# Euroopa Liidu L 203/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 203 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik26. juuni 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 203

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik26. juuni 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/877, 3. aprill 2020, millega muudetakse ja parandatakse delegeeritud määrust (EL) 2015/2446 (millega täiendatakse määrust (EL) nr 952/2013) ning muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/341 (millega täiendatakse määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2020/878, 18. juuni 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) II lisa (
  1
  ) | 28 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/879, 23. juuni 2020, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 897/2014 erisätete osas, et viia Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi alusel rahastatavate piiriülese koostöö programmide rakendamiseks kehtestatud sätted vastavusse COVID-19 pandeemiale reageerimiseks võetavate erimeetmetega | 59 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/880, 24. juuni 2020, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas | 63 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/881, 25. juuni 2020, millega kiidetakse heaks uue eksportiva tootja režiimi taotlus seoses lõplike dumpinguvastaste meetmetega, mis on rakendusmäärusega (EL) 2019/1198 kehtestatud Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes | 65 |
| | * | Komisjoni Rakendusmäärus (EL) 2020/882, 25. juuni 2020, millega kiidetakse heaks uue eksportiva tootja režiimi taotlus seoses lõplike dumpinguvastaste meetmetega, mis on rakendusmäärusega (EL) 2019/1198 kehtestatud Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes | 68 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/883, 25. juuni 2020, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 4375 all)

   (
  1
  ) | 71 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/877, 3. aprill 2020, millega muudetakse ja parandatakse delegeeritud määrust (EL) 2015/2446 (millega täiendatakse määrust (EL) nr 952/2013) ning muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/341 (millega täiendatakse määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik)

1

*

Komisjoni määrus (EL) 2020/878, 18. juuni 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) II lisa (
  1
  )

1

28

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/879, 23. juuni 2020, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 897/2014 erisätete osas, et viia Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi alusel rahastatavate piiriülese koostöö programmide rakendamiseks kehtestatud sätted vastavusse COVID-19 pandeemiale reageerimiseks võetavate erimeetmetega

59

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/880, 24. juuni 2020, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

63

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/881, 25. juuni 2020, millega kiidetakse heaks uue eksportiva tootja režiimi taotlus seoses lõplike dumpinguvastaste meetmetega, mis on rakendusmäärusega (EL) 2019/1198 kehtestatud Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes

65

*

Komisjoni Rakendusmäärus (EL) 2020/882, 25. juuni 2020, millega kiidetakse heaks uue eksportiva tootja režiimi taotlus seoses lõplike dumpinguvastaste meetmetega, mis on rakendusmäärusega (EL) 2019/1198 kehtestatud Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes

68

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/883, 25. juuni 2020, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 4375 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 4375 all)

1

71

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 20. jaanuari 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/207 (millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 üksikasjalikud rakenduseeskirjad eduaruannete, suurprojektide kohta teabe esitamise, ühise tegevuskava, majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seotud rakendusaruannete, vahendite haldaja kinnituse, auditistrateegia, auditiarvamuse ja auditeerimise aastaaruande vormide ning kulude ja tulude analüüsimise metoodika kohta ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1299/2013 üksikasjalikud rakenduseeskirjad Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgiga seotud rakendusaruannete vormi kohta) parandus ( ELT L 38, 13.2.2015 ) | 95 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määruse (EL) 2019/2088 (mis käsitleb jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamist finantsteenuste sektoris) parandus ( ELT L 317, 9.12.2019 ) | 100 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määruse (EL) 2019/1150 (mis käsitleb õigluse ja läbipaistvuse edendamist veebipõhiste vahendusteenuste ärikasutajate jaoks) parandused ( ELT L 186, 11.7.2019 ) | 102 |

Parandused

*

Komisjoni 20. jaanuari 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/207 (millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 üksikasjalikud rakenduseeskirjad eduaruannete, suurprojektide kohta teabe esitamise, ühise tegevuskava, majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seotud rakendusaruannete, vahendite haldaja kinnituse, auditistrateegia, auditiarvamuse ja auditeerimise aastaaruande vormide ning kulude ja tulude analüüsimise metoodika kohta ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1299/2013 üksikasjalikud rakenduseeskirjad Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgiga seotud rakendusaruannete vormi kohta) parandus ( ELT L 38, 13.2.2015 )

( ELT L 38, 13.2.2015 )

95

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määruse (EL) 2019/2088 (mis käsitleb jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamist finantsteenuste sektoris) parandus ( ELT L 317, 9.12.2019 )

( ELT L 317, 9.12.2019 )

100

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määruse (EL) 2019/1150 (mis käsitleb õigluse ja läbipaistvuse edendamist veebipõhiste vahendusteenuste ärikasutajate jaoks) parandused ( ELT L 186, 11.7.2019 )

( ELT L 186, 11.7.2019 )

102

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 26.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/877,

3. aprill 2020,

millega muudetakse ja parandatakse delegeeritud määrust (EL) 2015/2446 (millega täiendatakse määrust (EL) nr 952/2013) ning muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/341 (millega täiendatakse määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikleid 7, 10, 24, 88, 131, 156, 160, 168, 175, 183, 212, 216, 253 ja 265,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 952/2013 (edaspidi „tolliseadustik“) ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (2) praktilisest rakendamisest ilmnes, et delegeeritud määrusesse on vaja teha mõned muudatused, et kohandada seda paremini ettevõtjate ja tolli vajadustega ning võtta arvesse seadusandlikke arenguid ja tolliseadustiku jaoks kehtestatud IT-süsteemide kasutuselevõtuga seotud arengusuundasid. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 952/2013 (edaspidi „tolliseadustik“) ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 (2) praktilisest rakendamisest ilmnes, et delegeeritud määrusesse on vaja teha mõned muudatused, et kohandada seda paremini ettevõtjate ja tolli vajadustega ning võtta arvesse seadusandlikke arenguid ja tolliseadustiku jaoks kehtestatud IT-süsteemide kasutuselevõtuga seotud arengusuundasid.

| (2) | Selgitamaks, milline tolliasutus peab tagama, et sisenemise ülddeklaratsiooni teabe põhjal tehakse saabumiseelne riskianalüüs, tuleks muuta delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 1 punktis 15 esitatud „esimese sisenemistolliasutuse“ määratlust, täpsustamaks, et selle mõiste kasutamisel tähendab see asutust, kes vastutab koha eest, kuhu transpordivahend peab saabuma, isegi juhul, kui transpordivahend saabub mingil põhjusel teise kohta, mille eest vastutab teine asutus. |
| --- | --- |

(2)

Selgitamaks, milline tolliasutus peab tagama, et sisenemise ülddeklaratsiooni teabe põhjal tehakse saabumiseelne riskianalüüs, tuleks muuta delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 1 punktis 15 esitatud „esimese sisenemistolliasutuse“ määratlust, täpsustamaks, et selle mõiste kasutamisel tähendab see asutust, kes vastutab koha eest, kuhu transpordivahend peab saabuma, isegi juhul, kui transpordivahend saabub mingil põhjusel teise kohta, mille eest vastutab teine asutus.

| (3) | Selleks et selgelt piiritleda kullersaadetistes sisalduvat kaupa hõlmavat sisenemise ülddeklaratsiooni käsitlevate eeskirjade ning sellise kauba impordi ja ekspordiga seotud formaalsuste kohaldamisala, tuleks määratleda mõisted „kullersaadetis“ ja „kullerfirma“. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et selgelt piiritleda kullersaadetistes sisalduvat kaupa hõlmavat sisenemise ülddeklaratsiooni käsitlevate eeskirjade ning sellise kauba impordi ja ekspordiga seotud formaalsuste kohaldamisala, tuleks määratleda mõisted „kullersaadetis“ ja „kullerfirma“.

| (4) | Selleks et tagada tollialaste sätete ühetaoline kohaldamine, võttes aluseks kauba tegeliku väärtuse, on vaja mõiste „tegelik väärtus“ määratlust. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada tollialaste sätete ühetaoline kohaldamine, võttes aluseks kauba tegeliku väärtuse, on vaja mõiste „tegelik väärtus“ määratlust.

| (5) | Sõjaväelise liikuvuse tegevuskava (3) kohaselt on vaja ühtlustada ja lihtsustada tolliformaalsusi kauba puhul, mida veetakse või kasutatakse seoses sõjalise tegevusega. Selle eesmärgi täitmiseks tuleks koostada sellise kauba määratlus ja ELi vorm 302 kui tollidokument, mida ELi liikmesriigid peavad kasutama ning seda ka liidu ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga seotud sõjalise tegevuse puhul. |
| --- | --- |

(5)

Sõjaväelise liikuvuse tegevuskava (3) kohaselt on vaja ühtlustada ja lihtsustada tolliformaalsusi kauba puhul, mida veetakse või kasutatakse seoses sõjalise tegevusega. Selle eesmärgi täitmiseks tuleks koostada sellise kauba määratlus ja ELi vorm 302 kui tollidokument, mida ELi liikmesriigid peavad kasutama ning seda ka liidu ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga seotud sõjalise tegevuse puhul.

| (6) | Selleks et vastavalt liidu muudele kui tollialastele õigusaktidele oleks identifitseerimiseks võimalik kasutada ettevõtja registreerimis- ja identifitseerimisnumbrit (EORI), peaksid isikud, kes ei ole ettevõtjad, olema kohustatud registreerima ennast EORI süsteemis, mitte ainult siis, kui seda nõutakse liikmesriigi õigusaktidega, vaid ka siis, kui seda nõutakse liidu õigusaktidega. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklit 6 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et vastavalt liidu muudele kui tollialastele õigusaktidele oleks identifitseerimiseks võimalik kasutada ettevõtja registreerimis- ja identifitseerimisnumbrit (EORI), peaksid isikud, kes ei ole ettevõtjad, olema kohustatud registreerima ennast EORI süsteemis, mitte ainult siis, kui seda nõutakse liikmesriigi õigusaktidega, vaid ka siis, kui seda nõutakse liidu õigusaktidega. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklit 6 vastavalt muuta.

| (7) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 13 lõikes 4 on sätestatud võimalus pikendada sellise otsuse tegemise tähtaega, mis on seotud tollialaste õigusaktide kohaldamisega, kui toll korraldab tollialaste õigusaktide rikkumise uurimisi. Seda võimalust peaks saama kasutada ka juhul, kui pädevad tolli- ja maksuametid uurivad maksualaste õigusaktide rikkumist, kuna mõne loa tohib anda üksnes siis, kui ei esine maksueeskirjade tõsiseid või korduvaid rikkumisi. Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 17 lõikes 1 on sätestatud tolliasutuse kohustus peatada otsus selle ajani, kuni tehakse kindlaks, kas ettevõtja on toime pannud tõsise või korduva rikkumise. See kohustus peaks hõlmama ka taotleja majandustegevusega seotud raskeid kuritegusid, kuid komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (4) artikli 24 lõike 1 kohaselt ei tohiks see laieneda rikkumistele ega kuritegudele, mille on toime pannud ettevõtte tolliküsimuste eest vastutavad isikud, kes ei ole selle ettevõtte töötajad. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 13 lõiget 4 ja artikli 17 lõiget 1 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 13 lõikes 4 on sätestatud võimalus pikendada sellise otsuse tegemise tähtaega, mis on seotud tollialaste õigusaktide kohaldamisega, kui toll korraldab tollialaste õigusaktide rikkumise uurimisi. Seda võimalust peaks saama kasutada ka juhul, kui pädevad tolli- ja maksuametid uurivad maksualaste õigusaktide rikkumist, kuna mõne loa tohib anda üksnes siis, kui ei esine maksueeskirjade tõsiseid või korduvaid rikkumisi. Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 17 lõikes 1 on sätestatud tolliasutuse kohustus peatada otsus selle ajani, kuni tehakse kindlaks, kas ettevõtja on toime pannud tõsise või korduva rikkumise. See kohustus peaks hõlmama ka taotleja majandustegevusega seotud raskeid kuritegusid, kuid komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (4) artikli 24 lõike 1 kohaselt ei tohiks see laieneda rikkumistele ega kuritegudele, mille on toime pannud ettevõtte tolliküsimuste eest vastutavad isikud, kes ei ole selle ettevõtte töötajad. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 13 lõiget 4 ja artikli 17 lõiget 1 vastavalt muuta.

| (8) | Tolliseadustiku artikli 86 lõikes 3 on sätestatud tollivõla summa arvutamise erieeskirjad, kui tollivõlg tekib seoses seestöötlemisprotseduuri tulemusena saadud töödeldud toodetega. Deklarandi taotluse korral määratakse see tollivõlg kindlaks seestöötlemisprotseduurile suunatud kauba tariifse klassifikatsiooni, tolliväärtuse, koguse, laadi ja päritolu alusel asjaomase kauba kohta esitatud tollideklaratsiooni aktsepteerimise ajal. Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 76 on sätestatud tingimused, mille alusel kohaldatakse tolliseadustiku artikli 86 lõiget 3 ilma deklarandi taotluseta. Selleks et vältida kõrvalehoidmist dumpinguvastastest ja tasakaalustavatest tollimaksudest, kaitsemeetmetest ja täiendavatest tollimaksudest, mis tulenevad esimest korda seestöötlemisprotseduurile suunatud kauba suhtes kohaldatavate kontsessioonide peatamisest, peaks kohustus kohaldada tolliseadustiku artikli 86 lõiget 3 ilma deklarandi taotluseta hõlmama ka seestöötlemiseprotseduurile suunatud kaubast saadud töödeldud tooteid. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklit 76 vastavalt muuta. Tuleks kehtestada üheaastane üleminekuaeg, et ettevõtjatel oleks aega uute eeskirjadega kohaneda. |
| --- | --- |

(8)

Tolliseadustiku artikli 86 lõikes 3 on sätestatud tollivõla summa arvutamise erieeskirjad, kui tollivõlg tekib seoses seestöötlemisprotseduuri tulemusena saadud töödeldud toodetega. Deklarandi taotluse korral määratakse see tollivõlg kindlaks seestöötlemisprotseduurile suunatud kauba tariifse klassifikatsiooni, tolliväärtuse, koguse, laadi ja päritolu alusel asjaomase kauba kohta esitatud tollideklaratsiooni aktsepteerimise ajal. Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 76 on sätestatud tingimused, mille alusel kohaldatakse tolliseadustiku artikli 86 lõiget 3 ilma deklarandi taotluseta. Selleks et vältida kõrvalehoidmist dumpinguvastastest ja tasakaalustavatest tollimaksudest, kaitsemeetmetest ja täiendavatest tollimaksudest, mis tulenevad esimest korda seestöötlemisprotseduurile suunatud kauba suhtes kohaldatavate kontsessioonide peatamisest, peaks kohustus kohaldada tolliseadustiku artikli 86 lõiget 3 ilma deklarandi taotluseta hõlmama ka seestöötlemiseprotseduurile suunatud kaubast saadud töödeldud tooteid. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklit 76 vastavalt muuta. Tuleks kehtestada üheaastane üleminekuaeg, et ettevõtjatel oleks aega uute eeskirjadega kohaneda.

| (9) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 104 lõikes 1 on sätestatud erandid nõudest esitada sisenemise ülddeklaratsioon liidu tolliterritooriumile toodud kauba kohta. Selleks et vältida viivitusi selliste organite ja muude inim- või loomset päritolu kudede või inimvere importimisel, mis sobivad püsivaks siirdamiseks, transplantatsiooniks või ülekandmiseks hädaolukorras, peaksid erandid hõlmama ka neid kaupu. Lisaks tuleks neid erandeid sõjaväelise liikuvuse hõlbustamiseks laiendada ka NATO vormi 302 või ELi vormi 302 alusel veetavale kaubale. Pärast Campione d’Italia ja Itaaliale kuuluva Lugano järve osa lisamist ELi tolliterritooriumi hulka (5) ei tuleks erandit enam kohaldada nendelt territooriumidelt toodava kauba suhtes. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 104 lõiget 1 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 104 lõikes 1 on sätestatud erandid nõudest esitada sisenemise ülddeklaratsioon liidu tolliterritooriumile toodud kauba kohta. Selleks et vältida viivitusi selliste organite ja muude inim- või loomset päritolu kudede või inimvere importimisel, mis sobivad püsivaks siirdamiseks, transplantatsiooniks või ülekandmiseks hädaolukorras, peaksid erandid hõlmama ka neid kaupu. Lisaks tuleks neid erandeid sõjaväelise liikuvuse hõlbustamiseks laiendada ka NATO vormi 302 või ELi vormi 302 alusel veetavale kaubale. Pärast Campione d’Italia ja Itaaliale kuuluva Lugano järve osa lisamist ELi tolliterritooriumi hulka (5) ei tuleks erandit enam kohaldada nendelt territooriumidelt toodava kauba suhtes. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 104 lõiget 1 vastavalt muuta.

| (10) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/883 (6) eesmärk on kaitsta merekeskkonda laevajäätmete merre heitmise negatiivse mõju eest, kasutades selleks liidu sadamaid ning parandades sobivate sadama vastuvõtuseadmete ja -rajatiste kättesaadavust ja kasutamist ning neisse jäätmete üleandmist. Selleks et kõnealuse direktiivi eesmärki mitte kahjustada, tuleks selliste jäätmete tolliformaalsusi ühtlustada ja lihtsustada, loobudes sisenemise ülddeklaratsiooni esitamise nõudest ja pidades tollile esitamist vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsiooni esitamiseks. Neid lihtsustusi tuleks kohaldada üksnes juhul, kui pädevatele asutustele on esitatud direktiivi (EL) 2019/883 artiklis 6 osutatud jäätmete eelteade. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikleid 104, 138, 141, ja 142 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/883 (6) eesmärk on kaitsta merekeskkonda laevajäätmete merre heitmise negatiivse mõju eest, kasutades selleks liidu sadamaid ning parandades sobivate sadama vastuvõtuseadmete ja -rajatiste kättesaadavust ja kasutamist ning neisse jäätmete üleandmist. Selleks et kõnealuse direktiivi eesmärki mitte kahjustada, tuleks selliste jäätmete tolliformaalsusi ühtlustada ja lihtsustada, loobudes sisenemise ülddeklaratsiooni esitamise nõudest ja pidades tollile esitamist vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsiooni esitamiseks. Neid lihtsustusi tuleks kohaldada üksnes juhul, kui pädevatele asutustele on esitatud direktiivi (EL) 2019/883 artiklis 6 osutatud jäätmete eelteade. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikleid 104, 138, 141, ja 142 vastavalt muuta.

| (11) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 104 on sätestatud, et kuni impordikontrollisüsteemi uuendamise kuupäevani loobutakse postisaadetistes sisalduva kauba puhul ja sellise kauba puhul, mille väärtus ei ületa 22 eurot, sisenemise ülddeklaratsiooni esitamise nõudest. Komisjon on siiski otsustanud komisjoni rakendusotsusega (EL) 2019/2151 (edaspidi „tööprogramm“) (7) seada sisse uue elektroonilise süsteemi (ICS2), et toetada julgeoleku ja turvalisuse riskianalüüsi, mis tehakse enne tolli saabumist, ja sellega seotud kontrolle. Uus süsteem võetakse kasutusele kolme väljalaskena (1. väljalase, 2. väljalase ja 3. väljalase). Seepärast tuleks üldine viide delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 104 osutatud impordikontrollisüsteemi uuendamisele asendada konkreetsemate viidetega uue süsteemi eri väljalasetele, millega vedajad järk-järgult liituvad. Tööprogrammi kohaselt liituvad lennutranspordi postiettevõtjad ja kullerfirmad uue süsteemiga alates 1. väljalaskest, kuid neil on kohustus esitada ainult sisenemise ülddeklaratsiooni minimaalne andmestu sellistes postisaadetistes sisalduva kauba kohta, mille lõppsihtkoht on liit, ja kullersaadetistes sisalduva kauba kohta. Muud lennutranspordiga seotud ettevõtjad või tegevused on hõlmatud uue süsteemi 2. väljalaskega. Maantee-, raudtee-, mere- ja siseveetranspordi puhul peavad asjaomased ettevõtjad süsteemiga liituma alates 3. väljalaskest. Seega ei tuleks loobuda postisaadetistes sisalduva kaubaga seotud nõudest lennusaadetiste puhul, mille lõppsihtkoht on pärast 1. väljalaset liikmesriik. Lisaks ei tuleks seda kohaldada lennusaadetistele, mille lõppsihtkoht on pärast 2. väljalaset kolmas riik, ning postisaadetistele, mida veetakse pärast 3. väljalaset mööda mereteed, siseveeteed, maanteed või raudteed. Samuti ei tuleks kohaldada seda pärast 1. väljalaset lennuteed pidi veetavates kullersaadetistes sisalduvale kaubale, mille väärtus ei ületa 22 eurot. Lisaks ei tuleks seda kohaldada pärast 2. väljalaset sellistes lennusaadetistes sisalduvale kaubale, mis ei ole posti- ega kullersaadetised. Mööda mereteed, siseveeteed, maanteed või raudteed veetavates saadetistes sisalduvale kaubale ei tuleks seda kohaldada pärast 3. väljalaset. Liikmesriigid peavad koostöös komisjoniga määrama kindlaks konkreetsed kuupäevad, millal ettevõtjad on kohustatud kasutama uue süsteemi eri väljalaskeid vastavalt tööprogrammi lisale. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklit 104 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 104 on sätestatud, et kuni impordikontrollisüsteemi uuendamise kuupäevani loobutakse postisaadetistes sisalduva kauba puhul ja sellise kauba puhul, mille väärtus ei ületa 22 eurot, sisenemise ülddeklaratsiooni esitamise nõudest. Komisjon on siiski otsustanud komisjoni rakendusotsusega (EL) 2019/2151 (edaspidi „tööprogramm“) (7) seada sisse uue elektroonilise süsteemi (ICS2), et toetada julgeoleku ja turvalisuse riskianalüüsi, mis tehakse enne tolli saabumist, ja sellega seotud kontrolle. Uus süsteem võetakse kasutusele kolme väljalaskena (1. väljalase, 2. väljalase ja 3. väljalase). Seepärast tuleks üldine viide delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 104 osutatud impordikontrollisüsteemi uuendamisele asendada konkreetsemate viidetega uue süsteemi eri väljalasetele, millega vedajad järk-järgult liituvad. Tööprogrammi kohaselt liituvad lennutranspordi postiettevõtjad ja kullerfirmad uue süsteemiga alates 1. väljalaskest, kuid neil on kohustus esitada ainult sisenemise ülddeklaratsiooni minimaalne andmestu sellistes postisaadetistes sisalduva kauba kohta, mille lõppsihtkoht on liit, ja kullersaadetistes sisalduva kauba kohta. Muud lennutranspordiga seotud ettevõtjad või tegevused on hõlmatud uue süsteemi 2. väljalaskega. Maantee-, raudtee-, mere- ja siseveetranspordi puhul peavad asjaomased ettevõtjad süsteemiga liituma alates 3. väljalaskest. Seega ei tuleks loobuda postisaadetistes sisalduva kaubaga seotud nõudest lennusaadetiste puhul, mille lõppsihtkoht on pärast 1. väljalaset liikmesriik. Lisaks ei tuleks seda kohaldada lennusaadetistele, mille lõppsihtkoht on pärast 2. väljalaset kolmas riik, ning postisaadetistele, mida veetakse pärast 3. väljalaset mööda mereteed, siseveeteed, maanteed või raudteed. Samuti ei tuleks kohaldada seda pärast 1. väljalaset lennuteed pidi veetavates kullersaadetistes sisalduvale kaubale, mille väärtus ei ületa 22 eurot. Lisaks ei tuleks seda kohaldada pärast 2. väljalaset sellistes lennusaadetistes sisalduvale kaubale, mis ei ole posti- ega kullersaadetised. Mööda mereteed, siseveeteed, maanteed või raudteed veetavates saadetistes sisalduvale kaubale ei tuleks seda kohaldada pärast 3. väljalaset. Liikmesriigid peavad koostöös komisjoniga määrama kindlaks konkreetsed kuupäevad, millal ettevõtjad on kohustatud kasutama uue süsteemi eri väljalaskeid vastavalt tööprogrammi lisale. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklit 104 vastavalt muuta.

| (12) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 106 on sätestatud sisenemise ülddeklaratsiooni esitamise tähtajad lennutranspordi korral. Need tähtajad peaksid kajastama ka otsust kehtestada elektrooniline süsteem (ICS2) kolme väljalaskena. Nimetatud sättes tuleks selgelt eristada tähtaega, mille jooksul tuleb üldreeglina esitada sisenemise ülddeklaratsioon, sisenemise ülddeklaratsiooni minimaalse andmestu ja muude andmete esitamise tähtaegadest. See tuleneb asjaolust, et rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 183 kohaselt on alates uue süsteemi 2. väljalaskest järk-järgult võimalik, et sisenemise ülddeklaratsiooni andmeid esitavad eri isikud (dokumentide mitmekordne esitamine). Uue süsteemi 1. väljalaskest alates peaksid postiettevõtjad ja kullerfirmad esitama sisenemise ülddeklaratsiooni minimaalse andmestu niipea kui võimalik ja hiljemalt enne seda, kui kaup lastitakse õhusõidukile, mille pardal see liidu tolliterritooriumile tuuakse. Minimaalse andmestu esitamise kohustust tuleks kohaldada kõikide lennuettevõtjate ja ettevõtjate suhtes, kes osalevad lennutransporditegevuses alates 2. väljalaskest. Uue süsteemi 2. väljalaskest alates peaksid lennuettevõtjad täiendama minimaalset andmestut ülejäänud andmetega, et täielik sisenemise ülddeklaratsioon esitataks üldtähtaegade jooksul. 1. ja 2. väljalaske kuupäevade vahelisel ajal tuleks postiettevõtjate ja kullerfirmade esitatud minimaalset andmestut käsitada täieliku sisenemise ülddeklaratsioonina postisaadetistes sisalduva kauba puhul ja kullersaadetistes sisalduva kauba puhul, mille tegelik väärtus ei ületa 22 eurot. Põhjuseks on see, et selles ajavahemikus ei ole lennuettevõtjad uue süsteemiga ühendatud ja seepärast ei ole neil võimalik minimaalset andmestut täiendada. Eeskirjaga, millega kehtestatakse lennuettevõtjatele ja ettevõtjatele kohustus esitada sisenemise ülddeklaratsiooni minimaalne andmestu niipea kui võimalik ja hiljemalt enne seda, kui kaup lastitakse õhusõidukile, mille pardal see liidu tolliterritooriumile tuuakse, tagatakse, et toll suudab teha riskianalüüsi ja võtta vajalikke meetmeid seoses lennukauba julgestusega. See täiendab oluliselt lennundusjulgestust käsitlevat ELi kehtivat õigusraamistikku, nimelt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 300/2008 (8). |
| --- | --- |

(12)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 106 on sätestatud sisenemise ülddeklaratsiooni esitamise tähtajad lennutranspordi korral. Need tähtajad peaksid kajastama ka otsust kehtestada elektrooniline süsteem (ICS2) kolme väljalaskena. Nimetatud sättes tuleks selgelt eristada tähtaega, mille jooksul tuleb üldreeglina esitada sisenemise ülddeklaratsioon, sisenemise ülddeklaratsiooni minimaalse andmestu ja muude andmete esitamise tähtaegadest. See tuleneb asjaolust, et rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 183 kohaselt on alates uue süsteemi 2. väljalaskest järk-järgult võimalik, et sisenemise ülddeklaratsiooni andmeid esitavad eri isikud (dokumentide mitmekordne esitamine). Uue süsteemi 1. väljalaskest alates peaksid postiettevõtjad ja kullerfirmad esitama sisenemise ülddeklaratsiooni minimaalse andmestu niipea kui võimalik ja hiljemalt enne seda, kui kaup lastitakse õhusõidukile, mille pardal see liidu tolliterritooriumile tuuakse. Minimaalse andmestu esitamise kohustust tuleks kohaldada kõikide lennuettevõtjate ja ettevõtjate suhtes, kes osalevad lennutransporditegevuses alates 2. väljalaskest. Uue süsteemi 2. väljalaskest alates peaksid lennuettevõtjad täiendama minimaalset andmestut ülejäänud andmetega, et täielik sisenemise ülddeklaratsioon esitataks üldtähtaegade jooksul. 1. ja 2. väljalaske kuupäevade vahelisel ajal tuleks postiettevõtjate ja kullerfirmade esitatud minimaalset andmestut käsitada täieliku sisenemise ülddeklaratsioonina postisaadetistes sisalduva kauba puhul ja kullersaadetistes sisalduva kauba puhul, mille tegelik väärtus ei ületa 22 eurot. Põhjuseks on see, et selles ajavahemikus ei ole lennuettevõtjad uue süsteemiga ühendatud ja seepärast ei ole neil võimalik minimaalset andmestut täiendada. Eeskirjaga, millega kehtestatakse lennuettevõtjatele ja ettevõtjatele kohustus esitada sisenemise ülddeklaratsiooni minimaalne andmestu niipea kui võimalik ja hiljemalt enne seda, kui kaup lastitakse õhusõidukile, mille pardal see liidu tolliterritooriumile tuuakse, tagatakse, et toll suudab teha riskianalüüsi ja võtta vajalikke meetmeid seoses lennukauba julgestusega. See täiendab oluliselt lennundusjulgestust käsitlevat ELi kehtivat õigusraamistikku, nimelt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 300/2008 (8).

