könnten, um unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen zu vermeiden. |
| --- | --- |

(120)

Die Kommission bezweifelt, dass die von der BAWAG P.S.K. bereits durchgeführten oder geplanten Desinvestitionen ausreichen könnten, um unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen zu vermeiden.

| (121) | Im Kerngeschäft der Bank, wo es durch die Bürgschaft zur Verfälschung des Wettbewerbs gekommen ist, wurden keine Ausgleichsmaßnahmen vorgeschlagen. Die Kommission bezweifelt, dass weitere Ausgleichsmaßnahmen den Gesamtwert der BAWAG P.S.K. und damit auch die Chance, den zur Schuldenbedienung erforderlichen Kaufpreis zu erzielen, verringern würden. Vielmehr würde der erforderliche Kaufpreis durch die Veräußerung weiterer Vermögenswerte schlicht um die erzielten Veräußerungserlöse sinken. Die Ausgleichsmaßnahmen müssen im Verhältnis zum Beihilfebetrag stehen und werden daher stark von der Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements abhängen. |
| --- | --- |

(121)

Im Kerngeschäft der Bank, wo es durch die Bürgschaft zur Verfälschung des Wettbewerbs gekommen ist, wurden keine Ausgleichsmaßnahmen vorgeschlagen. Die Kommission bezweifelt, dass weitere Ausgleichsmaßnahmen den Gesamtwert der BAWAG P.S.K. und damit auch die Chance, den zur Schuldenbedienung erforderlichen Kaufpreis zu erzielen, verringern würden. Vielmehr würde der erforderliche Kaufpreis durch die Veräußerung weiterer Vermögenswerte schlicht um die erzielten Veräußerungserlöse sinken. Die Ausgleichsmaßnahmen müssen im Verhältnis zum Beihilfebetrag stehen und werden daher stark von der Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements abhängen.

| (122) | Ferner ist der ‚Bank-Run‘ vom Frühjahr 2006 nicht unbedingt mit einer Ausgleichsmaßnahme im Sinne der Leitlinien vergleichbar. |
| --- | --- |

(122)

Ferner ist der ‚Bank-Run‘ vom Frühjahr 2006 nicht unbedingt mit einer Ausgleichsmaßnahme im Sinne der Leitlinien vergleichbar.

| (123) | Schließlich bezweifelt die Kommission, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. zu einem engeren Oligopol auf den österreichischen Bankenmärkten geführt hätte, nicht zuletzt da die Aktivitäten der Bank von einem neuen Akteur auf diesen Märkten übernommen werden hätten können. |
| --- | --- |

(123)

Schließlich bezweifelt die Kommission, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. zu einem engeren Oligopol auf den österreichischen Bankenmärkten geführt hätte, nicht zuletzt da die Aktivitäten der Bank von einem neuen Akteur auf diesen Märkten übernommen werden hätten können.

Begrenzung der Beihilfe auf das erforderliche Mindestmaß (Randnummern 43 bis 45 der Leitlinien)

| (124) | Für große Unternehmen wie die BAWAG P.S.K. sollte der Eigenbeitrag des Unternehmens den Leitlinien zufolge 50 % der Umstrukturierungskosten erreichen. |
| --- | --- |

(124)

Für große Unternehmen wie die BAWAG P.S.K. sollte der Eigenbeitrag des Unternehmens den Leitlinien zufolge 50 % der Umstrukturierungskosten erreichen.

| (125) | Von Österreich vorgelegten Informationen zufolge belaufen sich die Umstrukturierungskosten auf [...] und werden zu 100 % von der BAWAG P.S.K. selbst sowie den derzeitigen und künftigen Eigentümern getragen. Nach Auffassung der Kommission wäre der Wert der Bürgschaft bis zum Verkaufsdatum zu berücksichtigen. Ferner würde sich der Beitrag des Staates bedeutend erhöhen, läge der Kaufpreis unterhalb von [...] (und somit die Bürgschaft in Anspruch genommen). |
| --- | --- |

(125)

Von Österreich vorgelegten Informationen zufolge belaufen sich die Umstrukturierungskosten auf [...] und werden zu 100 % von der BAWAG P.S.K. selbst sowie den derzeitigen und künftigen Eigentümern getragen. Nach Auffassung der Kommission wäre der Wert der Bürgschaft bis zum Verkaufsdatum zu berücksichtigen. Ferner würde sich der Beitrag des Staates bedeutend erhöhen, läge der Kaufpreis unterhalb von [...] (und somit die Bürgschaft in Anspruch genommen).

| (126) | Um zu beurteilen, ob der Beitrag der BAWAG P.S.K. 50 % der Umstrukturierungskosten erreicht, benötigt die Kommission weitere Informationen. |
| --- | --- |

(126)

Um zu beurteilen, ob der Beitrag der BAWAG P.S.K. 50 % der Umstrukturierungskosten erreicht, benötigt die Kommission weitere Informationen.

Besondere Bedingungen, an die die Genehmigung einer Beihilfe geknüpft wird (Randnummer 46 der Leitlinien)

| (127) | Die Kommission erinnert daran, dass sie — zusätzlich zu den Maßnahmen zur Vermeidung unzumutbarer Wettbewerbsverfälschungen — die Bedingungen und Auflagen vorschreiben kann, die sie für notwendig hält, damit der Wettbewerb nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verfälscht wird. |
| --- | --- |

(127)

Die Kommission erinnert daran, dass sie — zusätzlich zu den Maßnahmen zur Vermeidung unzumutbarer Wettbewerbsverfälschungen — die Bedingungen und Auflagen vorschreiben kann, die sie für notwendig hält, damit der Wettbewerb nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verfälscht wird.

5.   SCHLUSSFOLGERUNGEN

Auf der Grundlage der vorangehenden Würdigung der Maßnahme fordert die Kommission Österreich im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens seine Stellungnahme abzugeben und alle für die Würdigung der Haftungsübernahme des Bundes zugunsten der BAWAG P.S.K. sachdienlichen Informationen zu übermitteln

Die österreichischen Behörden werden gebeten, dem Beihilfeempfänger unmittelbar eine Kopie dieses Schreibens zuzuleiten.

Die Kommission teilt Österreich mit, dass sie interessierte Parteien durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften von der Beihilfe in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie Interessierte in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt und die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle interessierten Parteien werden aufgefordert, innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung ihre Stellungnahme abzugeben.”

---

(1)  Konfidentsiaalne informatsioon

1

(2)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

2

(3)

3

Quelle: Informationsbroschüre über den Jahresabschluss 2005 der BAWAG P.S.K. Gruppe

(4)  Betriebsgeheimnis

4

(5)  BAWAG. und P.S.K. fusionierten im Oktober 2005

5

(6)  Größten Termin- und Rohstoffhändler der USA

6

(7)  Exklusive Stundungszinsen im Fall der Haftungsinanspruchnahme

7

(8)  BGBl. II Nr. 305/2005, in Teil IV Z 14 lit. c und lit. d.

8

(9)  ABl. C 71 vom 11.03.2000, S. 14.

9

(10)  2001/89/EC Entscheidung der Kommission vom 23. Juni 1999 in Verbindung zu Bank Crédit Foncier de France (ABl. L 34 vom 03.2.2001, S. 36).

10

(11)  Das Rating FSR stellt Moody's Auffassung über die intrinsische Sicherheit und Bonität der Bank ab, die von sich aus gewisse externe Kreditrisiken und Kredit-Unterstützungselemente ausschließen, die von Moody's Rating von Bankeinlagen erfasst werden.

11

(12)  900 Mio. EUR x 5,457 % = 49,1 Mio. EUR

12

(13)  49,1Mio.EUR — (900x0,2 %) = 47,3 Mio. EUR

13

(14)  Prozesse, die dazu führen, dass Rechnungen bezahlt werden.

14

(15)  allegro war ein Projekt zur Einführung eines neuen Kernbankensystems. Unter Kernbankensystem wird das IT-System verstanden, auf dem eine Vielzahl von Bankapplikationen laufen.

15

(16)  Bilanzsumme von rd. CHF 425 Mio.; Reingewinn in Höhe von rd. CHF 3,7 Mio. (2005).

16

(17)  Weder wertberichtigt noch durch Garantie abgedeckt.

17

(18)  ABl. C 244 vom 1.10.2004, S. 2.

18

(19)  Die Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. waren zu umfassend, als dass sie von der Gruppe, der die BAWAG P.S.K. angehört, bewältigt werden hätten können. Weder der ÖGB noch die AVB wären ohne staatliche Unterstützung in der Lage gewesen, die BAWAG P.S.K. umzustrukturieren.

19

(20)  Insbesondere tragen die Investoren ein geringeres Risiko als der Staat durch seine Bürgschaft.

20

(21)  Siehe u. a. Urteil des Gerichtshofs in der Rechtssache C-372/97 Italien/Kommission, Slg. 2004, S. I-3679, Randnr. 44.

21

(22)  Entscheidung der Kommission vom 7. Oktober 1987 betreffend das Gesetz 1386/1983 über Industriebeihilfen der griechischen Regierung (ABl. L 76 vom 22.3.1988, S. 18).

22

(23)  Entscheidung 98/490/EG der Kommission vom 20.5.1998 (ABl. L 221 vom 8.8.1998, S. 28).

23

(24)  Im Jahr 1995 genehmigte die Kommission erste staatliche Beihilfen, die auf einen Höchstbetrag von 8 Mrd. EUR geschätzt werden (Entscheidung 95/547/EG der Kommission vom 26. Juli 1995, ABl. L 308 vom 21.12.1995, S. 92). 1996 wurden Beihilfen in Höhe von 0,6 Mrd. EUR genehmigt (Entscheidung der Kommission in der Sache N 692/96, ABl. C 390 vom 24.12.1996, S. 7). Schließlich wurden 1998 weitere Beihilfen genehmigt, mit einem Wert von zwischen 8 und 15 Mrd. EUR (Entscheidung 98/490/EG der Kommission vom 20. Mai 1998, ABl. L 221 vom 8.8.1998, S. 92).

24

(25)  Ausgenommen die nicht von der ÖGSP und der ÖVV aufgenommenen Kredite.

25

(26)  Das Rating der BAWAG P.S.K. durch Moody verschlechterte sich für alle kurz- und langfristigen Einlagen und Forderungen von A2 auf A3, das Financial Strength Rating auf E+.

26

---

| 30.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 332/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 332/30

---

Komisjoni teatis, mis on seotud nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivi 96/48/EÜ (üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta) rakendamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

(Direktiivi kohaste ühtlustatud standardite pealkirjade ja viidete avaldamine)

(2006/C 332/08)

| ESO (1) | Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri
  (ja viitedokument) | Viide asendatavale standardile | Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse
  Märkus 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN ISO 3095:2005
  Raudteealased rakendused. Akustika. Raudteeveeremi tekitatud müra mõõtmine (ISO 3095:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 3381:2005
  Raudteealased rakendused. Akustika. Müratugevuse mõõtmine raudteesõidukite sees (ISO 3381:2005) | — | |
| CEN | EN 12663:2000
  Raudteealased rakendused. Struktuurinõuded raudteesõidukite keredele | — | |
| CEN | EN 13129-1:2002
  Raudteealased rakendused. Õhukonditsioneerid juhtüksuse veeremitele. Osa 1: Mugavuse parameetrid | — | |
| CEN | EN 13129-2:2004
  Raudteealased rakendused. Õhukonditsioneerid juhtüksuse veeremitele. Osa 2: Tüübi testid | — | |
| CEN | EN 13230-1:2002
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Betoonliiprid ja –kandurid. Osa 1: Üldnõuded | — | |
| CEN | EN 13232-4:2005
  Raudteealased rakendused. Rööpad. Riströöpad ja pöörangud. Osa 4: Aktiveerimine, lukustamine ja avastamine | — | |
| CEN | EN 13232-5:2005
  Raudteealased rakendused. Rööpad. Riströöpad ja pöörangud. Osa 5: Pöörangud | — | |
| CEN | EN 13232-6:2005
  Raudteealased rakendused. Rööpad. Riströöpad ja pöörangud. Osa 6: Fikseeritud tavalised ja tömp-riströöpad | — | |
| CEN | EN 13232-7:2006
  Raudteealased rakendused. Rööpad. Riströöpad ja pöörangud. Osa 7: Liikuvate osadega pöörangud | — | |
| CEN | EN 13232-9:2006
  Raudteealased rakendused. Rööpad. Riströöpad ja pöörangud. Osa 9: Koostud | — | |
| CEN | EN 13260:2003
  Raudteealased rakendused. Rattapaarid ja veermikud. Rattapaarid. Tootenõuded | — | |
| CEN | EN 13262:2004
  Raudteealased rakendused. Rattapaarid ja veermikud. Rattad. Tootenõuded | — | |
| CEN | EN 13272:2001
  Raudteealased rakendused. Ühistranspordisüsteemide veeremite elektrivalgustus | — | |
| CEN | EN 13481-1:2002
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Nõuded kinnitussüsteemide tööomadustele. Osa 1: Määratlused | — | |
| EN 13481-1:2002/A1:2006 | Märkus 3 | 28.2.2007 |
| CEN | EN 13481-2:2002
  Raudteealased rakendused. Rööpad. Jõudlusnõuded kinnitussüsteemidele. Osa 2: Betoonist liiprite kinnitussüsteemid | — | |
| EN 13481-2:2002/A1:2006 | Märkus 3 | 28.2.2007 |
| CEN | EN 13481-5:2002
  Raudteealased rakendused. Rööpad. Jõudlusnõuded kinnitussüsteemidele. Osa 5: Valtsitud rööpate kinnitussüsteemid | — | |
| EN 13481-5:2002/A1:2006 | Märkus 3 | 28.2.2007 |
| CEN | EN 13674-1:2003
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Rööbas. Osa 1: Laiatallalised (Vignole'i) raudteerööpad lineaarmassiga ≥46 kg/m | — | |
| CEN | EN 13674-2:2006
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Rööbas. Osa 2: Pöörangute ja ristumiste liikuvad ja ristuvad rööpad ühenduses Vignole'I raudteerööbastega lineaarmassiga 46 kg/m ja üle selle | — | |
| CEN | EN 13674-3:2006
  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Rööbas. Osa 3: Juhtrööbas | — | |
| CEN | EN 13715:2006
  Raudteealased rakendused. Rattapaarid ja veermikud. Rattad. Keermestuse profiil | — | |
| CEN | EN 13848-1:2003
  Raudteealased rakendused. Rööpad. Rööbaste geomeetriline kvaliteet. Osa 1: Rööbaste geomeetriline iseloomustus | — | |
| CEN | EN 14067-4:2005
  Raudteealased rakendused. Aerodünaamika. Osa 5: Aerodünaamilised nõuded ja katsemeetodid avatud rööbastel | — | |
| CEN | EN 14067-5:2006
  Raudteealased rakendused. Aerodünaamika. Osa 5: Nõuded aerodünaamikale tunnelites ning selle katsetamise protseduurid | — | |
| CEN | EN 14363:2005
  Raudteealased rakendused. Raudteesõidukite tööomaduste vastavuse määramise katsemeetodid | — | |
| CEN | EN 14531-1:2005
  Raudteealased rakendused. Pidurdamine. Aeglustus- ja peatumisteekonna arvutamise meetodid. Meetodid täieliku peatumisega lõppeva pidurdamise arvutamiseks. Osa 1: Üldalgoritmid | — | |
| CEN | EN 14535-1:2005
  Raudteealased rakendused. Veeremi ketaspidurid. Osa 1: Veovõlli või teljega ühendatud ketaspidurid, nende mõõtmed ja kvaliteedinõuded | — | |
| CEN | EN 14601:2005
  Raudteealased rakendused. Piduri- ja õhupaakide sirge ja kaldotsaga otsakorgid | — | |
| CEN | EN 14752:2005
  Raudteealased rakendused. Veeremi uksesüsteemid | — | |
| CEN | EN 14813-1:2006
  Raudteealased rakendused. Juhikabiinide õhukonditsioneerid. Osa 1: Mugavusnäitajad | — | |
| CEN | EN 14813-2:2006
  Raudteealased rakendused. Juhikabiinide õhukonditsioneerid. Osa 2: Tüübikatsed | — | |
| CENELEC | EN 50119:2001
  Raudteealased rakendused. Püsipaigaldised. Elektrifitseeritud raudtee kontaktvõrk | PUUDUB | |
| CENELEC | EN 50121-1:2000
  Raudteealased rakendused. Elektromagnetiline ühilduvus. Osa 1: Üldine | PUUDUB | |
| CENELEC | EN 50121-2:2000
  Raudteealased rakendused. Elektromagnetiline ühilduvus. Osa 2: Raudteesüsteemide poolt keskkonda eraldatav kiirgus | PUUDUB | |
| CENELEC | EN 50121-3-1:2000
  Raudteealased rakendused. Elektromagnetiline ühilduvus. Osa 3-1: Veerem. Rong ja raudteeveerem | PUUDUB | |
| CENELEC | EN 50121-3-2:2000
  Raudteealased rakendused. Elektromagnetiline ühilduvus. Osa 3-2: Veerem. Seadised | PUUDUB | |
| CENELEC | EN 50121-4:2000
  Raudteealased rakendused. Elektromagnetiline ühilduvus. Osa 4: Signalisatsiooni- ja telekommunikatsiooniseadiste kiirgus ja häirekindlus | PUUDUB | |
| CENELEC | EN 50121-5:2000
  Raudteealased rakendused. Elektromagnetiline ühilduvus. Osa 5: Elektrivarustussüsteemi püsipaigaldiste ja seadiste kiirgus ja häirekindlus | PUUDUB | |
| CENELEC | EN 50122-1:1997
  Raudteealased rakendused. Püsipaigaldised. Osa 1: Nõuded elektriohutusele ja maandusele | PUUDUB | |
| CENELEC | EN 50124-1:2001
  Raudteealased rakendused. Isolatsiooni koordinatsioon. Osa 1: Põhinõuded. Elektri- ja elektroonikaseadmete õhk- ja ülelöögivahemikud | PUUDUB | |
| Muudatus A1:2003 standardile EN 50124-1:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.10.2006) |
| Muudatus A2:2005 standardile EN 50124-1:2001 | Märkus 3 | 1.5.2008 |
| CENELEC | EN 50124-2:2001
  Raudteealased rakendused. Isolatsiooni koordinatsioon. Osa 2: Ülepinged ja ülepingekaitse | PUUDUB | |
| CENELEC | EN 50125-1:1999
  Raudteealased rakendused. Keskkonnatingimused seadmetele. Osa 1: Veeremil asetsevad seadmed | PUUDUB | |
| CENELEC | EN 50125-3:2003
  Raudteealased rakendused. Keskkonnatingimused seadmetele. Osa 3: Signalisatsiooni- ja telekommunikatsiooniseadmed | PUUDUB | |
| CENELEC | EN 50126-1:1999
  Raudteealased rakendused. Töökindluse, kasutatavuse, hooldatavuse ja ohutuse (TKHO) määratlemine ning esitlemine. Osa 1: Põhinõuded ja üldprotseduur | PUUDUB | |
| CENELEC | EN 50128:2001
  Raudteealased rakendused. Side-, signalisatsiooni- ja andmetöötluse süsteemid. Raudtee juhtimis- ja turvangusüsteemide tarkvara | PUUDUB | |
| CENELEC | EN 50129:2003
  Raudteealased rakendused. Side-, signalisatsiooni- ja andmetöötluse süsteemid. Ohutusega seotud elektroonilised signalisatsioonisüsteemid | PUUDUB | |
| CENELEC | EN 50149:2001
  Raudteealased rakendused. Püsipaigaldised. Elektertransport. Vasest ja vasesulamitest kontaktjuhtmed | PUUDUB | |
| CENELEC | EN 50155:2001
  Raudteealased rakendused. Veeremil kasutatavad elektroonikaseadmed | PUUDUB | |
| Muudatus A1:2002 standardile EN 50155:2001 | Märkus 3 | Kehtivuse lõppkuupäev
  (1.9.2005) |
| CENELEC | EN 50159-1:2001
  Raudteealased rakendused. Side-, signalisatsiooni- ja andmetöötluse süsteemid. Osa 1: Ohutusega seotud teabeedastus suletud ülekandesüsteemides | PUUDUB | |
| CENELEC | EN 50159-2:2001
  Raudteealased rakendused. Side-, signalisatsiooni- ja andmetöötluse süsteemid. Osa 2: Ohutusega seotud teabeedastus avatud ülekandesüsteemides | PUUDUB | |
| CENELEC | EN 50163:2004
  Raudteealased rakendused. Veosüsteemide tööpinge | PUUDUB | |
| CENELEC | EN 50206-1:1998
  Raudtee rakendused. Veerem. Pantograafid. Omaduse ja katsed. Osa 1: Pantograafid mittemanöövervedurile | PUUDUB | |
| CENELEC | EN 50238:2003
  Raudtee rakendused. Veeremi ja rongi kontrollindikaatorsüsteemi vaheline ühilduvus | PUUDUB | |
| CENELEC | EN 50317:2002
  Raudtee rakendused. | PUUDUB | |
| Muudatus A1:2004 standardile EN 50317:2002 | Märkus 3 | 1.10.2007 |
| CENELEC | EN 50367:2006
  Raudteerakendused. Vooluvõtusüsteemid. Pantograafi ja kontaktliini vastastikuse toime tehnilised kriteeriumid (vaba juurdepääsu saavutamiseks) | PUUDUB | |
| CENELEC | EN 50388:2005
  Raudteealased rakendused. Energiavarustus ja veerevkoosseis. Energiavarustuse (alajaama) ja veerevkoosseisu vahelise koostalitusvõime saavutamise kooskõlastatud tehnilised tingimused | PUUDUB | |

ESO (1)

Viide ühtlustatud standardile ja standardi pealkiri

(ja viitedokument)

Viide asendatavale standardile

Kuupäev, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kaotab kehtivuse

Märkus 1

CEN

EN ISO 3095:2005

Raudteealased rakendused. Akustika. Raudteeveeremi tekitatud müra mõõtmine (ISO 3095:2005)

—

CEN

EN ISO 3381:2005

Raudteealased rakendused. Akustika. Müratugevuse mõõtmine raudteesõidukite sees (ISO 3381:2005)

—

CEN

EN 12663:2000

Raudteealased rakendused. Struktuurinõuded raudteesõidukite keredele

—

CEN

EN 13129-1:2002

Raudteealased rakendused. Õhukonditsioneerid juhtüksuse veeremitele. Osa 1: Mugavuse parameetrid

—

CEN

EN 13129-2:2004

Raudteealased rakendused. Õhukonditsioneerid juhtüksuse veeremitele. Osa 2: Tüübi testid

—

CEN

EN 13230-1:2002

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Betoonliiprid ja –kandurid. Osa 1: Üldnõuded

—

CEN

EN 13232-4:2005

Raudteealased rakendused. Rööpad. Riströöpad ja pöörangud. Osa 4: Aktiveerimine, lukustamine ja avastamine

—

CEN

EN 13232-5:2005

Raudteealased rakendused. Rööpad. Riströöpad ja pöörangud. Osa 5: Pöörangud

—

CEN

EN 13232-6:2005

Raudteealased rakendused. Rööpad. Riströöpad ja pöörangud. Osa 6: Fikseeritud tavalised ja tömp-riströöpad

—

CEN

EN 13232-7:2006

Raudteealased rakendused. Rööpad. Riströöpad ja pöörangud. Osa 7: Liikuvate osadega pöörangud

—

CEN

EN 13232-9:2006

Raudteealased rakendused. Rööpad. Riströöpad ja pöörangud. Osa 9: Koostud

—

CEN

EN 13260:2003

Raudteealased rakendused. Rattapaarid ja veermikud. Rattapaarid. Tootenõuded

—

CEN

EN 13262:2004

Raudteealased rakendused. Rattapaarid ja veermikud. Rattad. Tootenõuded

—

CEN

EN 13272:2001

Raudteealased rakendused. Ühistranspordisüsteemide veeremite elektrivalgustus

—

CEN

EN 13481-1:2002

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Nõuded kinnitussüsteemide tööomadustele. Osa 1: Määratlused

—

EN 13481-1:2002/A1:2006

Märkus 3

28.2.2007

CEN

EN 13481-2:2002

Raudteealased rakendused. Rööpad. Jõudlusnõuded kinnitussüsteemidele. Osa 2: Betoonist liiprite kinnitussüsteemid

—

EN 13481-2:2002/A1:2006

Märkus 3

28.2.2007

CEN

EN 13481-5:2002

Raudteealased rakendused. Rööpad. Jõudlusnõuded kinnitussüsteemidele. Osa 5: Valtsitud rööpate kinnitussüsteemid

—

EN 13481-5:2002/A1:2006

Märkus 3

28.2.2007

CEN

EN 13674-1:2003

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Rööbas. Osa 1: Laiatallalised (Vignole'i) raudteerööpad lineaarmassiga ≥46 kg/m

—

CEN

EN 13674-2:2006

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Rööbas. Osa 2: Pöörangute ja ristumiste liikuvad ja ristuvad rööpad ühenduses Vignole'I raudteerööbastega lineaarmassiga 46 kg/m ja üle selle