| (13) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklites 112 ja 113 on sätestatud kohustused muudele isikutele kui vedajatele esitada sisenemise ülddeklaratsiooni andmed mere- või siseveetranspordi ja lennutranspordiga seotud juhtudel. Mõlemad artiklid sisaldavad üleminekueeskirju, millega peatatakse kohustused kuni impordikontrollisüsteemi uuendamiseni. Kõnealused üleminekueeskirjad peaksid kajastama asjaolu, et sisenemise ülddeklaratsiooni andmeid esitavad eri isikud alles uue süsteemi 2. väljalaskest alates lennutranspordi korral ning 3. väljalaskest alates mere- ja siseveetranspordi korral. Seega tuleks muudele isikutele kui vedajatele pandud sisenemise ülddeklaratsiooni andmete esitamise kohustuse puhul neid väljalaskeid eristada. Lisaks tuleks eeskiri, millega kehtestatakse, et iga isik vastutab sisenemise ülddeklaratsiooni andmete eest, mille ta on esitanud, jätta artiklitest 112 ja 113 välja ning sellest peaks saama uus üldsäte, mida kohaldatakse kõigi transpordiliikide, mitte üksnes lennu-, mere- ja siseveetranspordi suhtes. Kui postisaadetiste puhul ja sellise kauba puhul, mille väärtus ei ületa 22 eurot, loobutakse järk-järgult sisenemise ülddeklaratsiooni esitamise nõudest, peaks see säte ka sisaldama postiettevõtjate ja kullerfirmade jaoks uut kohustust esitada sisenemise ülddeklaratsiooni andmed esimesele sisenemistolliasutusele, kui nad ei ole esitanud neid andmeid vedajatele, kellel on kohustus täiendada postiettevõtjate ja kullerfirmade esitatud minimaalset andmestut. Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikleid 112 ja 113 tuleks vastavalt muuta ning lisada uus artikkel 113a. |
| --- | --- |

(13)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklites 112 ja 113 on sätestatud kohustused muudele isikutele kui vedajatele esitada sisenemise ülddeklaratsiooni andmed mere- või siseveetranspordi ja lennutranspordiga seotud juhtudel. Mõlemad artiklid sisaldavad üleminekueeskirju, millega peatatakse kohustused kuni impordikontrollisüsteemi uuendamiseni. Kõnealused üleminekueeskirjad peaksid kajastama asjaolu, et sisenemise ülddeklaratsiooni andmeid esitavad eri isikud alles uue süsteemi 2. väljalaskest alates lennutranspordi korral ning 3. väljalaskest alates mere- ja siseveetranspordi korral. Seega tuleks muudele isikutele kui vedajatele pandud sisenemise ülddeklaratsiooni andmete esitamise kohustuse puhul neid väljalaskeid eristada. Lisaks tuleks eeskiri, millega kehtestatakse, et iga isik vastutab sisenemise ülddeklaratsiooni andmete eest, mille ta on esitanud, jätta artiklitest 112 ja 113 välja ning sellest peaks saama uus üldsäte, mida kohaldatakse kõigi transpordiliikide, mitte üksnes lennu-, mere- ja siseveetranspordi suhtes. Kui postisaadetiste puhul ja sellise kauba puhul, mille väärtus ei ületa 22 eurot, loobutakse järk-järgult sisenemise ülddeklaratsiooni esitamise nõudest, peaks see säte ka sisaldama postiettevõtjate ja kullerfirmade jaoks uut kohustust esitada sisenemise ülddeklaratsiooni andmed esimesele sisenemistolliasutusele, kui nad ei ole esitanud neid andmeid vedajatele, kellel on kohustus täiendada postiettevõtjate ja kullerfirmade esitatud minimaalset andmestut. Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikleid 112 ja 113 tuleks vastavalt muuta ning lisada uus artikkel 113a.

| (14) | Sõjaväelise liikuvuse hõlbustamiseks peaks vorm EL 302 tõendama ka liidu kauba tollistaatust. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklit 127 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(14)

Sõjaväelise liikuvuse hõlbustamiseks peaks vorm EL 302 tõendama ka liidu kauba tollistaatust. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklit 127 vastavalt muuta.

| (15) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 128d on sätestatud tingimused, mille alusel antakse luba koostada laevandusettevõtja manifest pärast laeva lahkumist. Neid tingimusi tuleks kohaldada seni, kuni kõnealune luba antakse, olenemata sellest, kas liidu tolliseadustiku kohane tolliotsuste süsteem on kasutusele võetud või mitte. Seepärast tuleks viide liidu tolliseadustiku kohasele tolliotsuste süsteemile välja jätta. Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklit 128d tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(15)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 128d on sätestatud tingimused, mille alusel antakse luba koostada laevandusettevõtja manifest pärast laeva lahkumist. Neid tingimusi tuleks kohaldada seni, kuni kõnealune luba antakse, olenemata sellest, kas liidu tolliseadustiku kohane tolliotsuste süsteem on kasutusele võetud või mitte. Seepärast tuleks viide liidu tolliseadustiku kohasele tolliotsuste süsteemile välja jätta. Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklit 128d tuleks vastavalt muuta.

| (16) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 141 on loetletud teatavad toimingud, mida loetakse artikli 138 punktides a–d, artiklis 139 ja artikli 140 lõikes 1 osutatud kauba puhul tollideklaratsiooni esitamiseks. Ekspordi- ja impordiformaalsused selliste organite ja muude inim- või loomset päritolu kudede või inimvere deklareerimiseks, mis sobivad püsivaks siirdamiseks, transplantatsiooniks või ülekandmiseks hädaolukorras, peaksid olema võimalikud piiratud, et vältida viivitusi nende vabastamisel pärast keerukaid tolliformaalsusi piiril ja tagada nende õigeaegne kasutus. Seepärast peaks selliseid organeid, kudesid või verd olema lubatud deklareerida delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 141 loetletud toimingute abil. Seepärast tuleks kõnealuse delegeeritud määruse artikleid 138, 140 ja 141 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(16)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 141 on loetletud teatavad toimingud, mida loetakse artikli 138 punktides a–d, artiklis 139 ja artikli 140 lõikes 1 osutatud kauba puhul tollideklaratsiooni esitamiseks. Ekspordi- ja impordiformaalsused selliste organite ja muude inim- või loomset päritolu kudede või inimvere deklareerimiseks, mis sobivad püsivaks siirdamiseks, transplantatsiooniks või ülekandmiseks hädaolukorras, peaksid olema võimalikud piiratud, et vältida viivitusi nende vabastamisel pärast keerukaid tolliformaalsusi piiril ja tagada nende õigeaegne kasutus. Seepärast peaks selliseid organeid, kudesid või verd olema lubatud deklareerida delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 141 loetletud toimingute abil. Seepärast tuleks kõnealuse delegeeritud määruse artikleid 138, 140 ja 141 vastavalt muuta.

| (17) | Selleks et veelgi lihtsustada sellise kauba vedu, mida veetakse või kasutatakse seoses sõjalise tegevusega, tuleks NATO vormi 302 või ELi vormi 302 esitamist tollile lugeda imporditollimaksust vabastatud tagasitoodud kaubana vabasse ringlusse lubamise, ajutise impordi, ekspordi või reekspordi või transiidi tollideklaratsiooniks. Kui NATO vormi 302 või ELi vormi 302 esitamiseks tollile puudub elektrooniline süsteem, on asjakohane lubada esitada need vormid elektroonilistest andmetöötlusvahenditest erinevate vahendite abil. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikleid 138–142 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et veelgi lihtsustada sellise kauba vedu, mida veetakse või kasutatakse seoses sõjalise tegevusega, tuleks NATO vormi 302 või ELi vormi 302 esitamist tollile lugeda imporditollimaksust vabastatud tagasitoodud kaubana vabasse ringlusse lubamise, ajutise impordi, ekspordi või reekspordi või transiidi tollideklaratsiooniks. Kui NATO vormi 302 või ELi vormi 302 esitamiseks tollile puudub elektrooniline süsteem, on asjakohane lubada esitada need vormid elektroonilistest andmetöötlusvahenditest erinevate vahendite abil. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikleid 138–142 vastavalt muuta.

| (18) | Kui nõukogu direktiivis (EL) 2017/2455 (9) sätestatud uued kaugmüügiga seotud käibemaksueeskirjad jõustuvad, tuleb käibemaksu tasuda kõikidelt liitu imporditud kaupadelt olenemata nende väärtusest. Tagamaks et neilt kaupadelt kogutakse käibemaksu, nõutakse elektroonilist tollideklaratsiooni. Seepärast tuleks muuta praegu ette nähtud võimalust deklareerida postisaadetisi delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 141 loetletud toimingute abil. Seda võimalust tuleks kasutada ainult kuni ICS2 1. väljalaske kasutuselevõtu ajavahemiku lõpuni, kuna kõikidel postiettevõtjatel peaks selleks ajaks olema sisenemise ülddeklaratsiooni esitamiseks vajalikud elektroonilised andmed. Käibemaksu nõuetekohase kogumise tagamiseks peaks selle võimaluse heaks kiitma tolliasutused ja see peaks piirduma ainult selliste juhtudega, kui impordikäibemaksu kogutakse siis, kui kaup suunatakse standardprotseduurile. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikleid 138 ja 141 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(18)

Kui nõukogu direktiivis (EL) 2017/2455 (9) sätestatud uued kaugmüügiga seotud käibemaksueeskirjad jõustuvad, tuleb käibemaksu tasuda kõikidelt liitu imporditud kaupadelt olenemata nende väärtusest. Tagamaks et neilt kaupadelt kogutakse käibemaksu, nõutakse elektroonilist tollideklaratsiooni. Seepärast tuleks muuta praegu ette nähtud võimalust deklareerida postisaadetisi delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 141 loetletud toimingute abil. Seda võimalust tuleks kasutada ainult kuni ICS2 1. väljalaske kasutuselevõtu ajavahemiku lõpuni, kuna kõikidel postiettevõtjatel peaks selleks ajaks olema sisenemise ülddeklaratsiooni esitamiseks vajalikud elektroonilised andmed. Käibemaksu nõuetekohase kogumise tagamiseks peaks selle võimaluse heaks kiitma tolliasutused ja see peaks piirduma ainult selliste juhtudega, kui impordikäibemaksu kogutakse siis, kui kaup suunatakse standardprotseduurile. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikleid 138 ja 141 vastavalt muuta.

| (19) | E-kaubanduse kasvu tõttu on liidust eksporditud väikese väärtusega saadetiste arv suurenemas. Postiettevõtjatel ja kullerfirmadel on sellise ekspordi korral oluline roll. Kui delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 141 lõike 4 kohaselt saab postisaadetised lugeda ekspordiks deklareerituks siis, kui need viiakse liidu tolliterritooriumilt välja, tuleb muu kaubanduslikku laadi kauba kohta väärtusega kuni 1 000 eurot ja netomassiga kuni 1 000 kg esitada kõnealuse määruse artikli 137 lõike 1 punkti b kohaselt suuline ekspordideklaratsioon. Kuna suuline ekspordideklaratsioon tuleb esitada kauba väljumiskoha pädevale tolliasutusele, ei sobi see lihtsustus kullerfirmade ärimudeliga, mis põhineb ühtse veolepingu laadsel lihtsustusel. Kui kasutatakse ühtset veolepingut, saab kõik väljaveoformaalsused, sealhulgas ekspordiveoste liikumise ametliku lõpetamise viia lõpule sisemaa tolliasutuses, nii et kauba väljumiskoha pädev tolliasutus võib nõuda kauba kontrollimist üksnes vastavalt vajadusele. Kauba väljaveo teave on kättesaadav kullerfirma andmikus ja tolliasutus võib seda kontrollida auditijärgsete kontrollide raames. Selleks et tagada väikese väärtusega saadetiste sujuv tollivormistus kullerfirmade poolt ja seeläbi vältida kitsaskohtade tekkimist piiritolliasutustes, tuleks lubada deklareerida neid saadetisi delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 141 loetletud toimingute abil. Kõnealuse määruse artikleid 140 ja 141 tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(19)

E-kaubanduse kasvu tõttu on liidust eksporditud väikese väärtusega saadetiste arv suurenemas. Postiettevõtjatel ja kullerfirmadel on sellise ekspordi korral oluline roll. Kui delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 141 lõike 4 kohaselt saab postisaadetised lugeda ekspordiks deklareerituks siis, kui need viiakse liidu tolliterritooriumilt välja, tuleb muu kaubanduslikku laadi kauba kohta väärtusega kuni 1 000 eurot ja netomassiga kuni 1 000 kg esitada kõnealuse määruse artikli 137 lõike 1 punkti b kohaselt suuline ekspordideklaratsioon. Kuna suuline ekspordideklaratsioon tuleb esitada kauba väljumiskoha pädevale tolliasutusele, ei sobi see lihtsustus kullerfirmade ärimudeliga, mis põhineb ühtse veolepingu laadsel lihtsustusel. Kui kasutatakse ühtset veolepingut, saab kõik väljaveoformaalsused, sealhulgas ekspordiveoste liikumise ametliku lõpetamise viia lõpule sisemaa tolliasutuses, nii et kauba väljumiskoha pädev tolliasutus võib nõuda kauba kontrollimist üksnes vastavalt vajadusele. Kauba väljaveo teave on kättesaadav kullerfirma andmikus ja tolliasutus võib seda kontrollida auditijärgsete kontrollide raames. Selleks et tagada väikese väärtusega saadetiste sujuv tollivormistus kullerfirmade poolt ja seeläbi vältida kitsaskohtade tekkimist piiritolliasutustes, tuleks lubada deklareerida neid saadetisi delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 141 loetletud toimingute abil. Kõnealuse määruse artikleid 140 ja 141 tuleks vastavalt muuta.

| (20) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklit 141 tuleks muuta ka selgitamaks, et täieliku imporditollimaksuvabastuse saanud transpordivahendeid saab deklareerida ajutiseks impordiks üksnes juhul, kui kaup ületab liidu tolliterritooriumi piiri ühes kõnealuse artikli lõike 1 punktis d loetletud olukordadest. Sama kehtib transpordivahendite puhul, mis tuleb lubada vabasse ringlusse kui tagasitoodud kaup vastavalt tolliseadustiku artiklile 203. Sellist selgitust on vaja õiguskindluse huvides. |
| --- | --- |

(20)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklit 141 tuleks muuta ka selgitamaks, et täieliku imporditollimaksuvabastuse saanud transpordivahendeid saab deklareerida ajutiseks impordiks üksnes juhul, kui kaup ületab liidu tolliterritooriumi piiri ühes kõnealuse artikli lõike 1 punktis d loetletud olukordadest. Sama kehtib transpordivahendite puhul, mis tuleb lubada vabasse ringlusse kui tagasitoodud kaup vastavalt tolliseadustiku artiklile 203. Sellist selgitust on vaja õiguskindluse huvides.

| (21) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 142 on loetletud teatavad kaubad, mida ei või deklareerida suuliselt ega vastavalt kõnealuse määruse artiklile 141, nagu näiteks kaup, mille kohta on esitatud taotlus tollimaksu või muude maksude tagasimaksmiseks. Kui nõukogu direktiivis (EL) 2017/2455 sätestatud uued kaugmüügiga seotud käibemaksueeskirjad jõustuvad, tuleb käibemaksu tasuda kõikidelt liitu imporditud kaupadelt olenemata nende väärtusest. Seega, kui selline kaup tuuakse tagasi, peab deklarant nõudma kauba vabasse ringlusse lubamisel tasutud käibemaksu tagastamist. Sellistel juhtudel peab deklarant esitama tõendid selle kohta, et kaup viidi liidu tolliterritooriumilt välja. Selleks et halduskoormus oleks väikese väärtusega saadetiste puhul mõistlik, tuleks lubada selliste saadetiste reeksporti delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 141 kohaste toimingute abil isegi siis, kui on esitatud käibemaksu tagastamise taotlus. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklit 142 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(21)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 142 on loetletud teatavad kaubad, mida ei või deklareerida suuliselt ega vastavalt kõnealuse määruse artiklile 141, nagu näiteks kaup, mille kohta on esitatud taotlus tollimaksu või muude maksude tagasimaksmiseks. Kui nõukogu direktiivis (EL) 2017/2455 sätestatud uued kaugmüügiga seotud käibemaksueeskirjad jõustuvad, tuleb käibemaksu tasuda kõikidelt liitu imporditud kaupadelt olenemata nende väärtusest. Seega, kui selline kaup tuuakse tagasi, peab deklarant nõudma kauba vabasse ringlusse lubamisel tasutud käibemaksu tagastamist. Sellistel juhtudel peab deklarant esitama tõendid selle kohta, et kaup viidi liidu tolliterritooriumilt välja. Selleks et halduskoormus oleks väikese väärtusega saadetiste puhul mõistlik, tuleks lubada selliste saadetiste reeksporti delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 141 kohaste toimingute abil isegi siis, kui on esitatud käibemaksu tagastamise taotlus. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklit 142 vastavalt muuta.

| (22) | Artikli 143a sõnastust tuleks muuta, selgitamaks, et väikese väärtusega saadetiste vabasse ringlusse lubamiseks nõutavaid andmeid võib esitada erinevates elektroonilistes vormingutes. Lisaks tuleks ette näha üleminekumeede väikese väärtusega saadetiste deklareerimiseks riiklikes impordisüsteemides, mida ei ole veel vastavalt tolliseadustikule ajakohastatud. Tolliseadustiku artikli 278 lõike 2 ja tööprogrammi kohaselt võivad liikmesriigid ajakohastada oma riiklikke impordisüsteeme kuni 2022. aasta lõpuni. Direktiivis (EL) 2017/2455 sätestatud uued käibemaksumeetmed jõustuvad seevastu enne nimetatud kuupäeva. Seepärast on vaja ette näha alternatiivne andmestu väikese väärtusega saadetiste elektrooniliste tollideklaratsioonide jaoks ajakohastamata elektroonilistes süsteemides, mis toimivad üleminekuaja andmenõuete alusel. Seepärast peaks liikmesriikidel olema lubatud ette näha, et kuni riiklike impordisüsteemide ajakohastamiseni kasutatakse delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 143a lõikes 1 teatavate väikese väärtusega saadetiste jaoks sätestatud tollideklaratsioonide asemel komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2016/341 (10) sätestatud lihtsustatud tollideklaratsiooni või standardtollideklaratsiooni andmestut. |
| --- | --- |

(22)

Artikli 143a sõnastust tuleks muuta, selgitamaks, et väikese väärtusega saadetiste vabasse ringlusse lubamiseks nõutavaid andmeid võib esitada erinevates elektroonilistes vormingutes. Lisaks tuleks ette näha üleminekumeede väikese väärtusega saadetiste deklareerimiseks riiklikes impordisüsteemides, mida ei ole veel vastavalt tolliseadustikule ajakohastatud. Tolliseadustiku artikli 278 lõike 2 ja tööprogrammi kohaselt võivad liikmesriigid ajakohastada oma riiklikke impordisüsteeme kuni 2022. aasta lõpuni. Direktiivis (EL) 2017/2455 sätestatud uued käibemaksumeetmed jõustuvad seevastu enne nimetatud kuupäeva. Seepärast on vaja ette näha alternatiivne andmestu väikese väärtusega saadetiste elektrooniliste tollideklaratsioonide jaoks ajakohastamata elektroonilistes süsteemides, mis toimivad üleminekuaja andmenõuete alusel. Seepärast peaks liikmesriikidel olema lubatud ette näha, et kuni riiklike impordisüsteemide ajakohastamiseni kasutatakse delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 143a lõikes 1 teatavate väikese väärtusega saadetiste jaoks sätestatud tollideklaratsioonide asemel komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2016/341 (10) sätestatud lihtsustatud tollideklaratsiooni või standardtollideklaratsiooni andmestut.

| (23) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 144 on sätestatud eeskirjad postisaadetistes sisalduva kauba tollideklaratsioonide jaoks. Need eeskirjad peaksid kajastama sellise kauba deklareerimise muudatusi alates direktiivi (EL) 2017/2455 asjakohaste sätete jõustumisest. Eeskiri, milles määratakse kindlaks, keda tuleb postisaadetistes sisalduva kauba tollideklaratsiooni esitamisel käsitada võlgnikuna ja deklarandina, tuleks välja jätta, kuna alates 1. jaanuarist 2021 tuleb postisaadetistes sisalduv kaup, mille väärtus ei ületa 150 eurot, deklareerida elektroonilise tollideklaratsiooni abil. Selles deklaratsioonis tuleb võlgnik ja deklarant selgelt ära märkida. Tuleks ette näha üleminekumeede postisaadetistes sisalduva kauba (mille väärtus on 150 kuni 1 000 eurot) deklareerimiseks liikmesriikides, kes ei ole veel oma riiklikke impordisüsteeme vastavalt tolliseadustikule ajakohastanud. Võimalus deklareerida kõnealune kaup vabasse ringlusse lubamiseks, esitades selle tollile koos deklaratsiooniga CN22 või CN23, tuleks säilitada kuni riiklike impordisüsteemide ajakohastamise ajavahemiku, st 2022. aasta lõpuni, kuna liikmesriigid ei ole kohustatud kasutama elektrooniliste deklaratsioonide jaoks erinevaid andmestuid kuni selle ajavahemiku lõpuni. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklit 144 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(23)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 144 on sätestatud eeskirjad postisaadetistes sisalduva kauba tollideklaratsioonide jaoks. Need eeskirjad peaksid kajastama sellise kauba deklareerimise muudatusi alates direktiivi (EL) 2017/2455 asjakohaste sätete jõustumisest. Eeskiri, milles määratakse kindlaks, keda tuleb postisaadetistes sisalduva kauba tollideklaratsiooni esitamisel käsitada võlgnikuna ja deklarandina, tuleks välja jätta, kuna alates 1. jaanuarist 2021 tuleb postisaadetistes sisalduv kaup, mille väärtus ei ületa 150 eurot, deklareerida elektroonilise tollideklaratsiooni abil. Selles deklaratsioonis tuleb võlgnik ja deklarant selgelt ära märkida. Tuleks ette näha üleminekumeede postisaadetistes sisalduva kauba (mille väärtus on 150 kuni 1 000 eurot) deklareerimiseks liikmesriikides, kes ei ole veel oma riiklikke impordisüsteeme vastavalt tolliseadustikule ajakohastanud. Võimalus deklareerida kõnealune kaup vabasse ringlusse lubamiseks, esitades selle tollile koos deklaratsiooniga CN22 või CN23, tuleks säilitada kuni riiklike impordisüsteemide ajakohastamise ajavahemiku, st 2022. aasta lõpuni, kuna liikmesriigid ei ole kohustatud kasutama elektrooniliste deklaratsioonide jaoks erinevaid andmestuid kuni selle ajavahemiku lõpuni. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklit 144 vastavalt muuta.

| (24) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 146 on sätestatud tähtajad tolliseadustiku artikli 167 lõike 1 esimeses lõigus osutatud lisadeklaratsiooni esitamiseks. Kõnealustes eeskirjades tuleks selgemalt siduda tähtajad, mille jooksul tuleb tolliseadustiku artikli 105 lõike 1 kohaselt impordi- või eksporditollimaksu summa kohta teha arvestuskanne, ja tähtajad, mille jooksul peavad deklarandid esitama eri liiki lisadeklaratsioonid. Seepärast tuleks selgitada, et lisadeklaratsioonid, mis hõlmavad ühte lihtsustatud tollideklaratsiooni ja mille tulemusel tehakse üks arvestuskanne vastavalt tolliseadustiku artikli 105 lõike 1 esimesele lõigule, on üldist laadi lisadeklaratsioonid. Üldist laadi lisadeklaratsioonid tuleks esitada kümne päeva jooksul pärast kauba vabastamist. Samuti tuleks selgitada, et perioodilised või kokkuvõtlikud lisadeklaratsioonid hõlmavad ühte või mitut kindlaksmääratud tähtaja jooksul sama deklarandi poolt esitatud lihtsustatud tollideklaratsiooni ja nende tulemusel tehakse imporditollimaksu kogusumma kohta üks arvestuskanne vastavalt tolliseadustiku artikli 105 lõike 1 teisele lõigule. Need deklaratsioonid tuleks esitada kümne päeva jooksul pärast selle ajavahemiku lõppu, mida nad hõlmavad. |
| --- | --- |

(24)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 146 on sätestatud tähtajad tolliseadustiku artikli 167 lõike 1 esimeses lõigus osutatud lisadeklaratsiooni esitamiseks. Kõnealustes eeskirjades tuleks selgemalt siduda tähtajad, mille jooksul tuleb tolliseadustiku artikli 105 lõike 1 kohaselt impordi- või eksporditollimaksu summa kohta teha arvestuskanne, ja tähtajad, mille jooksul peavad deklarandid esitama eri liiki lisadeklaratsioonid. Seepärast tuleks selgitada, et lisadeklaratsioonid, mis hõlmavad ühte lihtsustatud tollideklaratsiooni ja mille tulemusel tehakse üks arvestuskanne vastavalt tolliseadustiku artikli 105 lõike 1 esimesele lõigule, on üldist laadi lisadeklaratsioonid. Üldist laadi lisadeklaratsioonid tuleks esitada kümne päeva jooksul pärast kauba vabastamist. Samuti tuleks selgitada, et perioodilised või kokkuvõtlikud lisadeklaratsioonid hõlmavad ühte või mitut kindlaksmääratud tähtaja jooksul sama deklarandi poolt esitatud lihtsustatud tollideklaratsiooni ja nende tulemusel tehakse imporditollimaksu kogusumma kohta üks arvestuskanne vastavalt tolliseadustiku artikli 105 lõike 1 teisele lõigule. Need deklaratsioonid tuleks esitada kümne päeva jooksul pärast selle ajavahemiku lõppu, mida nad hõlmavad.

| (25) | Selleks et kehtivaid eeskirju ettevõtjate vajadustele paremini kohandada, peaks tolliasutustel olema lubatud pikendada deklarantidele seatud tähtaega lisadeklaratsiooni ja vastavate lisadokumentide esitamiseks, kui tollideklaratsiooni esitamisest ei saa tuleneda tollivõla tekkimine. Pikem tähtaeg peaks üldist laadi lisadeklaratsiooni puhul olema kuni 120 päeva alates kauba vabastamisest. Lisaks võib tähtaeg olla erandlikel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel kuni kaks aastat, kui pikemat tähtaega lubavad põhjused on seotud kauba tolliväärtusega. Seepärast tuleks vastavalt muuta delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklit 146 ja artiklit 147, milles on sätestatud tähtaeg, mille jooksul peavad deklarandi käsutuses olema lisadeklaratsiooniga seotud lisadokumendid. |
| --- | --- |

(25)

Selleks et kehtivaid eeskirju ettevõtjate vajadustele paremini kohandada, peaks tolliasutustel olema lubatud pikendada deklarantidele seatud tähtaega lisadeklaratsiooni ja vastavate lisadokumentide esitamiseks, kui tollideklaratsiooni esitamisest ei saa tuleneda tollivõla tekkimine. Pikem tähtaeg peaks üldist laadi lisadeklaratsiooni puhul olema kuni 120 päeva alates kauba vabastamisest. Lisaks võib tähtaeg olla erandlikel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel kuni kaks aastat, kui pikemat tähtaega lubavad põhjused on seotud kauba tolliväärtusega. Seepärast tuleks vastavalt muuta delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklit 146 ja artiklit 147, milles on sätestatud tähtaeg, mille jooksul peavad deklarandi käsutuses olema lisadeklaratsiooniga seotud lisadokumendid.

| (26) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 163 on kehtestatud juhud, kui tollideklaratsiooni tuleb käsitada muu eriprotseduuri kui transiidi loa taotlusena. See säte peaks hõlmama ka selliste saadetiste hävitamist, mille väärtus on 150 000 eurot või vähem, et lihtsustada sellistel juhtudel ettevõtjate tolliformaalsusi. Saadetisi peab olema võimalik hävitada, ilma et kasutatakse liidu tolliseadustiku kohast tolliotsuste süsteemi, nii et tolliasutused võivad teha taotluse kohta otsuse ajal, mil hävitamisele kuuluv kaup deklareeritakse tolliprotseduurile. Lisaks tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 lisas 71-02 loetletud tundlikud kaubad eespool nimetatud lihtsustuse alt välja jätta, välja arvatud juhul, kui need kuuluvad hävitamisele ja saadetise väärtus ei ole üle 150 000 euro. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklit 163 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(26)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 163 on kehtestatud juhud, kui tollideklaratsiooni tuleb käsitada muu eriprotseduuri kui transiidi loa taotlusena. See säte peaks hõlmama ka selliste saadetiste hävitamist, mille väärtus on 150 000 eurot või vähem, et lihtsustada sellistel juhtudel ettevõtjate tolliformaalsusi. Saadetisi peab olema võimalik hävitada, ilma et kasutatakse liidu tolliseadustiku kohast tolliotsuste süsteemi, nii et tolliasutused võivad teha taotluse kohta otsuse ajal, mil hävitamisele kuuluv kaup deklareeritakse tolliprotseduurile. Lisaks tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 lisas 71-02 loetletud tundlikud kaubad eespool nimetatud lihtsustuse alt välja jätta, välja arvatud juhul, kui need kuuluvad hävitamisele ja saadetise väärtus ei ole üle 150 000 euro. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklit 163 vastavalt muuta.

| (27) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 163 lõike 2 punktis g on sätestatud, et tollideklaratsiooni ei tohi käsitada muu eriprotseduuri kui transiidi loa taotlusena, kui kohaldatakse kõnealuse delegeeritud määruse artikli 167 lõike 1 punkti f. See säte viitab sellise tundliku kauba töötlemisele, mis on juba jäetud delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 163 lõike 1 punkti c kohaldamisalast välja. Selle korduse vältimiseks tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 163 lõike 2 punkt g välja jätta. |
| --- | --- |

(27)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 163 lõike 2 punktis g on sätestatud, et tollideklaratsiooni ei tohi käsitada muu eriprotseduuri kui transiidi loa taotlusena, kui kohaldatakse kõnealuse delegeeritud määruse artikli 167 lõike 1 punkti f. See säte viitab sellise tundliku kauba töötlemisele, mis on juba jäetud delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 163 lõike 1 punkti c kohaldamisalast välja. Selle korduse vältimiseks tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 163 lõike 2 punkt g välja jätta.

| (28) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 166 lõikes 1 on sätestatud, et tolliseadustiku artikli 211 lõike 4 punktis b kehtestatud tingimust töötlemise protseduuri loa andmise kohta, st et protseduur ei kahjustaks liidu tootjate olulisi huve (majandusliku tingimused), ei kohaldata seestöötlemise lubade suhtes, välja arvatud teatavatel juhtudel, sh taotluste korral, mis hõlmavad kaupa, mille suhtes kohaldatakse selliseid meetmeid nagu dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud. Sellised taotlused tuleks siiski majanduslike tingimuste kontrollimisest välja jätta, kuna nende tollimaksude eesmärk on kaitsta liidu tootjate olulisi huve. Lisaks ei ole sellistel juhtudel vaja enam majanduslikke tingimusi kontrollida, kuna delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 76 (muudetud käesoleva määrusega) on sätestatud dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksude automaatne kohaldamine seestöötlemisprotseduurile suunatud kauba suhtes, kui protseduur lõpetatakse. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 166 lõiget 1 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(28)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 166 lõikes 1 on sätestatud, et tolliseadustiku artikli 211 lõike 4 punktis b kehtestatud tingimust töötlemise protseduuri loa andmise kohta, st et protseduur ei kahjustaks liidu tootjate olulisi huve (majandusliku tingimused), ei kohaldata seestöötlemise lubade suhtes, välja arvatud teatavatel juhtudel, sh taotluste korral, mis hõlmavad kaupa, mille suhtes kohaldatakse selliseid meetmeid nagu dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud. Sellised taotlused tuleks siiski majanduslike tingimuste kontrollimisest välja jätta, kuna nende tollimaksude eesmärk on kaitsta liidu tootjate olulisi huve. Lisaks ei ole sellistel juhtudel vaja enam majanduslikke tingimusi kontrollida, kuna delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 76 (muudetud käesoleva määrusega) on sätestatud dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksude automaatne kohaldamine seestöötlemisprotseduurile suunatud kauba suhtes, kui protseduur lõpetatakse. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 166 lõiget 1 vastavalt muuta.

| (29) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 168 käsitletakse imporditollimaksu summa arvutamist teatavatel seestöötlemisjuhtudel. See säte on siiski kõnealuse delegeeritud määruse artiklite 76 ja 166 muudatuste tõttu liigne. Nende muudatuste kohaselt arvutatakse imporditollimaks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 168 nimetatud juhtudel vastavalt tolliseadustiku artikli 86 lõikele 3. Lisaks sellele, kui kauba suhtes kohaldatakse põllumajandus- või kaubanduspoliitika meetmeid, tuleb majanduslikke tingimusi kontrollida vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklile 166 (muudetud käesoleva määrusega). Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikkel 168 välja jätta. |
| --- | --- |

(29)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 168 käsitletakse imporditollimaksu summa arvutamist teatavatel seestöötlemisjuhtudel. See säte on siiski kõnealuse delegeeritud määruse artiklite 76 ja 166 muudatuste tõttu liigne. Nende muudatuste kohaselt arvutatakse imporditollimaks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 168 nimetatud juhtudel vastavalt tolliseadustiku artikli 86 lõikele 3. Lisaks sellele, kui kauba suhtes kohaldatakse põllumajandus- või kaubanduspoliitika meetmeid, tuleb majanduslikke tingimusi kontrollida vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklile 166 (muudetud käesoleva määrusega). Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikkel 168 välja jätta.

| (30) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 177 on sätestatud eeskirjad eraldi arvestuse kohta, kui liidu kaupa ladustatakse tolliladustamiseks ettenähtud ladustamisrajatises koos liiduvälise kaubaga. Selleks et vältida nende eeskirjade võimalikku väärkasutust, tuleks lubada liidu kaupa ladustada tolliladustamiseks ettenähtud ladustamisrajatises koos liiduvälise kaubaga (koosladustamine) üksnes siis, kui kaupadel on sama CN-kood, kaubanduslik kvaliteet ja tehnilised näitajad. Kaupu, mille suhtes kohaldatakse selliseid meetmeid nagu dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud, ei tohi koos ladustada, välja arvatud juhul, kui nendest on saanud liidu kaup pärast seda, kui nende suhtes on kohaldatud asjakohaseid dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid tollimakse. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklit 177 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(30)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 177 on sätestatud eeskirjad eraldi arvestuse kohta, kui liidu kaupa ladustatakse tolliladustamiseks ettenähtud ladustamisrajatises koos liiduvälise kaubaga. Selleks et vältida nende eeskirjade võimalikku väärkasutust, tuleks lubada liidu kaupa ladustada tolliladustamiseks ettenähtud ladustamisrajatises koos liiduvälise kaubaga (koosladustamine) üksnes siis, kui kaupadel on sama CN-kood, kaubanduslik kvaliteet ja tehnilised näitajad. Kaupu, mille suhtes kohaldatakse selliseid meetmeid nagu dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud, ei tohi koos ladustada, välja arvatud juhul, kui nendest on saanud liidu kaup pärast seda, kui nende suhtes on kohaldatud asjakohaseid dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid tollimakse. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklit 177 vastavalt muuta.

| (31) | Selleks et lihtsustada ajutise impordi protseduuri kasutamist rahvusvahelises mereliikluses, piirivööndites ning teatavate õppevahendite, teadusaparatuuri ja tehniliste seadmete puhul, peaks erandkorras olema lubatud, et ajutise impordi protseduuri taotleja ja pidaja on asutatud liidu tolliterritooriumil, ja nad ei peaks olema asutatud väljaspool seda territooriumi, nagu on nõutud tolliseadustiku artikli 250 lõike 2 punktiga c. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikleid 220, 224, 227, 229 ja 230 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(31)

Selleks et lihtsustada ajutise impordi protseduuri kasutamist rahvusvahelises mereliikluses, piirivööndites ning teatavate õppevahendite, teadusaparatuuri ja tehniliste seadmete puhul, peaks erandkorras olema lubatud, et ajutise impordi protseduuri taotleja ja pidaja on asutatud liidu tolliterritooriumil, ja nad ei peaks olema asutatud väljaspool seda territooriumi, nagu on nõutud tolliseadustiku artikli 250 lõike 2 punktiga c. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikleid 220, 224, 227, 229 ja 230 vastavalt muuta.

| (32) | Kui sõjalised kaubad deklareeritakse ajutiseks impordiks, tuleks need täielikult vabastada imporditollimaksust ja tolliprotseduuri lõpetamise tähtaeg peaks olema 24 kuud, mida võib pikendada. Seepärast tuleks delegeeritud määrusesse (EL) 2015/2446 lisada uus artikkel 235a ja kõnealuse määruse artiklit 237 tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(32)

Kui sõjalised kaubad deklareeritakse ajutiseks impordiks, tuleks need täielikult vabastada imporditollimaksust ja tolliprotseduuri lõpetamise tähtaeg peaks olema 24 kuud, mida võib pikendada. Seepärast tuleks delegeeritud määrusesse (EL) 2015/2446 lisada uus artikkel 235a ja kõnealuse määruse artiklit 237 tuleks vastavalt muuta.

| (33) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 245 lõikes 1 on sätestatud erandid nõudest esitada väljaveoeelne deklaratsioon kauba kohta, mis viiakse väljaspool liidu tolliterritooriumi asuvatelt teatavatelt liidu territooriumidelt välja. Selleks et hõlbustada sõjaväelist liikuvust, tuleks seda erandit laiendada ka NATO vormi 302 või ELi vormi 302 alusel veetavale kaubale. Lisaks sellele ei peaks see erand pärast Campione d’Italia ja Itaaliale kuuluva Lugano järve osa lisamist liidu tolliterritooriumi hulka enam kehtima Campione d’Italia ja Itaaliale kuuluva Lugano järve osa suhtes. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 245 lõike 1 punkte i ja p vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(33)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 245 lõikes 1 on sätestatud erandid nõudest esitada väljaveoeelne deklaratsioon kauba kohta, mis viiakse väljaspool liidu tolliterritooriumi asuvatelt teatavatelt liidu territooriumidelt välja. Selleks et hõlbustada sõjaväelist liikuvust, tuleks seda erandit laiendada ka NATO vormi 302 või ELi vormi 302 alusel veetavale kaubale. Lisaks sellele ei peaks see erand pärast Campione d’Italia ja Itaaliale kuuluva Lugano järve osa lisamist liidu tolliterritooriumi hulka enam kehtima Campione d’Italia ja Itaaliale kuuluva Lugano järve osa suhtes. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 245 lõike 1 punkte i ja p vastavalt muuta.

| (34) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklit 248 tuleks muuta, selgitamaks, et eksporditolliasutus peab tunnistama kehtetuks ekspordideklaratsiooni ja asjakohase kauba väljaveo kinnituse, kui väljumistolliasutus on teatanud, et vedu, mis oleks pidanud lõppema väljaspool liidu tolliterritooriumi, lõpeb sellel tolliterritooriumil. |
| --- | --- |

(34)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklit 248 tuleks muuta, selgitamaks, et eksporditolliasutus peab tunnistama kehtetuks ekspordideklaratsiooni ja asjakohase kauba väljaveo kinnituse, kui väljumistolliasutus on teatanud, et vedu, mis oleks pidanud lõppema väljaspool liidu tolliterritooriumi, lõpeb sellel tolliterritooriumil.

| (35) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 lisas 71-03 on esitatud tavalised käitlemistoimingud kauba puhul, mis on suunatud töötlemisprotseduurile vastavalt tolliseadustiku artiklile 220. Kõnealust lisa tuleks vastavalt muuta, et vältida tavaliste käitlemistoimingute väärkasutust põhjendamatute tollimaksusoodustuste saamiseks. |
| --- | --- |

(35)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 lisas 71-03 on esitatud tavalised käitlemistoimingud kauba puhul, mis on suunatud töötlemisprotseduurile vastavalt tolliseadustiku artiklile 220. Kõnealust lisa tuleks vastavalt muuta, et vältida tavaliste käitlemistoimingute väärkasutust põhjendamatute tollimaksusoodustuste saamiseks.

| (36) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 lisa 71-04 punktis 7 on esitatud tingimused, mille alusel on lubatud piima ja piimatoodete seestöötlemisprotseduuri puhul kasutada ekvivalentkaupa. Tingimused puudutavad selliste toodete, st kuivaine, piimarasva ja piimavalgu erinevate komponentide massi. Selleks et neid sätteid lihtsustada, nii et piima ja piimatoodete suhtes kehtiksid tolliseadustiku artikli 223 lõike 1 kolmandas lõigus kehtestatud ekvivalentkaupa käsitlevad üldeeskirjad, tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 lisa 71-04 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(36)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 lisa 71-04 punktis 7 on esitatud tingimused, mille alusel on lubatud piima ja piimatoodete seestöötlemisprotseduuri puhul kasutada ekvivalentkaupa. Tingimused puudutavad selliste toodete, st kuivaine, piimarasva ja piimavalgu erinevate komponentide massi. Selleks et neid sätteid lihtsustada, nii et piima ja piimatoodete suhtes kehtiksid tolliseadustiku artikli 223 lõike 1 kolmandas lõigus kehtestatud ekvivalentkaupa käsitlevad üldeeskirjad, tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 lisa 71-04 vastavalt muuta.

| (37) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 lisas 71-05 on loetletud andmeelemendid, mis tuleb töötlemisprotseduuride korral teha kättesaadavaks tolliasutuste vahel toimuva standarditud teabevahetuse jaoks. Tuleks selgitada, et mõnda andmeelementi võib väljendada muudes mõõtühikutes kui kilogrammides ja muudes vääringutes kui euro, kuna erinevalt teistest sätetest, mis käsitlevad ettevõtjate esitatavaid andmeelemente, ei mainita artiklites 176 ja 181 ning lisas 71-05 seda võimalust selgesõnaliselt. Samuti peaks olema võimalik, et tollideklaratsiooni käsitatakse sees- või välistöötlemisprotseduuri loa taotlusena, nagu on lubatud määruse (EL) 2015/2446 artikliga 163. B jakku tuleks lisada uus andmeelement kuupäeva kohta, millal tollivõlg tekkis või millal kohaldati võimalikke kaubanduspoliitika meetmeid, kuna tegemist on asjakohase andmeelemendiga, mida tolliasutused peavad INF-süsteemi kasutamisel vahetama. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 lisa 71-05 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(37)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 lisas 71-05 on loetletud andmeelemendid, mis tuleb töötlemisprotseduuride korral teha kättesaadavaks tolliasutuste vahel toimuva standarditud teabevahetuse jaoks. Tuleks selgitada, et mõnda andmeelementi võib väljendada muudes mõõtühikutes kui kilogrammides ja muudes vääringutes kui euro, kuna erinevalt teistest sätetest, mis käsitlevad ettevõtjate esitatavaid andmeelemente, ei mainita artiklites 176 ja 181 ning lisas 71-05 seda võimalust selgesõnaliselt. Samuti peaks olema võimalik, et tollideklaratsiooni käsitatakse sees- või välistöötlemisprotseduuri loa taotlusena, nagu on lubatud määruse (EL) 2015/2446 artikliga 163. B jakku tuleks lisada uus andmeelement kuupäeva kohta, millal tollivõlg tekkis või millal kohaldati võimalikke kaubanduspoliitika meetmeid, kuna tegemist on asjakohase andmeelemendiga, mida tolliasutused peavad INF-süsteemi kasutamisel vahetama. Seepärast tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 lisa 71-05 vastavalt muuta.

| (38) | Delegeeritud määrust (EL) 2016/341 tuleks samuti muuta, et kajastada muude liidu õigusaktide teatavaid muudatusi. Esiteks on tolliseadustiku artiklis 278a sätestatud liikmesriikide kohustus esitada aruanne elektrooniliste süsteemide väljaarendamisel tehtud edusammude kohta rangem kui delegeeritud määruse (EL) 2016/341 artikli 56 lõikes 2 sätestatud aruandekohustus ning seepärast tuleks viimati nimetatud säte välja jätta. Teiseks peaks delegeeritud määruse (EL) 2016/341 1. lisa, milles esitatakse deklaratsioonide, teatiste ja liidu kauba tollistaatuse tõendite ühised andmenõuded, mis kehtivad kuni tolliseadustikus sätestatud elektrooniliste süsteemide kasutuselevõtuni, kajastama ajakohastatud tööprogrammis sisalduvat komisjoni otsust võtta ICS2 süsteem kasutusele kolme väljalaskena. Nimetatud lisa peaks viitama üksnes kõnealuse delegeeritud määruse lisadele, milles esitatakse andmenõuded üleminekuperioodiks, kuid see ei tohiks viidata delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 B lisale, kuna seda üleminekuperioodil ei kohaldata. Pärast seda, kui delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklisse 1 on lisatud mõistete „kullersaadetis“ ja „kullerfirma“ määratlused, tuleks segaduse vältimiseks jätta delegeeritud määruse (EL) 2016/341 9. lisast välja mõiste „kullersaadetis“ määratlus. |
| --- | --- |

(38)

Delegeeritud määrust (EL) 2016/341 tuleks samuti muuta, et kajastada muude liidu õigusaktide teatavaid muudatusi. Esiteks on tolliseadustiku artiklis 278a sätestatud liikmesriikide kohustus esitada aruanne elektrooniliste süsteemide väljaarendamisel tehtud edusammude kohta rangem kui delegeeritud määruse (EL) 2016/341 artikli 56 lõikes 2 sätestatud aruandekohustus ning seepärast tuleks viimati nimetatud säte välja jätta. Teiseks peaks delegeeritud määruse (EL) 2016/341 1. lisa, milles esitatakse deklaratsioonide, teatiste ja liidu kauba tollistaatuse tõendite ühised andmenõuded, mis kehtivad kuni tolliseadustikus sätestatud elektrooniliste süsteemide kasutuselevõtuni, kajastama ajakohastatud tööprogrammis sisalduvat komisjoni otsust võtta ICS2 süsteem kasutusele kolme väljalaskena. Nimetatud lisa peaks viitama üksnes kõnealuse delegeeritud määruse lisadele, milles esitatakse andmenõuded üleminekuperioodiks, kuid see ei tohiks viidata delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 B lisale, kuna seda üleminekuperioodil ei kohaldata. Pärast seda, kui delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklisse 1 on lisatud mõistete „kullersaadetis“ ja „kullerfirma“ määratlused, tuleks segaduse vältimiseks jätta delegeeritud määruse (EL) 2016/341 9. lisast välja mõiste „kullersaadetis“ määratlus.

| (39) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklit 128a tuleks parandada, et selgitada teatavatel liidu staatust tõendavatel dokumentidel oleva templi ja allkirjaga seotud juhiseid. Esiteks, mõned juhised korduvad ja seepärast tuleks üks komplekt juhiseid välja jätta. Teiseks tuleks lisada viide rakendusmääruse (EL) 2015/2447 lisa 72-04 II osa II peatükis kirjeldatud eripitsatile. Kolmandaks on volitatud väljastajatel ja volitatud kaubasaatjatel erinevad volitused ning sättes osutatakse tõendamisvahendi väljastamisega seoses ekslikult volitatud kaubasaatjatele. Selles sättes tuleks kõikides keeltes osutada „volitatud kaubasaatja“ asemel „volitatud väljastajale“. |
| --- | --- |

(39)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklit 128a tuleks parandada, et selgitada teatavatel liidu staatust tõendavatel dokumentidel oleva templi ja allkirjaga seotud juhiseid. Esiteks, mõned juhised korduvad ja seepärast tuleks üks komplekt juhiseid välja jätta. Teiseks tuleks lisada viide rakendusmääruse (EL) 2015/2447 lisa 72-04 II osa II peatükis kirjeldatud eripitsatile. Kolmandaks on volitatud väljastajatel ja volitatud kaubasaatjatel erinevad volitused ning sättes osutatakse tõendamisvahendi väljastamisega seoses ekslikult volitatud kaubasaatjatele. Selles sättes tuleks kõikides keeltes osutada „volitatud kaubasaatja“ asemel „volitatud väljastajale“.

| (40) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 150 olev viide nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (11) artiklile 138 ei ole õige ja see tuleks asendada viitega kõnealuse direktiivi artikli 143 lõikele 1, kuna selles artiklis on sätestatud kohaldatav käibemaksuvabastus. |
| --- | --- |

(40)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artiklis 150 olev viide nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (11) artiklile 138 ei ole õige ja see tuleks asendada viitega kõnealuse direktiivi artikli 143 lõikele 1, kuna selles artiklis on sätestatud kohaldatav käibemaksuvabastus.

| (41) | Võimalust deklareerida organid ja muud inim- või loomset päritolu koed või inimveri, mis sobivad püsivaks siirdamiseks, transplantatsiooniks või ülekandmiseks hädaolukorras, tuleks tagasiulatuvalt kohaldada alates 15. märtsist 2020, et hõlbustada nende kaupade importi koroonaviiruse põhjustatud kriisi ajal, |
| --- | --- |

(41)

Võimalust deklareerida organid ja muud inim- või loomset päritolu koed või inimveri, mis sobivad püsivaks siirdamiseks, transplantatsiooniks või ülekandmiseks hädaolukorras, tuleks tagasiulatuvalt kohaldada alates 15. märtsist 2020, et hõlbustada nende kaupade importi koroonaviiruse põhjustatud kriisi ajal,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 muudatused

Delegeeritud määrust (EL) 2015/2446 muudetakse järgmiselt.

| (1) | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  (a) | punkt 15 asendatakse järgmisega:






  „15) | „esimese sisenemiskoha tolliasutus“ – tolliasutus, kes on pädev teostama tollijärelevalvet kohas, kus kaupa vedav transpordivahend saabub või, vajaduse korral, kus ta peab saabuma liidu tolliterritooriumile väljastpoolt kõnealust territooriumi;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

(a)

punkt 15 asendatakse järgmisega:

„15)

„esimese sisenemiskoha tolliasutus“ – tolliasutus, kes on pädev teostama tollijärelevalvet kohas, kus kaupa vedav transpordivahend saabub või, vajaduse korral, kus ta peab saabuma liidu tolliterritooriumile väljastpoolt kõnealust territooriumi;“;

| (b) | lisatakse järgmised punktid:






  „46) | „kullersaadetis“ – üksiksaadetis, mida veab kullerfirma või mida veetakse kullerfirma vastutusel; |
| --- | --- | --- |

(b)

lisatakse järgmised punktid:

„46)

„kullersaadetis“ – üksiksaadetis, mida veab kullerfirma või mida veetakse kullerfirma vastutusel;

| 47) | „kullerfirma“ – ettevõtja, kes osutab ühtset teenust, mis hõlmab saadetiste kiirkorras / kindla saabumistähtajaga vastuvõtmist, vedu, tollivormistust ja kättetoimetamist, kusjuures kogu teenuse vältel jälgitakse saadetiste kulgemist ja hoitakse saadetisi kontrolli all; |
| --- | --- |

47)

„kullerfirma“ – ettevõtja, kes osutab ühtset teenust, mis hõlmab saadetiste kiirkorras / kindla saabumistähtajaga vastuvõtmist, vedu, tollivormistust ja kättetoimetamist, kusjuures kogu teenuse vältel jälgitakse saadetiste kulgemist ja hoitakse saadetisi kontrolli all;

| 48) | „tegelik väärtus“ –






  a) | kaubanduslikku laadi kauba puhul: kauba hind, kui see müüakse ekspordiks liidu tolliterritooriumile, ilma transpordi- ja kindlustuskuludeta, välja arvatud juhul, kui need sisalduvad hinnas ja neid ei ole arvel eraldi märgitud, ning muud maksud ja tasud, mida toll saab asjakohaste dokumentide abil kindlaks teha; |
| --- | --- | --- |

48)

„tegelik väärtus“ –

a)

kaubanduslikku laadi kauba puhul: kauba hind, kui see müüakse ekspordiks liidu tolliterritooriumile, ilma transpordi- ja kindlustuskuludeta, välja arvatud juhul, kui need sisalduvad hinnas ja neid ei ole arvel eraldi märgitud, ning muud maksud ja tasud, mida toll saab asjakohaste dokumentide abil kindlaks teha;

| b) | mittekaubanduslikku laadi kauba puhul: hind, mida oleks kauba eest makstud, kui see oleks müüdud ekspordiks liidu tolliterritooriumile; |
| --- | --- |

b)

mittekaubanduslikku laadi kauba puhul: hind, mida oleks kauba eest makstud, kui see oleks müüdud ekspordiks liidu tolliterritooriumile;

| 49) | „sõjalise tegevusega seoses veetav või kasutatav kaup“ – kaup, mida kavatsetakse vedada või kasutada:






  a) | tegevuste puhul, mida korraldavad või kontrollivad ühe või enama liikmesriigi või sellise kolmanda riigi asjaomased sõjaväevõimud, kellega üks või mitu liikmesriiki on sõlminud kokkuleppe sõjalise tegevuse elluviimiseks liidu tolliterritooriumil, või |
| --- | --- | --- |

49)

„sõjalise tegevusega seoses veetav või kasutatav kaup“ – kaup, mida kavatsetakse vedada või kasutada:

a)

tegevuste puhul, mida korraldavad või kontrollivad ühe või enama liikmesriigi või sellise kolmanda riigi asjaomased sõjaväevõimud, kellega üks või mitu liikmesriiki on sõlminud kokkuleppe sõjalise tegevuse elluviimiseks liidu tolliterritooriumil, või

| b) | seoses sõjalise tegevusega, mis viiakse ellu






  — | Euroopa Liidu ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) alusel, või |
| --- | --- | --- |

b)

seoses sõjalise tegevusega, mis viiakse ellu

—

Euroopa Liidu ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) alusel, või

| — | 4. aprillil 1949 Washingtonis allkirjastatud Põhja-Atlandi lepingu alusel; |
| --- | --- |

—

4. aprillil 1949 Washingtonis allkirjastatud Põhja-Atlandi lepingu alusel;

| 50) | „NATO vorm 302“ – tollieesmärkidel kasutatav dokument, mis on ette nähtud Londonis 19. juunil 1951 allkirjastatud Põhja-Atlandi lepingu osalisriikide vahelise relvajõudude staatust reguleeriva kokkuleppe rakendamist käsitlevates asjakohastes menetlustes; |
| --- | --- |

50)

„NATO vorm 302“ – tollieesmärkidel kasutatav dokument, mis on ette nähtud Londonis 19. juunil 1951 allkirjastatud Põhja-Atlandi lepingu osalisriikide vahelise relvajõudude staatust reguleeriva kokkuleppe rakendamist käsitlevates asjakohastes menetlustes;

| 51) | „ELi vorm 302“ – lisas 52-01 esitatud tollieesmärkidel kasutatav dokument, mille on väljastanud liikmesriigi pädevad sõjaväevõimud või mis on väljastatud nende nimel kauba jaoks, mida kavatsetakse vedada või kasutada seoses sõjalise tegevusega; |
| --- | --- |

51)

„ELi vorm 302“ – lisas 52-01 esitatud tollieesmärkidel kasutatav dokument, mille on väljastanud liikmesriigi pädevad sõjaväevõimud või mis on väljastatud nende nimel kauba jaoks, mida kavatsetakse vedada või kasutada seoses sõjalise tegevusega;

| 52) | „laevajäätmed“ – laevajäätmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/883 (*1) artikli 2 punkti 3 tähenduses; |
| --- | --- |

52)

„laevajäätmed“ – laevajäätmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/883 (*1) artikli 2 punkti 3 tähenduses;

*1

| 53) | „riiklik merenduse ühtne kontaktpunkt“ – riiklik merenduse ühtne kontaktpunkt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1239 (*2) artikli 2 punkti 3 tähenduses. |
| --- | --- |

53)

„riiklik merenduse ühtne kontaktpunkt“ – riiklik merenduse ühtne kontaktpunkt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1239 (*2) artikli 2 punkti 3 tähenduses.

*2

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/883, milles käsitletakse sadama vastuvõtuseadmeid laevajäätmete üleandmiseks ja muudetakse direktiivi 2010/65/EL ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/59/EÜ (ELT L 151, 7.6.2019, lk 116)."