—

CEN

EN 13674-3:2006

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Rööbas. Osa 3: Juhtrööbas

—

CEN

EN 13715:2006

Raudteealased rakendused. Rattapaarid ja veermikud. Rattad. Keermestuse profiil

—

CEN

EN 13848-1:2003

Raudteealased rakendused. Rööpad. Rööbaste geomeetriline kvaliteet. Osa 1: Rööbaste geomeetriline iseloomustus

—

CEN

EN 14067-4:2005

Raudteealased rakendused. Aerodünaamika. Osa 5: Aerodünaamilised nõuded ja katsemeetodid avatud rööbastel

—

CEN

EN 14067-5:2006

Raudteealased rakendused. Aerodünaamika. Osa 5: Nõuded aerodünaamikale tunnelites ning selle katsetamise protseduurid

—

CEN

EN 14363:2005

Raudteealased rakendused. Raudteesõidukite tööomaduste vastavuse määramise katsemeetodid

—

CEN

EN 14531-1:2005

Raudteealased rakendused. Pidurdamine. Aeglustus- ja peatumisteekonna arvutamise meetodid. Meetodid täieliku peatumisega lõppeva pidurdamise arvutamiseks. Osa 1: Üldalgoritmid

—

CEN

EN 14535-1:2005

Raudteealased rakendused. Veeremi ketaspidurid. Osa 1: Veovõlli või teljega ühendatud ketaspidurid, nende mõõtmed ja kvaliteedinõuded

—

CEN

EN 14601:2005

Raudteealased rakendused. Piduri- ja õhupaakide sirge ja kaldotsaga otsakorgid

—

CEN

EN 14752:2005

Raudteealased rakendused. Veeremi uksesüsteemid

—

CEN

EN 14813-1:2006

Raudteealased rakendused. Juhikabiinide õhukonditsioneerid. Osa 1: Mugavusnäitajad

—

CEN

EN 14813-2:2006

Raudteealased rakendused. Juhikabiinide õhukonditsioneerid. Osa 2: Tüübikatsed

—

CENELEC

EN 50119:2001

Raudteealased rakendused. Püsipaigaldised. Elektrifitseeritud raudtee kontaktvõrk

PUUDUB

CENELEC

EN 50121-1:2000

Raudteealased rakendused. Elektromagnetiline ühilduvus. Osa 1: Üldine

PUUDUB

CENELEC

EN 50121-2:2000

Raudteealased rakendused. Elektromagnetiline ühilduvus. Osa 2: Raudteesüsteemide poolt keskkonda eraldatav kiirgus

PUUDUB

CENELEC

EN 50121-3-1:2000

Raudteealased rakendused. Elektromagnetiline ühilduvus. Osa 3-1: Veerem. Rong ja raudteeveerem

PUUDUB

CENELEC

EN 50121-3-2:2000

Raudteealased rakendused. Elektromagnetiline ühilduvus. Osa 3-2: Veerem. Seadised

PUUDUB

CENELEC

EN 50121-4:2000

Raudteealased rakendused. Elektromagnetiline ühilduvus. Osa 4: Signalisatsiooni- ja telekommunikatsiooniseadiste kiirgus ja häirekindlus

PUUDUB

CENELEC

EN 50121-5:2000

Raudteealased rakendused. Elektromagnetiline ühilduvus. Osa 5: Elektrivarustussüsteemi püsipaigaldiste ja seadiste kiirgus ja häirekindlus

PUUDUB

CENELEC

EN 50122-1:1997

Raudteealased rakendused. Püsipaigaldised. Osa 1: Nõuded elektriohutusele ja maandusele

PUUDUB

CENELEC

EN 50124-1:2001

Raudteealased rakendused. Isolatsiooni koordinatsioon. Osa 1: Põhinõuded. Elektri- ja elektroonikaseadmete õhk- ja ülelöögivahemikud

PUUDUB

Muudatus A1:2003 standardile EN 50124-1:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.10.2006)

Muudatus A2:2005 standardile EN 50124-1:2001

Märkus 3

1.5.2008

CENELEC

EN 50124-2:2001

Raudteealased rakendused. Isolatsiooni koordinatsioon. Osa 2: Ülepinged ja ülepingekaitse

PUUDUB

CENELEC

EN 50125-1:1999

Raudteealased rakendused. Keskkonnatingimused seadmetele. Osa 1: Veeremil asetsevad seadmed

PUUDUB

CENELEC

EN 50125-3:2003

Raudteealased rakendused. Keskkonnatingimused seadmetele. Osa 3: Signalisatsiooni- ja telekommunikatsiooniseadmed

PUUDUB

CENELEC

EN 50126-1:1999

Raudteealased rakendused. Töökindluse, kasutatavuse, hooldatavuse ja ohutuse (TKHO) määratlemine ning esitlemine. Osa 1: Põhinõuded ja üldprotseduur

PUUDUB

CENELEC

EN 50128:2001

Raudteealased rakendused. Side-, signalisatsiooni- ja andmetöötluse süsteemid. Raudtee juhtimis- ja turvangusüsteemide tarkvara

PUUDUB

CENELEC

EN 50129:2003

Raudteealased rakendused. Side-, signalisatsiooni- ja andmetöötluse süsteemid. Ohutusega seotud elektroonilised signalisatsioonisüsteemid

PUUDUB

CENELEC

EN 50149:2001

Raudteealased rakendused. Püsipaigaldised. Elektertransport. Vasest ja vasesulamitest kontaktjuhtmed

PUUDUB

CENELEC

EN 50155:2001

Raudteealased rakendused. Veeremil kasutatavad elektroonikaseadmed

PUUDUB

Muudatus A1:2002 standardile EN 50155:2001

Märkus 3

Kehtivuse lõppkuupäev

(1.9.2005)

CENELEC

EN 50159-1:2001

Raudteealased rakendused. Side-, signalisatsiooni- ja andmetöötluse süsteemid. Osa 1: Ohutusega seotud teabeedastus suletud ülekandesüsteemides

PUUDUB

CENELEC

EN 50159-2:2001

Raudteealased rakendused. Side-, signalisatsiooni- ja andmetöötluse süsteemid. Osa 2: Ohutusega seotud teabeedastus avatud ülekandesüsteemides

PUUDUB

CENELEC

EN 50163:2004

Raudteealased rakendused. Veosüsteemide tööpinge

PUUDUB

CENELEC

EN 50206-1:1998

Raudtee rakendused. Veerem. Pantograafid. Omaduse ja katsed. Osa 1: Pantograafid mittemanöövervedurile

PUUDUB

CENELEC

EN 50238:2003

Raudtee rakendused. Veeremi ja rongi kontrollindikaatorsüsteemi vaheline ühilduvus

PUUDUB

CENELEC

EN 50317:2002

Raudtee rakendused.

PUUDUB

Muudatus A1:2004 standardile EN 50317:2002

Märkus 3

1.10.2007

CENELEC

EN 50367:2006

Raudteerakendused. Vooluvõtusüsteemid. Pantograafi ja kontaktliini vastastikuse toime tehnilised kriteeriumid (vaba juurdepääsu saavutamiseks)

PUUDUB

CENELEC

EN 50388:2005

Raudteealased rakendused. Energiavarustus ja veerevkoosseis. Energiavarustuse (alajaama) ja veerevkoosseisu vahelise koostalitusvõime saavutamise kooskõlastatud tehnilised tingimused

PUUDUB

| Märkus 1 | Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti. |
| --- | --- |

Märkus 1

Tavaliselt on kuupäevaks, mil asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus kehtivuse kaotab, Euroopa standardiorganisatsiooni kehtestatud tühistamiskuupäev, kuid kõnealuste standardite kasutajate tähelepanu juhitakse asjaolule, et teatavatel erandjuhtudel võib olla ka teisiti.

| Märkus 3 | Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega. |
| --- | --- |

Märkus 3

Muudatuste puhul on viitestandard EN CCCCC:AAAA, vajaduse korral selle varasemad muudatused ja osutatud uus muudatus. Asendatav standard (veerg 3) koosneb seega standardist EN CCCCC:AAAA ja vajaduse korral selle varasematest muudatustest, kuid ei hõlma osutatud uut muudatust. Osutatud kuupäeval kaotab kehtivuse asendatava standardi järgimisest tulenev vastavuseeldus direktiivi oluliste nõuetega.

MÄRKUS:

| — | Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (2) (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ (3)) lisas. |
| --- | --- |

—

Standardite kättesaamisega seotud teavet võib saada Euroopa standardiorganisatsioonidest või riikide standardiorganisatsioonidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/34/EÜ (2) (muudetud direktiiviga 98/48/EÜ (3)) lisas.

| — | Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes. |
| --- | --- |

—

Viidete avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ei tähenda, et standardid on olemas kõikides ühenduse keeltes.

| — | Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise. |
| --- | --- |

—

Loetelu asendab kõik varasemad Euroopa Liidu Teatajas avaldatud loetelud. Komisjon tagab selle loetelu ajakohastamise.

Põhjalikumat teavet ühtlustatud standardite kohta võib leida Internetilehelt

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  Euroopa standardiorganisatsioonid:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tel.(32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, tel.(32-2) 550 08 11; faks (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tel.(32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, tel.(32-2) 519 68 71; faks (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel.(33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel.(33) 492 94 42 00; faks (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

(3)  EÜT L 217, 5.8.1998, lk 18.

---

| 30.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 332/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 332/35

---

Teatis — Arhitektuurialast kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide teatavakstegemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/C 332/09)

Nõukogu 10. juuni 1985. aasta direktiivis 85/384/EMÜ diplomite, tunnistuste ja muude arhitektuurialast kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikuse tunnustamise ning asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse tulemusliku rakendamise hõlbustamiseks võetavate meetmete kohta, eriti selle artikliga 7, samuti ka direktiiviga 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta, eriti selle artikli 21 lõikega 7 on ette nähtud, et liikmesriigid teatavad komisjonile õigus- ja haldusnormid, mille nad võtavad vastu nimetatud direktiivides käsitletavate diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide väljaandmise kohta. Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas asjakohase teate, milles on loetletud liikmesriikide diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide nimetused ja vajaduse korral vastavad kutsenimetused.

Portugal on teatanud uue nimetuse, mis tuleks lisada arhitektuurialaste diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide loetelusse, mis on esitatud direktiivis 85/384/EMÜ ja kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi 2005/36/EÜ lisasse V.7.1.

Komisjoni teatist 2005/C 135/05 direktiivi 85/384/EMÜ (1) artikli 7 ja kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi 2005/36/EÜ lisa V.7.1 kohta on muudetud järgmiselt:

| | Portugali puhul tuleb diplomite ja diplomeid väljaandvate asutuste loetelusse lisada järgmine nimetus:






  — | Portugal: “Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo” — Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- | --- |

Portugali puhul tuleb diplomite ja diplomeid väljaandvate asutuste loetelusse lisada järgmine nimetus:

—

Portugal: “Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo” — Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa

Direktiivi 2005/36/EÜ lisas V.7.1 olevaid vastavaid tabeleid tuleb seega lugeda järgmiselt:

5.7.1   Artikli 46 kohaselt tunnustatud arhitekti kvalifikatsiooni tõendav dokument

| Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus | Akadeemiline võrdlusaasta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | 1. | Architect/Architecte |

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus

Akadeemiline võrdlusaasta

België/Belgique/Belgien

1.

Architect/Architecte

| 1. | Nationale hogescholen voor architectuur |
| --- | --- |

1.

Nationale hogescholen voor architectuur

1988/1989

| 2. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

2.

Architect/Architecte

| 2. | Hogere-architectuur-instituten |
| --- | --- |

2.

Hogere-architectuur-instituten

| 3. | Architect |
| --- | --- |

3.

Architect

| 3. | Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt |
| --- | --- |

3.

Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt

| 4. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

4.

Architect/Architecte

| 4. | Koninklijke Academies voor Schone Kunsten |
| --- | --- |

4.

Koninklijke Academies voor Schone Kunsten

| 5. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

5.

Architect/Architecte

| 5. | Sint-Lucasscholen |
| --- | --- |

5.

Sint-Lucasscholen

| 6. | Burgelijke ingenieur-architect |
| --- | --- |

6.

Burgelijke ingenieur-architect

| 6. | Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten |
| --- | --- |

6.

Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten

| 6. | “Faculté Polytechnique” van Mons |
| --- | --- |

6.

“Faculté Polytechnique” van Mons

| 1. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

1.

Architecte/Architect

| 1. | Écoles nationales supérieures d'architecture |
| --- | --- |

1.

Écoles nationales supérieures d'architecture

| 2. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

2.

Architecte/Architect

| 2. | Instituts supérieurs d'architecture |
| --- | --- |

2.

Instituts supérieurs d'architecture

| 3. | Architect |
| --- | --- |

3.

Architect

| 3. | École provinciale supérieure d'architecture de Hasselt |
| --- | --- |

3.

École provinciale supérieure d'architecture de Hasselt

| 4. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

4.

Architecte/Architect

| 4. | Académies royales des Beaux-Arts |
| --- | --- |

4.

Académies royales des Beaux-Arts

| 5. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

5.

Architecte/Architect

| 5. | Écoles Saint-Luc |
| --- | --- |

5.

Écoles Saint-Luc

| 6. | Ingénieur-civil–architecte |
| --- | --- |

6.

Ingénieur-civil–architecte

| 6. | Facultés des sciences appliquées des universités |
| --- | --- |

6.

Facultés des sciences appliquées des universités

| 6. | Faculté polytechnique de Mons |
| --- | --- |

6.

Faculté polytechnique de Mons

Danmark

Arkitekt cand. arch.

| — | Kunstakademiets Arkitektskole i København |
| --- | --- |

—

Kunstakademiets Arkitektskole i København

| — | Arkitektskolen i Århus |
| --- | --- |

—

Arkitektskolen i Århus

1988/1989

Deutschland

Diplom-Ingenieur,

Diplom-Ingenieur Univ.

Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Hochschulen für bildende Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für bildende Künste

| — | Hochschulen für Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für Künste

1988/1989

Diplom-Ingenieur,

Diplom-Ingenieur FH

| — | Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) (2) |
| --- | --- |

—

Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) (2)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen

Eλλάς

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα — Μηχανικού

| — | Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών |
| --- | --- |

—

Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών

| — | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

Βεβαίωση που χορηγεί το Τεχνικό Επιμελητήριο Ελλάδας (ΤΕΕ) και η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

1988/1989

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα — Μηχανικού

Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

2003/2004

España

Título oficial de arquitecto

Rectores de las universidades enumeradas a continuación:

| — | Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès;

| — | Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid;

| — | Universidad politécnica de Las Palmas, escuela técnica superior de arquitectura de Las Palmas; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Las Palmas, escuela técnica superior de arquitectura de Las Palmas;

| — | Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia;

| — | Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla; |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla;

| — | Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid; |
| --- | --- |

—

Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid;

| — | Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña; |
| --- | --- |

—

Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña;

| — | Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián; |
| --- | --- |

—

Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián;

| — | Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona; |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona;

1988/1989

| — | Universidad de Alcalá de Henares, escuela politécnica de Alcalá de Henares; |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá de Henares, escuela politécnica de Alcalá de Henares;

1999/2000

| — | Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada; |
| --- | --- |

—

Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada;

1999/2000

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante; |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante;

1997/1998

| — | Universidad Europea de Madrid; |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid;

1998/1999

| — | Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona; |
| --- | --- |

—

Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona;

1999/2000

| — | Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle; |
| --- | --- |

—

Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle;

1998/1999

| — | Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia. |
| --- | --- |

—

Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia.

1999/2000

| — | Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada |
| --- | --- |

—

Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada

1994/1995

France

| 1. | Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale |
| --- | --- |

1.

Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale

| 1. | Le ministre chargé de l'architecture |
| --- | --- |

1.

Le ministre chargé de l'architecture

1988/1989

| 2. | Diplôme d'architecte ESA |
| --- | --- |

2.

Diplôme d'architecte ESA

| 2. | École spéciale d'architecture de Paris |
| --- | --- |

2.

École spéciale d'architecture de Paris

| 3. | Diplôme d'architecte ENSAIS |
| --- | --- |

3.

Diplôme d'architecte ENSAIS

| 3. | École nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture |
| --- | --- |

3.

École nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture

Ireland

| 1. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI) |
| --- | --- |

1.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI)

| 1. | National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin |
| --- | --- |

1.

National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin

1988/1989

| 2. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.) |
| --- | --- |

2.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.)

| 2. | Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin |
| --- | --- |

2.

Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin

(Previously, until 2002 — Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch)

(College of Technology, Bolton Street, Dublin)

| 3. | Certificate of associateship (ARIAI) |
| --- | --- |

3.

Certificate of associateship (ARIAI)

| 3. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

3.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 4. | Certificate of membership (MRIAI) |
| --- | --- |

4.

Certificate of membership (MRIAI)

| 4. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

4.

Royal Institute of Architects of Ireland

Italia

Laurea in architettura

| — | Università di Camerino |
| --- | --- |

—

Università di Camerino

| — | Università di Catania — Sede di Siracusa |
| --- | --- |

—

Università di Catania — Sede di Siracusa

| — | Università di Chieti |
| --- | --- |

—

Università di Chieti

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Parma |
| --- | --- |

—

Università di Parma

| — | Università di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università di Reggio Calabria

| — | Università di Roma “La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma “La Sapienza”

| — | Universtià di Roma III |
| --- | --- |

—

Universtià di Roma III

| — | Università di Trieste |
| --- | --- |

—

Università di Trieste

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Istituto universitario di architettura di Venezia |
| --- | --- |

—

Istituto universitario di architettura di Venezia

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1988/1989

Laurea in ingegneria edile — architettura

| — | Università dell'Aquilla |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquilla

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma “La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma “La Sapienza”

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1998/1999

Laurea specialistica in ingegneria edile — architettura

| — | Università dell'Aquilla |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquilla

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma “La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma “La Sapienza”

| — | Università di Ancona |
| --- | --- |

—

Università di Ancona

| — | Università di Basilicata — Potenza |
| --- | --- |

—

Università di Basilicata — Potenza

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma — Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma — Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

2003/2004

| — | Laurea specialistica quinquennale in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma “La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma “La Sapienza”

Diploma di abilitazione all'esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1998/1999

| — | Laurea specialistica quinquennale in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

1999/2000

| — | Laurea specialistica quinquennale in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Università di Roma III |
| --- | --- |

—

Università di Roma III

Diploma di abilitazione all'esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

2003/2004

| — | Laurea specialistica in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica in Architettura

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

2004/2005

Nederland

| 1. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur |
| --- | --- |

1.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur

| 1. | Technische Universiteit te Delft |
| --- | --- |

1.

Technische Universiteit te Delft

Verklaring van de Stichting Bureau Architectenregister die bevestigt dat de opleiding voldoet aan de normen van artikel 46

1988/1989

| 2. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek |
| --- | --- |

2.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek

| 2. | Technische Universiteit te Eindhoven |
| --- | --- |

2.

Technische Universiteit te Eindhoven

| 3. | Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:






  — | de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam |
| --- | --- | --- |

3.

Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:

—

de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam

| — | de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam

| — | de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg

| — | de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem |
| --- | --- |

—

de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem

| — | de Rijkshogeschool Groningen te Groningen |
| --- | --- |

—

de Rijkshogeschool Groningen te Groningen

| — | de Hogeschool Maastricht te Maastricht |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Maastricht te Maastricht

Österreich

| 1. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

1.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 1. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz) |
| --- | --- |

1.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz)

1998/1999

| 2. | Dilplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

2.

Dilplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 2. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

2.

Technische Universität Wien

| 3. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

3.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 3. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

3.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck)

| 4. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

4.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 4. | Hochschule für Angewandte Kunst in Wien |
| --- | --- |

4.

Hochschule für Angewandte Kunst in Wien

| 5. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

5.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 5. | Akademie der Bildenden Künste in Wien |
| --- | --- |

5.

Akademie der Bildenden Künste in Wien

| 6. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

6.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 6. | Hochschule für künstlerishe und industrielle Gestaltung in Linz |
| --- | --- |

6.

Hochschule für künstlerishe und industrielle Gestaltung in Linz

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Arquitectura

Para os cursos iniciados a partir do ano académico de 1991/1992

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade técnica de Lisboa

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto

| — | Escola Superior Artística do Porto |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto

1988/1989

1991/1992

Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1991/1992

Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo

| — | Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

Escola Superior Gallaecia

| — | Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa

2002/2003

1998/1999

Suomi/Finland

Arkkitehdin tutkinto/Arkitektexamen

| — | Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki) |
| --- | --- |

—

Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki)

| — | Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola

| — | Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet

1998/1999

Sverige

Arkitektexamen

Chalmers Tekniska Högskola AB

Kungliga Tekniska Högskolan

Lunds Universitet

1998/1999

United Kingdom

| 1. | Diplomas in architecture |
| --- | --- |

1.

Diplomas in architecture

| 1. | — | Universities |
| --- | --- | --- |

1.

—

Universities

| — | Colleges of Art |
| --- | --- |

—

Colleges of Art

| — | Schools of Art |
| --- | --- |

—

Schools of Art

Certificate of architectural education, issued by the Architects Registration Board

The diploma and degree courses in architecture of the universities, schools and colleges of art should have met the requisite threshold standards as laid down in Article 46 of this Directive and in Criteria for validation published by the Validation Panel of the Royal Institute of British Architects and the Architects Registration Board

EU nationals who possess the Royal Institute of British Architects Part I and Part II certificates, which are recognised by ARB as the competent authority, are eligible. Also EU nationals who do not possess the ARB-recognised Part I and Part II certificates will be eligible for the Certificate of Architectural Education if they can satisfy the Board that their standard and length of education has met the requisite threshold standards of Article 46 of this Directive and of the Criteria for validation

1988/1989

| 2. | Degrees in architecture |
| --- | --- |

2.

Degrees in architecture

| 2. | Universities |
| --- | --- |

2.

Universities

| 3. | Final examination |
| --- | --- |

3.

Final examination

| 3. | Architectural Association |
| --- | --- |

3.

Architectural Association

| 4. | Examination in architecture |
| --- | --- |

4.

Examination in architecture

| 4. | Royal College of Art |
| --- | --- |

4.

Royal College of Art

| 5. | Examination Part II |
| --- | --- |

5.

Examination Part II

| 5. | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- |

5.

Royal Institute of British Architects

---

(1)  Komisjoni teatis 2005/C 135/05, 2.6.2005, ELT C 135, 2.6.2005, lk. 5. Uuendatud 6. jaanuari 2006 (2006/C 3/12) ja 24. juuni 2006 (2006/C 148/11) teatistega.

(2)  Diese Diplome sind je nach Dauer der durch sie abgeschlossenen Ausbildung gemäß Artikel 47 Absatz 1 anzuerkennen.

---

| 30.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 332/42 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 332/42

---

Muud KOM-dokumendid, kui komisjoni poolt vastu võetud seadusandlikud ettepanekud

(2006/C 332/10)

| Dokument | Osa | Kuupäev | Pealkiri |
| --- | --- | --- | --- |
| KOM(2006) 389 | | 14.7.2006 | Komisjoni teatis: Tegevusprogramm Euroopa majandus- ja rahaliiduga seotud küsimuste uurimise ja analüüsi edendamiseks |
| KOM(2006) 400 | | 17.7.2006 | Roheline raamat kollisiooninormide kohta abieluvara käsitlevates asjades, sealhulgas kohtualluvuse ja vastastikuse tunnustamise küsimustes |
| KOM(2006) 474 | | 1.9.2006 | Roheline raamat õiguskaitse-, tolli- ja muude julgeolekuasutuste töös kasutatava ohu avastamise tehnoloogia kohta |
| KOM(2006) 490 | | 13.9.2006 | Komisjoni teatis Euroopa kuue koordinaatori aastaaruanne üleeuroopaliste transpordivõrkude teatavate projektide edenemise kohta |
| KOM(2006) 519 | | 20.9.2006 | Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Parem koolitus ohutuma toidu nimel |
| KOM(2006) 231 | | 22.9.2006 | Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele: Mullakaitse teemastrateegia |
| KOM(2006) 550 | | 25.9.2006 | Komisjoni aruanne nõukogule: Hiina Rahvavabariigist, Hongkongist ja Malaisiast pärit kirjutatavate laserketaste (CD-R) importi käsitlev dumpinguvastane menetlus |
| KOM(2006) 551 | | 25.9.2006 | Komisjoni teatis: Aastaaruanne nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) 866/2004 rakendamise ja selle kohaldamisest tuleneva olukorra kohta |
| KOM(2006) 549 | | 26.9.2006 | Komisjoni teatis: Seirearuanne Bulgaaria ja Rumeenia valmisoleku kohta ELiga ühinemiseks |
| KOM(2006) 552 | | 26.9.2006 | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule rahvusvaheliste meditsiiniliste sanitaareeskirjade kohta |
| KOM(2006) 558 | | 29.9.2006 | Komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 (kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta) rakendamise kohta |
| KOM(2006) 568 | | 3.10.2006 | Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule, mis käsitleb vastastikuse viisavabaduse püsivat eiramist teatavate kolmandate riikide poolt Esitatud vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 (milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud) artikli 1 lõikele 5. Määrust on vastastikkuse mehhanismi osas muudetud määrusega (EÜ) nr 851/2005 |
| KOM(2006) 567 | | 4.10.2006 | Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele: Globaalne Euroopa: Konkurentsivõime maailmas Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse |
| KOM(2006) 583 | | 6.10.2006 | Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Avaliku ja erasektori rahaliste vahendite kaasamine, et muuta kliimasõbralikud, soodsa hinnaga ja turvalised energiateenused ülemaailmselt kättesaadavamaks: ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond |
| KOM(2006) 563 | | 12.10.2006 | Komisjoni teatis: Aruanne Rahvusvahelise Iirimaa Fondi kohta nõukogu määruse (EÜ) nr 177/2005 artikli 5 alusel |
| KOM(2006) 574 | | 12.10.2006 | Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus |
| KOM(2006) 589 | | 12.10.2006 | Komisjoni teatis Euroopa Ülemkogule (20. oktoobril 2006 Soomes Lahtis toimuv mitteametlik kohtumine) Innovatsioonialdis ja uuenev Euroopa |
| KOM(2006) 590 | | 12.10.2006 | Komisjoni teatis Euroopa Ülemkogule: Energiaalased välissuhted — põhimõtetest tegudeni |
| KOM(2006) 593 | | 16.10.2006 | Komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile kudede ja rakkude vabatahtliku ja tasuta annetamise edendamisest liikmesriikides |
| KOM(2006) 592 | | 17.10.2006 | Komisjoni teatis nõukogule: Euroopa — Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu (FEMIP) hindamine ja tulevikuvõimalused |
| KOM(2006) 597 | | 17.10.2006 | Komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa Ühenduste laenutegevuse kohta 2005. aastal |
| KOM(2006) 595 | | 18.10.2006 | Komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile postidirektiivi (direktiiv 97/67/EÜ, muudetud direktiiviga 2002/39/EÜ) kohaldamise kohta |
| KOM(2006) 596 | | 18.10.2006 | Komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Tuleviku-uuring 2009. aastal toimuva postiteenuste siseturu rajamise lõpuleviimise mõju kohta universaalteenusele |
| KOM(2006) 612 | | 18.10.2006 | Komisjoni teatis Euroopa arengufond (EAF): Kulukohustuste, maksete ja liikmesriikide sissemaksete kalkulatsioon 2006. ja 2007. eelarveaastaks ning kulukohustuste ja maksete prognoos ajavahemikuks 2008–2011 |
| KOM(2006) 601 | | 20.10.2006 | Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Aafrika strateegia: Euroopa Liidu piirkondlik poliitiline koostöö rahu, julgeoleku ja arengu tagamiseks Somaali poolsaarel |
| KOM(2006) 614 | | 23.10.2006 | Komisjoni teatis: Täiskasvanuharidus: Kunagi ei ole hilja õppida |
| KOM(2006) 611 | | 24.10.2006 | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule IDABC programmi rakendamise hindamine |
| KOM(2006) 617 | | 24.10.2006 | Komisjoni soovitus nõukogule Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vahelise tuumaenergia rahuotstarbelist kasutamist käsitleva koostöölepingu heakskiitmise kohta |
| KOM(2006) 618 | | 24.10.2006 | Roheline raamat kohtuotsuste täitmise tõhustamise kohta Euroopa Liidus: Pangakontode arestimine |
| KOM(2006) 625 | | 24.10.2006 | Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele Euroopa Liidu strateegia liikmesriikide toetamiseks alkoholist põhjustatud kahju vähendamisel |
| KOM(2006) 629 | | 24.10.2006 | Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele: Komisjoni 2007. aasta õigusloome- ja tööprogramm |
| KOM(2006) 626 | | 25.10.2006 | Komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile geneetiliselt muundatud toitu ja sööta käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 rakendamise kohta |
| KOM(2006) 638 | | 27.10.2006 | Komisjoni aruanne: 17. aastaaruanne struktuurifondide rakendamise kohta 2005. aastal |
| KOM(2006) 639 | | 27.10.2006 | Komisjoni aruanne keskkonnamõju strateegilise hindamise direktiivi seos ühenduse fondidega |
| KOM(2006) 648 | | 27.10.2006 | Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Euroopa Liidu, Hongkongi ja Aomeni koostöövõimalused aastateks 2007–2013 |
| KOM(2006) 660 | | 6.11.2006 | Komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Aruanne koostalitlusvõimet käsitlevate direktiivide (kiirraudteevõrgustiku direktiivi (96/48/EÜ) ja tavaraudteevõrgustiku direktiivi (2001/16/EÜ)) rakendamise kohta ajavahemikul 2000–2005 |
| KOM(2006) 661 | | 6.11.2006 | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele: Teatis ühenduse mitmeaastase programmi “Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamine” (Safer Internet Plus) rakendamise kohta |
| KOM(2006) 663 | | 6.11.2006 | Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele: Lõpphinnang ühenduse mitmeaastase tegevuskava (Interneti kasutamise turvalisemaks muutmise kohtaülemaailmsetes võrkudes leiduva ebaseadusliku ja kahjuliku sisu vastu võitlemise teel) rakendamise kohta |

Dokument

Osa

Kuupäev

Pealkiri

KOM(2006) 389

14.7.2006

Komisjoni teatis: Tegevusprogramm Euroopa majandus- ja rahaliiduga seotud küsimuste uurimise ja analüüsi edendamiseks

KOM(2006) 400

17.7.2006

Roheline raamat kollisiooninormide kohta abieluvara käsitlevates asjades, sealhulgas kohtualluvuse ja vastastikuse tunnustamise küsimustes

KOM(2006) 474

1.9.2006

Roheline raamat õiguskaitse-, tolli- ja muude julgeolekuasutuste töös kasutatava ohu avastamise tehnoloogia kohta

KOM(2006) 490

13.9.2006

Komisjoni teatis Euroopa kuue koordinaatori aastaaruanne üleeuroopaliste transpordivõrkude teatavate projektide edenemise kohta

KOM(2006) 519

20.9.2006

Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Parem koolitus ohutuma toidu nimel

KOM(2006) 231

22.9.2006

Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele: Mullakaitse teemastrateegia

KOM(2006) 550

25.9.2006

Komisjoni aruanne nõukogule: Hiina Rahvavabariigist, Hongkongist ja Malaisiast pärit kirjutatavate laserketaste (CD-R) importi käsitlev dumpinguvastane menetlus

KOM(2006) 551

25.9.2006

Komisjoni teatis: Aastaaruanne nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) 866/2004 rakendamise ja selle kohaldamisest tuleneva olukorra kohta

KOM(2006) 549

26.9.2006

Komisjoni teatis: Seirearuanne Bulgaaria ja Rumeenia valmisoleku kohta ELiga ühinemiseks

KOM(2006) 552

26.9.2006

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule rahvusvaheliste meditsiiniliste sanitaareeskirjade kohta

KOM(2006) 558

29.9.2006

Komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 (kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta) rakendamise kohta

KOM(2006) 568

3.10.2006

Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule, mis käsitleb vastastikuse viisavabaduse püsivat eiramist teatavate kolmandate riikide poolt Esitatud vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 539/2001 (milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud) artikli 1 lõikele 5. Määrust on vastastikkuse mehhanismi osas muudetud määrusega (EÜ) nr 851/2005

KOM(2006) 567

4.10.2006

Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele: Globaalne Euroopa: Konkurentsivõime maailmas Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse

KOM(2006) 583

6.10.2006

Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Avaliku ja erasektori rahaliste vahendite kaasamine, et muuta kliimasõbralikud, soodsa hinnaga ja turvalised energiateenused ülemaailmselt kättesaadavamaks: ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond

KOM(2006) 563

12.10.2006

Komisjoni teatis: Aruanne Rahvusvahelise Iirimaa Fondi kohta nõukogu määruse (EÜ) nr 177/2005 artikli 5 alusel

KOM(2006) 574

12.10.2006

Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus

KOM(2006) 589

12.10.2006

Komisjoni teatis Euroopa Ülemkogule (20. oktoobril 2006 Soomes Lahtis toimuv mitteametlik kohtumine) Innovatsioonialdis ja uuenev Euroopa

KOM(2006) 590

12.10.2006

Komisjoni teatis Euroopa Ülemkogule: Energiaalased välissuhted — põhimõtetest tegudeni

KOM(2006) 593

16.10.2006

Komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile kudede ja rakkude vabatahtliku ja tasuta annetamise edendamisest liikmesriikides

KOM(2006) 592

17.10.2006

Komisjoni teatis nõukogule: Euroopa — Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu (FEMIP) hindamine ja tulevikuvõimalused

KOM(2006) 597

17.10.2006

Komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa Ühenduste laenutegevuse kohta 2005. aastal

KOM(2006) 595

18.10.2006

Komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile postidirektiivi (direktiiv 97/67/EÜ, muudetud direktiiviga 2002/39/EÜ) kohaldamise kohta

KOM(2006) 596

18.10.2006

Komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Tuleviku-uuring 2009. aastal toimuva postiteenuste siseturu rajamise lõpuleviimise mõju kohta universaalteenusele

KOM(2006) 612

18.10.2006

Komisjoni teatis Euroopa arengufond (EAF): Kulukohustuste, maksete ja liikmesriikide sissemaksete kalkulatsioon 2006. ja 2007. eelarveaastaks ning kulukohustuste ja maksete prognoos ajavahemikuks 2008–2011

KOM(2006) 601

20.10.2006

Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Aafrika strateegia: Euroopa Liidu piirkondlik poliitiline koostöö rahu, julgeoleku ja arengu tagamiseks Somaali poolsaarel

KOM(2006) 614

23.10.2006

Komisjoni teatis: Täiskasvanuharidus: Kunagi ei ole hilja õppida

KOM(2006) 611

24.10.2006

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule IDABC programmi rakendamise hindamine

KOM(2006) 617

24.10.2006

Komisjoni soovitus nõukogule Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) ja Kasahstani Vabariigi valitsuse vahelise tuumaenergia rahuotstarbelist kasutamist käsitleva koostöölepingu heakskiitmise kohta

KOM(2006) 618

24.10.2006

Roheline raamat kohtuotsuste täitmise tõhustamise kohta Euroopa Liidus: Pangakontode arestimine

KOM(2006) 625

24.10.2006

Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele Euroopa Liidu strateegia liikmesriikide toetamiseks alkoholist põhjustatud kahju vähendamisel

KOM(2006) 629

24.10.2006

Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele: Komisjoni 2007. aasta õigusloome- ja tööprogramm

KOM(2006) 626

25.10.2006

Komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile geneetiliselt muundatud toitu ja sööta käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 rakendamise kohta

KOM(2006) 638

27.10.2006

Komisjoni aruanne: 17. aastaaruanne struktuurifondide rakendamise kohta 2005. aastal

KOM(2006) 639

27.10.2006

Komisjoni aruanne keskkonnamõju strateegilise hindamise direktiivi seos ühenduse fondidega

KOM(2006) 648

27.10.2006

Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Euroopa Liidu, Hongkongi ja Aomeni koostöövõimalused aastateks 2007–2013

KOM(2006) 660

6.11.2006

Komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Aruanne koostalitlusvõimet käsitlevate direktiivide (kiirraudteevõrgustiku direktiivi (96/48/EÜ) ja tavaraudteevõrgustiku direktiivi (2001/16/EÜ)) rakendamise kohta ajavahemikul 2000–2005

KOM(2006) 661

6.11.2006

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele: Teatis ühenduse mitmeaastase programmi “Interneti ja uute sidustehnoloogiate turvalisema kasutamise edendamine” (Safer Internet Plus) rakendamise kohta

KOM(2006) 663

6.11.2006

Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele: Lõpphinnang ühenduse mitmeaastase tegevuskava (Interneti kasutamise turvalisemaks muutmise kohtaülemaailmsetes võrkudes leiduva ebaseadusliku ja kahjuliku sisu vastu võitlemise teel) rakendamise kohta

Need tekstid on kättesaadavad EUR-Lexist: http://eur-lex.europa.eu

---

Euroopa Investeerimispank

| 30.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 332/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 332/45

---

AVALIKUSTAMISPOLIITIKA

Põhimõtted, eeskirjad ja kord

(2006/C 332/11)

SISSEJUHATUS

Avalikustamispoliitika läbivaatamine

| 1. | Euroopa Investeerimispank (EIP) on täielikult pühendunud avatuse ja läbipaistvuse põhimõttele, nagu näeb ette 2004. aasta juunis avaldatud läbipaistvuspoliitika dokument (www.eib.org/publications/publication.asp?publ=152). |
| --- | --- |

1.

Euroopa Investeerimispank (EIP) on täielikult pühendunud avatuse ja läbipaistvuse põhimõttele, nagu näeb ette 2004. aasta juunis avaldatud läbipaistvuspoliitika dokument (www.eib.org/publications/publication.asp?publ=152).

| 2. | Pärast avaliku arutelu protsessi kinnitas EIP direktorite nõukogu 28. märtsil 2006 käesoleva EIP avalikustamispoliitika dokumendi ja avaldas selle Euroopa Liidu Teatajas
   (1). See asendab panga varasema teabepoliitika dokumenti, mis avaldati 2002. aastal pealkirjaga “Üldsuse juurdepääs teabele” (“Public Access to Information”), ning selle lisa “Eeskirjad üldsuse juurdepääsu kohta panga dokumentidele” (“Rules on Public Access to Documents”). Avalikustamispoliitika dokument avaldatakse kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes nii EIP kodulehel kui ka paberväljaandes. |
| --- | --- |

2.

Pärast avaliku arutelu protsessi kinnitas EIP direktorite nõukogu 28. märtsil 2006 käesoleva EIP avalikustamispoliitika dokumendi ja avaldas selle Euroopa Liidu Teatajas
   (1). See asendab panga varasema teabepoliitika dokumenti, mis avaldati 2002. aastal pealkirjaga “Üldsuse juurdepääs teabele” (“Public Access to Information”), ning selle lisa “Eeskirjad üldsuse juurdepääsu kohta panga dokumentidele” (“Rules on Public Access to Documents”). Avalikustamispoliitika dokument avaldatakse kõikides Euroopa Liidu ametlikes keeltes nii EIP kodulehel kui ka paberväljaandes.

| 3. | Panga käsituses on avalikustamispoliitika arenev ja paindlik vahend, mis on avatud pidevale sisemisele hindamisprotsessile ja kvaliteedi hindamisele, ning milles võetakse arvesse avalikkuse märkusi. Avalikustamispoliitika vaadatakse ametlikult läbi iga kolme aasta tagant. EIP peab aastaringse tagasiside saamiseks oma kodulehel ka spetsiaalset postkasti (infopol@eib.org). |
| --- | --- |

3.

Panga käsituses on avalikustamispoliitika arenev ja paindlik vahend, mis on avatud pidevale sisemisele hindamisprotsessile ja kvaliteedi hindamisele, ning milles võetakse arvesse avalikkuse märkusi. Avalikustamispoliitika vaadatakse ametlikult läbi iga kolme aasta tagant. EIP peab aastaringse tagasiside saamiseks oma kodulehel ka spetsiaalset postkasti (infopol@eib.org).

| 4. | Lisaks vaatab EIP järjepidevalt läbi rahvusvahelistele kapitaliturgudele kohaldatavaid seaduslikke ja õigusloomealaseid avalikustamisnõudeid ning nende mõju oma avalikustamispoliitikale. |
| --- | --- |

4.

Lisaks vaatab EIP järjepidevalt läbi rahvusvahelistele kapitaliturgudele kohaldatavaid seaduslikke ja õigusloomealaseid avalikustamisnõudeid ning nende mõju oma avalikustamispoliitikale.

| 5. | Avalikustamispoliitika on üks neid põhimõtteid ja reeglistikke, mis koostatakse EIP tegevuse kõiki aspekte arvestades. Erilise tähtsusega on avalikustamispoliitikas läbipaistvuse põhimõtted, keskkonna- ja sotsiaalküsimused, ettevõtte vastutus ja juhtimine, sealhulgas korruptsiooni- ja pettusevastased põhimõtted. Nende kõigiga saab tutvuda EIP kodulehel. |
| --- | --- |

5.

Avalikustamispoliitika on üks neid põhimõtteid ja reeglistikke, mis koostatakse EIP tegevuse kõiki aspekte arvestades. Erilise tähtsusega on avalikustamispoliitikas läbipaistvuse põhimõtted, keskkonna- ja sotsiaalküsimused, ettevõtte vastutus ja juhtimine, sealhulgas korruptsiooni- ja pettusevastased põhimõtted. Nende kõigiga saab tutvuda EIP kodulehel.

Poliitika raamistik

| 6. | EIP on Euroopa Liidu organ. Panga roll, tegevusala ja juhtimisstruktuurid on määratletud panga põhikirjas, mis on protokollina lisatud Euroopa Ühenduse asutamislepingule ehk Rooma lepingule. Põhikirja kohaselt on EIP aktsionärid ELi liikmesriigid. Liikmesriigid nimetavad liikmed panga põhilistesse otsustuspädevatesse organitesse: juhatajate nõukokku, direktorite nõukokku ja halduskomiteesse. Pank on ELi liikmesriikide valitsuste kaudu vastutav liidu kodanike ees. |
| --- | --- |

6.

EIP on Euroopa Liidu organ. Panga roll, tegevusala ja juhtimisstruktuurid on määratletud panga põhikirjas, mis on protokollina lisatud Euroopa Ühenduse asutamislepingule ehk Rooma lepingule. Põhikirja kohaselt on EIP aktsionärid ELi liikmesriigid. Liikmesriigid nimetavad liikmed panga põhilistesse otsustuspädevatesse organitesse: juhatajate nõukokku, direktorite nõukokku ja halduskomiteesse. Pank on ELi liikmesriikide valitsuste kaudu vastutav liidu kodanike ees.

| 7. | Pangal on ulatuslik kontroll- ja aruandlusstruktuur sõltumatu auditikomisjoniga, mille liikmed nimetab juhatajate nõukogu ja mis annab vahetult aru juhatajate nõukogule, ning ka rahvusvahelised välisaudiitorid ning siseauditi- ja hindamisfunktsioonid peainspektsiooni raames. EIP Grupi vastavusbüroo vanemametnik tagab panga põhikirjajärgsete sätete, kohaldatavate eeskirjade, tegevusjuhendi ja kutsestandardite järgimise pangasiseselt, vältimaks riske, mis võivad tekkida panga, tema otsustuspädevate organite või personaliliikmete eksimustest nende kohustuste täitmisel (2). |
| --- | --- |

7.

Pangal on ulatuslik kontroll- ja aruandlusstruktuur sõltumatu auditikomisjoniga, mille liikmed nimetab juhatajate nõukogu ja mis annab vahetult aru juhatajate nõukogule, ning ka rahvusvahelised välisaudiitorid ning siseauditi- ja hindamisfunktsioonid peainspektsiooni raames. EIP Grupi vastavusbüroo vanemametnik tagab panga põhikirjajärgsete sätete, kohaldatavate eeskirjade, tegevusjuhendi ja kutsestandardite järgimise pangasiseselt, vältimaks riske, mis võivad tekkida panga, tema otsustuspädevate organite või personaliliikmete eksimustest nende kohustuste täitmisel (2).

| 8. | EIP juhindub kindlatest põhimõtetest. Euroopa Ülemkogu ehk riigipead ja valitsusjuhid ning Euroopa Liidu Nõukogu pöörduvad sageli panga poole palvega toetada ELi uusi põhimõtteid ja algatusi. Panga juhatajate nõukogu kohandab EIP laenuandmispõhimõtted uute krediididirektiividega, luues uusi tegevusvaldkondi, mis võimaldavad pangal edendada ELi uusi põhimõtteid. |
| --- | --- |

8.

EIP juhindub kindlatest põhimõtetest. Euroopa Ülemkogu ehk riigipead ja valitsusjuhid ning Euroopa Liidu Nõukogu pöörduvad sageli panga poole palvega toetada ELi uusi põhimõtteid ja algatusi. Panga juhatajate nõukogu kohandab EIP laenuandmispõhimõtted uute krediididirektiividega, luues uusi tegevusvaldkondi, mis võimaldavad pangal edendada ELi uusi põhimõtteid.

| 9. | EIP-l on lähedased institutsionaalsed ja töösuhted Euroopa Komisjoniga. EIP põhikirja kohaselt nimetab komisjon ühe liikme panga direktorite nõukogusse. EIP esitab kõik laenutaotlused komisjonile arvamuse avaldamiseks investeeringu kooskõla kohta ELi tegevuse põhisuundadega enne laenu heakskiitmist panga direktorite nõukogus. |
| --- | --- |

9.

EIP-l on lähedased institutsionaalsed ja töösuhted Euroopa Komisjoniga. EIP põhikirja kohaselt nimetab komisjon ühe liikme panga direktorite nõukogusse. EIP esitab kõik laenutaotlused komisjonile arvamuse avaldamiseks investeeringu kooskõla kohta ELi tegevuse põhisuundadega enne laenu heakskiitmist panga direktorite nõukogus.

| 10. | EIP-l on tihedad suhted ka ELi teiste asutustega. Ta peab regulaarselt dialoogi Euroopa Parlamendiga oma tegevuse teemal, millega toetatakse ELi eesmärke. See dialoog hõlmab ulatuslikku tegevust panga osalemisest täiskogu istungitel infotundide korraldamiseni komisjonidele ja üksikutele parlamendiliikmetele. |
| --- | --- |

10.

EIP-l on tihedad suhted ka ELi teiste asutustega. Ta peab regulaarselt dialoogi Euroopa Parlamendiga oma tegevuse teemal, millega toetatakse ELi eesmärke. See dialoog hõlmab ulatuslikku tegevust panga osalemisest täiskogu istungitel infotundide korraldamiseni komisjonidele ja üksikutele parlamendiliikmetele.

| 11. | Lisaks loob pank tihedamad suhted ELi majandus- ja sotsiaalkomiteega, kes tegutseb ELi asutusi ja kodanikuühiskonda ühendava lülina. ELi institutsioonilise raamistiku osana allub pank Euroopa Ühenduste Kohtule, samas kui panga hallata olevate ELi vahendite kasutamist kontrollib Euroopa Kontrollikoda. EIP-l on kokkulepe Euroopa Pettusevastase Ametiga (OLAF) ning pank kuulub Euroopa ombudsmani pädevusse. |
| --- | --- |

11.

Lisaks loob pank tihedamad suhted ELi majandus- ja sotsiaalkomiteega, kes tegutseb ELi asutusi ja kodanikuühiskonda ühendava lülina. ELi institutsioonilise raamistiku osana allub pank Euroopa Ühenduste Kohtule, samas kui panga hallata olevate ELi vahendite kasutamist kontrollib Euroopa Kontrollikoda. EIP-l on kokkulepe Euroopa Pettusevastase Ametiga (OLAF) ning pank kuulub Euroopa ombudsmani pädevusse.

| 12. | Euroopa Ühenduse asutamislepingu ja EIP põhikirja kohaselt on pank oma tegevuses ja finantsküsimustes sõltumatu — see võimaldab tal finantsasutusena tõhusalt toimida. EIP on oluline partner finantssektoris, eriti kapitaliturgudelt vahendite kogumises ja projektide rahastamises. Ta teeb ka tihedat koostööd rahvusvaheliste finantsasutustega ja mitmepoolsete arengupankadega, eelkõige ELi arenguabi- ja väliskoostööpoliitika raames. |
| --- | --- |

12.

Euroopa Ühenduse asutamislepingu ja EIP põhikirja kohaselt on pank oma tegevuses ja finantsküsimustes sõltumatu — see võimaldab tal finantsasutusena tõhusalt toimida. EIP on oluline partner finantssektoris, eriti kapitaliturgudelt vahendite kogumises ja projektide rahastamises. Ta teeb ka tihedat koostööd rahvusvaheliste finantsasutustega ja mitmepoolsete arengupankadega, eelkõige ELi arenguabi- ja väliskoostööpoliitika raames.

| 13. | Pank tagab oma tegevuse kooskõla ELi põhimõtete ja seadustega. Riikides, kus need ei ole kohaldatavad, lähtub pank oma tegevuses ELi põhimõtetest ja seadustest kui parimatest tavadest. Oma igapäevases töös võtab pank arvesse ka pangandus- ja finantssektorites kohaldatavaid standardeid ja tavasid, eelkõige valdkondades, mida ELi seadused otseselt ei hõlma. |
| --- | --- |

13.

Pank tagab oma tegevuse kooskõla ELi põhimõtete ja seadustega. Riikides, kus need ei ole kohaldatavad, lähtub pank oma tegevuses ELi põhimõtetest ja seadustest kui parimatest tavadest. Oma igapäevases töös võtab pank arvesse ka pangandus- ja finantssektorites kohaldatavaid standardeid ja tavasid, eelkõige valdkondades, mida ELi seadused otseselt ei hõlma.

POLIITIKA

Poliitika eesmärgid ja õiguslik raamistik

Läbipaistvus

| 14. | Läbipaistvuse parandamine oma asutustes ja organites on Euroopa Liidu esmatähtis poliitika nende lähendamiseks avalikkusele, kelle teenistuses need on, ning nende tähtsuse rõhutamiseks Euroopa sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse ning jätkusuutliku arengu saavutamises. |
| --- | --- |

14.