*1

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1239, millega luuakse Euroopa merenduse ühtsete kontaktpunktide keskkond ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2010/65/EL (ELT L 198, 25.7.2019, lk 64).“
  "

*2

| (2) | Artikli 6 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | sellist registreerumist nõuavad liidu või liikmesriigi õigusaktid;“. |
| --- | --- | --- |

(2)

Artikli 6 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

sellist registreerumist nõuavad liidu või liikmesriigi õigusaktid;“.

| (3) | Artikli 13 lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Kui on tõsine kahtlus, et rikutakse tolli- või maksualaseid õigusakte, ja kui tolli- ja maksuametid korraldavad nende kahtluste alusel uurimisi, pikendatakse otsuse tegemise tähtaega ajavahemiku võrra, mis on vajalik selliste uurimiste lõpuleviimiseks. Tähtaega võib pikendada kuni üheksa kuud. Taotlejale teatatakse tähtaja pikendamisest, kui see ei sea uurimist ohtu.“ |
| --- | --- |

(3)

Artikli 13 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui on tõsine kahtlus, et rikutakse tolli- või maksualaseid õigusakte, ja kui tolli- ja maksuametid korraldavad nende kahtluste alusel uurimisi, pikendatakse otsuse tegemise tähtaega ajavahemiku võrra, mis on vajalik selliste uurimiste lõpuleviimiseks. Tähtaega võib pikendada kuni üheksa kuud. Taotlejale teatatakse tähtaja pikendamisest, kui see ei sea uurimist ohtu.“

| (4) | Artikli 17 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Kui tolliasutus siiski leiab, et otsuse saaja ei pruugi täita tolliseadustiku artikli 39 punktis a sätestatud kriteeriume, peatatakse otsus selle ajani, kui tehakse kindlaks, kas keegi järgmistest isikutest on toime pannud ränga või korduva rikkumise, sealhulgas raske kuriteo:






  a) | otsuse saaja; |
| --- | --- | --- |

(4)

Artikli 17 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Kui tolliasutus siiski leiab, et otsuse saaja ei pruugi täita tolliseadustiku artikli 39 punktis a sätestatud kriteeriume, peatatakse otsus selle ajani, kui tehakse kindlaks, kas keegi järgmistest isikutest on toime pannud ränga või korduva rikkumise, sealhulgas raske kuriteo:

a)

otsuse saaja;

| b) | isik, kes juhib asjaomase otsuse saajaks olevat äriühingut või kes kontrollib selle äriühingu juhtimist; |
| --- | --- |

b)

isik, kes juhib asjaomase otsuse saajaks olevat äriühingut või kes kontrollib selle äriühingu juhtimist;

| c) | töötaja, kes vastutab tolliküsimuste eest äriühingus, mis on asjaomase otsuse saaja.“ |
| --- | --- |

c)

töötaja, kes vastutab tolliküsimuste eest äriühingus, mis on asjaomase otsuse saaja.“

| (5) | Artikkel 76 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 76

  Seestöötlemisprotseduuri tulemusena saadud töödeldud toodete suhtes kohaldatava imporditollimaksu arvutamise erand

  (tolliseadustiku artikli 86 lõiked 3 ja 4)

  1.   Tolliseadustiku artikli 86 lõiget 3 kohaldatakse ilma deklarandi taotluseta, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:






  a) | asjaomane loaomanik impordib seestöötlemisprotseduuri tulemusena saadud töödeldud tooted otse või kaudselt ühe aasta jooksul pärast nende reeksportimist; |
| --- | --- | --- |

(5)

Artikkel 76 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 76

Seestöötlemisprotseduuri tulemusena saadud töödeldud toodete suhtes kohaldatava imporditollimaksu arvutamise erand

(tolliseadustiku artikli 86 lõiked 3 ja 4)

1.   Tolliseadustiku artikli 86 lõiget 3 kohaldatakse ilma deklarandi taotluseta, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

a)

asjaomane loaomanik impordib seestöötlemisprotseduuri tulemusena saadud töödeldud tooted otse või kaudselt ühe aasta jooksul pärast nende reeksportimist;

| b) | seestöötlemisprotseduurile suunamise tollideklaratsiooni aktsepteerimise ajal oleks kauba suhtes kohaldatud põllumajandus- või kaubanduspoliitika meedet, ajutist või lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, tasakaalustavat tollimaksu, kaitsemeedet või kontsessioonide peatamisest tulenevat täiendavat tollimaksu, kui see kaup oleks deklareeritud vabasse ringlusse sel ajal; |
| --- | --- |

b)

seestöötlemisprotseduurile suunamise tollideklaratsiooni aktsepteerimise ajal oleks kauba suhtes kohaldatud põllumajandus- või kaubanduspoliitika meedet, ajutist või lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, tasakaalustavat tollimaksu, kaitsemeedet või kontsessioonide peatamisest tulenevat täiendavat tollimaksu, kui see kaup oleks deklareeritud vabasse ringlusse sel ajal;

| c) | majanduslikke tingimusi ei olnud vaja uurida kooskõlas artikliga 166. |
| --- | --- |

c)

majanduslikke tingimusi ei olnud vaja uurida kooskõlas artikliga 166.

2.   Tolliseadustiku artikli 86 lõiget 3 kohaldatakse ilma deklarandi taotluseta, kui töödeldud tooted on saadud seestöötlemisprotseduurile suunatud kaubast, mille suhtes oleks esimese seestöötlemisprotseduurile suunamise tollideklaratsiooni aktsepteerimise ajal kohaldatud ajutist või lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, tasakaalustavat tollimaksu, kaitsemeedet või kontsessioonide peatamisest tulenevat täiendavat tollimaksu, kui see kaup oleks deklareeritud vabasse ringlusse sel ajal ja kui juhtum ei kuulu käesoleva määruse artikli 167 lõike 1 punkti h, i, m või p kohaldamisalasse.

3.   Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata juhul, kui seestöötlemisprotseduurile suunatud kauba suhtes ei kohaldataks enam ajutist või lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, tasakaalustavat tollimaksu, kaitsemeedet või kontsessioonide peatamisest tulenevat täiendavat tollimaksu töödeldud toodetega seotud tollivõla tekkimise ajal.

4.   Lõiget 2 ei kohaldata kauba suhtes, mis on suunatud seestöötlemisprotseduurile hiljemalt 16. juulil 2021, kui see kaup kuulub loa alla, mis anti enne 16. juulit 2020.“

| (6) | Artiklit 104 muudetakse järgmiselt:






  (a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | punktid f, h ja m asendatakse järgmisega:






  „f) | artikli 138 punktides b–d ja h või artikli 139 lõikes 1 osutatud kaup, mis loetakse deklareerituks vastavalt artiklile 141, tingimusel et seda ei veeta veolepingu alusel;“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(6)

Artiklit 104 muudetakse järgmiselt:

(a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

punktid f, h ja m asendatakse järgmisega:

„f)

artikli 138 punktides b–d ja h või artikli 139 lõikes 1 osutatud kaup, mis loetakse deklareerituks vastavalt artiklile 141, tingimusel et seda ei veeta veolepingu alusel;“;

| „h) | kaup, mida veetakse või kasutatakse seoses sõjalise tegevusega NATO vormi 302 või ELi vormi 302 alusel;“; |
| --- | --- |

„h)

kaup, mida veetakse või kasutatakse seoses sõjalise tegevusega NATO vormi 302 või ELi vormi 302 alusel;“;

| „m) | kaup, mis on toodud liidu tolliterritooriumile Ceutast ja Melillast, Gibraltarist, Helgolandilt, San Marino Vabariigist, Vatikani Linnriigist, Livigno haldusüksusest;“; |
| --- | --- |

„m)

kaup, mis on toodud liidu tolliterritooriumile Ceutast ja Melillast, Gibraltarist, Helgolandilt, San Marino Vabariigist, Vatikani Linnriigist, Livigno haldusüksusest;“;

| ii) | lisatakse järgmine punkt:






  „q) | laevajäätmed tingimusel, et direktiivi (EL) 2019/883 artiklis 6 osutatud jäätmete eelteade on esitatud riiklikus merenduse ühtses kontaktpunktis või pädevatele asutustele, sealhulgas tolliasutustele vastuvõetavate muude teavituskanalite kaudu.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine punkt:

„q)

laevajäätmed tingimusel, et direktiivi (EL) 2019/883 artiklis 6 osutatud jäätmete eelteade on esitatud riiklikus merenduse ühtses kontaktpunktis või pädevatele asutustele, sealhulgas tolliasutustele vastuvõetavate muude teavituskanalite kaudu.“;

| (b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Sisenemise ülddeklaratsiooni esitamise nõudest loobutakse postisaadetistes sisalduva kauba puhul:






  a) | kuni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 182 lõikes 1 osutatud süsteemi 1. väljalaske kasutuselevõtu jaoks vastavalt komisjoni rakendusotsuse (EL) 2019/2151 (*3) lisale kehtestatud kuupäevani, kui postisaadetisi veetakse õhuteed pidi ja nende lõppsihtkoht on liikmesriik; |
| --- | --- | --- |

(b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Sisenemise ülddeklaratsiooni esitamise nõudest loobutakse postisaadetistes sisalduva kauba puhul:

a)

kuni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 182 lõikes 1 osutatud süsteemi 1. väljalaske kasutuselevõtu jaoks vastavalt komisjoni rakendusotsuse (EL) 2019/2151 (*3) lisale kehtestatud kuupäevani, kui postisaadetisi veetakse õhuteed pidi ja nende lõppsihtkoht on liikmesriik;

| b) | kuni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 182 lõikes 1 osutatud süsteemi 2. väljalaske kasutuselevõtu jaoks vastavalt rakendusotsuse (EL) 2019/2151 lisale kehtestatud kuupäevani, kui postisaadetisi veetakse õhuteed pidi ja nende lõppsihtkoht on kolmas riik või territoorium; |
| --- | --- |

b)

kuni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 182 lõikes 1 osutatud süsteemi 2. väljalaske kasutuselevõtu jaoks vastavalt rakendusotsuse (EL) 2019/2151 lisale kehtestatud kuupäevani, kui postisaadetisi veetakse õhuteed pidi ja nende lõppsihtkoht on kolmas riik või territoorium;

| c) | kuni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 182 lõikes 1 osutatud süsteemi 3. väljalaske kasutuselevõtu jaoks vastavalt rakendusotsuse (EL) 2019/2151 lisale kehtestatud kuupäevani, kui postisaadetisi veetakse mööda mereteed, maanteed või raudteed. |
| --- | --- |

c)

kuni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 182 lõikes 1 osutatud süsteemi 3. väljalaske kasutuselevõtu jaoks vastavalt rakendusotsuse (EL) 2019/2151 lisale kehtestatud kuupäevani, kui postisaadetisi veetakse mööda mereteed, maanteed või raudteed.

(*3)  Komisjoni 13. detsembri 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/2151, millega kehtestatakse liidu tolliseadustikuga ette nähtud elektrooniliste süsteemide väljaarendamise ja kasutuselevõtmise tööprogramm (ELT L 325, 16.12.2019, lk 168).“;"

*3

| (c) | lõige 3 jäetakse välja; |
| --- | --- |

(c)

lõige 3 jäetakse välja;

| (d) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Sisenemise ülddeklaratsiooni esitamise nõudest loobutakse sellises saadetises oleva kauba suhtes, mille tegelik väärtus ei ületa 22 eurot, kui toll on kokkuleppel ettevõtjaga nõus tegema riskianalüüsi, võttes aluseks ettevõtja kasutatavas süsteemis sisalduva või selle süsteemi kaudu saadud teabe:






  a) | kuni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 182 lõikes 1 osutatud süsteemi 1. väljalaske kasutuselevõtu jaoks vastavalt rakendusotsuse (EL) 2019/2151 lisale kehtestatud kuupäevani, kui kaup on kullersaadetistes, mida veetakse õhuteed pidi; |
| --- | --- | --- |

(d)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Sisenemise ülddeklaratsiooni esitamise nõudest loobutakse sellises saadetises oleva kauba suhtes, mille tegelik väärtus ei ületa 22 eurot, kui toll on kokkuleppel ettevõtjaga nõus tegema riskianalüüsi, võttes aluseks ettevõtja kasutatavas süsteemis sisalduva või selle süsteemi kaudu saadud teabe:

a)

kuni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 182 lõikes 1 osutatud süsteemi 1. väljalaske kasutuselevõtu jaoks vastavalt rakendusotsuse (EL) 2019/2151 lisale kehtestatud kuupäevani, kui kaup on kullersaadetistes, mida veetakse õhuteed pidi;

| b) | kuni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 182 lõikes 1 osutatud süsteemi 2. väljalaske kasutuselevõtu jaoks vastavalt rakendusotsuse (EL) 2019/2151 lisale kehtestatud kuupäevani, kui kaupa veetakse õhuteed pidi muudes kui posti- või kullersaadetistes; |
| --- | --- |

b)

kuni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 182 lõikes 1 osutatud süsteemi 2. väljalaske kasutuselevõtu jaoks vastavalt rakendusotsuse (EL) 2019/2151 lisale kehtestatud kuupäevani, kui kaupa veetakse õhuteed pidi muudes kui posti- või kullersaadetistes;

| c) | kuni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 182 lõikes 1 osutatud süsteemi 3. väljalaske kasutuselevõtu jaoks vastavalt rakendusotsuse (EL) 2019/2151 lisale kehtestatud kuupäevani, kui kaupa veetakse mööda mereteed, siseveeteed, maanteed või raudteed.“ |
| --- | --- |

c)

kuni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 182 lõikes 1 osutatud süsteemi 3. väljalaske kasutuselevõtu jaoks vastavalt rakendusotsuse (EL) 2019/2151 lisale kehtestatud kuupäevani, kui kaupa veetakse mööda mereteed, siseveeteed, maanteed või raudteed.“

| (7) | Artikkel 106 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 106

  Sisenemise ülddeklaratsiooni esitamise tähtajad lennutranspordi korral

  (tolliseadustiku artikli 127 lõike 2 punkt b, lõiked 3, 6 ja 7)

  1.   Kui kaup tuuakse liidu tolliterritooriumile õhuteed pidi, esitatakse kõik sisenemise ülddeklaratsiooni andmed võimalikult vara ja igal juhul järgmiste tähtaegade jooksul:






  a) | vähem kui neli tundi kestvate lendude korral hiljemalt enne õhusõiduki tegelikku väljalendu; |
| --- | --- | --- |

(7)

Artikkel 106 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 106

Sisenemise ülddeklaratsiooni esitamise tähtajad lennutranspordi korral

(tolliseadustiku artikli 127 lõike 2 punkt b, lõiked 3, 6 ja 7)

1.   Kui kaup tuuakse liidu tolliterritooriumile õhuteed pidi, esitatakse kõik sisenemise ülddeklaratsiooni andmed võimalikult vara ja igal juhul järgmiste tähtaegade jooksul:

a)

vähem kui neli tundi kestvate lendude korral hiljemalt enne õhusõiduki tegelikku väljalendu;

| b) | muude lendude korral vähemalt neli tundi enne õhusõiduki saabumist esimesse liidu tolliterritooriumil asuvasse lennujaama. |
| --- | --- |

b)

muude lendude korral vähemalt neli tundi enne õhusõiduki saabumist esimesse liidu tolliterritooriumil asuvasse lennujaama.

2.   Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 182 lõikes 1 osutatud süsteemi 1.väljalaske kasutuselevõtu jaoks vastavalt rakendusotsuse (EL) 2019/2151 lisale kehtestatud kuupäevast alates peavad postiettevõtjad ja kullerfirmad esitama rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 183 kohaselt vähemalt sisenemise ülddeklaratsiooni minimaalse andmestu niipea kui võimalik ja hiljemalt enne seda, kui kaup lastitakse õhusõidukile, mille pardal see liidu tolliterritooriumile tuuakse.

2a.   Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 182 lõikes 1 osutatud süsteemi 2. väljalaske kasutuselevõtu jaoks vastavalt rakendusotsuse (EL) 2019/2151 lisale kehtestatud kuupäevast alates peavad muud ettevõtjad kui postiettevõtjad ja kullerfirmad esitama vähemalt sisenemise ülddeklaratsiooni minimaalse andmestu niipea kui võimalik ja hiljemalt enne seda, kui kaup lastitakse õhusõidukile, mille pardal see liidu tolliterritooriumile tuuakse.

3.   Kui lõigetes 2 ja 2a osutatud tähtaegade jooksul on esitatud ainult sisenemise ülddeklaratsiooni minimaalne andmestu, tuleb muud andmed esitada rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 182 lõikes 1 osutatud süsteemi 2. väljalaske kasutuselevõtu jaoks vastavalt rakendusotsuse (EL) 2019/2151 lisale kehtestatud kuupäevast alates lõikes 1 täpsustatud tähtaegade jooksul.

4.   Lõike 2 kohaselt esitatud sisenemise ülddeklaratsiooni minimaalset andmestut tuleb kuni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 182 lõikes 1 osutatud süsteemi 2. väljalaske kasutuselevõtu jaoks vastavalt rakendusotsuse (EL) 2019/2151 lisale kehtestatud kuupäevani käsitada täieliku sisenemise ülddeklaratsioonina postisaadetistes sisalduva kauba puhul, mille lõppsihtkoht on liikmesriik, ja kullersaadetistes sisalduva kauba puhul, mille tegelik väärtus ei ületa 22 eurot.“

| (8) | Artiklit 112 muudetakse järgmiselt:






  (a) | lõige 2 jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

(8)

Artiklit 112 muudetakse järgmiselt:

(a)

lõige 2 jäetakse välja;

| (b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Käesoleva artikli lõiget 1 ei kohaldata kuni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 182 lõikes 1 osutatud süsteemi 3. väljalaske kasutuselevõtu jaoks vastavalt rakendusotsuse (EL) 2019/2151 lisale kehtestatud kuupäevani.“ |
| --- | --- |

(b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesoleva artikli lõiget 1 ei kohaldata kuni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 182 lõikes 1 osutatud süsteemi 3. väljalaske kasutuselevõtu jaoks vastavalt rakendusotsuse (EL) 2019/2151 lisale kehtestatud kuupäevani.“

| (9) | Artiklit 113 muudetakse järgmiselt:






  (a) | lõiked 2 ja 3 jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

(9)

Artiklit 113 muudetakse järgmiselt:

(a)

lõiked 2 ja 3 jäetakse välja;

| (b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Käesoleva artikli lõiget 1 ei kohaldata kuni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 182 lõikes 1 osutatud süsteemi 2. väljalaske kasutuselevõtu jaoks vastavalt rakendusotsuse (EL) 2019/2151 lisale kehtestatud kuupäevani.“ |
| --- | --- |

(b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Käesoleva artikli lõiget 1 ei kohaldata kuni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 182 lõikes 1 osutatud süsteemi 2. väljalaske kasutuselevõtu jaoks vastavalt rakendusotsuse (EL) 2019/2151 lisale kehtestatud kuupäevani.“

| (10) | IV jaotise 1. peatükki lisatakse artikkel 113a:

  „Artikkel 113a

  Sisenemise ülddeklaratsiooni andmete esitamine muude isikute poolt

  (tolliseadustiku artikli 127 lõige 6)

  1.   Isik, kes esitab tolliseadustiku artikli 127 lõikes 5 osutatud andmeid, vastutab andmete eest, mille ta on esitanud vastavalt tolliseadustiku artikli 15 lõike 2 punktidele a ja b.


  2.   Kui postiettevõtja ei tee postisaadetiste sisenemise ülddeklaratsiooni jaoks nõutavaid andmeid rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 182 lõikes 1 osutatud süsteemi 2. väljalaske kasutuselevõtu jaoks vastavalt rakendusotsuse (EL) 2019/2151 lisale kehtestatud kuupäevast alates kättesaadavaks vedajale, kes on kohustatud esitama deklaratsiooni ülejäänud andmed kõnealuse süsteemi kaudu, peab sihtkoha postiettevõtja, kui kaup saadetakse liitu, või esmase saabumise liikmesriigi postiettevõtja, kui kaupa veetakse läbi liidu, esitama need andmed esimesele sisenemistolliasutusele vastavalt tolliseadustiku artikli 127 lõikele 6.


  3.   Kui kullerfirma ei tee õhuteed pidi veetavate kullersaadetiste sisenemise ülddeklaratsiooni jaoks nõutavaid andmeid rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 182 lõikes 1 osutatud süsteemi 2. väljalaske kasutuselevõtu jaoks vastavalt rakendusotsuse (EL) 2019/2151 lisale kehtestatud kuupäevast alates kättesaadavaks vedajale, peab kullerfirma esitama need andmed esimesele sisenemistolliasutusele vastavalt tolliseadustiku artikli 127 lõikele 6.“ |
| --- | --- |

(10)

IV jaotise 1. peatükki lisatakse artikkel 113a:

„Artikkel 113a

Sisenemise ülddeklaratsiooni andmete esitamine muude isikute poolt

(tolliseadustiku artikli 127 lõige 6)

1.   Isik, kes esitab tolliseadustiku artikli 127 lõikes 5 osutatud andmeid, vastutab andmete eest, mille ta on esitanud vastavalt tolliseadustiku artikli 15 lõike 2 punktidele a ja b.

2.   Kui postiettevõtja ei tee postisaadetiste sisenemise ülddeklaratsiooni jaoks nõutavaid andmeid rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 182 lõikes 1 osutatud süsteemi 2. väljalaske kasutuselevõtu jaoks vastavalt rakendusotsuse (EL) 2019/2151 lisale kehtestatud kuupäevast alates kättesaadavaks vedajale, kes on kohustatud esitama deklaratsiooni ülejäänud andmed kõnealuse süsteemi kaudu, peab sihtkoha postiettevõtja, kui kaup saadetakse liitu, või esmase saabumise liikmesriigi postiettevõtja, kui kaupa veetakse läbi liidu, esitama need andmed esimesele sisenemistolliasutusele vastavalt tolliseadustiku artikli 127 lõikele 6.

3.   Kui kullerfirma ei tee õhuteed pidi veetavate kullersaadetiste sisenemise ülddeklaratsiooni jaoks nõutavaid andmeid rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 182 lõikes 1 osutatud süsteemi 2. väljalaske kasutuselevõtu jaoks vastavalt rakendusotsuse (EL) 2019/2151 lisale kehtestatud kuupäevast alates kättesaadavaks vedajale, peab kullerfirma esitama need andmed esimesele sisenemistolliasutusele vastavalt tolliseadustiku artikli 127 lõikele 6.“

| (11) | Artikkel 127 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 127
  Liidu kauba tollistaatuse tõendamine TIR- või ATA-märkmike või NATO vormi 302 või ELi vormi 302 esitamisega
  (tolliseadustiku artikli 6 lõike 3 punkt a)
  Kui liidu kaupa veetakse TIR-konventsiooni, ATA-konventsiooni, Istanbuli konventsiooni või NATO vormi 302 või ELi vormi 302 alusel, võib liidu kauba tollistaatust tõendada elektroonilistest andmetöötlusvahenditest erinevate vahendite abil.“ |
| --- | --- |

(11)

Artikkel 127 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 127

Liidu kauba tollistaatuse tõendamine TIR- või ATA-märkmike või NATO vormi 302 või ELi vormi 302 esitamisega

(tolliseadustiku artikli 6 lõike 3 punkt a)

Kui liidu kaupa veetakse TIR-konventsiooni, ATA-konventsiooni, Istanbuli konventsiooni või NATO vormi 302 või ELi vormi 302 alusel, võib liidu kauba tollistaatust tõendada elektroonilistest andmetöötlusvahenditest erinevate vahendite abil.“

| (12) | Artikli 128d lõikes 1 asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:

  „1.   Artiklis 128c osutatud luba antakse üksnes rahvusvahelistele laevandusettevõtjatele, kes vastavad järgmistele tingimustele:“. |
| --- | --- |

(12)

Artikli 128d lõikes 1 asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:

„1.   Artiklis 128c osutatud luba antakse üksnes rahvusvahelistele laevandusettevõtjatele, kes vastavad järgmistele tingimustele:“.

| (13) | Artiklit 138 muudetakse järgmiselt:






  (a) | punkt f asendatakse järgmisega:






  „f) | kuni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 182 lõikes 1 osutatud süsteemi 1. väljalaske kasutuselevõtu jaoks vastavalt rakendusotsuse (EL) 2019/2151 lisale kehtestatud kuupäevani postisaadetistes sisalduv kaup, mis on vabastatud imporditollimaksust vastavalt määruse (EÜ) nr 1186/2009 artikli 23 lõikele 1 või artikli 25 lõikele 1;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Artiklit 138 muudetakse järgmiselt:

(a)

punkt f asendatakse järgmisega:

„f)

kuni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 182 lõikes 1 osutatud süsteemi 1. väljalaske kasutuselevõtu jaoks vastavalt rakendusotsuse (EL) 2019/2151 lisale kehtestatud kuupäevani postisaadetistes sisalduv kaup, mis on vabastatud imporditollimaksust vastavalt määruse (EÜ) nr 1186/2009 artikli 23 lõikele 1 või artikli 25 lõikele 1;“;

| (b) | lisatakse järgmised punktid:






  „g) | kuni direktiivi (EL) 2017/2455 artikli 4 lõike 1 neljandas lõigus sätestatud kuupäevale eelneva kuupäevani kaup, mille tegelik väärtus ei ületa 22 eurot; |
| --- | --- | --- |

(b)

lisatakse järgmised punktid:

„g)

kuni direktiivi (EL) 2017/2455 artikli 4 lõike 1 neljandas lõigus sätestatud kuupäevale eelneva kuupäevani kaup, mille tegelik väärtus ei ületa 22 eurot;

| h) | organid ja muud inim- või loomset päritolu koed või inimveri, mis sobivad püsivaks siirdamiseks, transplantatsiooniks või ülekandmiseks hädaolukorras;“; |
| --- | --- |

h)

organid ja muud inim- või loomset päritolu koed või inimveri, mis sobivad püsivaks siirdamiseks, transplantatsiooniks või ülekandmiseks hädaolukorras;“;

| (c) | lisatakse järgmised punktid:






  „i) | ELi vormiga 302 või NATO vormiga 302 hõlmatud kaup, mis on vabastatud imporditollimaksust tagasitoodud kaubana vastavalt tolliseadustiku artiklile 203; |
| --- | --- | --- |

(c)

lisatakse järgmised punktid:

„i)

ELi vormiga 302 või NATO vormiga 302 hõlmatud kaup, mis on vabastatud imporditollimaksust tagasitoodud kaubana vastavalt tolliseadustiku artiklile 203;

| j) | laevajäätmed tingimusel, et direktiivi (EL) 2019/883 artiklis 6 osutatud jäätmete eelteade on esitatud riiklikus merenduse ühtses kontaktpunktis või pädevatele asutustele, sealhulgas tolliasutustele vastuvõetavate muude teavituskanalite kaudu.“; |
| --- | --- |

j)

laevajäätmed tingimusel, et direktiivi (EL) 2019/883 artiklis 6 osutatud jäätmete eelteade on esitatud riiklikus merenduse ühtses kontaktpunktis või pädevatele asutustele, sealhulgas tolliasutustele vastuvõetavate muude teavituskanalite kaudu.“;

| (d) | teine lõik jäetakse välja. |
| --- | --- |

(d)

teine lõik jäetakse välja.

| (14) | Artiklit 139 muudetakse järgmiselt:






  (a) | lisatakse järgmine pealkiri:

  „
  Kaup, mis tuleb deklareerida ajutiseks impordiks, transiidiks ja reekspordiks vastavalt artiklile 141

  (tolliseadustiku artikli 158 lõige 2)“; |
| --- | --- | --- |

(14)

Artiklit 139 muudetakse järgmiselt:

(a)

lisatakse järgmine pealkiri:

„
  Kaup, mis tuleb deklareerida ajutiseks impordiks, transiidiks ja reekspordiks vastavalt artiklile 141

Kaup, mis tuleb deklareerida ajutiseks impordiks, transiidiks ja reekspordiks vastavalt artiklile 141

(tolliseadustiku artikli 158 lõige 2)“;

| (b) | lisatakse järgmised lõiked:






  „3. | Kui NATO vormiga 302 või ELi vormiga 302 hõlmatud kaupa ei ole deklareeritud teisiti, loetakse see ajutiseks impordiks deklareerituks vastavalt artiklile 141. |
| --- | --- | --- |

(b)

lisatakse järgmised lõiked:

„3.

Kui NATO vormiga 302 või ELi vormiga 302 hõlmatud kaupa ei ole deklareeritud teisiti, loetakse see ajutiseks impordiks deklareerituks vastavalt artiklile 141.

| 4. | Kui NATO vormiga 302 või ELi vormiga 302 hõlmatud kaupa ei ole deklareeritud teisiti, loetakse see reekspordiks deklareerituks vastavalt artiklile 141. |
| --- | --- |

4.

Kui NATO vormiga 302 või ELi vormiga 302 hõlmatud kaupa ei ole deklareeritud teisiti, loetakse see reekspordiks deklareerituks vastavalt artiklile 141.

| 5. | Kui ELi vormiga 302 hõlmatud kaupa ei ole deklareeritud teisiti, loetakse see transiidiks deklareerituks vastavalt artiklile 141.“ |
| --- | --- |

5.