Läbipaistvuse parandamine oma asutustes ja organites on Euroopa Liidu esmatähtis poliitika nende lähendamiseks avalikkusele, kelle teenistuses need on, ning nende tähtsuse rõhutamiseks Euroopa sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse ning jätkusuutliku arengu saavutamises.

| 15. | ELi organina taotleb EIP võimalikult suurt läbipaistvust kõigis oma tegevustes. Avalikustamispoliitikal on otsustav tähtsus läbipaistvuspoliitika elluviimisel. Määrus EÜ/1049/2001 (3) üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele on panga avalikustamispoliitika põhiline alus (4). |
| --- | --- |

15.

ELi organina taotleb EIP võimalikult suurt läbipaistvust kõigis oma tegevustes. Avalikustamispoliitikal on otsustav tähtsus läbipaistvuspoliitika elluviimisel. Määrus EÜ/1049/2001 (3) üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele on panga avalikustamispoliitika põhiline alus (4).

| 16. | EIP leiab, et tema kui avaliku asutuse avatus ja läbipaistvus otsuste tegemise, töö ja ELi tegevuse põhisuundade rakendamise osas suurendab panga usaldusväärsust ja vastutavust Euroopa kodanike silmis. |
| --- | --- |

16.

EIP leiab, et tema kui avaliku asutuse avatus ja läbipaistvus otsuste tegemise, töö ja ELi tegevuse põhisuundade rakendamise osas suurendab panga usaldusväärsust ja vastutavust Euroopa kodanike silmis.

| 17. | Avatus ja läbipaistvus aitavad suurendada ka panga tegevuse tõhusust ja jätkusuutlikkust, vähendades korruptsiooniohtu ja tugevdades personali suhteid väliste sidusrühmadega. |
| --- | --- |

17.

Avatus ja läbipaistvus aitavad suurendada ka panga tegevuse tõhusust ja jätkusuutlikkust, vähendades korruptsiooniohtu ja tugevdades personali suhteid väliste sidusrühmadega.

Teabe avalikustamine

| 18. | Avalikustamispoliitika peegeldab panga pühendumust oma tegevuse kooskõlastamisele ELi algatustega läbipaistvuse ja teabe avalikustamise osas. |
| --- | --- |

18.

Avalikustamispoliitika peegeldab panga pühendumust oma tegevuse kooskõlastamisele ELi algatustega läbipaistvuse ja teabe avalikustamise osas.

| 19. | Avalikustamispoliitika kehtib ELi tasemel loodud raamistiku piires, mis hõlmab inimõigusi, demokraatiat ja õigusriiki maades ja piirkondades, kus pank tegutseb. Keskkonnaküsimustes juhindub pank ELi seadustest ja määrustest, sealhulgas nende projektide keskkonnamõju hindamisel, mida ta toetab säästva arengu nimel. Pank tunnustab oma rahastamistehingutes sidusrühmade õigusi, huve ja vastutust jätkusuutlike tulemuste saavutamiseks. |
| --- | --- |

19.

Avalikustamispoliitika kehtib ELi tasemel loodud raamistiku piires, mis hõlmab inimõigusi, demokraatiat ja õigusriiki maades ja piirkondades, kus pank tegutseb. Keskkonnaküsimustes juhindub pank ELi seadustest ja määrustest, sealhulgas nende projektide keskkonnamõju hindamisel, mida ta toetab säästva arengu nimel. Pank tunnustab oma rahastamistehingutes sidusrühmade õigusi, huve ja vastutust jätkusuutlike tulemuste saavutamiseks.

| 20. | EIP järgib ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu vastava määruse sisu, eesmärke ja sätteid keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete rakendamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (“Århusi määrus”). |
| --- | --- |

20.

EIP järgib ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu vastava määruse sisu, eesmärke ja sätteid keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete rakendamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (“Århusi määrus”).

| 21. | EIP on täielikult pühendunud läbipaistvusele kapitaliturgude suhtes. Panga avalikustamisnõuded ja -piirangud on erinevad sõltuvalt nende turgude seadus- ja õiguskorrast, kus panga väärtpabereid pakutakse. Pank väldib valikulist avalikustamist, tagamaks kõigile pooltele võrdse juurdepääsu panga teabele. |
| --- | --- |

21.

EIP on täielikult pühendunud läbipaistvusele kapitaliturgude suhtes. Panga avalikustamisnõuded ja -piirangud on erinevad sõltuvalt nende turgude seadus- ja õiguskorrast, kus panga väärtpabereid pakutakse. Pank väldib valikulist avalikustamist, tagamaks kõigile pooltele võrdse juurdepääsu panga teabele.

Poliitilised kaalutlused

Avalikustamiseeldus

| 22. | EIP avalikustamispoliitika põhineb teabe avalikustamise eeldusel kooskõlas ELi ja uute liikmesriikide õigusaktide ning rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtetega. Kogu panga käsutuses olev teave kuulub nõudmisel avalikustamisele, välja arvatud juhul, kui on mõjuv põhjus teavet mitte avalikustada. Kuna EIP on tegev pangana, kehtivad avalikustatavale teabele teatud piirangud (vt “Piirangud” allpool). |
| --- | --- |

22.

EIP avalikustamispoliitika põhineb teabe avalikustamise eeldusel kooskõlas ELi ja uute liikmesriikide õigusaktide ning rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtetega. Kogu panga käsutuses olev teave kuulub nõudmisel avalikustamisele, välja arvatud juhul, kui on mõjuv põhjus teavet mitte avalikustada. Kuna EIP on tegev pangana, kehtivad avalikustatavale teabele teatud piirangud (vt “Piirangud” allpool).

| 23. | Igal elanikul on õigus nõuda ja saada EIP-lt teavet. Teabepäringu läbivaatamisel ei diskrimineeri pank kedagi ega anna kellelegi erilist eelisõigust teabele juurdepääsu osas. Ta kohtleb avalikkuselt saadavaid päringuid võrdselt, olenemata sellest, kas neid esitavad üksikisikud, juriidilised isikud või erilised huvirühmad. |
| --- | --- |

23.

Igal elanikul on õigus nõuda ja saada EIP-lt teavet. Teabepäringu läbivaatamisel ei diskrimineeri pank kedagi ega anna kellelegi erilist eelisõigust teabele juurdepääsu osas. Ta kohtleb avalikkuselt saadavaid päringuid võrdselt, olenemata sellest, kas neid esitavad üksikisikud, juriidilised isikud või erilised huvirühmad.

| 24. | Teabe kättesaadavuse edendamiseks järgib pank avalikkuse vajadustele vastavat keelekorda. EIP põhikirjajärgsed dokumendid on saadaval kõikides ELi ametlikes keeltes. Muud avalikkusele tähtsad põhidokumendid, nagu “Tegevusjuhend” (“Codes of Conduct”), avaldatakse samuti kõikides ELi ametlikes keeltes, samas kui ülejäänud dokumendid on kättesaadavad vähemalt inglise, prantsuse ja saksa keeles. Tõlget teistesse keeltesse võidakse kaaluda alati, kui ilmneb laiem huvi konkreetse dokumendi vastu. EIP nõuab oma personalilt, et võimaluse korral tagataks alati pangale ühes ELi keeles kirjutanud kodanikele vastamine samas keeles. |
| --- | --- |

24.

Teabe kättesaadavuse edendamiseks järgib pank avalikkuse vajadustele vastavat keelekorda. EIP põhikirjajärgsed dokumendid on saadaval kõikides ELi ametlikes keeltes. Muud avalikkusele tähtsad põhidokumendid, nagu “Tegevusjuhend” (“Codes of Conduct”), avaldatakse samuti kõikides ELi ametlikes keeltes, samas kui ülejäänud dokumendid on kättesaadavad vähemalt inglise, prantsuse ja saksa keeles. Tõlget teistesse keeltesse võidakse kaaluda alati, kui ilmneb laiem huvi konkreetse dokumendi vastu. EIP nõuab oma personalilt, et võimaluse korral tagataks alati pangale ühes ELi keeles kirjutanud kodanikele vastamine samas keeles.

Piirangud

| 25. | Samal ajal, kui pank järgib avalikustamis- ja läbipaistvuspoliitikat, on tal ka kohustus hoida ametisaladust vastavalt Euroopa seadustele, eelkõige Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 287 (5), ning isikuandmete kaitse alastele õigusaktidele. Ärilepinguid ja turutegevust reguleerivad siseriiklikud õigusnormid ja pangandusstandardid võivad olla kohaldatavad ka EIP-le. Seega kehtivad teabe avalikustamisele teatud piirangud. |
| --- | --- |

25.

Samal ajal, kui pank järgib avalikustamis- ja läbipaistvuspoliitikat, on tal ka kohustus hoida ametisaladust vastavalt Euroopa seadustele, eelkõige Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 287 (5), ning isikuandmete kaitse alastele õigusaktidele. Ärilepinguid ja turutegevust reguleerivad siseriiklikud õigusnormid ja pangandusstandardid võivad olla kohaldatavad ka EIP-le. Seega kehtivad teabe avalikustamisele teatud piirangud.

| 26. | Juurdepääsu ei võimaldata teabele, mille avaldamine kahjustaks:






  — | avalike huvide kaitset ELi, tema asutuste ja organite või liikmesriigi rahvusvaheliste suhete või finants-, rahandus- või majanduspoliitika seisukohast, |
| --- | --- | --- |

26.

Juurdepääsu ei võimaldata teabele, mille avaldamine kahjustaks:

—

avalike huvide kaitset ELi, tema asutuste ja organite või liikmesriigi rahvusvaheliste suhete või finants-, rahandus- või majanduspoliitika seisukohast,

| — | eraisiku eraelu puutumatuse ja isikupuutumatuse kaitset, eelkõige kooskõlas isikuandmete kaitse alaste ELi õigusaktidega. |
| --- | --- |

—

eraisiku eraelu puutumatuse ja isikupuutumatuse kaitset, eelkõige kooskõlas isikuandmete kaitse alaste ELi õigusaktidega.

| 27. | Välja arvatud juhul, kui see teenib ülekaalukaid avalikke huve, ei võimaldata juurdepääsu ka teabele, mille avaldamine kahjustaks:






  — | kohtumenetluste ja õigusabi kaitset, |
| --- | --- | --- |

27.

Välja arvatud juhul, kui see teenib ülekaalukaid avalikke huve, ei võimaldata juurdepääsu ka teabele, mille avaldamine kahjustaks:

—

kohtumenetluste ja õigusabi kaitset,

| — | kontrolli, uurimise ja auditi eesmärkide kaitset, |
| --- | --- |

—

kontrolli, uurimise ja auditi eesmärkide kaitset,

| — | füüsilise või juriidilise isiku ärihuvide, sealhulgas intellektuaalomandi kaitset, |
| --- | --- |

—

füüsilise või juriidilise isiku ärihuvide, sealhulgas intellektuaalomandi kaitset,

| — | pangasisese otsustusprotsessi terviklikkuse kaitset. |
| --- | --- |

—

pangasisese otsustusprotsessi terviklikkuse kaitset.

| 28. | Reeglina hõlmab panga ja tema äripartnerite suhete alane konfidentsiaalne teave projektiteostajate laenutaotlusi, laenu hinna teavet ja laenulepingut. Pank ei ole selle vastu, et projektiteostajad, laenuvõtjad või muud pädevad pooled avalikustavad teavet oma suhete ja kokkulepete kohta EIPga. |
| --- | --- |

28.

Reeglina hõlmab panga ja tema äripartnerite suhete alane konfidentsiaalne teave projektiteostajate laenutaotlusi, laenu hinna teavet ja laenulepingut. Pank ei ole selle vastu, et projektiteostajad, laenuvõtjad või muud pädevad pooled avalikustavad teavet oma suhete ja kokkulepete kohta EIPga.

| 29. | Äripartnereid teavitatakse EIP avalikustamispoliitikast läbirääkimiste varases järgus. |
| --- | --- |

29.

Äripartnereid teavitatakse EIP avalikustamispoliitikast läbirääkimiste varases järgus.

| 30. | “Halduskomitee ettepanekut direktorite nõukogule” projekti rahastamiseks ei avalikustata enne, kui direktorite nõukogu on selle heaks kiitnud.






  — | Avaliku sektori projektide puhul avalikustatakse halduskomitee ettepanek nõudmisel. Nõukogu võib otsustada rahastamisettepanekut mitte avalikustada tundliku äriteabe korral. |
| --- | --- | --- |

30.

“Halduskomitee ettepanekut direktorite nõukogule” projekti rahastamiseks ei avalikustata enne, kui direktorite nõukogu on selle heaks kiitnud.

—

Avaliku sektori projektide puhul avalikustatakse halduskomitee ettepanek nõudmisel. Nõukogu võib otsustada rahastamisettepanekut mitte avalikustada tundliku äriteabe korral.

| — | Erasektori projektide puhul ei avaldata teavet, mida peavad konfidentsiaalseks panga partnerid erasektoris. |
| --- | --- |

—

Erasektori projektide puhul ei avaldata teavet, mida peavad konfidentsiaalseks panga partnerid erasektoris.

| 31. | Kõik avaliku sektori projektid kantakse projektide nimekirja panga kodulehel enne, kui pank need heaks kiidab, nagu ka erasektoriprojektid, mille kohta on välja kuulutatud Euroopa Liidu Teatajas avaldatud rahvusvaheline enampakkumine ja/või mille puhul on teostatud keskkonnamõju hindamine.
  Õigustatud ärihuvide kaitsmiseks teatud erasektoriprojekte siiski ei avalikustata enne nõukogu heakskiitu ja mõnel juhul mitte enne laenulepingu sõlmimist. |
| --- | --- |

31.

Kõik avaliku sektori projektid kantakse projektide nimekirja panga kodulehel enne, kui pank need heaks kiidab, nagu ka erasektoriprojektid, mille kohta on välja kuulutatud Euroopa Liidu Teatajas avaldatud rahvusvaheline enampakkumine ja/või mille puhul on teostatud keskkonnamõju hindamine.

Õigustatud ärihuvide kaitsmiseks teatud erasektoriprojekte siiski ei avalikustata enne nõukogu heakskiitu ja mõnel juhul mitte enne laenulepingu sõlmimist.

| 32. | Piirangud puudutavad ka teavet vahendite kohta, mida kohalikud pangad eraldavad EIPga sõlmitud üldiste laenude kokkulepete raames oma klientide investeeringute toetuseks. See teave kuulub vahendajapanga pädevusse panga ja tema klientide vahelise tavalise ärisuhte osana (6). EIP-l ei ole siiski midagi selle vastu, kui vahendajapank avalikustab teavet oma suhete kohta EIPga. |
| --- | --- |

32.

Piirangud puudutavad ka teavet vahendite kohta, mida kohalikud pangad eraldavad EIPga sõlmitud üldiste laenude kokkulepete raames oma klientide investeeringute toetuseks. See teave kuulub vahendajapanga pädevusse panga ja tema klientide vahelise tavalise ärisuhte osana (6). EIP-l ei ole siiski midagi selle vastu, kui vahendajapank avalikustab teavet oma suhete kohta EIPga.

| 33. | Panga vahendite kogumise tehingute puhul kehtivad konfidentsiaalsusest tulenevalt avalikustamispiirangud eraemissioonide puhul. Pank avalikustab teatavat koondteavet investeeringute ja teisese turu tegevuse kohta. Üksikinvestorite või pankade konfidentsiaalset teavet ei avalikustata. Pank püüab võimalusel siiski alati soodustada läbipaistvust emissioonides. |
| --- | --- |

33.

Panga vahendite kogumise tehingute puhul kehtivad konfidentsiaalsusest tulenevalt avalikustamispiirangud eraemissioonide puhul. Pank avalikustab teatavat koondteavet investeeringute ja teisese turu tegevuse kohta. Üksikinvestorite või pankade konfidentsiaalset teavet ei avalikustata. Pank püüab võimalusel siiski alati soodustada läbipaistvust emissioonides.

| 34. | Kolmandaid pooli puudutavate dokumentide osas konsulteerib pank kolmanda poolega, et hinnata, kas dokumendis sisalduv teave on konfidentsiaalne, kui ei ole selge, kas dokumenti võib avalikustada või mitte. |
| --- | --- |

34.

Kolmandaid pooli puudutavate dokumentide osas konsulteerib pank kolmanda poolega, et hinnata, kas dokumendis sisalduv teave on konfidentsiaalne, kui ei ole selge, kas dokumenti võib avalikustada või mitte.

| 35. | Avalikustamispiirangud pangasisese otsustusprotsessi terviklikkuse kaitseks peavad võimaldama avameelset ja avatud sisemist arvamustevahetust ja hindamist. Otsuste ja eelnevate konsultatsioonide osana pangasiseseks kasutamiseks mõeldud arvamusi sisaldavaid dokumente, näiteks eelinfoteatiseid (7), hindamisloa ettepanekuid, Euroopa Komisjoni või ELi liikmesriikide arvamuse taotlusi ja tehingu asjus läbirääkimiste ettepanekuid, ei avalikustata. See kehtib ka halduskomitee ning direktorite nõukogu ja juhatajate nõukogu nõupidamiste protokollide kohta. |
| --- | --- |

35.

Avalikustamispiirangud pangasisese otsustusprotsessi terviklikkuse kaitseks peavad võimaldama avameelset ja avatud sisemist arvamustevahetust ja hindamist. Otsuste ja eelnevate konsultatsioonide osana pangasiseseks kasutamiseks mõeldud arvamusi sisaldavaid dokumente, näiteks eelinfoteatiseid (7), hindamisloa ettepanekuid, Euroopa Komisjoni või ELi liikmesriikide arvamuse taotlusi ja tehingu asjus läbirääkimiste ettepanekuid, ei avalikustata. See kehtib ka halduskomitee ning direktorite nõukogu ja juhatajate nõukogu nõupidamiste protokollide kohta.

| 36. | Kui mõni eelnimetatud piirangutest puudutab ainult osa dokumendist, mille avalikustamist nõutakse, avalikustatakse teave dokumendi ülejäänud osade kohta. |
| --- | --- |

36.

Kui mõni eelnimetatud piirangutest puudutab ainult osa dokumendist, mille avalikustamist nõutakse, avalikustatakse teave dokumendi ülejäänud osade kohta.

| 37. | Piirangud kehtivad ainult ajavahemikul, mille vältel on kaitse dokumendi sisu põhjal õigustatud. Erandeid võib kohaldada maksimaalselt 30 aastaks. Dokumentide puhul, mille suhtes kehtivad eraelu puutumatuse, ärihuvide või pangasisese otsustusprotsessi terviklikkusega seonduvad erandid, võib vajadusel erandit pärast seda ajavahemikku pikendada. |
| --- | --- |

37.

Piirangud kehtivad ainult ajavahemikul, mille vältel on kaitse dokumendi sisu põhjal õigustatud. Erandeid võib kohaldada maksimaalselt 30 aastaks. Dokumentide puhul, mille suhtes kehtivad eraelu puutumatuse, ärihuvide või pangasisese otsustusprotsessi terviklikkusega seonduvad erandid, võib vajadusel erandit pärast seda ajavahemikku pikendada.

Euroopa Investeerimisfond

| 38. | Avalikustamispoliitika üldpõhimõtted kehtivad EIP Grupile tervikuna, kuhu kuuluvad EIP ja Euroopa Investeerimisfond (EIF) (www.eif.org). EIF on grupi riskikapitali ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tagatiste vahend. Erieeskirjad üldsuse juurdepääsu kohta EIFi dokumentidele koostatakse ja avaldatakse eraldi. |
| --- | --- |

38.

Avalikustamispoliitika üldpõhimõtted kehtivad EIP Grupile tervikuna, kuhu kuuluvad EIP ja Euroopa Investeerimisfond (EIF) (www.eif.org). EIF on grupi riskikapitali ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tagatiste vahend. Erieeskirjad üldsuse juurdepääsu kohta EIFi dokumentidele koostatakse ja avaldatakse eraldi.

Aruandekohustus, rakendamine ja hindamine

| 39. | Avalikustamispoliitikat hinnatakse pidevalt pangasiseselt ja selle kvaliteedi kontrolli juhib panga halduskomitee. |
| --- | --- |

39.

Avalikustamispoliitikat hinnatakse pidevalt pangasiseselt ja selle kvaliteedi kontrolli juhib panga halduskomitee.

| 40. | Kuna personali toetus ja pühendumus on avalikustamispoliitika edukaks rakendamiseks hädavajalik, korraldab pank töötajatele teadvustamisseminare läbipaistvuse ja avalikustamise, sidusrühmadega peetava dialoogi, ettevõtte sotsiaalse vastutuse ning muudel sellega seonduvatel teemadel. |
| --- | --- |

40.

Kuna personali toetus ja pühendumus on avalikustamispoliitika edukaks rakendamiseks hädavajalik, korraldab pank töötajatele teadvustamisseminare läbipaistvuse ja avalikustamise, sidusrühmadega peetava dialoogi, ettevõtte sotsiaalse vastutuse ning muudel sellega seonduvatel teemadel.

| 41. | Avalikustamispoliitika vaadatakse ametlikult läbi iga kolme aasta tagant. EIP peab aastaringse tagasiside saamiseks oma kodulehel spetsiaalset postkasti (infopol@eib.org). |
| --- | --- |

41.

Avalikustamispoliitika vaadatakse ametlikult läbi iga kolme aasta tagant. EIP peab aastaringse tagasiside saamiseks oma kodulehel spetsiaalset postkasti (infopol@eib.org).

| 42. | Avalikkus võib jälgida EIP edusamme läbipaistvus- ja avalikustamiseesmärkide saavutamisel panga strateegilises tegevusplaanis (“Corporate Operation Plan” — COP) (www.eib.org/about/objective/) ning ka muudes olulistes dokumentides, nagu EIP aastaaruanne ja eriti ettevõtte vastutuse aastaaruanne (“Corporate Responsibility Report”). |
| --- | --- |

42.

Avalikkus võib jälgida EIP edusamme läbipaistvus- ja avalikustamiseesmärkide saavutamisel panga strateegilises tegevusplaanis (“Corporate Operation Plan” — COP) (www.eib.org/about/objective/) ning ka muudes olulistes dokumentides, nagu EIP aastaaruanne ja eriti ettevõtte vastutuse aastaaruanne (“Corporate Responsibility Report”).

| 43. | Pank on sisse seadnud edasikaebemehhanismi, mida kirjeldatakse peatükis “Edasikaebamisele kohaldatavad sätted” (vt punkte 106–108). |
| --- | --- |

43.

Pank on sisse seadnud edasikaebemehhanismi, mida kirjeldatakse peatükis “Edasikaebamisele kohaldatavad sätted” (vt punkte 106–108).

| 44. | Pank peab tihedat sidet teiste ELi ja rahvusvaheliste asutuste ja organitega, et teostada järelevalvet ja vahetada arvamusi avalikustamispõhimõtetes ja -tavades toimuvate arengute teemal. Pank käsitleb läbipaistvus- ja avalikustamisküsimusi ka oma pidevas dialoogis kodanikuühiskonnaga. |
| --- | --- |

44.

Pank peab tihedat sidet teiste ELi ja rahvusvaheliste asutuste ja organitega, et teostada järelevalvet ja vahetada arvamusi avalikustamispõhimõtetes ja -tavades toimuvate arengute teemal. Pank käsitleb läbipaistvus- ja avalikustamisküsimusi ka oma pidevas dialoogis kodanikuühiskonnaga.

Teabe levitamine ja avalikustamine

| 45. | See peatükk keskendub teabele panga kolmes tegevusvaldkonnas:






  — | põhimõtted, strateegiad ja otsustusprotsessid, |
| --- | --- | --- |

45.

See peatükk keskendub teabele panga kolmes tegevusvaldkonnas:

—

põhimõtted, strateegiad ja otsustusprotsessid,

| — | laenuandmine, |
| --- | --- |

—

laenuandmine,

| — | vahendite kogumine. |
| --- | --- |

—

vahendite kogumine.

| 46. | Laenutegevust ja vahendite kogumist käsitlevates jagudes eristatakse tavapärast teabelevi ja teabe avaldamist nõudmisel. Põhimõtteid, strateegiaid ja otsustusprotsessi käsitlevas jaos on loetletud põhilised dokumendid, mis kõik avaldatakse tavapäraselt, ning viidatud panga avaliku arutelu poliitikale valitud poliitikasuundade teemal. |
| --- | --- |

46.

Laenutegevust ja vahendite kogumist käsitlevates jagudes eristatakse tavapärast teabelevi ja teabe avaldamist nõudmisel. Põhimõtteid, strateegiaid ja otsustusprotsessi käsitlevas jaos on loetletud põhilised dokumendid, mis kõik avaldatakse tavapäraselt, ning viidatud panga avaliku arutelu poliitikale valitud poliitikasuundade teemal.

Teave põhimõtete, strateegiate ja otsustusprotsesside kohta

Seadusjärgsed ja muud põhidokumendid

Põhimõtted ja strateegiad

| 47. | EIP põhikiri (“EIB's Statutes”) — sätestab panga tegevuse institutsioonilise, õigusliku ja juhtimisalase raamistiku. |
| --- | --- |

47.

EIP põhikiri (“EIB's Statutes”) — sätestab panga tegevuse institutsioonilise, õigusliku ja juhtimisalase raamistiku.

| 48. | Kodukord (“Rules of Procedure”) — panga otsustuspädevate organite, auditikomisjoni ja personali jaoks. |
| --- | --- |

48.

Kodukord (“Rules of Procedure”) — panga otsustuspädevate organite, auditikomisjoni ja personali jaoks.

| 49. | EIP Grupi aastaaruanne (“EIB Group Annual Report”) — koosneb kolmest eraldi osast:






  — | EIP Grupi finantsaruanne (“EIB Group Financial Report”) — sisaldab EIP Grupi, EIP, Cotonou investeerimisrahastu, FEMIP sihtfondi ja EIFi finantsaruandeid koos juurdekuuluvate selgitavate lisadega (8), |
| --- | --- | --- |

49.

EIP Grupi aastaaruanne (“EIB Group Annual Report”) — koosneb kolmest eraldi osast:

—

EIP Grupi finantsaruanne (“EIB Group Financial Report”) — sisaldab EIP Grupi, EIP, Cotonou investeerimisrahastu, FEMIP sihtfondi ja EIFi finantsaruandeid koos juurdekuuluvate selgitavate lisadega (8),

| — | EIP Grupi tegevusaruanne (“EIB Group Activity Report”) — annab ülevaate grupi tähtsaimatest saavutustest eelneval majandusaastal ning tulevikuväljavaadetest, |
| --- | --- |

—

EIP Grupi tegevusaruanne (“EIB Group Activity Report”) — annab ülevaate grupi tähtsaimatest saavutustest eelneval majandusaastal ning tulevikuväljavaadetest,

| — | Statistikaaruanne (“Statistical Report”) — sisaldab rahastatud projektide ja EIP kogutud vahendite nimekirja koos EIFi projektide nimekirjaga. See sisaldab ka kokkuvõtvaid tabeleid aruandeaasta ja viie eelneva aasta kohta. |
| --- | --- |

—

Statistikaaruanne (“Statistical Report”) — sisaldab rahastatud projektide ja EIP kogutud vahendite nimekirja koos EIFi projektide nimekirjaga. See sisaldab ka kokkuvõtvaid tabeleid aruandeaasta ja viie eelneva aasta kohta.

| 50. | Strateegiline tegevusplaan (STP) (“Corporate Operational Plan [COP]”) — sätestab prioriteedid ja poliitika keskpikas perspektiivis pangale juhatajate poolt omistatud eesmärkidest lähtuvalt. See kolme aasta plaan koostatakse iga-aastaselt ja seda kohandatakse, et võtta arvesse uusi mandaate, ELi poliitikasuundi ja muutusi majanduskliimas. Selle alusel hinnatakse ka EIP aastaaruannetes avaldatud tegevustulemusi. |
| --- | --- |

50.

Strateegiline tegevusplaan (STP) (“Corporate Operational Plan [COP]”) — sätestab prioriteedid ja poliitika keskpikas perspektiivis pangale juhatajate poolt omistatud eesmärkidest lähtuvalt. See kolme aasta plaan koostatakse iga-aastaselt ja seda kohandatakse, et võtta arvesse uusi mandaate, ELi poliitikasuundi ja muutusi majanduskliimas. Selle alusel hinnatakse ka EIP aastaaruannetes avaldatud tegevustulemusi.

| 51. | EIP Grupi uue strateegia ettevalmistus (“Towards a New Strategy for the EIB Group”) — dokument, mille kiitis juhatajate nõukogu heaks 2005. aasta juunis, kirjeldab EIP Grupi tulevase strateegia üldist suunitlust. Strateegia rakendamise otsused lisatakse jooksvasse strateegilisse tegevusplaani. |
| --- | --- |

51.

EIP Grupi uue strateegia ettevalmistus (“Towards a New Strategy for the EIB Group”) — dokument, mille kiitis juhatajate nõukogu heaks 2005. aasta juunis, kirjeldab EIP Grupi tulevase strateegia üldist suunitlust. Strateegia rakendamise otsused lisatakse jooksvasse strateegilisse tegevusplaani.

| 52. | EIP Info (“EIB Information”) — annab kolm kuni neli korda aastas teavet EIP uutest arengusuundadest. |
| --- | --- |

52.

EIP Info (“EIB Information”) — annab kolm kuni neli korda aastas teavet EIP uutest arengusuundadest.

Läbipaistvus, ettevõtte juhtimine ja sotsiaalne vastutus

| 53. | Läbipaistvuspoliitika (“Transparency Policy”) — läbipaistvus on üks panga peamisi strateegilisi eesmärke, peegeldades tema rolli ELi poliitikast juhinduva pangana. Selle poliitika põhimõtted on sõnastatud väljaandes “Läbipaistvus — aruanne ja ettepanekud” (juuni 2004) (“Transparency — Report and Proposals”), mis hõlmab ettevõtte üldjuhtimist, eetikat ja tasustamist, finantsaruandlust, -kontrolli ja hindamist ning pangandustegevust. |
| --- | --- |

53.

Läbipaistvuspoliitika (“Transparency Policy”) — läbipaistvus on üks panga peamisi strateegilisi eesmärke, peegeldades tema rolli ELi poliitikast juhinduva pangana. Selle poliitika põhimõtted on sõnastatud väljaandes “Läbipaistvus — aruanne ja ettepanekud” (juuni 2004) (“Transparency — Report and Proposals”), mis hõlmab ettevõtte üldjuhtimist, eetikat ja tasustamist, finantsaruandlust, -kontrolli ja hindamist ning pangandustegevust.

| 54. | EIP juhtimise deklaratsioon (“Statement on Governance”) — selgitab panga juhtimise üldpõhimõtteid. See käsitleb otsustuspädevaid ja järelevalveorganeid, erialast asjatundlikkust, eetikat ja huvide konflikte, töötasu ja muid soodustusi, väliseid järelevalvestruktuure, raamatupidamisaruandeid ja teavet riskikontrolli kohta, juhtimiskontrolli, nõuetelevastavust, siseauditit ja -kontrolli, strateegia elluviimist ja järelevalvet ning läbipaistvust. |
| --- | --- |

54.

EIP juhtimise deklaratsioon (“Statement on Governance”) — selgitab panga juhtimise üldpõhimõtteid. See käsitleb otsustuspädevaid ja järelevalveorganeid, erialast asjatundlikkust, eetikat ja huvide konflikte, töötasu ja muid soodustusi, väliseid järelevalvestruktuure, raamatupidamisaruandeid ja teavet riskikontrolli kohta, juhtimiskontrolli, nõuetelevastavust, siseauditit ja -kontrolli, strateegia elluviimist ja järelevalvet ning läbipaistvust.

| 55. | Ettevõtte sotsiaalse vastutuse deklaratsioon (“Statement on Corporate Social Responsibility [CSR]”) — esitab avalduse ettevõtte sotsiaalse vastutuse ulatuslike põhimõtete kohta koos nende elluviimiseks võetud kohustustega. See on üksikasjalike suuniste kehtestamise ja tulevase aruandluse aluseks. Avalduses kirjeldatakse ka põhimõtteid, millest EIP juhindub sotsiaalsete ja keskkonna mureküsimuste integreerimisel panga äritehingutesse (vt ka “Ettevõtte vastutuse aruannet” allpool). |
| --- | --- |

55.

Ettevõtte sotsiaalse vastutuse deklaratsioon (“Statement on Corporate Social Responsibility [CSR]”) — esitab avalduse ettevõtte sotsiaalse vastutuse ulatuslike põhimõtete kohta koos nende elluviimiseks võetud kohustustega. See on üksikasjalike suuniste kehtestamise ja tulevase aruandluse aluseks. Avalduses kirjeldatakse ka põhimõtteid, millest EIP juhindub sotsiaalsete ja keskkonna mureküsimuste integreerimisel panga äritehingutesse (vt ka “Ettevõtte vastutuse aruannet” allpool).

| 56. | Ettevõtte vastutuse aruanne (“Corporate Responsibility Report”) — esimene väljaanne (2006) hõlmab eetika- ja juhtimis-, läbipaistvus- ja aruandlusküsimusi, vastutuslikku rahastamist ja panga ettevõtteprofiili. See sisaldab EIP keskkonnategevuse teavet, mida varem esitati panga keskkonnaaruandes. |
| --- | --- |

56.

Ettevõtte vastutuse aruanne (“Corporate Responsibility Report”) — esimene väljaanne (2006) hõlmab eetika- ja juhtimis-, läbipaistvus- ja aruandlusküsimusi, vastutuslikku rahastamist ja panga ettevõtteprofiili. See sisaldab EIP keskkonnategevuse teavet, mida varem esitati panga keskkonnaaruandes.

| 57. | Avalikustamispoliitika (“Public Disclosure Policy”) — käesoleva poliitika dokumendis (2006) on sätestatud teabe avalikustamise põhimõtted ja eeskirjad. See poliitika põhineb avalikustamiseeldusel, välja arvatud juhul, kui on mõjuv põhjus teavet mitte avalikustada. See sisaldab ka teabepäringute käsitlemise korda ja edasikaebemehhanismi teabetaotlejatele. |
| --- | --- |

57.

Avalikustamispoliitika (“Public Disclosure Policy”) — käesoleva poliitika dokumendis (2006) on sätestatud teabe avalikustamise põhimõtted ja eeskirjad. See poliitika põhineb avalikustamiseeldusel, välja arvatud juhul, kui on mõjuv põhjus teavet mitte avalikustada. See sisaldab ka teabepäringute käsitlemise korda ja edasikaebemehhanismi teabetaotlejatele.

| 58. | Korruptsiooni- ja pettusevastased suunised (“Guidelines on Fighting Corruption and Fraud”) — koondavad panga käesoleva lähenemisviisi peamisi elemente, mis põhinevad panga tegevusjuhendil, hankejuhistel, sisekorraeeskirjadel ja hartadel, sealhulgas laenulepingute tingimustel. |
| --- | --- |

58.

Korruptsiooni- ja pettusevastased suunised (“Guidelines on Fighting Corruption and Fraud”) — koondavad panga käesoleva lähenemisviisi peamisi elemente, mis põhinevad panga tegevusjuhendil, hankejuhistel, sisekorraeeskirjadel ja hartadel, sealhulgas laenulepingute tingimustel.

Jätkusuutlik areng

| 59. | Keskkonna- ja sotsiaalpõhimõtted, -strateegiad ja -kord — “Keskkonnaaruanne”(“Environmental Statement”) ja “EIP keskkonnakord”(“EIB Environmental Procedures”) hõlmavad keskkonnaalast sisekorda ja poliitikat, keskkonnastandardeid, -menetlusi ja –korraldust. Need kirjeldavad, kuidas EIP hindab keskkonna- ja sotsiaalaspekte projektides, mida ta kavatseb rahastada, kohaldatavat õiguslikku raamistikku — olenevalt projekti toimumiskohast — ning projektiteostajate keskkonnaalast vastutust, sealhulgas kõiki looduskaitsenõudeid. |
| --- | --- |

59.

Keskkonna- ja sotsiaalpõhimõtted, -strateegiad ja -kord — “Keskkonnaaruanne”(“Environmental Statement”) ja “EIP keskkonnakord”(“EIB Environmental Procedures”) hõlmavad keskkonnaalast sisekorda ja poliitikat, keskkonnastandardeid, -menetlusi ja –korraldust. Need kirjeldavad, kuidas EIP hindab keskkonna- ja sotsiaalaspekte projektides, mida ta kavatseb rahastada, kohaldatavat õiguslikku raamistikku — olenevalt projekti toimumiskohast — ning projektiteostajate keskkonnaalast vastutust, sealhulgas kõiki looduskaitsenõudeid.

| 60. | Arengumaades teostatavate projektide sotsiaalne hindamine: Euroopa Investeerimispanga lähenemisviis (“The Social Assessment of Projects in Developing Countries: The Approach of the European Investment Bank”) — kirjeldab EIP praegusi tavasid arengumaades jätkusuutliku arengu edendamiseks toimuvate projektide sotsiaalaspektide hindamisel. Dokument kajastab sellega seonduvate sotsiaalsete küsimuste kasvavat tähtsust ja selgitab panga eesmärki arendada järkjärgult aktiivsem lähenemisviis sotsiaalse heaolu aspektidele, keskendudes esialgu arengumaadele. |
| --- | --- |

60.

Arengumaades teostatavate projektide sotsiaalne hindamine: Euroopa Investeerimispanga lähenemisviis (“The Social Assessment of Projects in Developing Countries: The Approach of the European Investment Bank”) — kirjeldab EIP praegusi tavasid arengumaades jätkusuutliku arengu edendamiseks toimuvate projektide sotsiaalaspektide hindamisel. Dokument kajastab sellega seonduvate sotsiaalsete küsimuste kasvavat tähtsust ja selgitab panga eesmärki arendada järkjärgult aktiivsem lähenemisviis sotsiaalse heaolu aspektidele, keskendudes esialgu arengumaadele.

| 61. | Investeerimisrahastu projektide arengumõjude hindamise raamistik (“Development Impact Assessment Framework of Investment Facility Projects”) — kirjeldab viise, kuidas paremini hinnata investeerimisrahastu (9) tehingute panust AKV-ELi vahelise Cotonou partnerluslepingu eesmärkide saavutamisse. Selle tähelepanukeskmes on rahanduslik, majanduslik, sotsiaalne, keskkondlik ja juhtimisalane panus investeerimisrahastu strateegiasse ning aastatuhande arengueesmärkidesse selleks, et hinnata üksikprojektide mõju arengule. |
| --- | --- |

61.

Investeerimisrahastu projektide arengumõjude hindamise raamistik (“Development Impact Assessment Framework of Investment Facility Projects”) — kirjeldab viise, kuidas paremini hinnata investeerimisrahastu (9) tehingute panust AKV-ELi vahelise Cotonou partnerluslepingu eesmärkide saavutamisse. Selle tähelepanukeskmes on rahanduslik, majanduslik, sotsiaalne, keskkondlik ja juhtimisalane panus investeerimisrahastu strateegiasse ning aastatuhande arengueesmärkidesse selleks, et hinnata üksikprojektide mõju arengule.

Otsustusprotsess

Tegevusjuhend

| 62. | Pank avaldab oma kodulehel kõik direktorite nõukogule, halduskomiteele, auditikomisjonile ja EIP personalile kohaldatavad tegevusjuhendid:






  — | EIP auditikomisjoni liikmete tegevusjuhendi (“Code of Conduct for the Members of the Audit Committee of the EIB”), |
| --- | --- | --- |

62.

Pank avaldab oma kodulehel kõik direktorite nõukogule, halduskomiteele, auditikomisjonile ja EIP personalile kohaldatavad tegevusjuhendid:

—

EIP auditikomisjoni liikmete tegevusjuhendi (“Code of Conduct for the Members of the Audit Committee of the EIB”),

| — | EIP halduskomitee liikmete tegevusjuhendi (“Code of Conduct for the Members of the Management Committee of the EIB”), |
| --- | --- |

—

EIP halduskomitee liikmete tegevusjuhendi (“Code of Conduct for the Members of the Management Committee of the EIB”),

| — | EIP direktorite nõukogu liikmete tegevusjuhendi (“Code of Conduct for the Members of the Board of Directors of the EIB”), |
| --- | --- |

—

EIP direktorite nõukogu liikmete tegevusjuhendi (“Code of Conduct for the Members of the Board of Directors of the EIB”),

| — | töötajate tegevusjuhendi (“Staff Code of Conduct”). |
| --- | --- |

—

töötajate tegevusjuhendi (“Staff Code of Conduct”).

| 63. | Pank väljastab ka üksikasjalikku teavet otsustuspädevate organite ja järelevalveorganite liikmete ning personali töötasude ja soodustuste kohta. |
| --- | --- |

63.

Pank väljastab ka üksikasjalikku teavet otsustuspädevate organite ja järelevalveorganite liikmete ning personali töötasude ja soodustuste kohta.

| 64. | Lisaks avaldatakse järgmised dokumendid:






  — | Direktorite nõukogu nõupidamiste aastane ajakava. |
| --- | --- | --- |

64.

Lisaks avaldatakse järgmised dokumendid:

—

Direktorite nõukogu nõupidamiste aastane ajakava.

| — | Direktorite nõukogu liikmete isiklikud avaldused: direktorite nõukogu liikmed allkirjastavad isikliku avalduse muude töö- ja ametikohtade kohta, kus nad töötavad. Avalikustatakse ka huvide konflikti korral hääletamisest loobumise üksikasjad. |
| --- | --- |

—

Direktorite nõukogu liikmete isiklikud avaldused: direktorite nõukogu liikmed allkirjastavad isikliku avalduse muude töö- ja ametikohtade kohta, kus nad töötavad. Avalikustatakse ka huvide konflikti korral hääletamisest loobumise üksikasjad.

| — | Halduskomitee liikmete isiklikud avaldused: halduskomitee liikmed allkirjastavad samasuguse finantshuvide deklaratsiooni, mis on kohaldatav Euroopa Komisjoni liikmetele. |
| --- | --- |

—

Halduskomitee liikmete isiklikud avaldused: halduskomitee liikmed allkirjastavad samasuguse finantshuvide deklaratsiooni, mis on kohaldatav Euroopa Komisjoni liikmetele.

| — | Juhtkonna sõnavõtud ja avaldused. |
| --- | --- |

—

Juhtkonna sõnavõtud ja avaldused.

Avalik arutelu põhimõtete teemal.

| 65. | EIP algatab täiendavalt avalikke arutelusid valitud põhimõtete teemal, peamiselt oma kodulehe kaudu (Läbipaistvuspoliitika [“Transparency Policy”], juuni 2004). |
| --- | --- |

65.

EIP algatab täiendavalt avalikke arutelusid valitud põhimõtete teemal, peamiselt oma kodulehe kaudu (Läbipaistvuspoliitika [“Transparency Policy”], juuni 2004).

Laenutehingute alane teave

Tavapärane teabelevi

Projektitsüklialased väljaanded

| 66. | Rahastamisnõuetele vastavuse suunised (“Eligibility Guidelines”) — selgitavad õiguslikku alust, millele pank tugineb projektide rahastamisel Euroopa Liidu liikmesriikides. Panga laenuandmine väljaspool ELi toimub eraldi mandaatide alusel, mille annab EL oma väliskoostöö- ja arenguabipoliitika raames. |
| --- | --- |

66.

Rahastamisnõuetele vastavuse suunised (“Eligibility Guidelines”) — selgitavad õiguslikku alust, millele pank tugineb projektide rahastamisel Euroopa Liidu liikmesriikides. Panga laenuandmine väljaspool ELi toimub eraldi mandaatide alusel, mille annab EL oma väliskoostöö- ja arenguabipoliitika raames.

| 67. | Projektitsükkel EIPs (“Project Cycle at the EIB”) — kirjeldab panga otsustusmehhanisme seoses projektidega, mida pank rahastab. See annab ka ülevaate kehtivast standardsest hindamis- ja järelevalvekorrast, mida kohandatakse iga laenutaotluse aluseks oleva projekti eritunnuste järgi. |
| --- | --- |

67.

Projektitsükkel EIPs (“Project Cycle at the EIB”) — kirjeldab panga otsustusmehhanisme seoses projektidega, mida pank rahastab. See annab ka ülevaate kehtivast standardsest hindamis- ja järelevalvekorrast, mida kohandatakse iga laenutaotluse aluseks oleva projekti eritunnuste järgi.

| 68. | Hankejuhised (“Guide to Procurement”) — annavad projektide teostajatele ja nende tarnijatele teavet EIP poliitika, kehtiva õigusliku raamistiku ning hanketingimuste kohta hangetes, mis tuleb korraldada panga rahastatavate projektide jaoks vajalike tööde, kaupade ja teenuste tellimiseks. See kirjeldab ka üksikasjalikult EIP ja projektiteostajate vastavaid rolle. |
| --- | --- |

68.

Hankejuhised (“Guide to Procurement”) — annavad projektide teostajatele ja nende tarnijatele teavet EIP poliitika, kehtiva õigusliku raamistiku ning hanketingimuste kohta hangetes, mis tuleb korraldada panga rahastatavate projektide jaoks vajalike tööde, kaupade ja teenuste tellimiseks. See kirjeldab ka üksikasjalikult EIP ja projektiteostajate vastavaid rolle.

| 69. | Statistikaaruanne (“Statistical Report”) — avaldatakse EIP aastaaruande kolmanda osana, mis sisaldab põhjalikke andmeid panga rahastatud projektide kohta. See sisaldab laenulepinguid sõlminud maade nimekirja ja antud laenude statistilist jagunemist maade, piirkondade, ELi eesmärkide ja sektorite lõikes. |
| --- | --- |

69.

Statistikaaruanne (“Statistical Report”) — avaldatakse EIP aastaaruande kolmanda osana, mis sisaldab põhjalikke andmeid panga rahastatud projektide kohta. See sisaldab laenulepinguid sõlminud maade nimekirja ja antud laenude statistilist jagunemist maade, piirkondade, ELi eesmärkide ja sektorite lõikes.

Projektide nimekiri (ootel olevad tööd)

| 70. | Pank paneb oma kodulehele eelinfoks üles nende projektide nimekirja, mille rahastamist kaalutakse, koos juurdekuuluvate projektikokkuvõtetega. Projektid lisatakse nimekirja enne, kui EIP direktorite nõukogu need läbi vaatab, välja arvatud juhul, kui on põhjendatud vajadus neid hiljem avalikustada (vt ka “Piirangud” punktides 25–37). |
| --- | --- |

70.

Pank paneb oma kodulehele eelinfoks üles nende projektide nimekirja, mille rahastamist kaalutakse, koos juurdekuuluvate projektikokkuvõtetega. Projektid lisatakse nimekirja enne, kui EIP direktorite nõukogu need läbi vaatab, välja arvatud juhul, kui on põhjendatud vajadus neid hiljem avalikustada (vt ka “Piirangud” punktides 25–37).

| 71. | “Otsustav hetk” projektikokkuvõtte üles panemiseks on siis, kui pank taotleb asjaomas(t)e liikmesriigi(riikide) ja Euroopa Komisjoni arvamust, nagu näeb ette EIP põhikirja artikkel 21. Seda peetakse kõige sobivamaks hetkeks teha esmakordselt teatavaks, et pank on jõudnud arutelus projektiteostajaga piisavalt edasijõudnud järku, et olla mõistlikkuse piires kindel laenuettepaneku edasises käsitlemises direktorite nõukogus. |
| --- | --- |

71.

“Otsustav hetk” projektikokkuvõtte üles panemiseks on siis, kui pank taotleb asjaomas(t)e liikmesriigi(riikide) ja Euroopa Komisjoni arvamust, nagu näeb ette EIP põhikirja artikkel 21. Seda peetakse kõige sobivamaks hetkeks teha esmakordselt teatavaks, et pank on jõudnud arutelus projektiteostajaga piisavalt edasijõudnud järku, et olla mõistlikkuse piires kindel laenuettepaneku edasises käsitlemises direktorite nõukogus.

Projektikokkuvõtted

| 72. | Projektikokkuvõtted sisaldavad projekti, projektiteostaja või finantsvahendaja nime (üldiste laenude puhul), projekti asukohta, majandussektorit, kuhu projekt kuulub, projektikirjeldust, selle eesmärki(e), keskkondlikke ja vajadusel sotsiaalseid aspekte, hankeandmeid, EIP kavandatavat rahasummat, projekti kogumaksumust ja staatust, mis tähistab, kas projektile antav laen on “hindamisel”, “kinnitatud” või “sõlmitud”. Vajadusel antakse lingid keskkonnamõju hindamisele ja hanketeatele. |
| --- | --- |

72.

Projektikokkuvõtted sisaldavad projekti, projektiteostaja või finantsvahendaja nime (üldiste laenude puhul), projekti asukohta, majandussektorit, kuhu projekt kuulub, projektikirjeldust, selle eesmärki(e), keskkondlikke ja vajadusel sotsiaalseid aspekte, hankeandmeid, EIP kavandatavat rahasummat, projekti kogumaksumust ja staatust, mis tähistab, kas projektile antav laen on “hindamisel”, “kinnitatud” või “sõlmitud”. Vajadusel antakse lingid keskkonnamõju hindamisele ja hanketeatele.

| 73. | Vajadusel sisaldab projektikokkuvõtte kas keskkonnamõju hindamise elektronversiooni või linki sellele mittetehnilisele kokkuvõttele ja, väljaspool ELi, mittetehnilisele kokkuvõttele vastavat dokumenti koos keskkonnamõju hindamise aruandega. EIP personal püüab vastata kõikidele spetsiifilistele teabepäringutele seoses konkreetsete keskkonnamõju hindamist puudutavate küsimuste ja dokumentidega. EIP julgustab projektiteostajaid avaldama teavet oma kodulehtedel. |
| --- | --- |

73.