Kui ELi vormiga 302 hõlmatud kaupa ei ole deklareeritud teisiti, loetakse see transiidiks deklareerituks vastavalt artiklile 141.“

| (15) | Artikli 140 lõikesse 1 lisatakse järgmised punktid:






  „c) | kirjavahetus; |
| --- | --- | --- |

(15)

Artikli 140 lõikesse 1 lisatakse järgmised punktid:

„c)

kirjavahetus;

| d) | posti- või kullersaadetises sisalduv kaup väärtusega kuni 1 000 eurot, millelt ei tule tasuda eksporditollimaksu; |
| --- | --- |

d)

posti- või kullersaadetises sisalduv kaup väärtusega kuni 1 000 eurot, millelt ei tule tasuda eksporditollimaksu;

| e) | organid ja muud inim- või loomset päritolu koed või inimveri, mis sobivad püsivaks siirdamiseks, transplantatsiooniks või ülekandmiseks hädaolukorras; |
| --- | --- |

e)

organid ja muud inim- või loomset päritolu koed või inimveri, mis sobivad püsivaks siirdamiseks, transplantatsiooniks või ülekandmiseks hädaolukorras;

| f) | NATO vormiga 302 või ELi vormiga 302 hõlmatud kaup.“ |
| --- | --- |

f)

NATO vormiga 302 või ELi vormiga 302 hõlmatud kaup.“

| (16) | Artiklit 141 muudetakse järgmiselt:






  (a) | pealkiri asendatakse järgmisega:

  „
  Toimingud, mida loetakse tollideklaratsiooni või reekspordi deklaratsiooni esitamiseks

  (tolliseadustiku artikli 158 lõige 2)“; |
| --- | --- | --- |

(16)

Artiklit 141 muudetakse järgmiselt:

(a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„
  Toimingud, mida loetakse tollideklaratsiooni või reekspordi deklaratsiooni esitamiseks

Toimingud, mida loetakse tollideklaratsiooni või reekspordi deklaratsiooni esitamiseks

(tolliseadustiku artikli 158 lõige 2)“;

| (b) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „1.   Artikli 138 punktides a–d ja h, artiklis 139 ja artikli 140 lõikes 1 osutatud kauba puhul loetakse tollideklaratsiooni esitamiseks üht järgmistest toimingutest:“; |
| --- | --- | --- |

(b)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„1.   Artikli 138 punktides a–d ja h, artiklis 139 ja artikli 140 lõikes 1 osutatud kauba puhul loetakse tollideklaratsiooni esitamiseks üht järgmistest toimingutest:“;

| ii) | punktile d lisatakse järgmised alapunktid:






  „iv) | kui artiklis 212 osutatud transpordivahendid loetakse ajutiseks impordiks deklareerituks vastavalt käesoleva määruse artikli 139 lõikele 1; |
| --- | --- | --- |

ii)

punktile d lisatakse järgmised alapunktid:

„iv)

kui artiklis 212 osutatud transpordivahendid loetakse ajutiseks impordiks deklareerituks vastavalt käesoleva määruse artikli 139 lõikele 1;

| v) | kui tolliseadustiku artiklis 203 kehtestatud tingimustele vastavad liiduvälised transpordivahendid tuuakse liidu tolliterritooriumile vastavalt käesoleva määruse artikli 138 punktile c.“; |
| --- | --- |

v)

kui tolliseadustiku artiklis 203 kehtestatud tingimustele vastavad liiduvälised transpordivahendid tuuakse liidu tolliterritooriumile vastavalt käesoleva määruse artikli 138 punktile c.“;

| (c) | lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kuni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 182 lõikes 1 osutatud süsteemi 1.väljalaske kasutuselevõtu jaoks vastavalt rakendusotsuse (EL) 2019/2151 lisale kehtestatud kuupäevani saab postisaadetistes sisalduvat kaupa deklareerida vabasse ringlusse lubamiseks, kui see esitatakse tollile vastavalt tolliseadustiku artiklile 139, tingimusel et on täidetud järgmised tingimused:






  a) | toll aktsepteerib selle toimingu kasutamist ja postiettevõtja esitatud andmeid; |
| --- | --- | --- |

(c)

lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3.   Kuni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 182 lõikes 1 osutatud süsteemi 1.väljalaske kasutuselevõtu jaoks vastavalt rakendusotsuse (EL) 2019/2151 lisale kehtestatud kuupäevani saab postisaadetistes sisalduvat kaupa deklareerida vabasse ringlusse lubamiseks, kui see esitatakse tollile vastavalt tolliseadustiku artiklile 139, tingimusel et on täidetud järgmised tingimused:

a)

toll aktsepteerib selle toimingu kasutamist ja postiettevõtja esitatud andmeid;

| b) | käibemaksu ei deklareerita direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 4. jaos sätestatud kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt imporditud kauba kaugmüügi erikorra või sama direktiivi XII jaotise 7. peatükis sätestatud impordi käibemaksu deklareerimise ja maksmise erikorra alusel; |
| --- | --- |

b)

käibemaksu ei deklareerita direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 4. jaos sätestatud kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt imporditud kauba kaugmüügi erikorra või sama direktiivi XII jaotise 7. peatükis sätestatud impordi käibemaksu deklareerimise ja maksmise erikorra alusel;

| c) | kaup on vabastatud imporditollimaksust vastavalt määruse (EÜ) nr 1186/2009 artikli 23 lõikele 1 või artikli 25 lõikele 1; |
| --- | --- |

c)

kaup on vabastatud imporditollimaksust vastavalt määruse (EÜ) nr 1186/2009 artikli 23 lõikele 1 või artikli 25 lõikele 1;

| d) | saadetisega on kaasas deklaratsioon CN22 või deklaratsioon CN23. |
| --- | --- |

d)

saadetisega on kaasas deklaratsioon CN22 või deklaratsioon CN23.

4.   Postisaadetises sisalduv kaup väärtusega kuni 1 000 eurot, millelt ei tule tasuda eksporditollimaksu, loetakse ekspordiks deklareerituks siis, kui see viiakse liidu tolliterritooriumilt välja.“;

| (d) | lõigete 4 ja 5 vahele lisatakse järgmine lõige:

  „4a.   Kullersaadetises sisalduv kaup väärtusega kuni 1 000 eurot, millelt ei tule tasuda eksporditollimaksu, loetakse ekspordiks deklareerituks siis, kui see esitatakse väljumistolliasutusele, tingimusel et veodokumendis ja/või arvel olevad andmed on tollile kättesaadavad ja tolli poolt aktsepteeritavad.“; |
| --- | --- |

(d)

lõigete 4 ja 5 vahele lisatakse järgmine lõige:

„4a.   Kullersaadetises sisalduv kaup väärtusega kuni 1 000 eurot, millelt ei tule tasuda eksporditollimaksu, loetakse ekspordiks deklareerituks siis, kui see esitatakse väljumistolliasutusele, tingimusel et veodokumendis ja/või arvel olevad andmed on tollile kättesaadavad ja tolli poolt aktsepteeritavad.“;

| (e) | lisatakse järgmised lõiked:

  „6.   NATO vormi 302 alusel sõjalise tegevusega seoses veetav või kasutatav kaup loetakse vabasse ringlusse lubamiseks, ajutiseks impordiks, ekspordiks või reekspordiks deklareerituks, kui see esitatakse tollile vastavalt tolliseadustiku artiklile 139 või artikli 267 lõikele 2, tingimusel et toll aktsepteerib NATO vormil 302 esitatud andmeid ja et need on tollile kättesaadavad.
  Selle vormi võib esitada elektroonilistest andmetöötlusvahenditest erinevate vahendite abil.


  7.   ELi vormi 302 alusel sõjalise tegevusega seoses veetav või kasutatav kaup loetakse vabasse ringlusse lubamiseks, ajutiseks impordiks, transiidiks, ekspordiks või reekspordiks deklareerituks, kui see esitatakse tollile vastavalt tolliseadustiku artiklile 139 või artikli 267 lõikele 2, tingimusel et toll aktsepteerib lisas 52-01 esitatud andmeid ja et need on tollile kättesaadavad.
  Selle vormi võib esitada elektroonilistest andmetöötlusvahenditest erinevate vahendite abil.


  8.   Laevajäätmed loetakse vabasse ringlusse lubamiseks deklareerituks, kui need esitatakse tollile vastavalt tolliseadustiku artiklile 139, tingimusel et direktiivi (EL) 2019/883 artiklis 6 osutatud jäätmete eelteade on esitatud riiklikus merenduse ühtses kontaktpunktis või pädevatele asutustele, sealhulgas tolliasutustele vastuvõetavate muude teavituskanalite kaudu.“ |
| --- | --- |

(e)

lisatakse järgmised lõiked:

„6.   NATO vormi 302 alusel sõjalise tegevusega seoses veetav või kasutatav kaup loetakse vabasse ringlusse lubamiseks, ajutiseks impordiks, ekspordiks või reekspordiks deklareerituks, kui see esitatakse tollile vastavalt tolliseadustiku artiklile 139 või artikli 267 lõikele 2, tingimusel et toll aktsepteerib NATO vormil 302 esitatud andmeid ja et need on tollile kättesaadavad.

Selle vormi võib esitada elektroonilistest andmetöötlusvahenditest erinevate vahendite abil.

7.   ELi vormi 302 alusel sõjalise tegevusega seoses veetav või kasutatav kaup loetakse vabasse ringlusse lubamiseks, ajutiseks impordiks, transiidiks, ekspordiks või reekspordiks deklareerituks, kui see esitatakse tollile vastavalt tolliseadustiku artiklile 139 või artikli 267 lõikele 2, tingimusel et toll aktsepteerib lisas 52-01 esitatud andmeid ja et need on tollile kättesaadavad.

Selle vormi võib esitada elektroonilistest andmetöötlusvahenditest erinevate vahendite abil.

8.   Laevajäätmed loetakse vabasse ringlusse lubamiseks deklareerituks, kui need esitatakse tollile vastavalt tolliseadustiku artiklile 139, tingimusel et direktiivi (EL) 2019/883 artiklis 6 osutatud jäätmete eelteade on esitatud riiklikus merenduse ühtses kontaktpunktis või pädevatele asutustele, sealhulgas tolliasutustele vastuvõetavate muude teavituskanalite kaudu.“

| (17) | Artikli 142 punktid b, c ja d asendatakse järgmistega:






  „b) | kaup, mille kohta on esitatud taotlus tollimaksu või muude maksude tagasimaksmiseks, välja arvatud juhul, kui selline taotlus on seotud määruse (EÜ) nr 1186/2009 artikli 23 lõike 1 või artikli 25 lõike 1 kohaselt imporditollimaksust vabastatud kauba vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsiooni kehtetuks tunnistamisega; |
| --- | --- | --- |

(17)

Artikli 142 punktid b, c ja d asendatakse järgmistega:

„b)

kaup, mille kohta on esitatud taotlus tollimaksu või muude maksude tagasimaksmiseks, välja arvatud juhul, kui selline taotlus on seotud määruse (EÜ) nr 1186/2009 artikli 23 lõike 1 või artikli 25 lõike 1 kohaselt imporditollimaksust vabastatud kauba vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsiooni kehtetuks tunnistamisega;

| c) | kaup, mille suhtes kehtivad keelud ja piirangud, välja arvatud:






  i) | kaup, mida veetakse või kasutatakse NATO vormi 302 või ELi vormi 302 alusel; |
| --- | --- | --- |

c)

kaup, mille suhtes kehtivad keelud ja piirangud, välja arvatud:

i)

kaup, mida veetakse või kasutatakse NATO vormi 302 või ELi vormi 302 alusel;

| ii) | laevajäätmed; |
| --- | --- |

ii)

laevajäätmed;

| d) | kaup, mille suhtes kohaldatakse mis tahes muud liidu õigusaktides sätestatud eriformaalsust, mida tolliasutused peavad täitma, välja arvatud kaup, mida veetakse NATO vormi 302 või ELi vormi 302 alusel.“ |
| --- | --- |

d)

kaup, mille suhtes kohaldatakse mis tahes muud liidu õigusaktides sätestatud eriformaalsust, mida tolliasutused peavad täitma, välja arvatud kaup, mida veetakse NATO vormi 302 või ELi vormi 302 alusel.“

| (18) | Artiklit 143a muudetakse järgmiselt:






  (a) | pealkiri ja lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 143a
  Väikese väärtusega saadetiste vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsioon
  (tolliseadustiku artikli 6 lõige 2)

  1.   Alates direktiivi (EL) 2017/2455 artikli 4 lõike 1 neljandas lõigus sätestatud kuupäevast võib isik B lisas osutatud spetsiaalse andmestu alusel deklareerida vabasse ringlusse lubamiseks saadetise, mis on vastavalt määruse (EÜ) nr 1186/2009 artikli 23 lõikele 1 või artikli 25 lõikele 1 vabastatud imporditollimaksust, tingimusel et kõnealuses saadetises sisalduva kauba suhtes ei kohaldata keelde ega piiranguid.“; |
| --- | --- | --- |

(18)

Artiklit 143a muudetakse järgmiselt:

(a)

pealkiri ja lõige 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 143a

Väikese väärtusega saadetiste vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsioon

(tolliseadustiku artikli 6 lõige 2)

1.   Alates direktiivi (EL) 2017/2455 artikli 4 lõike 1 neljandas lõigus sätestatud kuupäevast võib isik B lisas osutatud spetsiaalse andmestu alusel deklareerida vabasse ringlusse lubamiseks saadetise, mis on vastavalt määruse (EÜ) nr 1186/2009 artikli 23 lõikele 1 või artikli 25 lõikele 1 vabastatud imporditollimaksust, tingimusel et kõnealuses saadetises sisalduva kauba suhtes ei kohaldata keelde ega piiranguid.“;

| (b) | lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Kuni rakendusotsuse (EL) 2019/2151 lisas osutatud riiklike impordisüsteemide uuendamise kuupäevadeni võivad liikmesriigid ette näha, et käesoleva artikli lõikes 1 osutatud deklaratsiooni suhtes kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) 2016/341 9. lisas esitatud andmenõudeid.“ |
| --- | --- |

(b)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Kuni rakendusotsuse (EL) 2019/2151 lisas osutatud riiklike impordisüsteemide uuendamise kuupäevadeni võivad liikmesriigid ette näha, et käesoleva artikli lõikes 1 osutatud deklaratsiooni suhtes kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) 2016/341 9. lisas esitatud andmenõudeid.“

| (19) | Artikkel 144 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 144


  Postisaadetistes sisalduva kauba tollideklaratsioon

  (tolliseadustiku artikli 6 lõige 2)

  1.   Postiettevõtja võib esitada postisaadetistes sisalduva kauba vabasse ringlusse lubamiseks tollideklaratsiooni, mis sisaldab B lisa veerus H6 osutatud vähendatud andmestut, kui kaup vastab järgmistele tingimustele:






  a) | kauba väärtus on kuni 1 000 eurot; |
| --- | --- | --- |

(19)

Artikkel 144 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 144

Postisaadetistes sisalduva kauba tollideklaratsioon

(tolliseadustiku artikli 6 lõige 2)

1.   Postiettevõtja võib esitada postisaadetistes sisalduva kauba vabasse ringlusse lubamiseks tollideklaratsiooni, mis sisaldab B lisa veerus H6 osutatud vähendatud andmestut, kui kaup vastab järgmistele tingimustele:

a)

kauba väärtus on kuni 1 000 eurot;

| b) | kauba suhtes ei kohaldata keelde ega piiranguid. |
| --- | --- |

b)

kauba suhtes ei kohaldata keelde ega piiranguid.

2.   Kuni rakendusotsuse (EL) 2019/2151 lisas osutatud riiklike impordisüsteemide uuendamise kuupäevadeni võivad liikmesriigid ette näha, et käesoleva artikli lõikes 1 osutatud vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsioon muu kui käesoleva määruse artiklis 143a osutatud postisaadetistes sisalduva kauba kohta loetakse esitatuks ja aktsepteerituks, kui see kaup esitatakse tollile, tingimusel et kaubaga on kaasas deklaratsioon CN22 või deklaratsioon CN23.“

| (20) | Artiklid 146 ja 147 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 146

  Lisadeklaratsioon

  (tolliseadustiku artikli 167 lõige 1)

  1.   Kui toll märgib tasumisele kuuluva impordi- või eksporditollimaksu summa arvestusdokumentidesse vastavalt tolliseadustiku artikli 105 lõike 1 esimesele lõigule, on tolliseadustiku artikli 167 lõike 1 esimeses lõigus osutatud lisadeklaratsiooni esitamise tähtaeg kümme päeva alates kauba vabastamise kuupäevast, kui kõnealune deklaratsioon on üldine.


  2.   Kui arvestuskanne tehakse kooskõlas tolliseadustiku artikli 105 lõike 1 teise lõiguga või kui tollivõlga ei ole tekkinud ning kui lisadeklaratsioon on perioodiline või kokkuvõtlik, ei tohi lisadeklaratsiooniga hõlmatud ajavahemik olla pikem kui üks kalendrikuu.


  3.   Perioodilise või kokkuvõtliku lisadeklaratsiooni esitamise tähtaeg on kümme päeva alates lisadeklaratsiooniga hõlmatud ajavahemiku lõppemise kuupäevast.






  3a. | Kui tollivõlga ei tekkinud, ei tohi lisadeklaratsiooni esitamise tähtaeg olla pikem kui 30 päeva alates kauba vabastamise kuupäevast. |
| --- | --- | --- |

(20)

Artiklid 146 ja 147 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 146

Lisadeklaratsioon

(tolliseadustiku artikli 167 lõige 1)

1.   Kui toll märgib tasumisele kuuluva impordi- või eksporditollimaksu summa arvestusdokumentidesse vastavalt tolliseadustiku artikli 105 lõike 1 esimesele lõigule, on tolliseadustiku artikli 167 lõike 1 esimeses lõigus osutatud lisadeklaratsiooni esitamise tähtaeg kümme päeva alates kauba vabastamise kuupäevast, kui kõnealune deklaratsioon on üldine.

2.   Kui arvestuskanne tehakse kooskõlas tolliseadustiku artikli 105 lõike 1 teise lõiguga või kui tollivõlga ei ole tekkinud ning kui lisadeklaratsioon on perioodiline või kokkuvõtlik, ei tohi lisadeklaratsiooniga hõlmatud ajavahemik olla pikem kui üks kalendrikuu.

3.   Perioodilise või kokkuvõtliku lisadeklaratsiooni esitamise tähtaeg on kümme päeva alates lisadeklaratsiooniga hõlmatud ajavahemiku lõppemise kuupäevast.

3a.

Kui tollivõlga ei tekkinud, ei tohi lisadeklaratsiooni esitamise tähtaeg olla pikem kui 30 päeva alates kauba vabastamise kuupäevast.

| 3b. | Toll võib nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel sätestada lõikes 1, 3 või 3a osutatud lisadeklaratsiooni esitamiseks pikema tähtaja. See tähtaeg ei tohi olla pikem kui 120 päeva alates kauba vabastamise kuupäevast. Seda tähtaega võib siiski kauba tolliväärtusega seotud nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel veelgi pikendada kuni kahe aastani alates kauba vabastamise kuupäevast. |
| --- | --- |

3b.

Toll võib nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel sätestada lõikes 1, 3 või 3a osutatud lisadeklaratsiooni esitamiseks pikema tähtaja. See tähtaeg ei tohi olla pikem kui 120 päeva alates kauba vabastamise kuupäevast. Seda tähtaega võib siiski kauba tolliväärtusega seotud nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel veelgi pikendada kuni kahe aastani alates kauba vabastamise kuupäevast.

4.   Toll võib lubada, et kuni kuupäevadeni, millal võetakse kasutusele rakendusotsuse (EL) 2019/2151 lisas osutatud automaatne ekspordisüsteem ja uuendatakse liikmesriikide impordisüsteeme, ja ilma et see piiraks tolliseadustiku artikli 105 lõike 1 kohaldamist, võivad tähtajad olla käesoleva artikli lõigetes 1–3b täpsustatud tähtaegadest erinevad.

Artikkel 147

Tähtaeg, mille jooksul peavad deklarandi käsutuses olema lisadeklaratsiooniga seotud lisadokumendid

(tolliseadustiku artikli 167 lõige 1)

Lihtsustatud tollideklaratsiooni esitamise ajal puudunud lisadokumendid peavad olema deklarandi käsutuses artikli 146 lõike 1, 3, 3a, 3b või 4 kohaselt sätestatud lisadeklaratsiooni esitamise tähtaja jooksul.“

| (21) | Artiklit 163 muudetakse järgmiselt:






  (a) | lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:






  „g) | kui lisas 71-02 loetletud kaup, mille väärtus ei ületa 150 000 eurot, on juba suunatud või suunatakse seestöötlemisprotseduurile ja hävitatakse tollijärelevalve all erandlike ja nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude tõttu.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(21)

Artiklit 163 muudetakse järgmiselt:

(a)

lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:

„g)

kui lisas 71-02 loetletud kaup, mille väärtus ei ületa 150 000 eurot, on juba suunatud või suunatakse seestöötlemisprotseduurile ja hävitatakse tollijärelevalve all erandlike ja nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude tõttu.“;

| (b) | lõike 2 punkt g jäetakse välja. |
| --- | --- |

(b)

lõike 2 punkt g jäetakse välja.

| (22) | Artikli 166 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | imporditollimaksu summa arvutamise korral kooskõlas tolliseadustiku artikliga 85 kohaldataks seestöötlemisprotseduurile suunata kavatsetava kauba suhtes põllumajandus- või kaubanduspoliitika meedet, kui kaup deklareeriti vabasse ringlusse ja kui juhtum ei kuulu artikli 167 lõike 1 punktide h, i, m või p kohaldamisalasse;“. |
| --- | --- | --- |

(22)

Artikli 166 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

imporditollimaksu summa arvutamise korral kooskõlas tolliseadustiku artikliga 85 kohaldataks seestöötlemisprotseduurile suunata kavatsetava kauba suhtes põllumajandus- või kaubanduspoliitika meedet, kui kaup deklareeriti vabasse ringlusse ja kui juhtum ei kuulu artikli 167 lõike 1 punktide h, i, m või p kohaldamisalasse;“.

| (23) | Artikli 167 lõike 1 punkt k asendatakse järgmisega:






  „k) | töötlemine toodeteks, mis paigaldatakse sellistesse õhusõidukitesse või mida kasutatakse sellistes õhusõidukites, mille kohta on välja antud komponendi hooldustõend (EASA vorm 1) või sellega samaväärne tõend, nagu on osutatud nõukogu määruse (EL) 2018/581 (*4) artiklis 2; |
| --- | --- | --- |

(23)

Artikli 167 lõike 1 punkt k asendatakse järgmisega:

„k)

töötlemine toodeteks, mis paigaldatakse sellistesse õhusõidukitesse või mida kasutatakse sellistes õhusõidukites, mille kohta on välja antud komponendi hooldustõend (EASA vorm 1) või sellega samaväärne tõend, nagu on osutatud nõukogu määruse (EL) 2018/581 (*4) artiklis 2;

*4

(*4)  Nõukogu 16. aprilli 2018. aasta määrus (EL) 2018/581, millega peatatakse ajutiselt ühise tollitariifistiku ühepoolsed tollimaksud teatavate õhusõidukitesse paigaldatavate või neis kasutatavate kaupade puhul ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1147/2002 (ELT L 98, 18.4.2018, lk 1).“
  "

*4

| (24) | Artikkel 168 jäetakse välja. |
| --- | --- |

(24)

Artikkel 168 jäetakse välja.

| (25) | Artikkel 177 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 177

  Liidu kauba ladustamine koos liidusvälise kaubaga samas ladustamisrajatises

  (tolliseadustiku artikli 211 lõige 1)

  1.   Kui liidu kaupa ladustatakse tolliladustamiseks ettenähtud ladustamisrajatises koos liiduvälise kaubaga (koosladustamine) ja kui kõiki kaubaliike ei ole igal ajal võimalik kindlaks teha või kui see on võimalik üksnes ebaproportsionaalsete kuludega, määratakse tolliseadustiku artikli 211 lõike 1 punktis b osutatud loas kindlaks, et iga kaubaliigi, tollistaatuse ja vajaduse korral päritolu kohta peetakse eraldi arvestust.


  2.   Liidu kaubal ja liiduvälisel kaubal, mida ladustatakse ladustamisrajatises koos, nagu on osutatud lõikes 1, peab olema sama kaheksakohaline CN-kood, sama kaubanduslik kvaliteet ja samad tehnilised näitajad.


  3.   Lõike 2 kohaldamisel ei loeta liidu kaubaga sama kaubandusliku kvaliteediga kaubaks liiduvälist kaupa, mille suhtes kohaldataks koos liidu kaubaga ladustamise ajal ajutist või lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, tasakaalustavat tollimaksu, kaitsemeedet või kontsessioonide peatamisest tulenevat täiendavat tollimaksu, kui need deklareeritakse vabasse ringlusse lubamiseks.


  4.   Lõiget 3 ei kohaldata, kui liiduvälist kaupa ladustatakse koos liidu kaubaga, mis deklareeriti eelnevalt liiduvälise kaubana vabasse ringlusse lubamiseks ja mille eest on tasutud lõikes 3 osutatud tollimaksud.“ |
| --- | --- |

(25)

Artikkel 177 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 177

Liidu kauba ladustamine koos liidusvälise kaubaga samas ladustamisrajatises

(tolliseadustiku artikli 211 lõige 1)

1.   Kui liidu kaupa ladustatakse tolliladustamiseks ettenähtud ladustamisrajatises koos liiduvälise kaubaga (koosladustamine) ja kui kõiki kaubaliike ei ole igal ajal võimalik kindlaks teha või kui see on võimalik üksnes ebaproportsionaalsete kuludega, määratakse tolliseadustiku artikli 211 lõike 1 punktis b osutatud loas kindlaks, et iga kaubaliigi, tollistaatuse ja vajaduse korral päritolu kohta peetakse eraldi arvestust.

2.   Liidu kaubal ja liiduvälisel kaubal, mida ladustatakse ladustamisrajatises koos, nagu on osutatud lõikes 1, peab olema sama kaheksakohaline CN-kood, sama kaubanduslik kvaliteet ja samad tehnilised näitajad.

3.   Lõike 2 kohaldamisel ei loeta liidu kaubaga sama kaubandusliku kvaliteediga kaubaks liiduvälist kaupa, mille suhtes kohaldataks koos liidu kaubaga ladustamise ajal ajutist või lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, tasakaalustavat tollimaksu, kaitsemeedet või kontsessioonide peatamisest tulenevat täiendavat tollimaksu, kui need deklareeritakse vabasse ringlusse lubamiseks.

4.   Lõiget 3 ei kohaldata, kui liiduvälist kaupa ladustatakse koos liidu kaubaga, mis deklareeriti eelnevalt liiduvälise kaubana vabasse ringlusse lubamiseks ja mille eest on tasutud lõikes 3 osutatud tollimaksud.“

| (26) | Artikli 220 teine lõik asendatakse järgmisega: | „Taotleja ja protseduuri pidaja võivad olla asutatud liidu tolliterritooriumil.“ |
| --- | --- | --- |

(26)

Artikli 220 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Taotleja ja protseduuri pidaja võivad olla asutatud liidu tolliterritooriumil.“

| (27) | Artiklisse 224 lisatakse järgmine lõik:

  „Taotleja ja protseduuri pidaja võivad olla asutatud liidu tolliterritooriumil punktis b nimetatud kauba puhul.“ |
| --- | --- |

(27)

Artiklisse 224 lisatakse järgmine lõik:

„Taotleja ja protseduuri pidaja võivad olla asutatud liidu tolliterritooriumil punktis b nimetatud kauba puhul.“

| (28) | Artiklisse 227 lisatakse järgmine lõik:

  „Taotleja ja protseduuri pidaja võivad olla asutatud liidu tolliterritooriumil.“ |
| --- | --- |

(28)

Artiklisse 227 lisatakse järgmine lõik:

„Taotleja ja protseduuri pidaja võivad olla asutatud liidu tolliterritooriumil.“

| (29) | Artiklisse 229 lisatakse järgmine lõik:

  „Taotleja ja protseduuri pidaja võivad olla asutatud liidu tolliterritooriumil.“ |
| --- | --- |

(29)

Artiklisse 229 lisatakse järgmine lõik:

„Taotleja ja protseduuri pidaja võivad olla asutatud liidu tolliterritooriumil.“

| (30) | Artiklisse 230 lisatakse järgmine lõik:

  „Taotleja ja protseduuri pidaja võivad olla asutatud liidu tolliterritooriumil.“ |
| --- | --- |

(30)

Artiklisse 230 lisatakse järgmine lõik:

„Taotleja ja protseduuri pidaja võivad olla asutatud liidu tolliterritooriumil.“

| (31) | Lisatakse artikkel 235a:

  „Artikkel 235a
  Sõjalise tegevusega seoses veetav või kasutatav kaup
  (tolliseadustiku artikli 250 lõike 2 punkt d)
  Täielik imporditollimaksuvabastus antakse kaubale, mida veetakse või kasutatakse seoses sõjalise tegevusega NATO vormi 302 või ELi vormi 302 alusel.
  Taotleja ja protseduuri pidaja võivad olla asutatud liidu tolliterritooriumil.“ |
| --- | --- |

(31)

Lisatakse artikkel 235a:

„Artikkel 235a

Sõjalise tegevusega seoses veetav või kasutatav kaup

(tolliseadustiku artikli 250 lõike 2 punkt d)

Täielik imporditollimaksuvabastus antakse kaubale, mida veetakse või kasutatakse seoses sõjalise tegevusega NATO vormi 302 või ELi vormi 302 alusel.

Taotleja ja protseduuri pidaja võivad olla asutatud liidu tolliterritooriumil.“

| (32) | Artiklisse 237 lisatakse järgmine lõik:

  „3.   Artikli 235a esimeses lõigus osutatud kauba puhul on tolliprotseduuri lõpetamise tähtajaks 24 kuud alates kauba suunamisest ajutise impordi protseduurile, välja arvatud juhul, kui rahvusvahelistes kokkulepetes on kehtestatud pikem tähtaeg.“ |
| --- | --- |

(32)

Artiklisse 237 lisatakse järgmine lõik:

„3.   Artikli 235a esimeses lõigus osutatud kauba puhul on tolliprotseduuri lõpetamise tähtajaks 24 kuud alates kauba suunamisest ajutise impordi protseduurile, välja arvatud juhul, kui rahvusvahelistes kokkulepetes on kehtestatud pikem tähtaeg.“

| (33) | Artikli 245 lõike 1 punktid i ja p asendatakse järgmisega:






  „i) | kaup, mida veetakse või kasutatakse seoses sõjalise tegevusega NATO vormi 302 või ELi vormi 302 alusel;“ |
| --- | --- | --- |

(33)

Artikli 245 lõike 1 punktid i ja p asendatakse järgmisega:

„i)

kaup, mida veetakse või kasutatakse seoses sõjalise tegevusega NATO vormi 302 või ELi vormi 302 alusel;“

| „p) | kaup, mis saadetakse liidu tolliterritooriumilt Ceutasse ja Melillasse, Gibraltarisse, Helgolandi, San Marino Vabariiki, Vatikani Linnriiki või Livigno haldusüksusse.“ |
| --- | --- |

„p)

kaup, mis saadetakse liidu tolliterritooriumilt Ceutasse ja Melillasse, Gibraltarisse, Helgolandi, San Marino Vabariiki, Vatikani Linnriiki või Livigno haldusüksusse.“

| (34) | Artiklisse 248 lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Kui eksporditolliasutusele on vastavalt rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklile 340 teatatud, et kaupa ei ole liidu tolliterritooriumilt välja viidud, tunnistab eksporditolliasutus asjaomase deklaratsiooni viivitamata kehtetuks ja vajaduse korral tunnistab ka rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 334 lõike 1 kohaselt koostatud asjaomase kauba väljaveo kinnituse kehtetuks.“ |
| --- | --- |

(34)

Artiklisse 248 lisatakse järgmine lõige:

„3.   Kui eksporditolliasutusele on vastavalt rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklile 340 teatatud, et kaupa ei ole liidu tolliterritooriumilt välja viidud, tunnistab eksporditolliasutus asjaomase deklaratsiooni viivitamata kehtetuks ja vajaduse korral tunnistab ka rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 334 lõike 1 kohaselt koostatud asjaomase kauba väljaveo kinnituse kehtetuks.“

| (35) | Lisatakse käesoleva määruse I lisas esitatud lisa 52-01. |
| --- | --- |

(35)

Lisatakse käesoleva määruse I lisas esitatud lisa 52-01.

| (36) | Lisas 71-03 lisatakse esimese lõigu järele ja enne käitlemistoimingute loetelu järgmised kaks lõiku:

  „Lisaks ei tohi ükski järgmine käitlemistoiming kaasa tuua põhjendamatut imporditollimaksusoodustust.
  Eelmise lõigu kohaldamisel loetakse, et kõik allpool loetletud tavalised käitlemistoimingud, mille tulemusel muutub CN-kood või liiduvälise kauba päritolu, toovad kaasa põhjendamatu imporditollimaksusoodustuse, kui kauba suhtes kohaldataks vabasse ringlusse lubamiseks deklareerimisel tavaliste käitlemistoimingute alustamisel ajutist või lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, tasakaalustavat tollimaksu, kaitsemeedet või kontsessioonide peatamisest tulenevat täiendavat tollimaksu.“ |
| --- | --- |

(36)

Lisas 71-03 lisatakse esimese lõigu järele ja enne käitlemistoimingute loetelu järgmised kaks lõiku:

„Lisaks ei tohi ükski järgmine käitlemistoiming kaasa tuua põhjendamatut imporditollimaksusoodustust.