Vajadusel sisaldab projektikokkuvõtte kas keskkonnamõju hindamise elektronversiooni või linki sellele mittetehnilisele kokkuvõttele ja, väljaspool ELi, mittetehnilisele kokkuvõttele vastavat dokumenti koos keskkonnamõju hindamise aruandega. EIP personal püüab vastata kõikidele spetsiifilistele teabepäringutele seoses konkreetsete keskkonnamõju hindamist puudutavate küsimuste ja dokumentidega. EIP julgustab projektiteostajaid avaldama teavet oma kodulehtedel.

| 74. | Pärast lepingute sõlmimist jäetakse projektid nimekirja kuni nende avalikustamiseni panga aastaaruandes. |
| --- | --- |

74.

Pärast lepingute sõlmimist jäetakse projektid nimekirja kuni nende avalikustamiseni panga aastaaruandes.

Projektide keskkonnamõju hindamine

Kokkuvõte EIP poliitikast seoses üldiselt “Keskkonnamõju hindamisena” tuntud protsessiga on esitatud panga keskkonnaaruandes (2004) (“Environmental Statement”).

Pank nõuab, et kõik projektid, olenemata asukohast, vastaksid Euroopa Liidu keskkonnamõju hindamise direktiivi (85/337, muudetud direktiividega 97/11/EÜ ja 2003/35/EÜ) nõuetele (põhimõtetele ja tavadele) ametliku keskkonnamõju hindamise kriteeriumide ning ulatuse ja vormi osas.

Keskkonnamõju hindamise direktiiv kirjeldab, milliste projektikategooriate puhul on nõutav keskkonnamõju hindamine, milline on järgitav menetlus ja hindamise sisu. Direktiivi artikli 5 lõige 1 nõuab, et projektiteostaja esitab pädevale ametiasutusele teavet projekti keskkonnamõju kohta. Nõutav teave on täpsustatud direktiivi IV lisas ja sisaldab muu hulgas mittetehnilist kokkuvõtet. Direktiivi artiklite 6 ja 9 kohaselt võtavad projekti toimumiskoha liikmesriik ja tema pädevad asutused vajalikud meetmed, tagamaks, et “asjaomast üldsust” teavitatakse projektist ning talle antakse võimalus avaldada arvamust kavandatava projekti asjus. Panga personal kontrollib nende nõuete täitmist ja kokkuvõte kontrolli tulemustest esitatakse personali aruandes EIP direktorite nõukogule.

Kõikide projektide puhul, mis nõuavad keskkonnamõju hindamist, paneb pank mittetehnilise kokkuvõtte (või lingi, kus sellega saab tutvuda) projektide nimekirja üles. Väljaspool ELi ning läbirääkija- ja kandidaatriikides toimuvate projektide puhul pannakse kodulehele üles keskkonnamõju hindamise aruanne. Pank vaatab need dokumendid läbi, tagamaks, et võimalikku keskkonnamõju on asjakohaselt arvesse võetud ja et mõju leevendamiseks ja korvamiseks kavandatavad meetmed ning koostatud keskkonnajuhtimis- ja rakenduskavad vastavad panga nõuetele.

Projektiteostaja ja teiste poolte vahel peetavates asjaomastes läbirääkimistes, ja tagamaks projekti vastavuse EIP keskkonnastandarditele, soosib pank keskkonnamõju hindamise häid tavasid.

Üldised laenud

| 75. | Üldiste laenude tehingud avaldatakse projektide nimekirjas panga kodulehel. Lisaks väljastab pank nõudmisel kõik andmed üldiste laenude kohta, sealhulgas nende jagunemise maade ja sektorite lõikes. |
| --- | --- |

75.

Üldiste laenude tehingud avaldatakse projektide nimekirjas panga kodulehel. Lisaks väljastab pank nõudmisel kõik andmed üldiste laenude kohta, sealhulgas nende jagunemise maade ja sektorite lõikes.

Hindamisaruanded

| 76. | Tegevust hindab operatiivsetest direktoraatidest sõltumatu eraldi tegevuse hindamise meeskond peainspektsioonis. See meeskond valmistab ette EIP rahastamistehingute temaatilised, valdkondlikud ja piirkondlikud/maade järelhindamised, mis avaldatakse kodulehel pärast arutelu direktorite nõukogus. Avaldatakse ka iga-aastane tegevuse hindamise üldaruanne (“Operations Evaluation Overview Report”). |
| --- | --- |

76.

Tegevust hindab operatiivsetest direktoraatidest sõltumatu eraldi tegevuse hindamise meeskond peainspektsioonis. See meeskond valmistab ette EIP rahastamistehingute temaatilised, valdkondlikud ja piirkondlikud/maade järelhindamised, mis avaldatakse kodulehel pärast arutelu direktorite nõukogus. Avaldatakse ka iga-aastane tegevuse hindamise üldaruanne (“Operations Evaluation Overview Report”).

Päevakajaliste projektide lühiülevaated

| 77. | Juhtudel, kui projektid äratavad märgatavat avalikku huvi, avaldab EIP oma kodulehel päevakajalise projekti lühiülevaate (“Topical Project Brief”). |
| --- | --- |

77.

Juhtudel, kui projektid äratavad märgatavat avalikku huvi, avaldab EIP oma kodulehel päevakajalise projekti lühiülevaate (“Topical Project Brief”).

Pressiteated

| 78. | EIP avaldab pressiteateid uudistes kajastamist väärivate projektide kohta, tavaliselt laenulepingu sõlmimise ajal. |
| --- | --- |

78.

EIP avaldab pressiteateid uudistes kajastamist väärivate projektide kohta, tavaliselt laenulepingu sõlmimise ajal.

Teabe avaldamine nõudmisel

| 79. | Lisaks tavapäraselt avaldatavatele projektikokkuvõtetele annab pank täiendavalt järgmist projektialast teavet.






  — | Halduskomitee ettepanek direktorite nõukogule projekti rahastamiseks:






  — | Avaliku sektori projektide puhul avaldatakse ettepanek, välja arvatud juhul, kui nõukogu otsustab ettepanekut mitte avalikustada tundliku äriteabe korral. |
| --- | --- | --- | --- |

79.

Lisaks tavapäraselt avaldatavatele projektikokkuvõtetele annab pank täiendavalt järgmist projektialast teavet.

—

Halduskomitee ettepanek direktorite nõukogule projekti rahastamiseks:

—

Avaliku sektori projektide puhul avaldatakse ettepanek, välja arvatud juhul, kui nõukogu otsustab ettepanekut mitte avalikustada tundliku äriteabe korral.

| — | Erasektori projektide puhul võidakse avaldada teavet, mida ei pea konfidentsiaalseks panga partnerid erasektoris. |
| --- | --- |

—

Erasektori projektide puhul võidakse avaldada teavet, mida ei pea konfidentsiaalseks panga partnerid erasektoris.

| — | Panga keskkonna- ja sotsiaalse mõju hindamise aruannete andmed. |
| --- | --- |

—

Panga keskkonna- ja sotsiaalse mõju hindamise aruannete andmed.

| — | Panga missiooniaruannete andmed. |
| --- | --- |

—

Panga missiooniaruannete andmed.

Projektidokumendid

Iga projekti kohta koostatakse eraldi ainulaadsed dokumendid ja teatised. Kui põhiinfo on kokku kogutud ja hinnatud, võidakse projekti elutsüklis eristada teatavaid olulisi järke.

Panga hindamisprotsessi käigus võidakse koostada järgmised pangasiseses otsustamisprotsessis määrava tähtsusega dokumendid:

| — | eelinfoteatis, |
| --- | --- |

—

eelinfoteatis,

| — | hindamisloa andmise ettepanek, |
| --- | --- |

—

hindamisloa andmise ettepanek,

| — | Euroopa Komisjoni ja ELi liikmesriigi(riikide) arvamuse taotlus, |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni ja ELi liikmesriigi(riikide) arvamuse taotlus,

| — | Euroopa Komisjoni arvamus, |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni arvamus,

| — | liikmesriigi(riikide) arvamus(ed), |
| --- | --- |

—

liikmesriigi(riikide) arvamus(ed),

| — | tehingu läbirääkimiste ettepanek, sealhulgas EIP erinevate teenistuste arvamused, |
| --- | --- |

—

tehingu läbirääkimiste ettepanek, sealhulgas EIP erinevate teenistuste arvamused,

| — | halduskomitee ettepanek direktorite nõukogule projekti rahastamiseks, |
| --- | --- |

—

halduskomitee ettepanek direktorite nõukogule projekti rahastamiseks,

| — | projektiteostaja ametlik laenutaotlus, |
| --- | --- |

—

projektiteostaja ametlik laenutaotlus,

| — | laenuleping. |
| --- | --- |

—

laenuleping.

Teave vahendite kogumise tehingute kohta

Tavapärane teabelevi

| 80. | EIP vahendite kogumise alast lähenemisviisi kirjeldatakse panga strateegilises tegevusplaanis, milles märgitakse ka eeldatav rahastamismaht. |
| --- | --- |

80.

EIP vahendite kogumise alast lähenemisviisi kirjeldatakse panga strateegilises tegevusplaanis, milles märgitakse ka eeldatav rahastamismaht.

| 81. | EIP järgib nende maade seadusi, mille turgudel tema väärtpabereid pakutakse. Ühine nõue kõigis jurisdiktsioonides, kus EIP tegutseb, on mittediskrimineerimine teabe avalikustamisel finantstehingute kohta, mis võivad anda kellelegi kauplemisel ebaõiglase konkurentsieelise. Üldjuhul püüab EIP tagada, et sellealane teave avaldatakse üheaegselt asjaomaste seadusjärgsete kanalite kaudu ning panga kodulehel. Tavapärast teavet EIP vahendite kogumise kohta annavad ka finantsvahendajad. |
| --- | --- |

81.

EIP järgib nende maade seadusi, mille turgudel tema väärtpabereid pakutakse. Ühine nõue kõigis jurisdiktsioonides, kus EIP tegutseb, on mittediskrimineerimine teabe avalikustamisel finantstehingute kohta, mis võivad anda kellelegi kauplemisel ebaõiglase konkurentsieelise. Üldjuhul püüab EIP tagada, et sellealane teave avaldatakse üheaegselt asjaomaste seadusjärgsete kanalite kaudu ning panga kodulehel. Tavapärast teavet EIP vahendite kogumise kohta annavad ka finantsvahendajad.

| 82. | Peamised teabevahendid vahendite kogumise kohta:






  — | Tähtsamad uudisteteenistused, eelkõige Bloomberg ja Reuters, panga koduleht ning seadusjärgsed teabeteenistused annavad põhjalikku teavet EIP tegevuse kohta kapitaliturgudel. |
| --- | --- | --- |

82.

Peamised teabevahendid vahendite kogumise kohta:

—

Tähtsamad uudisteteenistused, eelkõige Bloomberg ja Reuters, panga koduleht ning seadusjärgsed teabeteenistused annavad põhjalikku teavet EIP tegevuse kohta kapitaliturgudel.

| — | Panga kodulehe kapitaliturgude alalehekülg keskendub panga vahendite kogumisele. Need veebilehed annavad ülevaate EIP vahendite kogumisest ning teavet tema sellealaste tehingute olulisemate aspektide kohta, sealhulgas emissioonide tabelid ja lingid esmasemissiooniteatistele ning võlakirjaemissioonide programmidele. |
| --- | --- |

—

Panga kodulehe kapitaliturgude alalehekülg keskendub panga vahendite kogumisele. Need veebilehed annavad ülevaate EIP vahendite kogumisest ning teavet tema sellealaste tehingute olulisemate aspektide kohta, sealhulgas emissioonide tabelid ja lingid esmasemissiooniteatistele ning võlakirjaemissioonide programmidele.

| — | Avalikkusele kättesaadavad seaduses sätestatud esitamisdokumendid. |
| --- | --- |

—

Avalikkusele kättesaadavad seaduses sätestatud esitamisdokumendid.

| — | EIP Grupi aastaaruanne sisaldab finantsaruannet, mis annab ülevaate aasta jooksul kogutud vahenditest, riigivõlakirjade haldamisest ja likviidsuse juhtimisest. Aastaaruande dokumentide hulgas on statistikalisa, mis sisaldab kapitaliturgudel teostatud võlakirjatehingute nimekirja. |
| --- | --- |

—

EIP Grupi aastaaruanne sisaldab finantsaruannet, mis annab ülevaate aasta jooksul kogutud vahenditest, riigivõlakirjade haldamisest ja likviidsuse juhtimisest. Aastaaruande dokumentide hulgas on statistikalisa, mis sisaldab kapitaliturgudel teostatud võlakirjatehingute nimekirja.

| — | Tutvustavad dokumendid. |
| --- | --- |

—

Tutvustavad dokumendid.

| — | Perioodiliselt ilmuvad investori infolehed. |
| --- | --- |

—

Perioodiliselt ilmuvad investori infolehed.

| — | Pressiteated vahendite kogumise tehingute kohta, mida peetakse uudistes kajastamist väärivaks või mis vastavad avalikustamisnõuetele. |
| --- | --- |

—

Pressiteated vahendite kogumise tehingute kohta, mida peetakse uudistes kajastamist väärivaks või mis vastavad avalikustamisnõuetele.

| — | Muud infomaterjalid panga tegevuse kohta kapitaliturgudel. |
| --- | --- |

—

Muud infomaterjalid panga tegevuse kohta kapitaliturgudel.

| 83. | EIP-l on ka otsesidemed investoritega (sealhulgas kohtumised, ringsõidud, telekonverentsid ja konverentsid). |
| --- | --- |

83.

EIP-l on ka otsesidemed investoritega (sealhulgas kohtumised, ringsõidud, telekonverentsid ja konverentsid).

| 84. | Päringud panga tegevuse kohta kapitaliturgudel tuleb saata investorisuhete osakonda (Investor Relations Division, investor.relations@eib.org). |
| --- | --- |

84.

Päringud panga tegevuse kohta kapitaliturgudel tuleb saata investorisuhete osakonda (Investor Relations Division, investor.relations@eib.org).

Teabe avaldamine nõudmisel

| 85. | Dokumendid (esmasemissiooniteatised, -prospektid ja/või -programmid) avalike võlakirjaemissioonide kohta on saadaval nõudmisel. |
| --- | --- |

85.

Dokumendid (esmasemissiooniteatised, -prospektid ja/või -programmid) avalike võlakirjaemissioonide kohta on saadaval nõudmisel.

Teabepäringute käsitlemise kord

| 86. | Avalikkuse teabepäringute käsitlemise kord on pangas järgmine: |
| --- | --- |

86.

Avalikkuse teabepäringute käsitlemise kord on pangas järgmine:

Taotlused

| 87. | Teabele juurdepääsu taotluseid võib esitada vabas vormis kirjalikult või suuliselt. Need tuleb esitada EIP suhtekorralduse ja teabe osakonnale (Communication & Information Department) või saata aadressile info@eib.org. Need võib esitada ka panga väliskontoritele, mis edastavad need seejärel suhtekorralduse ja teabe osakonnale panga peakorteris Luksemburgis. |
| --- | --- |

87.

Teabele juurdepääsu taotluseid võib esitada vabas vormis kirjalikult või suuliselt. Need tuleb esitada EIP suhtekorralduse ja teabe osakonnale (Communication & Information Department) või saata aadressile info@eib.org. Need võib esitada ka panga väliskontoritele, mis edastavad need seejärel suhtekorralduse ja teabe osakonnale panga peakorteris Luksemburgis.

| 88. | Taotleja ei ole kohustatud taotlust põhjendama. |
| --- | --- |

88.

Taotleja ei ole kohustatud taotlust põhjendama.

Taotluste menetlemine

| 89. | Teabepäringuid käsitleb tavaliselt EIP infolaud ning neile vastatakse viivitusteta ja igal juhul hiljemalt 20 tööpäeva jooksul alates päringu kättesaamisest. |
| --- | --- |

89.

Teabepäringuid käsitleb tavaliselt EIP infolaud ning neile vastatakse viivitusteta ja igal juhul hiljemalt 20 tööpäeva jooksul alates päringu kättesaamisest.

| 90. | Kui taotlus ei ole piisavalt täpne või ei võimalda dokumenti või teavet kindlaks määrata, palub EIP töötaja taotlejal taotlust täpsustada. |
| --- | --- |

90.

Kui taotlus ei ole piisavalt täpne või ei võimalda dokumenti või teavet kindlaks määrata, palub EIP töötaja taotlejal taotlust täpsustada.

| 91. | Juhul, kui päring esitatakse pangas valele isikule, edastab taotluse vastu võtnud töötaja selle viivitamatult pädevale osakonnale. |
| --- | --- |

91.

Juhul, kui päring esitatakse pangas valele isikule, edastab taotluse vastu võtnud töötaja selle viivitamatult pädevale osakonnale.

| 92. | Kui suuline teabepäring on käsitlemiseks liiga keeruline, palub panga töötaja taotlejal vormistada päring kirjalikult. |
| --- | --- |

92.

Kui suuline teabepäring on käsitlemiseks liiga keeruline, palub panga töötaja taotlejal vormistada päring kirjalikult.

| 93. | Kui teabe on varem väljastanud kas pank või kolmas pool, teavitab EIP töötaja taotlejat sellest, kuidas nõutud teavet saada. |
| --- | --- |

93.

Kui teabe on varem väljastanud kas pank või kolmas pool, teavitab EIP töötaja taotlejat sellest, kuidas nõutud teavet saada.

| 94. | Kui tõstatatud küsimus(t)e keerukusest tulenevalt ei saa vastust anda ettenähtud tähtaja jooksul, teavitab panga töötaja teist poolt sellest viivitamatult ja hiljemalt 10 tööpäeva jooksul pärast taotluse kättesaamist. Taotluse vastuvõtmise kinnitusel märgitakse vastust koostava osakonna ja töötaja nimi. |
| --- | --- |

94.

Kui tõstatatud küsimus(t)e keerukusest tulenevalt ei saa vastust anda ettenähtud tähtaja jooksul, teavitab panga töötaja teist poolt sellest viivitamatult ja hiljemalt 10 tööpäeva jooksul pärast taotluse kättesaamist. Taotluse vastuvõtmise kinnitusel märgitakse vastust koostava osakonna ja töötaja nimi.

| 95. | Vastus keerukale päringule antakse hiljemalt 40 tööpäeva jooksul pärast taotluse kättesaamist. |
| --- | --- |

95.

Vastus keerukale päringule antakse hiljemalt 40 tööpäeva jooksul pärast taotluse kättesaamist.

| 96. | Kui panga töötajad ei saa konfidentsiaalsusest tulenevalt nõutud teavet täielikult või osaliselt avaldada, põhjendavad nad, miks seda teavet ei saa anda, ja teavitavad taotlejat tema õigusest teha kordustaotlus (vt allpool). |
| --- | --- |

96.

Kui panga töötajad ei saa konfidentsiaalsusest tulenevalt nõutud teavet täielikult või osaliselt avaldada, põhjendavad nad, miks seda teavet ei saa anda, ja teavitavad taotlejat tema õigusest teha kordustaotlus (vt allpool).

| 97. | Teave väljastatakse selle olemasolevas versioonis ja vormis või, kui see on teostatav, siis taotleja erivajadustele vastavas vormis. |
| --- | --- |

97.

Teave väljastatakse selle olemasolevas versioonis ja vormis või, kui see on teostatav, siis taotleja erivajadustele vastavas vormis.

| 98. | EIP personal tagab võimaluse korral alati, et pangale ühes ELi ametlikus keeles kirjutanud kodanikule vastatakse samas keeles. |
| --- | --- |

98.

EIP personal tagab võimaluse korral alati, et pangale ühes ELi ametlikus keeles kirjutanud kodanikule vastatakse samas keeles.

| 99. | Taotlejalt võidakse võtta tasu nõutava(te) dokumendi(tide) kättesaadavaks tegemisega seonduvate kulude katteks. |
| --- | --- |

99.

Taotlejalt võidakse võtta tasu nõutava(te) dokumendi(tide) kättesaadavaks tegemisega seonduvate kulude katteks.

| 100. | Panga personal ei saada kirju ega vastuseid teistele välistele pooltele, ilma et ta teavitaks sellest asjaomaseid isikuid. |
| --- | --- |

100.

Panga personal ei saada kirju ega vastuseid teistele välistele pooltele, ilma et ta teavitaks sellest asjaomaseid isikuid.

| 101. | Pank jätab endale võimaluse jätta rahuldamata taotlus, mis on ilmselgelt põhjendamatu. |
| --- | --- |

101.

Pank jätab endale võimaluse jätta rahuldamata taotlus, mis on ilmselgelt põhjendamatu.

Kordustaotlused

| 102. | Juhul kui teabe avalikustamisest keeldutakse täielikult või osaliselt või pank jätab taotlusele vastamata ettenähtud tähtaja jooksul, võib taotleja teha kordustaotluse 20 tööpäeva jooksul alates panga vastuse kättesaamisest. |
| --- | --- |

102.

Juhul kui teabe avalikustamisest keeldutakse täielikult või osaliselt või pank jätab taotlusele vastamata ettenähtud tähtaja jooksul, võib taotleja teha kordustaotluse 20 tööpäeva jooksul alates panga vastuse kättesaamisest.

| 103. | Pank käsitleb kordustaotlust esimesel võimalusel ja igal juhul hiljemalt 15 tööpäeva jooksul alates selle kättesaamisest. Erandjuhtudel, näiteks kui taotlus puudutab väga keerukat dokumenti või küsimust, võib tähtaega 15 tööpäeva võrra pikendada tingimusel, et taotlejat teavitatakse sellest ette ja esitatakse põhjendus. |
| --- | --- |

103.

Pank käsitleb kordustaotlust esimesel võimalusel ja igal juhul hiljemalt 15 tööpäeva jooksul alates selle kättesaamisest. Erandjuhtudel, näiteks kui taotlus puudutab väga keerukat dokumenti või küsimust, võib tähtaega 15 tööpäeva võrra pikendada tingimusel, et taotlejat teavitatakse sellest ette ja esitatakse põhjendus.

Edasikaebamine

| 104. | Pärast kordustaotlust teabe avaldamisest täieliku või osalise keeldumise korral teavitab pank taotlejat tema käsutuses olevatest edasikaebamise võimalustest, milleks on allpool peatükis “Edasikaebamisele kohaldatavad sätted” kirjeldatud kaebuse esitamine. |
| --- | --- |

104.

Pärast kordustaotlust teabe avaldamisest täieliku või osalise keeldumise korral teavitab pank taotlejat tema käsutuses olevatest edasikaebamise võimalustest, milleks on allpool peatükis “Edasikaebamisele kohaldatavad sätted” kirjeldatud kaebuse esitamine.

| 105. | Edasikaebamisele kohaldatavad sätted on kohaldatavad ka juhul, kui pank ei vasta ettenähtud tähtaja jooksul või kui isik leiab, et vastus ei ole rahuldav. |
| --- | --- |

105.

Edasikaebamisele kohaldatavad sätted on kohaldatavad ka juhul, kui pank ei vasta ettenähtud tähtaja jooksul või kui isik leiab, et vastus ei ole rahuldav.

Edasikaebamisele kohaldatavad sätted

| 106. | Kodanikud, kes leiavad, et EIP personal ei käsitlenud teabepäringut panga ametlikult vastuvõetud standardite ja korra kohaselt, võivad esitada ametliku edasikaebuse EIP peasekretärile. Edasikaebused tuleb esitada kirjalikult 20 tööpäeva jooksul alates kaebuse aluseks oleva vastuse kuupäevast. Pank kinnitab edasikaebuse vastuvõtmist viivitamatult ja peasekretär vastab hiljemalt 20 tööpäeva jooksul alates edasikaebuse kättesaamisest. |
| --- | --- |

106.

Kodanikud, kes leiavad, et EIP personal ei käsitlenud teabepäringut panga ametlikult vastuvõetud standardite ja korra kohaselt, võivad esitada ametliku edasikaebuse EIP peasekretärile. Edasikaebused tuleb esitada kirjalikult 20 tööpäeva jooksul alates kaebuse aluseks oleva vastuse kuupäevast. Pank kinnitab edasikaebuse vastuvõtmist viivitamatult ja peasekretär vastab hiljemalt 20 tööpäeva jooksul alates edasikaebuse kättesaamisest.

| 107. | Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 195 võivad ELi kodanikud või füüsilised või juriidilised isikud, kes elavad või kelle registrijärgne asukoht on mõnes ELi liikmesriigis, pöörduda oma edasikaebusega ka Euroopa ombudsmani (10)poole. Ombudsmani ülesanne on uurida ELi institutsioonide ja asutuste tegevuses haldusliku omavoliga seonduvaid kaebusi ning ta on vastutav Euroopa Parlamendi ees. |
| --- | --- |

107.

Vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 195 võivad ELi kodanikud või füüsilised või juriidilised isikud, kes elavad või kelle registrijärgne asukoht on mõnes ELi liikmesriigis, pöörduda oma edasikaebusega ka Euroopa ombudsmani (10)poole. Ombudsmani ülesanne on uurida ELi institutsioonide ja asutuste tegevuses haldusliku omavoliga seonduvaid kaebusi ning ta on vastutav Euroopa Parlamendi ees.

| 108. | Juhtudel, kui EIP teabe avaldamisest keeldumise peale soovivad kaevata kodanikud või elanikud ELi-välistest riikidest ja kelle juhtumeid ei käsitle Euroopa ombudsman, võib edasikaebuse esitada panga peainspektorile (11). Peainspektor tegutseb oma ülesande täitmisel panga juhatusest sõltumatult. Tema aruanded saadetakse EIP sõltumatule auditikomisjonile samal ajal, kui need saadetakse juhatusele. |
| --- | --- |

108.

Juhtudel, kui EIP teabe avaldamisest keeldumise peale soovivad kaevata kodanikud või elanikud ELi-välistest riikidest ja kelle juhtumeid ei käsitle Euroopa ombudsman, võib edasikaebuse esitada panga peainspektorile (11). Peainspektor tegutseb oma ülesande täitmisel panga juhatusest sõltumatult. Tema aruanded saadetakse EIP sõltumatule auditikomisjonile samal ajal, kui need saadetakse juhatusele.

Image

Teabeallikad

| 109. | Üldsusele kättesaadavaid EIP dokumente võib vabalt reprodutseerida, kui:






  — | märgitakse väljaande allikas ja kuupäev, |
| --- | --- | --- |

109.

Üldsusele kättesaadavaid EIP dokumente võib vabalt reprodutseerida, kui:

—

märgitakse väljaande allikas ja kuupäev,

| — | teavet ei muudeta, |
| --- | --- |

—

teavet ei muudeta,

| — | teavet ei kasutata ärilisel eesmärgil (milleks on vaja EIP nõusolekut), |
| --- | --- |

—

teavet ei kasutata ärilisel eesmärgil (milleks on vaja EIP nõusolekut),

| — | peetakse kinni kolmandate poolte õigustest autoriõiguste osas. |
| --- | --- |

—

peetakse kinni kolmandate poolte õigustest autoriõiguste osas.

| 110. | Teatavad põhikirjajärgsed panga dokumendid ja otsused avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

110.

Teatavad põhikirjajärgsed panga dokumendid ja otsused avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Koduleht

| 111. | EIP koduleht on peamine vahend avalikkusele panga rolli ja tegevuse kohta teabe levitamiseks. See on kõige usaldusväärsem teabeallikas panga kohta. |
| --- | --- |

111.

EIP koduleht on peamine vahend avalikkusele panga rolli ja tegevuse kohta teabe levitamiseks. See on kõige usaldusväärsem teabeallikas panga kohta.

| 112. | Kõik EIP avaldatud dokumendid pannakse kas kodulehele üles või loetletakse seal. Koduleht sisaldab täielikku teavet panga juhtimise, läbipaistvuse ja otsustusstruktuuri kohta ning ka teavet projektidele antavate laenude ja vahendite kogumise kohta. |
| --- | --- |

112.

Kõik EIP avaldatud dokumendid pannakse kas kodulehele üles või loetletakse seal. Koduleht sisaldab täielikku teavet panga juhtimise, läbipaistvuse ja otsustusstruktuuri kohta ning ka teavet projektidele antavate laenude ja vahendite kogumise kohta.

| 113. | Pank järgib kodulehe sisu ja võimaluste pideva täiendamise põhimõtet, võimaldamaks kiiret ja hõlbust juurdepääsu teabele. Koduleht on hetkel kättesaadav inglise, prantsuse ja saksa keeles. |
| --- | --- |

113.

Pank järgib kodulehe sisu ja võimaluste pideva täiendamise põhimõtet, võimaldamaks kiiret ja hõlbust juurdepääsu teabele. Koduleht on hetkel kättesaadav inglise, prantsuse ja saksa keeles.

| 114. | Panga kodulehe alaleheküljed keskenduvad konkreetsetele laenuandmise ja vahendite kogumise eesmärkidele või teistele EIP tegevusvaldkondadele. Üldjuhul hõlmavad alaleheküljed EIP tegevust järgmistes valdkondades:






  — | läbirääkijariigid, |
| --- | --- | --- |

114.

Panga kodulehe alaleheküljed keskenduvad konkreetsetele laenuandmise ja vahendite kogumise eesmärkidele või teistele EIP tegevusvaldkondadele. Üldjuhul hõlmavad alaleheküljed EIP tegevust järgmistes valdkondades:

—

läbirääkijariigid,

| — | Vahemere piirkonna partnerriigid, |
| --- | --- |

—

Vahemere piirkonna partnerriigid,

| — | Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riigid, |
| --- | --- |

—

Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riigid,

| — | majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus, |
| --- | --- |

—

majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus,

| — | JASPERS, |
| --- | --- |

—

JASPERS,

| — | algatus “Innovatsioon 2010”, |
| --- | --- |

—

algatus “Innovatsioon 2010”,

| — | inimkapital, |
| --- | --- |

—

inimkapital,

| — | TENid, |
| --- | --- |

—

TENid,

| — | keskkond, |
| --- | --- |

—

keskkond,

| — | kapitaliturud, |
| --- | --- |

—

kapitaliturud,

| — | töökohad — töövõimaluste kohta EIPs, |
| --- | --- |

—

töökohad — töövõimaluste kohta EIPs,

| — | majandus- ja rahandusuuringud — juurdepääsuga avaldatud uurimustöödele. |
| --- | --- |

—

majandus- ja rahandusuuringud — juurdepääsuga avaldatud uurimustöödele.

| 115. | EIP koduleht on ligipääsetav ka Euroopa Liidu serveri portaali (http://www.europa.eu) kaudu ja see on lisatud paljudele ELi teemasid käsitlevatele avalikele veebilehtedele ning peamistesse interneti otsingumootoritesse. |
| --- | --- |

115.

EIP koduleht on ligipääsetav ka Euroopa Liidu serveri portaali (http://www.europa.eu) kaudu ja see on lisatud paljudele ELi teemasid käsitlevatele avalikele veebilehtedele ning peamistesse interneti otsingumootoritesse.

Infolaud

| 116. | Infolauda (info@eib.org) võib pöörduda kõikide teabe- ja dokumendipäringute või muude EIP rolli ja tegevusega seonduvate päringute asjus. Infolaua meeskonnaga saab ühendust ka telefoni teel — vt kontaktandmeid allpool. |
| --- | --- |

116.

Infolauda (info@eib.org) võib pöörduda kõikide teabe- ja dokumendipäringute või muude EIP rolli ja tegevusega seonduvate päringute asjus. Infolaua meeskonnaga saab ühendust ka telefoni teel — vt kontaktandmeid allpool.

Suhted ajakirjanduse ja teiste meediakanalitega

| 117. | Üldiselt haldab suhtekorralduse ja teabe osakonna meediasuhete büroo suhteid ajakirjandusega. Investorisuhete büroo kapitaliturgude osakonnas korraldab suhteid kapitaliturgudele spetsialiseerunud ajakirjanikega. |
| --- | --- |

117.

Üldiselt haldab suhtekorralduse ja teabe osakonna meediasuhete büroo suhteid ajakirjandusega. Investorisuhete büroo kapitaliturgude osakonnas korraldab suhteid kapitaliturgudele spetsialiseerunud ajakirjanikega.

| 118. | Pressitegevuse keskmes on:






  — | Pressikonverentsid, mida korraldab pank, sealhulgas iga-aastased pressikonverentsid Luksemburgis ja Brüsselis (veebruaris), kus esitatakse panga tulemused eelneval majandusaastal, ja vajadusel pressikonverents pärast juhatajate nõukogu aastakoosolekut (juunis). |
| --- | --- | --- |

118.

Pressitegevuse keskmes on:

—

Pressikonverentsid, mida korraldab pank, sealhulgas iga-aastased pressikonverentsid Luksemburgis ja Brüsselis (veebruaris), kus esitatakse panga tulemused eelneval majandusaastal, ja vajadusel pressikonverents pärast juhatajate nõukogu aastakoosolekut (juunis).

| — | Kontaktid ajakirjandusega, infotundidest ja intervjuudest taustinfo kohtumisteni. |
| --- | --- |

—

Kontaktid ajakirjandusega, infotundidest ja intervjuudest taustinfo kohtumisteni.

| — | Pressiteated, peamiselt uudistes kajastamist väärivate laenulepingute sõlmimise korral. Muud teemad hõlmavad tähtsamaid vahendite kogumise tehinguid, panka kaasavaid uusi ELi poliitikaalgatusi ja ametisse nimetamisi EIP otsustuspädevatesse organitesse ja juhtkonda. Pressiteated pannakse üles EIP kodulehele ning levitatakse isikutele pressiteadete meililistis. |
| --- | --- |

—

Pressiteated, peamiselt uudistes kajastamist väärivate laenulepingute sõlmimise korral. Muud teemad hõlmavad tähtsamaid vahendite kogumise tehinguid, panka kaasavaid uusi ELi poliitikaalgatusi ja ametisse nimetamisi EIP otsustuspädevatesse organitesse ja juhtkonda. Pressiteated pannakse üles EIP kodulehele ning levitatakse isikutele pressiteadete meililistis.

| — | Artiklid erialaväljaannete jaoks. |
| --- | --- |

—

Artiklid erialaväljaannete jaoks.

| — | Turule suunatud ja ärireklaam — piiratud ulatuses. |
| --- | --- |

—

Turule suunatud ja ärireklaam — piiratud ulatuses.

Suhted kodanikuühiskonnaga

| 119. | Kodanikuühiskonna üksuse, suhtekorralduse ja teabe osakonna roll on suhete korraldamine avalikkusega, sealhulgas kontaktide hoidmine valitsusväliste organisatsioonide ja muude kodanikuühiskonna organisatsioonidega. Üksus tegutseb ühendava lülina panga ja kodanikuühiskonna vahel. Selle peamine ülesanne on kooskõlastada vastuseid küsimustele ja teabepäringutele ning korraldada kohtumisi ja tööseminare huvitatud organisatsioonidega. Selle tegevus hõlmab järgmisi üritusi. |
| --- | --- |

119.

Kodanikuühiskonna üksuse, suhtekorralduse ja teabe osakonna roll on suhete korraldamine avalikkusega, sealhulgas kontaktide hoidmine valitsusväliste organisatsioonide ja muude kodanikuühiskonna organisatsioonidega. Üksus tegutseb ühendava lülina panga ja kodanikuühiskonna vahel. Selle peamine ülesanne on kooskõlastada vastuseid küsimustele ja teabepäringutele ning korraldada kohtumisi ja tööseminare huvitatud organisatsioonidega. Selle tegevus hõlmab järgmisi üritusi.

| 120. | Korralised tööseminarid. EIP korraldab tavaliselt kaks korda aastas tööseminare kodanikuühiskonna organisatsioonidega ühist huvi pakkuvatel teemadel, peamiselt piirkondlikult, ELis ja väljaspool. Tööseminaridest teatatakse kodanikuühiskonna organisatsioonidele ürituse väljakuulutamisega panga kodulehel ja e-sõnumiga. Nende tööseminaride päevakord koostatakse koostöös huvitatud kodanikuühiskonna organisatsioonidega. |
| --- | --- |

120.

Korralised tööseminarid. EIP korraldab tavaliselt kaks korda aastas tööseminare kodanikuühiskonna organisatsioonidega ühist huvi pakkuvatel teemadel, peamiselt piirkondlikult, ELis ja väljaspool. Tööseminaridest teatatakse kodanikuühiskonna organisatsioonidele ürituse väljakuulutamisega panga kodulehel ja e-sõnumiga. Nende tööseminaride päevakord koostatakse koostöös huvitatud kodanikuühiskonna organisatsioonidega.

| 121. | Kohalikud ja piirkondlikud kontaktid. Panga personal peab kirjavahetust ja kohtumisi kodanikuühiskonna organisatsioonidega, eelkõige siis, kui kohalik elanikkond ilmutab huvi EIP rahastatava konkreetse projekti vastu. Vajadusel osalevad sellistel kohtumistel ka operatiivtöötajad, kusjuures kodanikuühiskonna üksusel on koordineeriv ja korralduslik osa. |
| --- | --- |

121.

Kohalikud ja piirkondlikud kontaktid. Panga personal peab kirjavahetust ja kohtumisi kodanikuühiskonna organisatsioonidega, eelkõige siis, kui kohalik elanikkond ilmutab huvi EIP rahastatava konkreetse projekti vastu. Vajadusel osalevad sellistel kohtumistel ka operatiivtöötajad, kusjuures kodanikuühiskonna üksusel on koordineeriv ja korralduslik osa.

| 122. | Muud üritused, EIP personal osaleb ka kodanikuühiskonna organisatsioonide korraldatud üritustel. |
| --- | --- |

122.

Muud üritused, EIP personal osaleb ka kodanikuühiskonna organisatsioonide korraldatud üritustel.

Konverentsid ja näitused

| 123. | Põhitegevus hõlmab järgmist:






  — | Juhtkonna sõnavõtte ja avaldusi, mis avaldatakse EIP kodulehel. |
| --- | --- | --- |

123.

Põhitegevus hõlmab järgmist:

—

Juhtkonna sõnavõtte ja avaldusi, mis avaldatakse EIP kodulehel.

| — | Pank korraldab arvukalt väliseid konverentse ja üritusi ning osaleb ka kolmandate poolte korraldatud konverentsidel ja üritustel. |
| --- | --- |

—

Pank korraldab arvukalt väliseid konverentse ja üritusi ning osaleb ka kolmandate poolte korraldatud konverentsidel ja üritustel.

| — | EIP iga-aastast foorumit ja muid konverentse, mis koondavad kokku eksperte tähtsates Euroopa küsimustes. |
| --- | --- |

—

EIP iga-aastast foorumit ja muid konverentse, mis koondavad kokku eksperte tähtsates Euroopa küsimustes.

| — | EIP korraldab seminare, ümarlaudu ja tööseminare sidusrühmadega vastastikust huvi pakkuvatel teemadel, eelkõige äripartnerite jaoks. |
| --- | --- |

—

EIP korraldab seminare, ümarlaudu ja tööseminare sidusrühmadega vastastikust huvi pakkuvatel teemadel, eelkõige äripartnerite jaoks.

| — | EIP personal osaleb välisüritustel, et edendada erialast arutelu panga jaoks tähtsatel teemadel. |
| --- | --- |

—

EIP personal osaleb välisüritustel, et edendada erialast arutelu panga jaoks tähtsatel teemadel.

| — | EIP personal teeb ettekandeid külastajate gruppidele, kellel on panga rolli ja tegevuse suhtes poliitiline, erialane või akadeemiline huvi. |
| --- | --- |

—

EIP personal teeb ettekandeid külastajate gruppidele, kellel on panga rolli ja tegevuse suhtes poliitiline, erialane või akadeemiline huvi.

| — | EIP on sageli esindatud tähtsamatel konverentsidel, panga jaoks tähtsatel messidel ja näitustel, eelkõige nendel, mille eesmärk on suhete loomine ja avardamine, näiteks pangandussektori, riigiettevõtete ja eraettevõtjatega, kodanikuühiskonna ja ajakirjanikega, ning ka personalimessidel, mis pakuvad võimalust luua sidemeid võimalike töötajatega. |
| --- | --- |

—

EIP on sageli esindatud tähtsamatel konverentsidel, panga jaoks tähtsatel messidel ja näitustel, eelkõige nendel, mille eesmärk on suhete loomine ja avardamine, näiteks pangandussektori, riigiettevõtete ja eraettevõtjatega, kodanikuühiskonna ja ajakirjanikega, ning ka personalimessidel, mis pakuvad võimalust luua sidemeid võimalike töötajatega.

Audiovisuaalsed materjalid ja raamatukogu

| 124. | Pank pakub järgmisi materjale ja teenuseid:






  — | Videofilmid, mis selgitavad EIP rolli ja tegevust, on vabalt saadaval VHS PAL formaadis ja BETACAM formaadis erialaseks kasutuseks. |
| --- | --- | --- |

124.

Pank pakub järgmisi materjale ja teenuseid:

—

Videofilmid, mis selgitavad EIP rolli ja tegevust, on vabalt saadaval VHS PAL formaadis ja BETACAM formaadis erialaseks kasutuseks.

| — | EIP-l on väike filmikogu erialaseks kasutuseks, mis sisaldab filmimaterjali “toimikuid”, mis illustreerivad EIP tegevuse aspekte ja tema otsustusstruktuure. |
| --- | --- |

—

EIP-l on väike filmikogu erialaseks kasutuseks, mis sisaldab filmimaterjali “toimikuid”, mis illustreerivad EIP tegevuse aspekte ja tema otsustusstruktuure.

| — | EIP-l on panga tegevuse ja töötajate kohta väike fotokogu, millega kolmandad isikud saavad soovi korral tutvuda. |
| --- | --- |

—

EIP-l on panga tegevuse ja töötajate kohta väike fotokogu, millega kolmandad isikud saavad soovi korral tutvuda.

| — | EIP võib lubada piiratud juurdepääsu oma raamatukogule. See sisaldab EIP ametlike tekstide loendit ja bibliograafilist valikut töödest EIP kohta. Raamatukogu kasutamine toimub kokkuleppel ja sõltub personali võimalustest. |
| --- | --- |

—

EIP võib lubada piiratud juurdepääsu oma raamatukogule. See sisaldab EIP ametlike tekstide loendit ja bibliograafilist valikut töödest EIP kohta. Raamatukogu kasutamine toimub kokkuleppel ja sõltub personali võimalustest.

EIP ajalooarhiiv

| 125. | EIP koostab dokumentide salastatuse kaotamise põhimõtted. Ajaloolise väärtusega dokumendid väljastatakse järkjärgult panga arhiivist ja tehakse huvitatud avalikkusele kättesaadavaks. Panga ajalooarhiivi peetakse koos teiste ELi asutuste ja organite arhiividega Euroopa Ülikooli Instituudis, Firenzes. |
| --- | --- |

125.

EIP koostab dokumentide salastatuse kaotamise põhimõtted. Ajaloolise väärtusega dokumendid väljastatakse järkjärgult panga arhiivist ja tehakse huvitatud avalikkusele kättesaadavaks. Panga ajalooarhiivi peetakse koos teiste ELi asutuste ja organite arhiividega Euroopa Ülikooli Instituudis, Firenzes.

Kontaktandmed

Koduleht

| Tel: (352) 43 79 31 19 |
| --- |
| Faks: (352) 43 79 31 88 |
| E-post: webmaster@eib.org |

Tel: (352) 43 79 31 19

Faks: (352) 43 79 31 88

E-post: webmaster@eib.org

Infolaud

| Tel: (352) 43 79 31 00 |
| --- |
| Faks:(352) 43 79 31 99 |
| E-post: info@eib.org |

Tel: (352) 43 79 31 00

Faks:(352) 43 79 31 99

E-post: info@eib.org

Side ja avalikustamispoliitika veebipostkast

E-post: infopol@eib.org

Investorisuhted

| Tel: (352) 43 79 62 59 |
| --- |
| Faks: (352) 43 79 62 97 |
| E-post: investor.relations@eib.org |

Tel: (352) 43 79 62 59

Faks: (352) 43 79 62 97

E-post: investor.relations@eib.org

Meediapunkt

| Tel: (352) 43 79 21 00 |
| --- |
| Faks: (352) 43 79 21 99 |
| E-post: press@eib.org |

Tel: (352) 43 79 21 00

Faks: (352) 43 79 21 99

E-post: press@eib.org

Kodanikuühiskonna üksus

| Tel: (352) 43 79 31 35 |
| --- |
| Faks: (352) 43 79 31 91 |
| E-post: info@eib.org |

Tel: (352) 43 79 31 35

Faks: (352) 43 79 31 91

E-post: info@eib.org

Panga väliskontorite kontaktandmed on avaldatud panga kodulehel.

---

(1)  ELT C 332, 30.12.2006, lk 45.

(2)  Vastavusbüroo vanemametnik ei tegele avalikkuse kaebustega. Edasikaebustele kohaldatavate sätete kohta vt punkte 106-108.

(3)  ELT L 145, 31.5.2001, lk 43.

(4)  ELi kolm õigusloomeasutust pöördusid liidu teiste asutuste ja organite poole, et vastu võtta üldsuse dokumentidele juurdepääsu eeskirjad, milles võetakse arvesse määruses sätestatud põhimõtteid ja piiranguid.

(5)  Artikkel 287: “Ühenduse institutsioonide liikmed, komiteede liikmed ja ühenduse ametnikud ning muud teenistujad ei tohi isegi pärast oma ametikohustuste lõppemist avalikustada ametisaladuse pidamise kohustuse alla kuuluvat informatsiooni, iseäranis informatsiooni, mis puudutab ettevõtjaid, nende ärisuhteid või nende kulutuste komponente”.

(6)  EIP-l ei ole lepingulisi suhteid üldiste laenude lõppsaajatega. Lõpliku laenusaaja äripartner on vahendajapank, kes kannab projekti äririski ja sõlmib laenulepingu.

(7)  Eelinfoteatis on varase järgu lühidokument, mis teavitab panga halduskomiteed ja osakondi võimalikust uuest tehingust.

(8)  Nii EIP kui ka EIP Grupi konsolideeritud raamatupidamisaruanded on mõlemad esitatud EIP Grupi finantsaruandes. Konsolideeritud raamatupidamisaruanded koostatakse kooskõlas rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega. EIP konsolideerimata raamatupidamisaruanded koostatakse kooskõlas direktiiviga 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta.

EIP finantsaruanne sisaldab põhjalikku teavet krediidi-, operatiiv- ja riskijuhtimise kohta.

Pank avaldab ka konsolideeritud (auditeerimata) poolaastaaruandeid.

(9)  Investeerimisrahastu on Cotonou partnerluslepingu võtmetähtsusega rahastamisvahend, mis loodi 2. juunil 2003. Investeerimisrahastut rakendatakse kõikides majandussektorites ja selle abil toetatakse erasektori ja äriliselt juhitavate avalik-õiguslike asutuste investeeringuid, sealhulgas tulusatesse majandus- ja tehnoloogiainfrastruktuuridesse, mis on erasektori jaoks otsustava tähtsusega.

(10)  Kogemus on näidanud, et ombudsman eelistab, et avalikkus ammendab enne kaebusega tema poole pöördumist kõik ELi institutsioonis või asutuses, nagu EIP, ettenähtud menetlused.

(11)  Nagu on sätestatud panga avalduses EIP juhtimise kohta “EIP juhtimise deklaratsioon”, on peainspektor sõltumatu kaebemehhanism, kes käsitleb kaebusi, mida Euroopa ombudsman peab oma vastutusala välisteks. Peainspektsioonile esitatavate edasikaebuste mehhanismi tingimused on koostamisel.