Eelmise lõigu kohaldamisel loetakse, et kõik allpool loetletud tavalised käitlemistoimingud, mille tulemusel muutub CN-kood või liiduvälise kauba päritolu, toovad kaasa põhjendamatu imporditollimaksusoodustuse, kui kauba suhtes kohaldataks vabasse ringlusse lubamiseks deklareerimisel tavaliste käitlemistoimingute alustamisel ajutist või lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, tasakaalustavat tollimaksu, kaitsemeedet või kontsessioonide peatamisest tulenevat täiendavat tollimaksu.“

| (37) | Lisa 71-04 II osas „SEESTÖÖTLEMINE“ jäetakse välja punkt 7 „Piim ja piimatooted“. |
| --- | --- |

(37)

Lisa 71-04 II osas „SEESTÖÖTLEMINE“ jäetakse välja punkt 7 „Piim ja piimatooted“.

| (38) | Lisa 71-05 muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale. |
| --- | --- |

(38)

Lisa 71-05 muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 2

Delegeeritud määruse (EL) 2016/341 muudatused

Delegeeritud määrust (EL) 2016/341 muudetakse järgmiselt.

| (1) | Artikli 56 lõige 2 jäetakse välja. |
| --- | --- |

(1)

Artikli 56 lõige 2 jäetakse välja.

| (2) | 1. lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale. |
| --- | --- |

(2)

1. lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale.

| (3) | 9. lisa liite A sissejuhatavates märkustes tabelitele jäetakse välja punkt 4.2. |
| --- | --- |

(3)

9. lisa liite A sissejuhatavates märkustes tabelitele jäetakse välja punkt 4.2.

Artikkel 3

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 parandused

Delegeeritud määrust (EL) 2015/2446 parandatakse järgmiselt.

| (1) | Artikli 37 punkt 8 asendatakse järgmisega:






  „8) | „piirkondlik kumulatsioon“ – süsteem, mille alusel käsitatakse tooteid, mis käesoleva jao kohaselt on pärit ühte piirkondlikku rühma kuuluvast riigist, samasse piirkondlikku rühma kuuluvast teisest riigist pärit materjalina (või teise piirkondlikku rühma kuuluvast riigist pärit materjalina, kui rühmadevaheline kumulatsioon on võimalik), kui neid töödeldakse edasi või kasutatakse seal valmistatud tootes;“. |
| --- | --- | --- |

(1)

Artikli 37 punkt 8 asendatakse järgmisega:

„8)

„piirkondlik kumulatsioon“ – süsteem, mille alusel käsitatakse tooteid, mis käesoleva jao kohaselt on pärit ühte piirkondlikku rühma kuuluvast riigist, samasse piirkondlikku rühma kuuluvast teisest riigist pärit materjalina (või teise piirkondlikku rühma kuuluvast riigist pärit materjalina, kui rühmadevaheline kumulatsioon on võimalik), kui neid töödeldakse edasi või kasutatakse seal valmistatud tootes;“.

| (2) | Artikli 128a lõike 2 punktid e ja f asendatakse järgmisega:






  „e) | asjaomaste äridokumentide esiküljele või tõendite T2L või T2LF koostamiseks kasutatavate vormide esiküljel olevasse lahtrisse C „Lähtetolliasutus“ ja vajaduse korral lisalehtedele peab:






  i) | punktis a osutatud tolliasutus panema eelnevalt oma templi ja kõnealuse asutuse ametnik oma allkirja või |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Artikli 128a lõike 2 punktid e ja f asendatakse järgmisega:

„e)

asjaomaste äridokumentide esiküljele või tõendite T2L või T2LF koostamiseks kasutatavate vormide esiküljel olevasse lahtrisse C „Lähtetolliasutus“ ja vajaduse korral lisalehtedele peab:

i)

punktis a osutatud tolliasutus panema eelnevalt oma templi ja kõnealuse asutuse ametnik oma allkirja või

| ii) | volitatud väljastaja panema rakendusmääruse (EL) 2015/2447 lisa 72-04 II peatüki II osas esitatud näidisele vastava eritempliga vastava templijälje. Selle templijälje võib eelnevalt vormile trükkida, kui trükkimine on usaldatud selleks volitatud trükikojale. Eritempli lahtritesse 1 ja 2 ning 4–6 tuleb kanda järgmine teave:






  — | vapp või muud riiki iseloomustavad tähised või tähed, |
| --- | --- | --- |

ii)

volitatud väljastaja panema rakendusmääruse (EL) 2015/2447 lisa 72-04 II peatüki II osas esitatud näidisele vastava eritempliga vastava templijälje. Selle templijälje võib eelnevalt vormile trükkida, kui trükkimine on usaldatud selleks volitatud trükikojale. Eritempli lahtritesse 1 ja 2 ning 4–6 tuleb kanda järgmine teave:

—

vapp või muud riiki iseloomustavad tähised või tähed,

| — | pädev tolliasutus, |
| --- | --- |

—

pädev tolliasutus,

| — | kuupäev, |
| --- | --- |

—

kuupäev,

| — | volitatud väljastaja, |
| --- | --- |

—

volitatud väljastaja,

| — | loa number; |
| --- | --- |

—

loa number;

| f) | volitatud väljastaja peab täitma ja allkirjastama vormi hiljemalt kauba väljastamise ajal. Samuti märgib ta tõendi T2L või T2LF lahtrisse D „Kontrolli lähtetolliasutus“ või kasutatud äridokumendi selgelt märgatavasse kohta pädeva tolliasutuse nime, dokumendi täitmise kuupäeva ja ühe järgmistest märkustest:






  — | Одобрен издател |
| --- | --- | --- |

f)

volitatud väljastaja peab täitma ja allkirjastama vormi hiljemalt kauba väljastamise ajal. Samuti märgib ta tõendi T2L või T2LF lahtrisse D „Kontrolli lähtetolliasutus“ või kasutatud äridokumendi selgelt märgatavasse kohta pädeva tolliasutuse nime, dokumendi täitmise kuupäeva ja ühe järgmistest märkustest:

—

Одобрен издател

| — | Emisor autorizado |
| --- | --- |

—

Emisor autorizado

| — | Schválený vydavatel |
| --- | --- |

—

Schválený vydavatel

| — | Autoriseret udsteder |
| --- | --- |

—

Autoriseret udsteder

| — | Zugelassener Aussteller |
| --- | --- |

—

Zugelassener Aussteller

| — | Volitatud väljastaja |
| --- | --- |

—

Volitatud väljastaja

| — | Εγκεκριμένος εκδότης |
| --- | --- |

—

Εγκεκριμένος εκδότης

| — | Authorised issuer |
| --- | --- |

—

Authorised issuer

| — | Emetteur agréé |
| --- | --- |

—

Emetteur agréé

| — | Ovlaštenog izdavatelja |
| --- | --- |

—

Ovlaštenog izdavatelja

| — | Emittente autorizzato |
| --- | --- |

—

Emittente autorizzato

| — | Atzītais izdevējs |
| --- | --- |

—

Atzītais izdevējs

| — | Įgaliotasis išdavėjas |
| --- | --- |

—

Įgaliotasis išdavėjas

| — | Engedélyes kibocsátó |
| --- | --- |

—

Engedélyes kibocsátó

| — | Emittent awtorizzat |
| --- | --- |

—

Emittent awtorizzat

| — | Toegelaten afgever |
| --- | --- |

—

Toegelaten afgever

| — | Upoważnionego wystawcę |
| --- | --- |

—

Upoważnionego wystawcę

| — | Emissor autorizado |
| --- | --- |

—

Emissor autorizado

| — | Emitent autorizat |
| --- | --- |

—

Emitent autorizat

| — | Schválený vystaviteľ |
| --- | --- |

—

Schválený vystaviteľ

| — | Pooblaščeni izdajatelj |
| --- | --- |

—

Pooblaščeni izdajatelj

| — | Valtuutettu antaja |
| --- | --- |

—

Valtuutettu antaja

| — | Godkänd utfärdare“. |
| --- | --- |

—

Godkänd utfärdare“.

| (3) | Artikli 150 lõike 3 punktid a ja b asendatakse järgmisega:






  „a) | sellise kauba lubamine vabasse ringlusse, mis on vabastatud käibemaksust vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 143 lõike 1 punktile d ja mille suhtes kohaldatakse vajaduse korral aktsiisi peatamise korda vastavalt direktiivi 2008/118/EÜ artiklile 17; |
| --- | --- | --- |

(3)

Artikli 150 lõike 3 punktid a ja b asendatakse järgmisega:

„a)

sellise kauba lubamine vabasse ringlusse, mis on vabastatud käibemaksust vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 143 lõike 1 punktile d ja mille suhtes kohaldatakse vajaduse korral aktsiisi peatamise korda vastavalt direktiivi 2008/118/EÜ artiklile 17;

| b) | sellise kauba reimport koos lubamisega vabasse ringlusse, mis on vabastatud käibemaksust vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 143 lõike 1 punktile d ja mille suhtes kohaldatakse vajaduse korral aktsiisi peatamise korda vastavalt direktiivi 2008/118/EÜ artiklile 17.“ |
| --- | --- |

b)

sellise kauba reimport koos lubamisega vabasse ringlusse, mis on vabastatud käibemaksust vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 143 lõike 1 punktile d ja mille suhtes kohaldatakse vajaduse korral aktsiisi peatamise korda vastavalt direktiivi 2008/118/EÜ artiklile 17.“

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 1 lõike 13 punkti b ja artikli 1 lõike 16 punkti b alapunkti i kohaldatakse alates 15. märtsist 2020.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. aprill 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega (ELT L 343, 29.12.2015, lk 1).

2

(3)  Ühisteatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule sõjaväelise liikuvuse tegevuskava kohta (JOIN(2018) 5 final, 28. märts 2018).

3

(4)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määruse (EL) 2019/474 (millega muudetakse määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 83, 25.3.2019, lk 38)) artikli 1 lõige 1.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/883, milles käsitletakse sadama vastuvõtuseadmeid laevajäätmete üleandmiseks ja muudetakse direktiivi 2010/65/EL ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/59/EÜ (ELT L 151, 7.6.2019, lk 116).

6

(7)  Komisjoni 13. detsembri 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/2151, millega kehtestatakse liidu tolliseadustikus sätestatud elektrooniliste süsteemide väljaarendamise ja kasutuselevõtmise tööprogramm (ELT L 325, 16.12.2019, lk 168).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrus (EÜ) nr 300/2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002 (ELT L 97, 9.4.2008, lk 72).

8

(9)  Nõukogu 5. detsembri 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/2455, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ ja direktiivi 2009/132/EÜ seoses teatavate käibemaksukohustustega teenuste osutamise ja kaupade kaugmüügi puhul (ELT L 348, 29.12.2017, lk 7).

9

(10)  Komisjoni 17. detsembri 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/341, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavate sätete üleminekueeskirjadega, kui vajalikud elektroonilised süsteemid veel ei toimi, ja muudetakse komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2015/2446 (ELT L 69, 15.3.2016, lk 1).

10

(11)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

11

---

I LISA

Delegeeritud määrusesse (EL) 2015/2446 lisatakse järgmine lisa 52–01:

„Lisa 52–01

ELi vorm 302

| (1) | ELi vorm 302 peab vastama käesolevas lisas esitatud näidisele. |
| --- | --- |

(1)

ELi vorm 302 peab vastama käesolevas lisas esitatud näidisele.

| (2) | ELi vorm 302 koostatakse inglise või prantsuse keeles. |
| --- | --- |

(2)

ELi vorm 302 koostatakse inglise või prantsuse keeles.

| (3) | Kui see täidetakse käsitsi, peavad kanded olema selgelt loetavad. |
| --- | --- |

(3)

Kui see täidetakse käsitsi, peavad kanded olema selgelt loetavad.

| (4) | Igale ELi vormile 302 on trükitud või muul viisil kantud seerianumber, mille järgi saab seda identifitseerida. |
| --- | --- |

(4)

Igale ELi vormile 302 on trükitud või muul viisil kantud seerianumber, mille järgi saab seda identifitseerida.

EU FORM 302/FORMULAIRE UE 302

Document for customs purposes for goods used for military activity only and not for commercial gain.

Document à usage douanier relatif à des marchandises utilisées exclusivement pour des activités militaires et sans intention commerciale

| Copy n°:

  Exemplaire n°: | Serial N°

  Numéro | Mission/Exercise/Transport:

  Mission/Exercice/Transport: |
| --- | --- | --- |
| Mode of transport:
  Mode de transport: | Temporary Admission (yes/no):

  Admission temporaire (oui/non): |
| Name and address of transporter:
  Nom et adresse du transporteur: | |
| Name and address of consignor

  Nom et adresse de l’expéditeur | Name and address of consignee

  Nom et adresse du destinataire |
| Final destination/Destination finale: |

Copy n°:

Exemplaire n°:

Serial N°

Numéro

Mission/Exercise/Transport:

Mission/Exercice/Transport:

Mode of transport:

Mode de transport:

Temporary Admission (yes/no):

Admission temporaire (oui/non):

Name and address of transporter:

Nom et adresse du transporteur:

Name and address of consignor

Nom et adresse de l’expéditeur

Name and address of consignee

Nom et adresse du destinataire

Final destination/Destination finale:

Sealed/not sealed (*): when sealed: seal numbers, quantity and sealing authority will be show below.

Scellé/sans scellé (*): si l’envoi a été scellé, indiquer ci-dessous l’espèce, le numéro et le nombre des scellés et l’autorité qui les a apposés.

| Remarks: See attached shipping documents

  Observations: Voir documents d’expédition en annexe |
| --- |
| Seal numbers

  Numéros des scellés |

Remarks: See attached shipping documents

Observations: Voir documents d’expédition en annexe

Seal numbers

Numéros des scellés

(Stamp/Cachet)

I (name in full) certify that the shipment described herein is transported under the authority of the military and contains only goods for their use without any commercial intent.

Je (nom et prénom) certifie que l’envoi décrit ci-dessus est transporté avec l’autorisation des forces militaires et contient uniquement des marchandises destinées à leur usage et sans intention commerciale.

| Signature ... | Rank and unit-address/Grade et adresse de l’unité: |
| --- | --- |
| Date: |
| Certificate of receipt/Certificat de réception |
| I (name in full) certify that the goods listed above have been received as described.
  Je (nom et prénom) certifie que les marchandises indiquées ci-dessus ont été reçues et sont conformes. |
| Signature... | Rank and unit-address/Grade et adresse de l’unité: |
| Date: | |
| This is an accountable document which constitutes both an official certificate of import/export autorisation and a customs declaration/Ce document est un document officiel engageant votre responsabilité, servant à la fois de licence d’importation et d’exportation ainsi que de déclaration en douane.
  For instructions for use of this document see overleaf/Voir au verso les instructions pour l’utilisation de ce document.
  Delete where inapplicable/Biffer la mention inutile. |

Signature ...

Rank and unit-address/Grade et adresse de l’unité:

Date:

Certificate of receipt/Certificat de réception

I (name in full) certify that the goods listed above have been received as described.

Je (nom et prénom) certifie que les marchandises indiquées ci-dessus ont été reçues et sont conformes.

Signature...

Rank and unit-address/Grade et adresse de l’unité:

Date:

This is an accountable document which constitutes both an official certificate of import/export autorisation and a customs declaration/Ce document est un document officiel engageant votre responsabilité, servant à la fois de licence d’importation et d’exportation ainsi que de déclaration en douane.

For instructions for use of this document see overleaf/Voir au verso les instructions pour l’utilisation de ce document.

Delete where inapplicable/Biffer la mention inutile.

EU FORM 302/FORMULAIRE UE 302

I undertake

| 1. | to present this import/export notification to the appropriate customs authorities together with such goods as have not been accepted by the EU forces entity led to receive goods. |
| --- | --- |

1.

to present this import/export notification to the appropriate customs authorities together with such goods as have not been accepted by the EU forces entity led to receive goods.

| 2. | not to hand such goods to any third party or parties without due observance of the current customs and other requisition of the land which delivery of the goods has been refused. |
| --- | --- |

2.

not to hand such goods to any third party or parties without due observance of the current customs and other requisition of the land which delivery of the goods has been refused.

| 3. | to present my credentials to the customs authorities on demand. |
| --- | --- |

3.

to present my credentials to the customs authorities on demand.

| 4. | This form is not to be used for commercial intent (i.e. the buying or selling of products). |
| --- | --- |

4.

This form is not to be used for commercial intent (i.e. the buying or selling of products).

Je m’engage

| 1. | à présenter aux autorités douanières compétentes, cette déclaration d’importation/d’exportation, avec les marchandises qui ne seraient pas acceptées par l’unité des Forces UE. |
| --- | --- |

1.

à présenter aux autorités douanières compétentes, cette déclaration d’importation/d’exportation, avec les marchandises qui ne seraient pas acceptées par l’unité des Forces UE.

| 2. | à ne céder ces marchandises à de tierces personnes, sans accomplir les formalités douanières et autres prévues par la réglementation en vigueur dans le pays où les marchandises ont été refusées. |
| --- | --- |

2.

à ne céder ces marchandises à de tierces personnes, sans accomplir les formalités douanières et autres prévues par la réglementation en vigueur dans le pays où les marchandises ont été refusées.

| 3. | à présenter mes papiers d’identité sur demande aux autorités douanières. |
| --- | --- |

3.

à présenter mes papiers d’identité sur demande aux autorités douanières.

| 4. | Ce formulaire ne peut pas être utilisé à des fins commerciales (par exemple, pour acheter ou vendre des marchandises). |
| --- | --- |

4.

Ce formulaire ne peut pas être utilisé à des fins commerciales (par exemple, pour acheter ou vendre des marchandises).

Signature, name and address of person presenting the goods to customs

Signature, nom et adresse de la personne qui présente les marchandises à la douane

| __________________________________________________________________________________ |
| --- |

__________________________________________________________________________________

Goods presented to customs authorities (on/at place)

Marchandises présentées aux autorités douanières (date et lieu)

FOR CUSTOMS ONLY/PARTIE RESERVEE A LA DOUANE

| | Country
  Pays | Customs Office
  Bureau de douanes | Date of crossing
  Date du passage | Signature of customs officer and remarks
  Signature du douanier et obs | Official customs stamp
  Cachet de la douane |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exit Sortie | | | | | |
| Entry Entrée | | | | | |
| Exit Sortie | | | | | |
| Entry Entrée | | | | | |

Country

Pays

Customs Office

Bureau de douanes

Date of crossing

Date du passage

Signature of customs officer and remarks

Signature du douanier et obs

Official customs stamp

Cachet de la douane

Exit Sortie

Entry Entrée

Exit Sortie

Entry Entrée

INSTRUCTIONS FOR THE CONSIGNOR/INSTRUCTION POUR L’EXPEDITEUR

THE CONSIGNOR will present all copies of the shipment to the transporter. Tampering with the forms by means of erasures of addition there to by the consignor and/or the transporter of their employees will void this declaration.

L’EXPEDITEUR doit remettre tous les exemplaires au transporteur en même temps que l’envoi. L’altération des documents (suppressions ou additions) par l’expéditeur, le transporteur ou leurs employés entraîne automatiquement la nullité de cette déclaration.

DISTRIBUTION OF COPIES

| Copy n° 1 | Will be handed over to the consignee together with the shipment by the transporter after customs officials have processed and stamped this copy. |
| --- | --- |
| Copy n° 2 | Should be returned by recipient to the despatching agency together with an acknowledgment of receipt. |
| Copy n° 3 | Is intended for processing and retention by customs officials of origin. |
| Copy n° 4 | Is intended for retention by customs officials of destination. For transit purposes further copies as necessary, to be marked 4a, 4b, etc. are intended for retention by customs officials of transit countries concerned. |
| Copy n° 5 | Is intended for retention by the issuing organisation. |

Copy n° 1

Will be handed over to the consignee together with the shipment by the transporter after customs officials have processed and stamped this copy.

Copy n° 2

Should be returned by recipient to the despatching agency together with an acknowledgment of receipt.

Copy n° 3

Is intended for processing and retention by customs officials of origin.

Copy n° 4

Is intended for retention by customs officials of destination. For transit purposes further copies as necessary, to be marked 4a, 4b, etc. are intended for retention by customs officials of transit countries concerned.

Copy n° 5

Is intended for retention by the issuing organisation.

DESTINATION DES EXEMPLAIRES

| Exemplaire n°1 | Doit être remis au destinataire avec les marchandises, par le transporteur après avoir été complété et visé par les autorités douanières |
| --- | --- |
| Exemplaire n°2 | Doit être renvoyé par le destinataire au service d’expédition avec un accusé de réception. |
| Exemplaire n° 3 | Destiné au service des douanes du pays d’expédition qui le complète et le conserve dans ses archives. |
| Exemplaire n° 4 | Destiné au service des douanes du pays destinataire pour le conserver dans ses archives. En cas de transit, seront établis des exemplaires supplémentaires numérotés 4a, 4b, etc. destinés aux services des douanes des pays de transit concernés pour y être conservés. |
| Exemplaire n°5 | Destiné à l’unité militaire qui a établi ce document pour le conserver dans ses archives. |

Exemplaire n°1

Doit être remis au destinataire avec les marchandises, par le transporteur après avoir été complété et visé par les autorités douanières

Exemplaire n°2

Doit être renvoyé par le destinataire au service d’expédition avec un accusé de réception.

Exemplaire n° 3

Destiné au service des douanes du pays d’expédition qui le complète et le conserve dans ses archives.

Exemplaire n° 4

Destiné au service des douanes du pays destinataire pour le conserver dans ses archives. En cas de transit, seront établis des exemplaires supplémentaires numérotés 4a, 4b, etc. destinés aux services des douanes des pays de transit concernés pour y être conservés.

Exemplaire n°5

Destiné à l’unité militaire qui a établi ce document pour le conserver dans ses archives.

---

II LISA

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 lisa 71–05 muudetakse järgmiselt.

| (1) | A jao esimese tabeli esimest veergu „Ühised andmeelemendid“ muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene rida „Loa number (K)“ asendatakse järgmisega:

  „Loa/deklaratsiooni number (K)“; |
| --- | --- | --- |

(1)

A jao esimese tabeli esimest veergu „Ühised andmeelemendid“ muudetakse järgmiselt:

a)

esimene rida „Loa number (K)“ asendatakse järgmisega:

„Loa/deklaratsiooni number (K)“;

| b) | teise rea „Taotluse esitanud isik (K)“ järele lisatakse järgmine rida:

  „Deklarant (V)“; |
| --- | --- |

b)

teise rea „Taotluse esitanud isik (K)“ järele lisatakse järgmine rida:

„Deklarant (V)“;

| c) | seitsmes rida „CN-kood, netokogus, kauba väärtus (K)“ asendatakse järgmisega:

  „CN-kood, netokogus (sh netomass ja/või vajaduse korral täiendavad mõõtühikud), kauba väärtus (asjakohases valuutas) (K)“; |
| --- | --- |

c)

seitsmes rida „CN-kood, netokogus, kauba väärtus (K)“ asendatakse järgmisega:

„CN-kood, netokogus (sh netomass ja/või vajaduse korral täiendavad mõõtühikud), kauba väärtus (asjakohases valuutas) (K)“;

| d) | üheksas rida „Töödeldud toodete CN-kood, netokogus, väärtus (K)“ asendatakse järgmisega:

  „CN-kood, netokogus (sh netomass ja/või vajaduse korral täiendavad mõõtühikud), töödeldud toodete väärtus (asjakohases valuutas) (K)“. |
| --- | --- |

d)

üheksas rida „Töödeldud toodete CN-kood, netokogus, väärtus (K)“ asendatakse järgmisega:

„CN-kood, netokogus (sh netomass ja/või vajaduse korral täiendavad mõõtühikud), töödeldud toodete väärtus (asjakohases valuutas) (K)“.

| (2) | A jao esimese tabeli teist veergu „Märkused“ muudetakse järgmiselt:






  a) | teise rea „Identifitseerimiseks kasutatav EORI-number“ järele lisatakse järgmine rida:

  „Ainult juhul, kui see isik ei ole loa omanik“; |
| --- | --- | --- |

(2)

A jao esimese tabeli teist veergu „Märkused“ muudetakse järgmiselt:

a)

teise rea „Identifitseerimiseks kasutatav EORI-number“ järele lisatakse järgmine rida:

„Ainult juhul, kui see isik ei ole loa omanik“;

| b) | seitsmes rida asendatakse järgmisega:

  „Need andmeelemendid on seotud sellise kauba üldnetokogusega, mille kohta nõutakse teabelehte INF. Enne kui vastav(ad) tollideklaratsioon(id) esitatakse, peab kauba tariifne klassifikatsioon olema sama mis pädeva tolliasutuse antud loal. Enne kui vastav tollideklaratsioon esitatakse, saab väärtust hinnata vastavalt pädeva tolliasutuse antud loale.“; |
| --- | --- |

b)

seitsmes rida asendatakse järgmisega:

„Need andmeelemendid on seotud sellise kauba üldnetokogusega, mille kohta nõutakse teabelehte INF. Enne kui vastav(ad) tollideklaratsioon(id) esitatakse, peab kauba tariifne klassifikatsioon olema sama mis pädeva tolliasutuse antud loal. Enne kui vastav tollideklaratsioon esitatakse, saab väärtust hinnata vastavalt pädeva tolliasutuse antud loale.“;

| c) | üheksas rida asendatakse järgmisega:

  „Need andmeelemendid on seotud selliste töödeldud toodete üldnetokogusega, mille kohta nõutakse teabelehte INF. Enne kui vastav(ad) tollideklaratsioon(id) esitatakse, peab töödeldud toodete tariifne klassifikatsioon olema sama mis pädeva tolliasutuse antud loal. Enne kui vastav tollideklaratsioon esitatakse, saab väärtust hinnata vastavalt pädeva tolliasutuse antud loale.“ |
| --- | --- |

c)

üheksas rida asendatakse järgmisega:

„Need andmeelemendid on seotud selliste töödeldud toodete üldnetokogusega, mille kohta nõutakse teabelehte INF. Enne kui vastav(ad) tollideklaratsioon(id) esitatakse, peab töödeldud toodete tariifne klassifikatsioon olema sama mis pädeva tolliasutuse antud loal. Enne kui vastav tollideklaratsioon esitatakse, saab väärtust hinnata vastavalt pädeva tolliasutuse antud loale.“

| (3) | A jao teise tabeli esimest veergu „Konkreetsed andmeelemendid (seestöötlemine – ST)“ muudetakse järgmiselt:






  a) | neljas rida „Ärijuhtum ST IM/EX“ asendatakse järgmisega:

  „Ärijuhtum ST IM/EX (millele on viidatud artikli 1 punktis 30)“; |
| --- | --- | --- |

(3)

A jao teise tabeli esimest veergu „Konkreetsed andmeelemendid (seestöötlemine – ST)“ muudetakse järgmiselt:

a)

neljas rida „Ärijuhtum ST IM/EX“ asendatakse järgmisega:

„Ärijuhtum ST IM/EX (millele on viidatud artikli 1 punktis 30)“;

| b) | kaheksas rida „CN-kood, netokogus, väärtus (K)“ asendatakse järgmisega:

  „CN-kood, netokogus (sh netomass ja/või vajaduse korral täiendavad mõõtühikud), väärtus (asjakohases valuutas) (K)“; |
| --- | --- |

b)

kaheksas rida „CN-kood, netokogus, väärtus (K)“ asendatakse järgmisega:

„CN-kood, netokogus (sh netomass ja/või vajaduse korral täiendavad mõõtühikud), väärtus (asjakohases valuutas) (K)“;

| c) | kümnes rida „CN-kood, netokogus, väärtus (K)“ asendatakse järgmisega:

  „CN-kood, netokogus (sh netomass ja/või vajaduse korral täiendavad mõõtühikud), väärtus (asjakohases valuutas) (K)“; |
| --- | --- |

c)

kümnes rida „CN-kood, netokogus, väärtus (K)“ asendatakse järgmisega:

„CN-kood, netokogus (sh netomass ja/või vajaduse korral täiendavad mõõtühikud), väärtus (asjakohases valuutas) (K)“;

| d) | kaheteistkümnes rida „Ärijuhtum ST EX/IM“ asendatakse järgmisega:

  „Ärijuhtum ST EX/IM (millele on viidatud artikli 1 punktis 29)“; |
| --- | --- |

d)

kaheteistkümnes rida „Ärijuhtum ST EX/IM“ asendatakse järgmisega:

„Ärijuhtum ST EX/IM (millele on viidatud artikli 1 punktis 29)“;

| e) | kuueteistkümnes rida „CN-kood, netokogus, väärtus (K)“ asendatakse järgmisega:

  „CN-kood, netokogus (sh netomass ja/või vajaduse korral täiendavad mõõtühikud), väärtus (asjakohases valuutas) (K)“; |
| --- | --- |

e)

kuueteistkümnes rida „CN-kood, netokogus, väärtus (K)“ asendatakse järgmisega:

„CN-kood, netokogus (sh netomass ja/või vajaduse korral täiendavad mõõtühikud), väärtus (asjakohases valuutas) (K)“;

| f) | üheksateistkümnes rida „CN-kood, netokogus, väärtus (K)“ asendatakse järgmisega:

  „CN-kood, netokogus (sh netomass ja/või vajaduse korral täiendavad mõõtühikud), väärtus (asjakohases valuutas) (K)“. |
| --- | --- |

f)

üheksateistkümnes rida „CN-kood, netokogus, väärtus (K)“ asendatakse järgmisega:

„CN-kood, netokogus (sh netomass ja/või vajaduse korral täiendavad mõõtühikud), väärtus (asjakohases valuutas) (K)“.

| (4) | A jao kolmanda tabeli esimest veergu „Konkreetsed andmeelemendid (välistöötlemine – VT)“ muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene rida „Ärijuhtum VT EX/IM“ asendatakse järgmisega:

  „Ärijuhtum VT EX/IM (millele on viidatud artikli 1 punktis 28)“; |
| --- | --- | --- |

(4)

A jao kolmanda tabeli esimest veergu „Konkreetsed andmeelemendid (välistöötlemine – VT)“ muudetakse järgmiselt:

a)

esimene rida „Ärijuhtum VT EX/IM“ asendatakse järgmisega:

„Ärijuhtum VT EX/IM (millele on viidatud artikli 1 punktis 28)“;

| b) | seitsmes rida „CN-kood, netokogus (K)“ asendatakse järgmisega:

  „CN-kood, netokogus (sh netomass ja/või vajaduse korral täiendavad mõõtühikud) (K)“; |
| --- | --- |

b)

seitsmes rida „CN-kood, netokogus (K)“ asendatakse järgmisega:

„CN-kood, netokogus (sh netomass ja/või vajaduse korral täiendavad mõõtühikud) (K)“;

| c) | kaheteistkümnes rida „CN-kood, netokogus, väärtus (K)“ asendatakse järgmisega:

  „CN-kood, netokogus (sh netomass ja/või vajaduse korral täiendavad mõõtühikud), väärtus (asjakohases valuutas) (K)“; |
| --- | --- |

c)

kaheteistkümnes rida „CN-kood, netokogus, väärtus (K)“ asendatakse järgmisega:

„CN-kood, netokogus (sh netomass ja/või vajaduse korral täiendavad mõõtühikud), väärtus (asjakohases valuutas) (K)“;

| d) | kolmeteistkümnes rida „Ärijuhtum VT IM/EX“ asendatakse järgmisega: „Ärijuhtum VT IM/EX (millele on viidatud artikli 1 punktis 27)“; |
| --- | --- |

d)

kolmeteistkümnes rida „Ärijuhtum VT IM/EX“ asendatakse järgmisega: „Ärijuhtum VT IM/EX (millele on viidatud artikli 1 punktis 27)“;

| e) | seitsmeteistkümnes rida „CN-kood, netokogus, väärtus (K)“ asendatakse järgmisega:

  „CN-kood, netokogus (sh netomass ja/või vajaduse korral täiendavad mõõtühikud), väärtus (asjakohases valuutas) (K)“. |
| --- | --- |

e)

seitsmeteistkümnes rida „CN-kood, netokogus, väärtus (K)“ asendatakse järgmisega:

„CN-kood, netokogus (sh netomass ja/või vajaduse korral täiendavad mõõtühikud), väärtus (asjakohases valuutas) (K)“.

| (5) | B jao esimese tabeli esimeses veerus „Ühised andmeelemendid“ lisatakse kaheksanda rea „MRN (V)“ järele uus rida:

  „Tollivõla tekkimise või tollipoliitika meetme kohaldamise kuupäev (K)“. |
| --- | --- |

(5)

B jao esimese tabeli esimeses veerus „Ühised andmeelemendid“ lisatakse kaheksanda rea „MRN (V)“ järele uus rida:

„Tollivõla tekkimise või tollipoliitika meetme kohaldamise kuupäev (K)“.

---

III LISA

Delegeeritud määruse (EL) 2016/341 1. lisa tabelite selgitustes asendatakse read F1a–G1 järgmisega:

| „Lisa B veergude maatriks | Deklaratsioonid/teatised/liidu kauba tollistaatuse tõend | Rakendusotsuse 2014/255/EL lisas osutatud IT-süsteemid | TDA-s sisalduvad üleminekuaja andmenõuded |
| --- | --- | --- | --- |
| F1a | Sisenemise ülddeklaratsioon – mere- ja siseveeteed – täielik andmestu | ICS2 – 3. väljalase | 9. lisa – Liide A |
| F2a | Sisenemise ülddeklaratsioon – lennulast (üldine) – täielik andmestu | ICS2 – 2. väljalase | 9. lisa – Liide A |
| F3a | Sisenemise ülddeklaratsioon – kullersaadetised – täielik andmestu | ICS2 – 2. väljalase | 9. lisa – Liide A |
| F5 | Sisenemise ülddeklaratsioon – maantee ja raudtee | ICS2 – 3. väljalase | 9. lisa – Liide A |
| G1 | Marsruudi muutmise teade | ICS2 – 3. väljalase | 9. lisa – Liide A“ |

„Lisa B veergude maatriks

Deklaratsioonid/teatised/liidu kauba tollistaatuse tõend

Rakendusotsuse 2014/255/EL lisas osutatud IT-süsteemid

TDA-s sisalduvad üleminekuaja andmenõuded

F1a

Sisenemise ülddeklaratsioon – mere- ja siseveeteed – täielik andmestu

ICS2 – 3. väljalase

9. lisa – Liide A

F2a

Sisenemise ülddeklaratsioon – lennulast (üldine) – täielik andmestu

ICS2 – 2. väljalase

9. lisa – Liide A

F3a

Sisenemise ülddeklaratsioon – kullersaadetised – täielik andmestu

ICS2 – 2. väljalase

9. lisa – Liide A

F5

Sisenemise ülddeklaratsioon – maantee ja raudtee

ICS2 – 3. väljalase

9. lisa – Liide A

G1

Marsruudi muutmise teade

ICS2 – 3. väljalase

9. lisa – Liide A“

---

| 26.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/28

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2020/878,

18. juuni 2020,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) II lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ, (1) eriti selle artiklit 131,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1907/2006 II lisas on sätestatud ohutuskaartide koostamise nõuded, mida kasutatakse teabe esitamiseks keemiliste ainete ja segude kohta liidus. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 II lisas on sätestatud ohutuskaartide koostamise nõuded, mida kasutatakse teabe esitamiseks keemiliste ainete ja segude kohta liidus.

| (2) | Alates 1. jaanuarist 2020 kohaldatakse komisjoni määrust (EL) 2018/1881, (2) millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1907/2006 I, III ja VI–XII lisa. Määruses (EL) 2018/1881 on sätestatud ainete nanovormidele esitatavad spetsiifilised nõuded. Kuna nende nõuetega seotud teave tuleb lisada ohutuskaartidele, tuleks määruse (EÜ) nr 1907/2006 II lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

Alates 1. jaanuarist 2020 kohaldatakse komisjoni määrust (EL) 2018/1881, (2) millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1907/2006 I, III ja VI–XII lisa. Määruses (EL) 2018/1881 on sätestatud ainete nanovormidele esitatavad spetsiifilised nõuded. Kuna nende nõuetega seotud teave tuleb lisada ohutuskaartidele, tuleks määruse (EÜ) nr 1907/2006 II lisa vastavalt muuta.

| (3) | Ühtses ülemaailmses kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise süsteemis (edaspidi „GHS“), mis töötati välja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni raames, on sätestatud rahvusvaheliselt ühtlustatud kriteeriumid kemikaalide klassifitseerimiseks ja märgistamiseks ning ohutuskaartide koostamise eeskirjad. Liit kinnitas oma kavatsust lisada GHSi kriteeriumid liidu õigusesse. |
| --- | --- |

(3)

Ühtses ülemaailmses kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise süsteemis (edaspidi „GHS“), mis töötati välja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni raames, on sätestatud rahvusvaheliselt ühtlustatud kriteeriumid kemikaalide klassifitseerimiseks ja märgistamiseks ning ohutuskaartide koostamise eeskirjad. Liit kinnitas oma kavatsust lisada GHSi kriteeriumid liidu õigusesse.

| (4) | GHSis ette nähtud vahendid ainete ja segudega kaasnevate ohtude kohta teabe edastamiseks on märgistused ja ohutuskaardid. Ohutuskaarte käsitlevad GHSi sätted on lisatud määrusesse (EÜ) nr 1907/2006. Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1907/2006 II lisas sätestatud ohutuskaartidele esitatavaid nõudeid kohandada GHSi kuuenda ja seitsmenda läbivaatamise ohutuskaartide eeskirjadega. |
| --- | --- |

(4)

GHSis ette nähtud vahendid ainete ja segudega kaasnevate ohtude kohta teabe edastamiseks on märgistused ja ohutuskaardid. Ohutuskaarte käsitlevad GHSi sätted on lisatud määrusesse (EÜ) nr 1907/2006. Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1907/2006 II lisas sätestatud ohutuskaartidele esitatavaid nõudeid kohandada GHSi kuuenda ja seitsmenda läbivaatamise ohutuskaartide eeskirjadega.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (3) VIII lisas on muu hulgas sätestatud võimalus, et unikaalne koostise tähis esitatakse ainult ohutuskaardil, kui tegemist on ohtlike segudega, mida tarnitakse kasutamiseks tööstuslikes tootmiskohtades. Samuti nõutakse selles teatavate pakendamata segude puhul unikaalse koostise tähise märkimist ohutuskaardile. Järjepidevuse huvides peaks määruse (EÜ) nr 1907/2006 II lisa kajastama neid muudatusi ja näitama, kus peaks unikaalne koostise tähis ohutuskaardil paiknema. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (3) VIII lisas on muu hulgas sätestatud võimalus, et unikaalne koostise tähis esitatakse ainult ohutuskaardil, kui tegemist on ohtlike segudega, mida tarnitakse kasutamiseks tööstuslikes tootmiskohtades. Samuti nõutakse selles teatavate pakendamata segude puhul unikaalse koostise tähise märkimist ohutuskaardile. Järjepidevuse huvides peaks määruse (EÜ) nr 1907/2006 II lisa kajastama neid muudatusi ja näitama, kus peaks unikaalne koostise tähis ohutuskaardil paiknema.

| (6) | Komisjoni 7. novembri 2018. aasta teatises „Endokriinfunktsiooni kahjustavaid kemikaale käsitlev põhjalik Euroopa Liidu raamistik“ (4) on märgitud, et komisjon hindab, kuidas parandada ohutuskaartidega tehtava tööga seoses teabe edastamist määrusega (EÜ) nr 1907/2006 hõlmatud endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide tarneahela kaudu. Ainete ja segude puhul on endokriinfunktsiooni kahjustavate omadustega ainete ja segude puhul tehtud kindlaks olulised spetsiaalsed nõuded ohutuskaartidele, mistõttu tuleks selle määruse II lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni 7. novembri 2018. aasta teatises „Endokriinfunktsiooni kahjustavaid kemikaale käsitlev põhjalik Euroopa Liidu raamistik“ (4) on märgitud, et komisjon hindab, kuidas parandada ohutuskaartidega tehtava tööga seoses teabe edastamist määrusega (EÜ) nr 1907/2006 hõlmatud endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide tarneahela kaudu. Ainete ja segude puhul on endokriinfunktsiooni kahjustavate omadustega ainete ja segude puhul tehtud kindlaks olulised spetsiaalsed nõuded ohutuskaartidele, mistõttu tuleks selle määruse II lisa vastavalt muuta.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt kehtestatud konkreetsed sisalduse piirväärtused, korrutustegurid ja akuutse toksilisuse hinnangud on olulised ainete ja segude ohutul kasutamisel ning seepärast tuleks need olemasolu korral esitada ohutuskaartidel. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt kehtestatud konkreetsed sisalduse piirväärtused, korrutustegurid ja akuutse toksilisuse hinnangud on olulised ainete ja segude ohutul kasutamisel ning seepärast tuleks need olemasolu korral esitada ohutuskaartidel.

| (8) | Kui nõuda ettevõtjatelt, kes on ohutuskaardid juba koostanud, nende viivitamatut ajakohastamist vastavalt käesoleva määruse sätetele, tooks see neile kaasa ebaproportsionaalse koormuse. Ettevõtjatel tuleks pigem lubada jätkata teatava ajavahemiku jooksul ohutuskaartide esitamist määruse (EÜ) nr 1907/2006 (muudetud komisjoni määrusega (EL) 2015/830) (5) kohaselt. See ei piira kohustust ajakohastada ohutuskaarte määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 31 lõike 9 kohaselt ning olukordi, kus ohutuskaartidele tuleb lisada unikaalne koostise tähis, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VIII lisa A osa punktis 5. |
| --- | --- |

(8)

Kui nõuda ettevõtjatelt, kes on ohutuskaardid juba koostanud, nende viivitamatut ajakohastamist vastavalt käesoleva määruse sätetele, tooks see neile kaasa ebaproportsionaalse koormuse. Ettevõtjatel tuleks pigem lubada jätkata teatava ajavahemiku jooksul ohutuskaartide esitamist määruse (EÜ) nr 1907/2006 (muudetud komisjoni määrusega (EL) 2015/830) (5) kohaselt. See ei piira kohustust ajakohastada ohutuskaarte määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 31 lõike 9 kohaselt ning olukordi, kus ohutuskaartidele tuleb lisada unikaalne koostise tähis, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1272/2008 VIII lisa A osa punktis 5.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Erandina artiklist 3 võib käesoleva määruse lisale mittevastavaid ohutuskaarte esitada kuni 31. detsembrini 2022.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. juuni 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 3. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1881, millega muudetakse kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 I, III, VI, VII, VIII, IX, X, XI ja XII lisa seoses ainete nanovormidega (ELT L 308, 4.12.2018, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

3

(4)  COM(2018) 734.

4

(5)  Komisjoni 28. mai 2015. aasta määrus (EL) 2015/830, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) (ELT L 132, 29.5.2015, lk 8).

5

---

LISA

„II LISA

OHUTUSKAARTIDE KOOSTAMISE NÕUDED

A OSA

0.1.   Sissejuhatus

| 0.1.1. | Käesoleva lisaga kehtestatakse nõuded, mida tarnija peab järgima artikli 31 kohase ohutuskaardi koostamisel aine või segu kohta. |
| --- | --- |

0.1.1.

| 0.1.2. | Ohutuskaardil esitatud teave keemiliste ainete kohta on kooskõlas teabega, mis on esitatud registreerimisel ja kemikaaliohutuse aruandes, kui see on nõutav. Kui kemikaaliohutuse aruanne on koostatud, paigutatakse ohutuskaardi lisasse asjakohane kokkupuutestsenaarium või asjakohased kokkupuutestsenaariumid. |
| --- | --- |

0.1.2.

| 0.1.3. | Ohutuskaardi igas asjaomases jaos märgitakse, kas see hõlmab nanovorme ja millised need on, ja seotakse iga sellise nanovormiga asjakohane ohutusteave. Vastavalt VI lisas sätestatule tähistab termin „nanovorm“ käesolevas lisas nanovormi või sarnaste nanovormide rühma. |
| --- | --- |

0.1.3.

0.2.   Ohutuskaardi koostamise üldised nõuded

| 0.2.1. | Ohutuskaardi eesmärk on tagada, et kasutajatel oleks võimalik võtta vajalikke meetmeid inimeste tervise kaitseks ja ohutuse tagamiseks töökohal ning keskkonna kaitseks. Ohutuskaardi koostaja võtab arvesse, et ohutuskaart peab teavitama selle kasutajat aine või seguga seotud ohtudest ning andma teavet nende ohutu ladustamise, käitlemise ja kõrvaldamise kohta. |
| --- | --- |

0.2.1.

| 0.2.2. | Ohutuskaartidel esitatud teave vastab samuti direktiivis 98/24/EÜ sätestatud nõuetele. Eeskätt peab ohutuskaart andma tööandjale võimaluse kindlaks määrata keemiliste ohutegurite olemasolu töökohal ning hinnata nende kasutamisest tulenevat riski töötajate tervisele ja ohutusele. |
| --- | --- |

0.2.2.

| 0.2.3. | Teave ohutuskaardil esitatakse selgel ja kokkuvõtlikul viisil. Ohutuskaardi koostab pädev isik, kes võtab arvesse kasutajaskonna teadaolevaid erivajadusi ja -teadmisi. Ainete ja segude tarnijad tagavad, et kõnealused pädevad isikud on saanud asjakohase koolituse, sealhulgas läbinud täiendusõppe. |
| --- | --- |

0.2.3.

| 0.2.4. | Ohutuskaardi keelekasutus peab olema lihtne, selge ja täpne; vältida tuleks žargooni, akronüüme ja lühendeid. Ei tohi kasutada väljendeid „võib olla ohtlik“, „tervisemõju puudub“, „enamiku kasutustingimuste puhul ohutu“ või „kahjutu“ ega muid väljendeid aine või segu ohutuse kohta või muid asjaomase aine või segu klassifikatsiooniga vastuolus olevaid väljendeid. |
| --- | --- |

0.2.4.

| 0.2.5. | Ohutuskaardi koostamise kuupäev märgitakse esilehele. Kui ohutuskaardi andmetes on tehtud muudatusi ning uus muudatustega ohutuskaart edastatakse saajatele, teavitatakse neid muudatustest ohutuskaardi 16. jaos, kui muudatustele ei ole osutatud mujal. Muudatustega ohutuskaardi korral märgitakse esilehele koostamise kuupäev „Muudetud: (kuupäev)“, versiooni ja läbivaatamise number, asendatava dokumendi kuupäev või muu teave muudetava versiooni kohta. |
| --- | --- |

0.2.5.

0.3.   Ohutuskaardi formaat

| 0.3.1. | Ohutuskaardi lehekülgede arv ei ole kindlaks määratud. Dokumendi pikkus peab olema vastavuses aine või segu ohtlikkuse ja kättesaadava teabega. |
| --- | --- |

0.3.1.

| 0.3.2. | Kõik ohutuskaardi (sh kõikide lisade) leheküljed nummerdatakse ning igal leheküljel peab olema kas märge ohutuskaardi lehekülgede arvu kohta (näiteks 1/3) või märge järgneva lehekülje kohta (näiteks „jätkub järgmisel leheküljel“ või „ohutuskaardi lõpp“). |
| --- | --- |

0.3.2.

0.4.   Ohutuskaardi sisu

Käesolevas lisas nõutud teave, kui see on asjakohane ja kättesaadav, lisatakse ohutuskaardile B osa asjakohaste punktide alla. Ohutuskaardil peavad kõik punktid olema täidetud.

0.5.   Muud teabele esitatavad nõuded

Kuna ainetel ja segudel on palju erinevaid omadusi, võib mõnel juhul osutuda vajalikuks lisada asjakohase punkti alla täiendavalt asjakohast ja kättesaadavat teavet.

Täiendav ohutus- ja keskkonnateave on nõutud, et võtta arvesse meremeeste ja muude transporditööliste vajadusi ohtlike kaupade mahtlastina transportimise puhul mere- ja sisevee puistlastilaevadega või tankeritega, mille suhtes kehtivad Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) või riiklikud eeskirjad. Punktis 14.7 soovitatakse kooskõlas asjaomaste Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni dokumentidega lisada üldine klassifitseerimisega seotud teave, kui sellist lasti transporditakse mahtlastina. Lisaks peavad laevad, mis veavad naftat või kütteõli, nagu need on määratletud MARPOLi (1) I lisas, mahtlastina või kütteõli punkerdades, olema enne laadimist varustatud materjali ohutuskaardiga vastavalt IMO meresõiduohutuse komitee (MSC) resolutsioonile „Soovitused MARPOLi I lisa naftalasti ja kütteõli materjali ohutuskaartide koostamiseks“ (MSC.286(86)). Selleks, et merel ja maismaal oleks kasutamiseks üks ühtlustatud ohutuskaart, võib vajaduse korral lisada ohutuskaardile resolutsiooni MSC.286(86) lisasätted MARPOLi I lisa lasti ja laevade kütteõli meretranspordiks.

0.6.   Ühikud

Kasutatakse nõukogu direktiivis 80/181/EMÜ (2) sätestatud mõõtühikuid.

0.7.   Erijuhtumid

Ohutuskaart tuleb koostada ka määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisa punktis 1.3 nimetatud erijuhtudel, mille puhul kehtivad märgistamise suhtes erandid.

1.   
  JAGU. Aine/segu ning äriühingu/ettevõtja identifitseerimine

Ohutuskaardi selles jaos sätestatakse, kuidas ainet või segu identifitseeritakse ning kuidas märgitakse ohutuskaardile nende kindlaksmääratud asjakohased kasutusalad, aine või segu tarnija nimi ning aine või segu tarnija üksikasjalik kontaktinfo, sealhulgas kontaktandmed hädaolukorra puhuks.

1.1.   Tootetähis

Aine tootetähis esitatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 18 lõikele 2 ja segu tootetähis esitatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 18 lõike 3 punktile a ning see on identne märgistusel oleva nimetusega selle liikmesriigi ametlikus keeles (nende liikmesriikide ametlikes keeltes), kus aine või segu turule viiakse, kui asjaomane liikmesriik (asjaomased liikmesriigid) ei sätesta teisiti.

Registreerimisele kuuluvate ainete puhul vastab tootetähis registreerimisel esitatud nimetusele; samuti märgitakse käesoleva määruse artikli 20 lõikes 3 sätestatud registreerimisnumber. Täiendavad tähised võib esitada isegi siis, kui neid ei ole registreerimisel kasutatud.

Ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklis 39 sätestatud allkasutajate kohustusi, võib tarnija, kui ta on ühtlasi levitaja või allkasutaja, jätta ühisel esitamisel tootetähisele märkimata registreerimisnumbri selle osa, mis viitab konkreetsele registreerijale, juhul kui:

| a) | nimetatud tarnija tagab, et ta esitab järelevalve eesmärgil tehtud nõude korral täieliku registreerimisnumbri, või juhul, kui tal ei ole teavet täieliku registreerimisnumbri kohta, edastab nõude oma tarnijale, vastavalt alapunktile b ning |
| --- | --- |

a)

nimetatud tarnija tagab, et ta esitab järelevalve eesmärgil tehtud nõude korral täieliku registreerimisnumbri, või juhul, kui tal ei ole teavet täieliku registreerimisnumbri kohta, edastab nõude oma tarnijale, vastavalt alapunktile b ning

| b) | nimetatud tarnija esitab järelevalve eest vastutavale liikmesriigi ametiasutusele (edaspidi „järelevalveasutus“) täieliku registreerimisnumbri seitsme päeva jooksul pärast seda, kui ta on saanud nõude kas otse järelevalveasutuselt või edastatuna saajalt; juhul kui tal ei ole teavet täieliku registreerimisnumbri kohta, edastab see tarnija nõude seitsme päeva jooksul pärast selle saamist oma tarnijale ning teatab sellest samal ajal ka järelevalveasutusele. |
| --- | --- |

b)

nimetatud tarnija esitab järelevalve eest vastutavale liikmesriigi ametiasutusele (edaspidi „järelevalveasutus“) täieliku registreerimisnumbri seitsme päeva jooksul pärast seda, kui ta on saanud nõude kas otse järelevalveasutuselt või edastatuna saajalt; juhul kui tal ei ole teavet täieliku registreerimisnumbri kohta, edastab see tarnija nõude seitsme päeva jooksul pärast selle saamist oma tarnijale ning teatab sellest samal ajal ka järelevalveasutusele.

Ohutuskaart võib hõlmata rohkem kui ühte ainet või segu, kui kõnealusel ohutuskaardil esitatud teave vastab kõikide ainete või segude osas käesoleva lisa nõuetele.

Kui üks ohutuskaart hõlmab ühe aine eri vorme, lisatakse asjakohane teave, näidates selgelt ära, milline teave millise vormi kohta käib. Teise võimalusena võib iga vormi või vormide rühma kohta koostada eraldi ohutuskaardi.

Kui ohutuskaart puudutab üht või mitut nanovormi või aineid, mis sisaldavad nanovorme, märgitakse see ära sõna „nanovorm“ kasutades.

Muud identifitseerimisvahendid

Esitatakse muud nimetused või sünonüümid, millega ainet või segu märgistatakse või mille all neid üldiselt tuntakse.

Kui segul on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1272/2008 VIII lisa A osa punktiga 5 unikaalne koostise tähis (unique formula identifier, edaspidi „UFI“) ja kui kõnealune UFI on märgitud ohutuskaardile, esitatakse UFI käesolevas punktis.

1.2.   Aine või segu asjaomased kindlaksmääratud kasutusalad ning kasutusalad, mida ei soovitata

Aine või segu kindlaksmääratud kasutusalade (näiteks „põrandate puhastamiseks“, „tööstuslikuks kasutamiseks polümeeride tootmisel“ või „professionaalseks kasutamiseks puhastusvahendites“) kohta esitatakse vähemalt lühikirjeldus, mis on aine või segu saaja jaoks asjakohane.

Vajaduse korral märgitakse kasutusalad, mille puhul tarnija ei soovita ainet või segu kasutada, ja selle põhjendus. Loetelu ei pea olema ammendav.

Kui nõutakse kemikaaliohutuse aruande esitamist, peab ohutuskaardi selles punktis esitatud teave vastama kemikaaliohutuse aruandes kindlaks määratud kasutusaladele ning ohutuskaardi lisas esitatud kokkupuutestsenaariumitele.

1.3.   Andmed ohutuskaardi tarnija kohta

Märgitakse ohutuskaardi tarnija, kelleks võib olla tootja, importija, ainuesindaja, allkasutaja või levitaja. Esitatakse tarnija täielik aadress ja telefoninumber ning samuti ohutuskaardi koostamise eest vastutava pädeva isiku e-posti aadress.

Kui tarnija ei asu liikmesriigis, kus aine või segu turule viiakse, ning tarnija on määranud kõnealuses liikmesriigis vastutava isiku, esitatakse lisaks nimetatud vastutava isiku täielik aadress ja telefoninumber.

Kui on nimetatud ainuesindaja, võib esitada ka andmed liiduvälise tootja või formuleerija kohta.

Mis puudutab registreerijaid, siis teave ohutuskaardi tarnija kohta ja teave aine või segu tarnija kohta (selle esitamise korral) peab olema kooskõlas registreerimisel tootja, importija või ainuesindaja kohta esitatud teabega.

1.4.   Hädaabitelefoni number

Esitatakse hädaabiteabeteenistuse kontaktandmed. Kui liikmesriigis, kus aine või segu turule viiakse, on olemas ametlik nõuandeasutus (selleks võib olla tervisega seotud teabe vastuvõtmise eest vastutav asutus, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1272/2008 artiklis 45), on piisav, kui esitatakse selle telefoninumber. Sõnaselgelt märgitakse kõik selliste teenuste piiratud kättesaadavuse põhjused, näiteks tööaeg, või teatavat liiki teabega seotud piirangud.

2.   
  2.JAGU. Ohtude identifitseerimine

Ohutuskaardi selles jaos kirjeldatakse ainest või segust tulenevaid ohte ja esitatakse nende ohtudega seotud asjakohased hoiatused.

2.1.   Aine või segu klassifitseerimine

Aine või segu klassifikatsioon esitatakse määruses (EÜ) nr 1272/2008 sätestatud klassifitseerimiskriteeriumide kohaselt. Kui tarnija on määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 40 kohaselt esitanud ainet käsitleva teabe klassifitseerimis- ja märgistusandmikku kandmiseks või kui ta on esitanud selle teabe osana nimetatud määruse kohasest registreerimisest, peab ohutuskaardil esitatud klassifikatsioon olema identne kõnealusesse andmikku märgitud või registreeringus esitatud klassifikatsiooniga.

Kui segu ei vasta määruses (EÜ) nr 1272/2008 sätestatud klassifitseerimiskriteeriumidele, tuleb see sõnaselgelt märkida.