---

II Ettevalmistavad aktid

Komisjon

| 30.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 332/61 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 332/61

---

Komisjoni poolt vastu võetud seadusandlikud ettepanekud

(2006/C 332/12)

| Dokument | Osa | Kuupäev | Pealkiri |
| --- | --- | --- | --- |
| KOM(2006) 479 | | 5.9.2006 | Ühenduse Lissaboni kava rakendamine: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas |
| KOM(2006) 507 | | 12.9.2006 | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/49/EMÜ ning direktiive 2002/83/EÜ, 2004/39/EÜ, 2005/68/EÜ ja 2006/48/EÜ seoses finantssektoris vara omandamise ja osaluse suurendamise tehingute suhtes rakendatavate usaldatavusnormatiivide täitmise hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega |
| KOM(2006) 493 | | 13.9.2006 | Ettepanek: Nõukogu otsus ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) tööstusõnnetuste piiriülese mõju konventsiooni I lisa muutmise ettepaneku kohta |
| KOM(2006) 505 | | 18.9.2006 | Ettepanek: Nõukogu otsus kirjavahetuse vormis kokkuleppe sõlmimise kohta, et kohaldada ajutiselt Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelist kalandusalast partnerluslepingut, milles käsitletakse kalastamist Mauritaania kalastusvööndis, ja protokolli, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. augustist 2006 kuni 31. juulini 2008 |
| KOM(2006) 506 | | 18.9.2006 | Ettepanek: Nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimist |
| KOM(2006) 489 | | 20.9.2006 | Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määruseid (EMÜ) nr 404/93, (EÜ) nr 1782/2003 ja (EÜ) nr 247/2006 banaanisektori suhtes |
| KOM(2006) 232 | | 22.9.2006 | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega luuakse mullakaitse raamistik ja muudetakse direktiivi 2004/35/EÜ |
| KOM(2006) 553 | | 25.9.2006 | Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta, milles käsitletakse juustuga kauplemise soodustuste muutmist Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 alusel |
| KOM(2006) 554 | | 28.9.2006 | Ettepanek: Nõukogu määrus, millega kehtestatakse 2007. ja 2008. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega |
| KOM(2006) 555 | | 28.9.2006 | Ettepanek: Nõukogu otsus, millega lubatakse Ühendkuningriigil võtta erimeede, millega tehakse erand direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artikli 21 lõike 1 punktist a |
| KOM(2006) 556 | | 28.9.2006 | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite juhtnuppude, märgulampide ja näidikute määratlemist |
| KOM(2006) 560 | | 28.9.2006 | Ettepanek: Nõukogu määrus, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest pärit etanoolamiinide suhtes |
| KOM(2006) 557 | | 29.9.2006 | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 68/89/EMÜ toorpuidu liigitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta |
| KOM(2006) 565 | | 2.10.2006 | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses |
| KOM(2006) 569 | | 5.10.2006 | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta |
| KOM(2006) 570 | | 5.10.2006 | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ühenduses registreeritud raskeveokitele tagantjärele peeglite paigaldamise kohta |
| KOM(2006) 573 | | 5.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu otsus kahepoolse lepingute sõlmimise kohta, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord, Euroopa Ühenduse ja Bulgaaria Vabariigi ning Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahel |
| KOM(2006) 580 | | 5.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu otsus, mis käsitleb kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Islandi Vabariigi vahel seoses Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 alusel antud soodustustega põllumajandustoodetega kauplemisel |
| KOM(2006) 581 | | 5.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu otsus, milles käsitletakse Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepingu sõlmimist |
| KOM(2006) 577 | | 6.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu otsus, millega muudetakse otsust 2004/793/EÜ Togo Vabariigiga peetud nõupidamise lõpetamise kohta vastavalt Cotonou lepingu artiklile 96 |
| KOM(2006) 578 | | 6.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu otsus komisjonipoolne Euroopa Aatomienergiaühenduse, keda esindab Euroopa Komisjon ja Korea Vabariigi valitsuse vahelise koostöölepingu sõlmimine termotuumasünteesi energeetikaalaste teadusuuringute valdkonnas. |
| KOM(2006) 586 | | 6.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Jaapani valitsuse vahel termotuumaenergeetika alastele teadusuuringutele laiema lähenemise meetmete ühist rakendamist käsitleva lepingu sõlmimist komisjoni poolt |
| KOM(2006) 509 | | 9.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu otsus geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L. liin MON 810) kasutamise ja müügi ajutise keelamise kohta Austrias vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ (Ainult saksakeelne tekst on autentne) |
| KOM(2006) 510 | | 9.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu otsus geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L. liin T25) kasutamise ja müügi ajutise keelustamise kohta Austrias vastavalt direktiivile 2001/18/EÜ (Ainult saksakeelne tekst on autentne) |
| KOM(2006) 579 | | 9.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Moldovale |
| KOM(2006) 582 | | 9.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu määrus, millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 769/2002 Hiina Rahvavabariigist pärineva kumariini impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indoneesiast või Malaisiast saadetud kumariini impordile, olenemata sellest kas seda deklareeritakse Indoneesiast või Malaisiast pärinevana või mitte |
| KOM(2006) 585 | | 10.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu määrus, millega lõpetatakse muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit polüesterstaapelkiu impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2005 läbivaatamine, mis käsitleb uut eksportijat |
| KOM(2006) 584 | | 11.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu määrus, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine |
| KOM(2006) 564 | | 12.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu määrus, mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2007–2010) |
| KOM(2006) 587 | | 13.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta |
| KOM(2006) 607 | | 13.10.2006 | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust nr (EÜ) .../...toitudel märgitud toitumis- ja tervisealaste väidete kohta |
| KOM(2006) 598 | | 17.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu määrus teatavate Ukrainast pärit terasetoodete impordi kohta |
| KOM(2006) 602 | | 17.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu otsus, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse seisukoht Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli muudatusettepaneku suhtes |
| KOM(2006) 594 | | 18.10.2006 | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 97/67/EÜ seoses ühenduse postiteenuste siseturu rajamise lõpuleviimisega |
| KOM(2006) 599 | | 18.10.2006 | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega moodustatakse Euroopa statistika haldamise nõuandekogu |
| KOM(2006) 604 | | 18.10.2006 | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Tehnoloogiainstituut |
| KOM(2006) 605 | | 19.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu direktiiv vastastikuse abi kohta teatavate lõivude, tollimaksude, maksude ja muude meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel |
| KOM(2006) 608 | | 20.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu otsus ühenduse seisukoha kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemist käsitleva kokkuleppe alusel moodustatud ühise veterinaarkomitee otsuse nr 1/2006 osas, milles käsitletakse kokkuleppe 11. lisa 1., 2., 3., 4., 5., 6., ja 10. liite muutmist |
| KOM(2006) 609 | | 23.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu määrus, milles sätestatakse Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni reguleeritavas piirkonnas kohaldatavad kaitse- ja rakendusmeetmed |
| KOM(2006) 613 | | 24.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu otsus protokolli sõlmimise kohta, mis kuulub Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Aserbaidžaani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu juurde, millega laiendatakse partnerlus- ja koostöölepingu sätteid kahepoolsele tekstiiltoodetega kauplemisele, võttes arvesse tekstiiltoodetega kauplemist käsitleva kahepoolse lepingu lõppemist |
| KOM(2006) 615 | | 24.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu otsus protokolli sõlmimise kohta, mis kuulub Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Kasahstani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu juurde, millega laiendatakse partnerlus- ja koostöölepingu sätteid kahepoolsele tekstiiltoodetega kauplemisele, võttes arvesse tekstiiltoodetega kauplemist käsitleva kahepoolse lepingu lõppemist |
| KOM(2006) 616 | | 24.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu määrus, millega nähakse ette tollimaksuvaba režiim teatavate farmatseutiliste toimeainete suhtes, mis kannavad Maailma Tervishoiuorganisatsiooni antud rahvusvahelisi mittekaubanduslikke nimetusi (INN), ja valmis farmaatsiatoodete valmistamiseks kasutatavate kindlaksmääratud toodete suhtes ning millega muudetakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa |
| KOM(2006) 621 | | 24.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu otsus ühenduse osalemise kohta Euroopa Investeerimisfondi kapitali suurendamises |
| KOM(2006) 623 | | 24.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide poolt partnerlus- ja koostöölepinguga, millega luuakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahel, asutatud koostöönõukogus võetavat seisukohta ELi ja Gruusia tegevuskava rakendamise soovituse vastuvõtmise suhtes |
| KOM(2006) 640 | | 24.10.2006 | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust xxx/2006 pediaatrias kasutatavate ravimite kohta ning määruse (EMÜ) nr 1768/92, direktiivi 2001/20/EÜ, direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta |
| KOM(2006) 645 | | 24.10.2006 | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3922/91 tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses |
| KOM(2006) 646 | | 24.10.2006 | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/.../EÜ, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded |
| KOM(2006) 619 | 1 | 25.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Malaisia valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta |
| KOM(2006) 619 | 2 | 25.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Malaisia valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta |
| KOM(2006) 622 | | 25.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu määrus teatavate terasetoodetega kauplemise kohta ühenduse ja Ukraina vahel |
| KOM(2006) 624 | | 25.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu määrus teatavate terasetoodetega kauplemise kohta ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahel |
| KOM(2006) 627 | | 25.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide poolt partnerlus- ja koostöölepinguga, millega luuakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia vahel, asutatud koostöönõukogus võetavat seisukohta ELi ja Armeenia tegevuskava rakendamise soovituse vastuvõtmise suhtes |
| KOM(2006) 630 | | 25.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu määrus teatavate terasetoodetega kauplemise kohta ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni vahel |
| KOM(2006) 634 | | 26.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu määrus, millega lõpetatakse Vene Föderatsioonist pärit räni impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine |
| KOM(2006) 636 | | 26.10.2006 | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus metallilise elavhõbeda ekspordi keelustamise ja turvalise ladustamise kohta |
| KOM(2006) 637 | | 26.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide poolt partnerlus- ja koostöölepinguga, millega luuakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Aserbaidžaani Vabariigi vahel, asutatud koostöönõukogus võetavat seisukohta ELi ja Aserbaidžaani tegevuskava rakendamise soovituse vastuvõtmise suhtes |
| KOM(2006) 650 | | 27.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu määrus 10. Euroopa Arengufondi rakendamise kohta |
| KOM(2006) 659 | | 27.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu otsus, millega määratakse kindlaks ühenduse seisukoht WTO peanõukogus Vietnami Sotsialistliku Vabariigi ühinemise kohta Maailma Kaubandusorganisatsiooniga |
| KOM(2006) 644 | | 31.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu otsus, mis käsitleb ühenduse seisukohta seoses WTO peanõukogu otsusega rakendada ajutiselt piirkondlike kaubanduskokkulepete läbipaistvusmehhanismi |
| KOM(2006) 647 | | 31.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu määrus (EÜ, EURATOM), millega korrigeeritakse alates 1. jaanuarist 2007 hüvitisskaalat, mida kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate lähetuste suhtes Bulgaariasse ja Rumeeniasse |
| KOM(2006) 656 | | 31.10.2006 | Ettepanek: Nõukogu otsus Kagu-Euroopa stabiilsuspakti erikoordinaatori määramise kohta |
| KOM(2006) 651 | | 3.11.2006 | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite vaatevälja ja klaasipuhastite kohta (kodifitseeritud versioon) |
| KOM(2006) 652 | | 3.11.2006 | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv töötajate poolt tööl kasutatavatele töövahenditele esitatavate ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta |
| KOM(2006) 657 | | 6.11.2006 | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv töötajate kaitse kohta tööandja maksejõuetuse korral (kodifitseeritud versioon) |
| KOM(2006) 662 | | 6.11.2006 | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite teatavate osade ja omaduste kohta |
| KOM(2006) 665 | | 8.11.2006 | Ettepanek: Nõukogu otsus, mis käsitleb raamlepingu (mitmepoolse tuumaalase keskkonnaprogrammi kohta Venemaa Föderatsioonis) ja protokolli (mitmepoolse tuumaalase keskkonnaprogrammiga seotud nõuete, kohtumenetluse ja kahju hüvitamise kohta Venemaa Föderatsioonis) sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel |
| KOM(2006) 667 | | 8.11.2006 | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite maksimaalse Ö valmistajakiiruse Õ ja Ö koormaplatvormide Õ kohta (kodifitseeritud versioon) |
| KOM(2006) 668 | | 8.11.2006 | Ettepanek: Nõukogu määrus (EÜ, EURATOM), millega kohandatakse alates 1. juulist 2006 Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente |
| KOM(2006) 669 | | 8.11.2006 | Ettepanek: Nõukogu direktiiv, milles sätestatakse sigade kaitse miinimumnõuded (kodifitseeritud versioon) |
| KOM(2006) 677 | | 8.11.2006 | Ettepanek: Nõukogu määrus, millega Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise tõttu Euroopa Liiduga kohandatakse määrust (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta ja määrust (EÜ) nr 320/2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks ühenduses |
| KOM(2006) 680 | | 8.11.2006 | Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 234/2004, milles käsitletakse teatavaid piiranguid Libeeria suhtes ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1030/2003 |

Dokument

Osa

Kuupäev

Pealkiri

KOM(2006) 479

5.9.2006

Ühenduse Lissaboni kava rakendamine: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas

KOM(2006) 507

12.9.2006

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/49/EMÜ ning direktiive 2002/83/EÜ, 2004/39/EÜ, 2005/68/EÜ ja 2006/48/EÜ seoses finantssektoris vara omandamise ja osaluse suurendamise tehingute suhtes rakendatavate usaldatavusnormatiivide täitmise hindamise menetluskorra ja kriteeriumidega

KOM(2006) 493

13.9.2006

Ettepanek: Nõukogu otsus ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) tööstusõnnetuste piiriülese mõju konventsiooni I lisa muutmise ettepaneku kohta

KOM(2006) 505

18.9.2006

Ettepanek: Nõukogu otsus kirjavahetuse vormis kokkuleppe sõlmimise kohta, et kohaldada ajutiselt Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelist kalandusalast partnerluslepingut, milles käsitletakse kalastamist Mauritaania kalastusvööndis, ja protokolli, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. augustist 2006 kuni 31. juulini 2008

KOM(2006) 506

18.9.2006

Ettepanek: Nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimist

KOM(2006) 489

20.9.2006

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määruseid (EMÜ) nr 404/93, (EÜ) nr 1782/2003 ja (EÜ) nr 247/2006 banaanisektori suhtes

KOM(2006) 232

22.9.2006

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega luuakse mullakaitse raamistik ja muudetakse direktiivi 2004/35/EÜ

KOM(2006) 553

25.9.2006

Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimise kohta, milles käsitletakse juustuga kauplemise soodustuste muutmist Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 alusel

KOM(2006) 554

28.9.2006

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega kehtestatakse 2007. ja 2008. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamere kalavarudega

KOM(2006) 555

28.9.2006

Ettepanek: Nõukogu otsus, millega lubatakse Ühendkuningriigil võtta erimeede, millega tehakse erand direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artikli 21 lõike 1 punktist a

KOM(2006) 556

28.9.2006

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite juhtnuppude, märgulampide ja näidikute määratlemist

KOM(2006) 560

28.9.2006

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest pärit etanoolamiinide suhtes

KOM(2006) 557

29.9.2006

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 68/89/EMÜ toorpuidu liigitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

KOM(2006) 565

2.10.2006

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses

KOM(2006) 569

5.10.2006

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta

KOM(2006) 570

5.10.2006

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ühenduses registreeritud raskeveokitele tagantjärele peeglite paigaldamise kohta

KOM(2006) 573

5.10.2006

Ettepanek: Nõukogu otsus kahepoolse lepingute sõlmimise kohta, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord, Euroopa Ühenduse ja Bulgaaria Vabariigi ning Euroopa Ühenduse ja Rumeenia vahel

KOM(2006) 580

5.10.2006

Ettepanek: Nõukogu otsus, mis käsitleb kirjavahetuse vormis lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ja Islandi Vabariigi vahel seoses Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikli 19 alusel antud soodustustega põllumajandustoodetega kauplemisel

KOM(2006) 581

5.10.2006

Ettepanek: Nõukogu otsus, milles käsitletakse Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepingu sõlmimist

KOM(2006) 577

6.10.2006

Ettepanek: Nõukogu otsus, millega muudetakse otsust 2004/793/EÜ Togo Vabariigiga peetud nõupidamise lõpetamise kohta vastavalt Cotonou lepingu artiklile 96

KOM(2006) 578

6.10.2006

Ettepanek: Nõukogu otsus komisjonipoolne Euroopa Aatomienergiaühenduse, keda esindab Euroopa Komisjon ja Korea Vabariigi valitsuse vahelise koostöölepingu sõlmimine termotuumasünteesi energeetikaalaste teadusuuringute valdkonnas.

KOM(2006) 586

6.10.2006

Ettepanek: Nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Jaapani valitsuse vahel termotuumaenergeetika alastele teadusuuringutele laiema lähenemise meetmete ühist rakendamist käsitleva lepingu sõlmimist komisjoni poolt

KOM(2006) 509

9.10.2006

Ettepanek: Nõukogu otsus geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L. liin MON 810) kasutamise ja müügi ajutise keelamise kohta Austrias vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/18/EÜ (Ainult saksakeelne tekst on autentne)

KOM(2006) 510

9.10.2006

Ettepanek: Nõukogu otsus geneetiliselt muundatud maisi (Zea mays L. liin T25) kasutamise ja müügi ajutise keelustamise kohta Austrias vastavalt direktiivile 2001/18/EÜ (Ainult saksakeelne tekst on autentne)

KOM(2006) 579

9.10.2006

Ettepanek: Nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Moldovale

KOM(2006) 582

9.10.2006

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega laiendatakse määrusega (EÜ) nr 769/2002 Hiina Rahvavabariigist pärineva kumariini impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Indoneesiast või Malaisiast saadetud kumariini impordile, olenemata sellest kas seda deklareeritakse Indoneesiast või Malaisiast pärinevana või mitte

KOM(2006) 585

10.10.2006

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega lõpetatakse muu hulgas Hiina Rahvavabariigist pärit polüesterstaapelkiu impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2005 läbivaatamine, mis käsitleb uut eksportijat

KOM(2006) 584

11.10.2006

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine

KOM(2006) 564

12.10.2006

Ettepanek: Nõukogu määrus, mis käsitleb ühenduse rahalist toetust Rahvusvahelisele Iirimaa Fondile (2007–2010)

KOM(2006) 587

13.10.2006

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta

KOM(2006) 607

13.10.2006

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust nr (EÜ) .../...toitudel märgitud toitumis- ja tervisealaste väidete kohta

KOM(2006) 598

17.10.2006

Ettepanek: Nõukogu määrus teatavate Ukrainast pärit terasetoodete impordi kohta

KOM(2006) 602

17.10.2006

Ettepanek: Nõukogu otsus, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse seisukoht Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli muudatusettepaneku suhtes

KOM(2006) 594

18.10.2006

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 97/67/EÜ seoses ühenduse postiteenuste siseturu rajamise lõpuleviimisega

KOM(2006) 599

18.10.2006

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega moodustatakse Euroopa statistika haldamise nõuandekogu

KOM(2006) 604

18.10.2006

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Tehnoloogiainstituut

KOM(2006) 605

19.10.2006

Ettepanek: Nõukogu direktiiv vastastikuse abi kohta teatavate lõivude, tollimaksude, maksude ja muude meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel

KOM(2006) 608

20.10.2006

Ettepanek: Nõukogu otsus ühenduse seisukoha kohta Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemist käsitleva kokkuleppe alusel moodustatud ühise veterinaarkomitee otsuse nr 1/2006 osas, milles käsitletakse kokkuleppe 11. lisa 1., 2., 3., 4., 5., 6., ja 10. liite muutmist

KOM(2006) 609

23.10.2006

Ettepanek: Nõukogu määrus, milles sätestatakse Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni reguleeritavas piirkonnas kohaldatavad kaitse- ja rakendusmeetmed

KOM(2006) 613

24.10.2006

Ettepanek: Nõukogu otsus protokolli sõlmimise kohta, mis kuulub Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Aserbaidžaani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu juurde, millega laiendatakse partnerlus- ja koostöölepingu sätteid kahepoolsele tekstiiltoodetega kauplemisele, võttes arvesse tekstiiltoodetega kauplemist käsitleva kahepoolse lepingu lõppemist

KOM(2006) 615

24.10.2006

Ettepanek: Nõukogu otsus protokolli sõlmimise kohta, mis kuulub Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Kasahstani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu juurde, millega laiendatakse partnerlus- ja koostöölepingu sätteid kahepoolsele tekstiiltoodetega kauplemisele, võttes arvesse tekstiiltoodetega kauplemist käsitleva kahepoolse lepingu lõppemist

KOM(2006) 616

24.10.2006

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega nähakse ette tollimaksuvaba režiim teatavate farmatseutiliste toimeainete suhtes, mis kannavad Maailma Tervishoiuorganisatsiooni antud rahvusvahelisi mittekaubanduslikke nimetusi (INN), ja valmis farmaatsiatoodete valmistamiseks kasutatavate kindlaksmääratud toodete suhtes ning millega muudetakse määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa

KOM(2006) 621

24.10.2006

Ettepanek: Nõukogu otsus ühenduse osalemise kohta Euroopa Investeerimisfondi kapitali suurendamises

KOM(2006) 623

24.10.2006

Ettepanek: Nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide poolt partnerlus- ja koostöölepinguga, millega luuakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahel, asutatud koostöönõukogus võetavat seisukohta ELi ja Gruusia tegevuskava rakendamise soovituse vastuvõtmise suhtes

KOM(2006) 640

24.10.2006

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust xxx/2006 pediaatrias kasutatavate ravimite kohta ning määruse (EMÜ) nr 1768/92, direktiivi 2001/20/EÜ, direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta

KOM(2006) 645

24.10.2006

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3922/91 tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses

KOM(2006) 646

24.10.2006

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/.../EÜ, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded

KOM(2006) 619

1

25.10.2006

Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Malaisia valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta

KOM(2006) 619

2

25.10.2006

Ettepanek: Nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Malaisia valitsuse vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta

KOM(2006) 622

25.10.2006

Ettepanek: Nõukogu määrus teatavate terasetoodetega kauplemise kohta ühenduse ja Ukraina vahel

KOM(2006) 624

25.10.2006

Ettepanek: Nõukogu määrus teatavate terasetoodetega kauplemise kohta ühenduse ja Kasahstani Vabariigi vahel

KOM(2006) 627

25.10.2006

Ettepanek: Nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide poolt partnerlus- ja koostöölepinguga, millega luuakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia vahel, asutatud koostöönõukogus võetavat seisukohta ELi ja Armeenia tegevuskava rakendamise soovituse vastuvõtmise suhtes

KOM(2006) 630

25.10.2006

Ettepanek: Nõukogu määrus teatavate terasetoodetega kauplemise kohta ühenduse ja Venemaa Föderatsiooni vahel

KOM(2006) 634

26.10.2006

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega lõpetatakse Vene Föderatsioonist pärit räni impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osaline vahepealne läbivaatamine

KOM(2006) 636

26.10.2006

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus metallilise elavhõbeda ekspordi keelustamise ja turvalise ladustamise kohta

KOM(2006) 637

26.10.2006

Ettepanek: Nõukogu otsus, mis käsitleb Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide poolt partnerlus- ja koostöölepinguga, millega luuakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Aserbaidžaani Vabariigi vahel, asutatud koostöönõukogus võetavat seisukohta ELi ja Aserbaidžaani tegevuskava rakendamise soovituse vastuvõtmise suhtes

KOM(2006) 650

27.10.2006

Ettepanek: Nõukogu määrus 10. Euroopa Arengufondi rakendamise kohta

KOM(2006) 659

27.10.2006

Ettepanek: Nõukogu otsus, millega määratakse kindlaks ühenduse seisukoht WTO peanõukogus Vietnami Sotsialistliku Vabariigi ühinemise kohta Maailma Kaubandusorganisatsiooniga

KOM(2006) 644

31.10.2006

Ettepanek: Nõukogu otsus, mis käsitleb ühenduse seisukohta seoses WTO peanõukogu otsusega rakendada ajutiselt piirkondlike kaubanduskokkulepete läbipaistvusmehhanismi

KOM(2006) 647

31.10.2006

Ettepanek: Nõukogu määrus (EÜ, EURATOM), millega korrigeeritakse alates 1. jaanuarist 2007 hüvitisskaalat, mida kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate lähetuste suhtes Bulgaariasse ja Rumeeniasse

KOM(2006) 656

31.10.2006

Ettepanek: Nõukogu otsus Kagu-Euroopa stabiilsuspakti erikoordinaatori määramise kohta

KOM(2006) 651

3.11.2006

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite vaatevälja ja klaasipuhastite kohta (kodifitseeritud versioon)

KOM(2006) 652

3.11.2006

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv töötajate poolt tööl kasutatavatele töövahenditele esitatavate ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta

KOM(2006) 657

6.11.2006

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv töötajate kaitse kohta tööandja maksejõuetuse korral (kodifitseeritud versioon)

KOM(2006) 662

6.11.2006

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite teatavate osade ja omaduste kohta

KOM(2006) 665

8.11.2006

Ettepanek: Nõukogu otsus, mis käsitleb raamlepingu (mitmepoolse tuumaalase keskkonnaprogrammi kohta Venemaa Föderatsioonis) ja protokolli (mitmepoolse tuumaalase keskkonnaprogrammiga seotud nõuete, kohtumenetluse ja kahju hüvitamise kohta Venemaa Föderatsioonis) sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel

KOM(2006) 667

8.11.2006

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite maksimaalse Ö valmistajakiiruse Õ ja Ö koormaplatvormide Õ kohta (kodifitseeritud versioon)

KOM(2006) 668

8.11.2006

Ettepanek: Nõukogu määrus (EÜ, EURATOM), millega kohandatakse alates 1. juulist 2006 Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nimetatud töötasude ja pensionide suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente

KOM(2006) 669

8.11.2006

Ettepanek: Nõukogu direktiiv, milles sätestatakse sigade kaitse miinimumnõuded (kodifitseeritud versioon)

KOM(2006) 677

8.11.2006

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise tõttu Euroopa Liiduga kohandatakse määrust (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta ja määrust (EÜ) nr 320/2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks ühenduses

KOM(2006) 680

8.11.2006

Ettepanek: Nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 234/2004, milles käsitletakse teatavaid piiranguid Libeeria suhtes ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1030/2003

Need tekstid on kättesaadavad EUR-Lexist: http://eur-lex.europa.eu

---

III Teatised

Komisjon

| 30.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 332/67 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 332/67

---

Viimati avaldatud KOM-dokumendid, v.a seadusandlikud ettepanekud ja komisjonis vastu võetud seadusandlikud ettepanekud

(2006/C 332/13)

ELT C 317, 23.12.2006

Eelmiste KOM-dokumentide avaldamise ajalugu:

ELT C 303, 13.12.2006

ELT C 225, 19.9.2006

ELT C 184, 8.8.2006

ELT C 176, 28.7.2006

ELT C 151, 29.6.2006

ELT C 130, 3.6.2006

---

30.12.2006

| 30.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 332/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 332/s3

---

TEADE LUGEJATELE

Alates 1. jaanuarist 2007 lihtsustatakse Euroopa Liidu Teatajas avaldatavate õigusaktide jaotust, säilitades siiski hädavajaliku järjepidevuse.

Uue struktuuriga ja näidetega õigusaktide jaotuse kohta võib tutvuda EUR-Lexi veebilehel

http://eur-lex.europa.eu/et/index.htm

---