Teave segus sisalduvate ainete kohta esitatakse punktis 3.2.

Kui klassifikatsioon, sealhulgas ohulaused, ei ole täielikult välja kirjutatud, lisatakse viide 16. jaole, kus esitatakse kõikide klassifikatsioonide, sh kõikide ohulausete täistekst.

Ohutuskaardi jagudes 9–12 kirjeldatakse vastavalt kõige olulisemaid kahjulikke füüsikalisi mõjusid, mõju inimeste tervisele ja keskkonnale selliselt, et valdkonnaga mitteseotud isikud suudaksid identifitseerida aine või seguga seotud ohte.

2.2.   Märgistuselemendid

Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1272/2008 märgitakse klassifitseeritud aine puhul märgistusele vähemalt järgmised elemendid: ohupiktogrammid, tunnussõnad, ohulaused ja hoiatuslaused. Ohupiktogrammi täiemahulise must-valge graafilise kujutise või ainult sümboli graafilise kujutise võib asendada määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohase värvilise piktogrammiga.

Esitatakse määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 25 lõigete 1–6 ja artikli 32 lõike 6 kohased märgistuselemendid.

2.3.   Muud ohud

Esitatakse teave selle kohta, kas aine vastab kriteeriumidele, mille kohaselt see on püsiv, bioakumuleeruv ja toksiline või väga püsiv ja väga bioakumuleeruv vastavalt XIII lisale, kas aine on lisatud artikli 59 lõikes 1 nimetatud loetellu, kuna sellel on endokriinseid häireid põhjustavad omadused, ja kas tegu on ainega, mis on tunnistatud endokriinseid häireid põhjustavate omadustega aineks vastavalt kriteeriumidele, mis on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/2100 (3) või komisjoni määruses (EL) 2018/605 (4). Segu puhul esitatakse teave kõigi selliste ainete kohta, mille sisaldus segus on 0,1 % massiprotsenti või rohkem.

Esitatakse teave muude ohtude kohta, mis ei mõjuta küll klassifikatsiooni, kuid võivad suurendada aine või segu ohtlikkust tervikuna, näiteks õhusaasteainete tekkimine kõvastumisel või töötlemisel, tolmusus, plahvatusohtlikkus, mis ei vasta määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisa 2. osa punkti 2.1 klassifitseerimiskriteeriumidele, tolmu plahvatusohtlikkus, ristsensibiliseerimine, lämbumine, külmumine, suur lõhna või maitse tekitamise võime või keskkonnamõjud, nagu oht mullaorganismidele või võime osooni fotokeemiliselt tekitada. Lause „Võib pihustamisel tekitada plahvatusohtliku segu tolmust ja õhust“ on asjakohane tolmu plahvatusohu korral.

3.   
  3. JAGU. Koostis / teave koostisainete kohta

Ohutuskaardi selles jaos kirjeldatakse aine või segu koostisainete, sealhulgas lisandite ja stabiliseerivate lisaainete keemilist määratlust, vastavalt allpool kirjeldatule. Märkida tuleb asjakohane ja kättesaadav ohutusalane teave võimaliku pinnakeemia kohta.

3.1.   Ained

Esitatakse aine peamise koostisosa keemiline määratlus, kasutades kas tootetähist või punktis 1.1 nimetatud muud identifitseerimisvahendit.

Lisandi, stabiliseeriva lisaaine või peamisest koostisosast erineva koostisosa puhul, mis klassifitseeritakse ja mida võetakse arvesse aine klassifitseerimisel, esitatakse keemiline määratlus järgmiselt:

| a) | tootetähis vastavalt määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 18 lõikele 2; |
| --- | --- |

a)

tootetähis vastavalt määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 18 lõikele 2;

| b) | kui tootetähis puudub, esitatakse muu nimetus (tavaliselt kasutatav nimetus, kaubanduslik nimetus, lühend) või identifitseerimisnumber. |
| --- | --- |

b)

kui tootetähis puudub, esitatakse muu nimetus (tavaliselt kasutatav nimetus, kaubanduslik nimetus, lühend) või identifitseerimisnumber.

Konkreetne sisalduse piirnorm, korrutustegur ja akuutse toksilisuse hinnang (kui need on olemas) esitatakse selliste ainete puhul, mis kuuluvad määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osasse, või kui need on määratud kooskõlas nimetatud määruse I lisaga.

Kui aine on registreeritud ja kui see hõlmab nanovormi, märgitakse osakese need omadused, mis määravad ära nanovormi vastavalt VI lisas kirjeldatule.

Kui aine ei ole registreeritud, kuid ohutuskaart hõlmab nanovorme, mille osakeste omadused mõjutavad aine ohutust, märgitakse need omadused.

Aine tarnija otsustab ise, kas nimetab lisaks kõik koostisosad, sealhulgas klassifitseerimata koostisosad.

Selles punktis võib esitada ka teavet mitme koostisosaga ainete kohta.

3.2.   Segud

Tootetähis, kontsentratsioon või kontsentratsioonivahemikud ja klassifikatsioonid esitatakse vähemalt kõikide nende ainete kohta, millele on viidatud punktis 3.2.1 või 3.2.2. Segu tarnija otsustab ise, kas nimetab lisaks segu kõik koostises olevad ained, sealhulgas need, mis ei vasta klassifitseerimiskriteeriumidele. Esitatava teabe alusel on saajal võimalik hõlpsalt määratleda segu koostisainetest tulenevaid ohte. Segust endast tulenevad ohud esitatakse 2. jaos.

Segu koostisainete kontsentratsioonide puhul märgitakse kas:

| a) | täpne massi- või mahuprotsent, kui see on tehniliselt võimalik, alanevas järjekorras, või |
| --- | --- |

a)

täpne massi- või mahuprotsent, kui see on tehniliselt võimalik, alanevas järjekorras, või

| b) | massi- või mahuprotsendi vahemik, kui see on tehniliselt võimalik, alanevas järjekorras. |
| --- | --- |

b)

massi- või mahuprotsendi vahemik, kui see on tehniliselt võimalik, alanevas järjekorras.

Kontsentratsioonivahemiku puhul, kui teave segu kui terviku mõju kohta ei ole kättesaadav, lähtutakse tervise- ja keskkonnaohtude kirjeldamisel iga koostisaine suurimast kontsentratsioonist.

Kui teave segu kui terviku mõju kohta on kättesaadav, esitatakse selle teabe põhjal määratud klassifikatsioon 2. jaos.

Alternatiivset keemilist nimetust võib kasutada, kui see on lubatud määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 24 kohaselt.

| 3.2.1. | Määruses (EÜ) nr 1272/2008 sätestatud klassifitseerimiskriteeriumidele vastava segu puhul esitatakse andmed järgmiste ainete (vt ka tabel 1.1) ning nende kontsentratsiooni või kontsentratsioonivahemiku kohta segus:






  a) | tervise- või keskkonnaohtu põhjustavad ained määruse (EÜ) nr 1272/2008 tähenduses, kui nende sisaldus on võrdne või suurem kui järgmistest piirnormidest madalaim:






  i) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisa tabelis 1.1 sätestatud üldised piirnormid; |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.1.

a)

tervise- või keskkonnaohtu põhjustavad ained määruse (EÜ) nr 1272/2008 tähenduses, kui nende sisaldus on võrdne või suurem kui järgmistest piirnormidest madalaim:

i)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisa tabelis 1.1 sätestatud üldised piirnormid;

| ii) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisa 3.–5. osas märgitud üldised sisalduse piirnormid, võttes arvesse 3. osa teatavates tabelite märkustes täpsustatud kontsentratsioone seoses kohustusega teha segu kohta taotluse korral kättesaadavaks ohutuskaart, ja määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisa punktis 3.10 märgitud hingamiskahjustusega seotud piirnorme ≥ 1 %; |
| --- | --- |

ii)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisa 3.–5. osas märgitud üldised sisalduse piirnormid, võttes arvesse 3. osa teatavates tabelite märkustes täpsustatud kontsentratsioone seoses kohustusega teha segu kohta taotluse korral kättesaadavaks ohutuskaart, ja määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisa punktis 3.10 märgitud hingamiskahjustusega seotud piirnorme ≥ 1 %;

| iii) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osas märgitud konkreetsed sisalduse piirnormid; |
| --- | --- |

iii)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osas märgitud konkreetsed sisalduse piirnormid;

| iv) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisa tabelis 1.1 esitatud üldine piirnorm, mida on kohandatud nimetatud määruse I lisa punktis 4.1 sätestatud arvutuse abil, kui nimetatud määruse VI lisa 3. osas on kehtestatud asjakohane korrutustegur; |
| --- | --- |

iv)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisa tabelis 1.1 esitatud üldine piirnorm, mida on kohandatud nimetatud määruse I lisa punktis 4.1 sätestatud arvutuse abil, kui nimetatud määruse VI lisa 3. osas on kehtestatud asjakohane korrutustegur;

| v) | määrusega (EÜ) nr 1272/2008 kehtestatud klassifitseerimis- ja märgistusandmikus sätestatud konkreetsed sisalduse piirnormid; |
| --- | --- |

v)

määrusega (EÜ) nr 1272/2008 kehtestatud klassifitseerimis- ja märgistusandmikus sätestatud konkreetsed sisalduse piirnormid;

| vi) | üks kümnendik konkreetse sisalduse piirnormist aine puhul, mis on klassifitseeritud naha sensibilisaatoriks või hingamiselundite sensibilisaatoriks, millel on konkreetne sisalduse piirnorm; |
| --- | --- |

vi)

üks kümnendik konkreetse sisalduse piirnormist aine puhul, mis on klassifitseeritud naha sensibilisaatoriks või hingamiselundite sensibilisaatoriks, millel on konkreetne sisalduse piirnorm;

| vii) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 II lisas sätestatud sisalduse piirnormid; |
| --- | --- |

vii)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 II lisas sätestatud sisalduse piirnormid;

| viii) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisa tabelis 1.1 esitatud üldine piirnorm, mida on kohandatud nimetatud määruse I lisa punktis 4.1 sätestatud arvutuse abil, kui nimetatud määrusega kehtestatud klassifitseerimis- ja märgistusandmikus on sätestatud asjakohane korrutustegur; |
| --- | --- |

viii)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisa tabelis 1.1 esitatud üldine piirnorm, mida on kohandatud nimetatud määruse I lisa punktis 4.1 sätestatud arvutuse abil, kui nimetatud määrusega kehtestatud klassifitseerimis- ja märgistusandmikus on sätestatud asjakohane korrutustegur;

| b) | ained, mille suhtes on kehtestatud liidu ohtlike ainete piirnormid töökeskkonnas ja mis ei ole juba hõlmatud alapunktiga a; |
| --- | --- |

b)

ained, mille suhtes on kehtestatud liidu ohtlike ainete piirnormid töökeskkonnas ja mis ei ole juba hõlmatud alapunktiga a;

| c) | ained, mis vastavad ükskõik millistele järgmisest kriteeriumidest juhul, kui konkreetse aine kontsentratsioon on 0,1 % või suurem:






  — | ained, mis on XIII lisas sätestatud kriteeriumide kohaselt püsivad, bioakumuleeruvad ja toksilised või väga püsivad ja väga bioakumuleeruvad; |
| --- | --- | --- |

c)

ained, mis vastavad ükskõik millistele järgmisest kriteeriumidest juhul, kui konkreetse aine kontsentratsioon on 0,1 % või suurem:

—

ained, mis on XIII lisas sätestatud kriteeriumide kohaselt püsivad, bioakumuleeruvad ja toksilised või väga püsivad ja väga bioakumuleeruvad;

| — | ained, mis on lisatud artikli 59 lõikes 1 nimetatud loetellu muudel kui käesoleva punkti alapunktis a nimetatud põhjustel (näiteks endokriinseid häireid põhjustavate omaduste tõttu); |
| --- | --- |

—

ained, mis on lisatud artikli 59 lõikes 1 nimetatud loetellu muudel kui käesoleva punkti alapunktis a nimetatud põhjustel (näiteks endokriinseid häireid põhjustavate omaduste tõttu);

| — | ained, mis on tunnistatud endokriinseid häireid põhjustavate omadustega aineks vastavalt kriteeriumitele, mis on sätestatud delegeeritud määruses (EL) 2017/2100 või määruses (EL) 2018/605. |
| --- | --- |

—

ained, mis on tunnistatud endokriinseid häireid põhjustavate omadustega aineks vastavalt kriteeriumitele, mis on sätestatud delegeeritud määruses (EL) 2017/2100 või määruses (EL) 2018/605.

Tabel 1.1

Nende ohuklasside, ohukategooriate ja sisalduse piirnormide loetelu, mille puhul tuleb punktis 3.2.1 teha märge aine sisalduse kohta segus.

| Ohuklass ja -kategooria | Sisalduse piirnorm (%) |
| --- | --- |
| 1., 2. ja 3. kategooria akuutne toksilisus | ≥ 0,1 |
| 4. kategooria akuutne toksilisus | ≥ 1 |
| 1. kategooria, 1A-, 1B-, 1C- ja 2. kategooria nahasöövitus/-ärritus | ≥ 1 |
| 1. ja 2. kategooria raske silmakahjustus/silmade ärritus | ≥ 1 |
| 1. kategooria või 1B-kategooria hingamiselundite sensibilisaator | ≥ 0,1 |
| 1A-kategooria hingamiselundite sensibilisaator | ≥ 0,01 |
| 1. kategooria või 1B-kategooria naha sensibilisaator | ≥ 0,1 |
| 1A-kategooria hingamiselundite sensibilisaator | ≥ 0,01 |
| Mutageensus sugurakkudele, 1A- ja 1B-kategooria | ≥ 0,1 |
| Mutageensus sugurakkudele, 2. kategooria | ≥ 1 |
| 1A-, 1B- ja 2. kategooria kantserogeensus | ≥ 0,1 |
| 1A-, 1B- ja 2. kategooria reproduktiivtoksilisus ning toime imetamisele ja imetamise kaudu | ≥ 0,1 |
| 1., 2. ja 3. kategooria toksilisus sihtorgani suhtes – ühekordne kokkupuude | ≥ 1 |
| 1. ja 2. kategooria toksilisus sihtorgani suhtes – korduv kokkupuude | ≥ 1 |
| Hingamiskahjustusi tekitav mürgisus | ≥ 1 |
| Ohtlik veekeskkonnale – 1. kategooria akuutne toksilisus | ≥ 0,1 |
| Ohtlik veekeskkonnale – 1. kategooria krooniline toksilisus | ≥ 0,1 |
| Ohtlik veekeskkonnale – 2., 3. ja 4. kategooria krooniline toksilisus | ≥ 1 |
| Ohtlik osoonikihile | ≥ 0,1 |

Ohuklass ja -kategooria

Sisalduse piirnorm (%)

1., 2. ja 3. kategooria akuutne toksilisus

≥ 0,1

4. kategooria akuutne toksilisus

≥ 1

1. kategooria, 1A-, 1B-, 1C- ja 2. kategooria nahasöövitus/-ärritus

≥ 1

1. ja 2. kategooria raske silmakahjustus/silmade ärritus

≥ 1

1. kategooria või 1B-kategooria hingamiselundite sensibilisaator

≥ 0,1

1A-kategooria hingamiselundite sensibilisaator

≥ 0,01

1. kategooria või 1B-kategooria naha sensibilisaator

≥ 0,1

1A-kategooria hingamiselundite sensibilisaator

≥ 0,01

Mutageensus sugurakkudele, 1A- ja 1B-kategooria

≥ 0,1

Mutageensus sugurakkudele, 2. kategooria

≥ 1

1A-, 1B- ja 2. kategooria kantserogeensus

≥ 0,1

1A-, 1B- ja 2. kategooria reproduktiivtoksilisus ning toime imetamisele ja imetamise kaudu

≥ 0,1

1., 2. ja 3. kategooria toksilisus sihtorgani suhtes – ühekordne kokkupuude

≥ 1

1. ja 2. kategooria toksilisus sihtorgani suhtes – korduv kokkupuude

≥ 1

Hingamiskahjustusi tekitav mürgisus

≥ 1

Ohtlik veekeskkonnale – 1. kategooria akuutne toksilisus

≥ 0,1

Ohtlik veekeskkonnale – 1. kategooria krooniline toksilisus

≥ 0,1

Ohtlik veekeskkonnale – 2., 3. ja 4. kategooria krooniline toksilisus

≥ 1

Ohtlik osoonikihile

≥ 0,1

| 3.2.2. | Määruses (EÜ) nr 1272/2008 sätestatud klassifitseerimiskriteeriumidele mittevastava segu puhul esitatakse andmed järgmiste ainete ning nende kontsentratsiooni või kontsentratsioonivahemiku kohta segus, kui aine kontsentratsioon on võrdne järgmiste kontsentratsioonidega või neist suurem:






  a) | 1 massiprotsent mittegaasiliste ja 0,2 mahuprotsenti gaasiliste segude puhul, kui tegemist on:






  i) | tervise- või keskkonnaohtu põhjustavate ainetega määruses (EÜ) nr 1272/2008 määratletud tähenduses või |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2.

a)

1 massiprotsent mittegaasiliste ja 0,2 mahuprotsenti gaasiliste segude puhul, kui tegemist on:

i)

tervise- või keskkonnaohtu põhjustavate ainetega määruses (EÜ) nr 1272/2008 määratletud tähenduses või

| ii) | ainetega, mille suhtes on kehtestatud liidu ohtlike ainete piirnormid töökeskkonnas; |
| --- | --- |

ii)

ainetega, mille suhtes on kehtestatud liidu ohtlike ainete piirnormid töökeskkonnas;

| b) | 0,1 massiprotsenti selliste ainete puhul, mis vastavad ükskõik millisele järgmistest kriteeriumitest:






  — | ained, mis on XIII lisas sätestatud kriteeriumite kohaselt püsivad, bioakumuleeruvad ja toksilised või väga püsivad ja väga bioakumuleeruvad; |
| --- | --- | --- |

b)

0,1 massiprotsenti selliste ainete puhul, mis vastavad ükskõik millisele järgmistest kriteeriumitest:

—

ained, mis on XIII lisas sätestatud kriteeriumite kohaselt püsivad, bioakumuleeruvad ja toksilised või väga püsivad ja väga bioakumuleeruvad;

| — | ained, mis on XIII lisas sätestatud kriteeriumite kohaselt püsivad, bioakumuleeruvad ja toksilised või väga püsivad ja väga bioakumuleeruvad; |
| --- | --- |

—

ained, mis on XIII lisas sätestatud kriteeriumite kohaselt püsivad, bioakumuleeruvad ja toksilised või väga püsivad ja väga bioakumuleeruvad;

| — | ained, mis on lisatud artikli 59 lõikes 1 nimetatud loetellu muudel kui käesoleva punkti alapunktis a nimetatud põhjustel (näiteks endokriinseid häireid põhjustavate omaduste tõttu); |
| --- | --- |

—

ained, mis on lisatud artikli 59 lõikes 1 nimetatud loetellu muudel kui käesoleva punkti alapunktis a nimetatud põhjustel (näiteks endokriinseid häireid põhjustavate omaduste tõttu);

| — | ained, mis on tunnistatud endokriinseid häireid põhjustavate omadustega aineks vastavalt kriteeriumitele, mis on sätestatud delegeeritud määruses (EL) 2017/2100 või määruses (EL) 2018/605; |
| --- | --- |

—

ained, mis on tunnistatud endokriinseid häireid põhjustavate omadustega aineks vastavalt kriteeriumitele, mis on sätestatud delegeeritud määruses (EL) 2017/2100 või määruses (EL) 2018/605;

| c) | 0,1 % aine puhul, mis on klassifitseeritud 1. või 1B-kategooria naha sensibilisaatoriks, 1. või 1B-kategooria hingamiselundite sensibilisaatoriks või 2. kategooria kantserogeeniks; |
| --- | --- |

c)

0,1 % aine puhul, mis on klassifitseeritud 1. või 1B-kategooria naha sensibilisaatoriks, 1. või 1B-kategooria hingamiselundite sensibilisaatoriks või 2. kategooria kantserogeeniks;

| d) | 0,01 % aine puhul, mis on klassifitseeritud 1A-kategooria naha sensibilisaatoriks või 1A-kategooria hingamiselundite sensibilisaatoriks; |
| --- | --- |

d)

0,01 % aine puhul, mis on klassifitseeritud 1A-kategooria naha sensibilisaatoriks või 1A-kategooria hingamiselundite sensibilisaatoriks;

| e) | üks kümnendik konkreetse sisalduse piirnormist aine puhul, mis on klassifitseeritud naha sensibilisaatoriks või hingamiselundite sensibilisaatoriks, millel on konkreetne sisalduse piirnorm; |
| --- | --- |

e)

üks kümnendik konkreetse sisalduse piirnormist aine puhul, mis on klassifitseeritud naha sensibilisaatoriks või hingamiselundite sensibilisaatoriks, millel on konkreetne sisalduse piirnorm;

| f) | 0,1 % aine puhul, mis on klassifitseeritud 1A-, 1B- või 2. kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks või mis avaldab toimet imetamisele või imetamise kaudu. |
| --- | --- |

f)

0,1 % aine puhul, mis on klassifitseeritud 1A-, 1B- või 2. kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks või mis avaldab toimet imetamisele või imetamise kaudu.

| 3.2.3. | Punktis 3.2 nimetatud ainete puhul:






  — | esitatakse aine klassifikatsioon vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008, sealhulgas ohuklass(id) ja ohukategooria(d), mis on sätestatud nimetatud määruse VI lisas esitatud tabelis 1.1; lisaks esitatakse ohulaused ja täiendavad ohulaused. Selles punktis ei pea ohulaused ja täiendavad ohulaused olema täielikult välja kirjutatud, piisab nende koodidest. Juhul kui nimetatud laused ei ole täielikult välja kirjutatud, tuleb viidata 16. jaole, milles esitatakse kõikide ohulausete täistekstid. Kui aine ei vasta klassifitseerimiskriteeriumidele, nimetatakse aine punktis 3.2 märkimise põhjused, nagu „klassifitseerimata väga püsiv ja väga bioakumuleeruv aine“ või „aine, millele on kehtestatud liidu ohtlike ainete piirnormid töökeskkonnas“; |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

—

esitatakse aine klassifikatsioon vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008, sealhulgas ohuklass(id) ja ohukategooria(d), mis on sätestatud nimetatud määruse VI lisas esitatud tabelis 1.1; lisaks esitatakse ohulaused ja täiendavad ohulaused. Selles punktis ei pea ohulaused ja täiendavad ohulaused olema täielikult välja kirjutatud, piisab nende koodidest. Juhul kui nimetatud laused ei ole täielikult välja kirjutatud, tuleb viidata 16. jaole, milles esitatakse kõikide ohulausete täistekstid. Kui aine ei vasta klassifitseerimiskriteeriumidele, nimetatakse aine punktis 3.2 märkimise põhjused, nagu „klassifitseerimata väga püsiv ja väga bioakumuleeruv aine“ või „aine, millele on kehtestatud liidu ohtlike ainete piirnormid töökeskkonnas“;

| — | konkreetne sisalduse piirnorm, korrutustegur ja akuutse toksilisuse hinnang (kui need on olemas) esitatakse aine puhul, mis kuulub määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osasse, või kui need on määratud kooskõlas nimetatud määruse I lisaga; |
| --- | --- |

—

konkreetne sisalduse piirnorm, korrutustegur ja akuutse toksilisuse hinnang (kui need on olemas) esitatakse aine puhul, mis kuulub määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa 3. osasse, või kui need on määratud kooskõlas nimetatud määruse I lisaga;

| — | kui ainet on segus kasutatud nanovormis ja kui aine on sellisena registreeritud või kui sellele on nii viidatud allkasutaja kemikaaliohutuse aruandes, märgitakse osakese need omadused, mis määravad ära nanovormi vastavalt VI lisas kirjeldatule. Kui ainet on segus kasutatud nanovormis, aga kui aine ei ole sellisena registreeritud või sellele ei ole nii viidatud allkasutaja kemikaaliohutuse aruandes, märgitakse osakese need omadused, mis mõjutavad segu ohutust. |
| --- | --- |

—

kui ainet on segus kasutatud nanovormis ja kui aine on sellisena registreeritud või kui sellele on nii viidatud allkasutaja kemikaaliohutuse aruandes, märgitakse osakese need omadused, mis määravad ära nanovormi vastavalt VI lisas kirjeldatule. Kui ainet on segus kasutatud nanovormis, aga kui aine ei ole sellisena registreeritud või sellele ei ole nii viidatud allkasutaja kemikaaliohutuse aruandes, märgitakse osakese need omadused, mis mõjutavad segu ohutust.

| 3.2.4. | Kooskõlas käesoleva määruse artikli 20 lõikega 3 märgitakse punktis 3.2 nimetatud ainete puhul nende nimetus ja ka registreerimisnumber, kui see on olemas.
  Ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklis 39 sätestatud allkasutajate kohustusi, võib segu tarnija jätta tootetähisele märkimata registreerimisnumbri selle osa, mis viitab konkreetsele registreerijale andmete ühisel esitamisel, kui:






  a) | nimetatud tarnija tagab, et ta esitab järelevalve eesmärgil tehtud nõude korral täieliku registreerimisnumbri, või juhul, kui tal ei ole teavet täieliku registreerimisnumbri kohta, edastab nõude oma tarnijale, vastavalt alapunktile b ning |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

Ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklis 39 sätestatud allkasutajate kohustusi, võib segu tarnija jätta tootetähisele märkimata registreerimisnumbri selle osa, mis viitab konkreetsele registreerijale andmete ühisel esitamisel, kui:

a)

nimetatud tarnija tagab, et ta esitab järelevalve eesmärgil tehtud nõude korral täieliku registreerimisnumbri, või juhul, kui tal ei ole teavet täieliku registreerimisnumbri kohta, edastab nõude oma tarnijale, vastavalt alapunktile b ning

| b) | nimetatud tarnija esitab järelevalve eest vastutavale liikmesriigi ametiasutusele (edaspidi „järelevalveasutus“) täieliku registreerimisnumbri seitsme päeva jooksul pärast seda, kui ta on saanud nõude kas otse järelevalveasutuselt või edastatuna saajalt; juhul kui tal ei ole teavet täieliku registreerimisnumbri kohta, edastab see tarnija nõude seitsme päeva jooksul pärast selle saamist oma tarnijale ning teatab sellest samal ajal ka järelevalveasutusele. |
| --- | --- |

b)

nimetatud tarnija esitab järelevalve eest vastutavale liikmesriigi ametiasutusele (edaspidi „järelevalveasutus“) täieliku registreerimisnumbri seitsme päeva jooksul pärast seda, kui ta on saanud nõude kas otse järelevalveasutuselt või edastatuna saajalt; juhul kui tal ei ole teavet täieliku registreerimisnumbri kohta, edastab see tarnija nõude seitsme päeva jooksul pärast selle saamist oma tarnijale ning teatab sellest samal ajal ka järelevalveasutusele.

Määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt esitatakse ka EÜ number, kui see on olemas. Samuti võib lisaks esitada CASi numbri ja IUPACi nimetuse, kui need on olemas.

Selles punktis märgitud ainete alternatiivsete keemiliste nimetuste puhul, mis on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikliga 24, ei ole registreerimisnumbri, EÜ numbri ja muude üksikasjalike keemiliste tähiste esitamine vajalik.

4.   
  4. JAGU. Esmaabimeetmed

Ohutuskaardi selles jaos kirjeldatakse esmaabimeetmeid selliselt, et neist saaksid aru ka väljaõppeta inimesed ning abi saaks osutada ilma keerukate seadmeteta ning ravimite piiratud valiku korral. Kui meditsiiniabi on vajalik, märgitakse see juhistesse koos märkega kiireloomulisuse kohta.

4.1.   Esmaabimeetmete kirjeldus

| 4.1.1. | Esmaabijuhistes võetakse arvesse asjakohaseid kokkupuuteviise. Teave meetmete kohta jagatakse alapunktidesse vastavalt kokkupuuteviisidele, nt sissehingamine, sattumine nahale, sattumine silma ja allaneelamine. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Soovitused hõlmavad järgmist:






  a) | kas vältimatu meditsiiniabi on vajalik ning kas kokkupuute järel on oodata võimalikke hilisemaid tagajärgi; |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

a)

kas vältimatu meditsiiniabi on vajalik ning kas kokkupuute järel on oodata võimalikke hilisemaid tagajärgi;

| b) | kas ainega kokku puutunud isik soovitatakse viia kokkupuutekohast värske õhu kätte; |
| --- | --- |

b)

kas ainega kokku puutunud isik soovitatakse viia kokkupuutekohast värske õhu kätte;

| c) | kas on soovitatav eemaldada kõnealuselt isikult riided ja jalatsid ning kuidas neid käidelda ning |
| --- | --- |

c)

kas on soovitatav eemaldada kõnealuselt isikult riided ja jalatsid ning kuidas neid käidelda ning

| d) | kas esmaabi osutajatel soovitatakse kasutada isikukaitsevahendeid. |
| --- | --- |

d)

kas esmaabi osutajatel soovitatakse kasutada isikukaitsevahendeid.

4.2.   Olulisemad akuutsed ja hilisemad sümptomid ning mõju

Esitatakse kokkuvõtlik teave kokkupuutega seotud olulisemate akuutsete ja hilisemate sümptomite ning mõjude kohta.

4.3.   Märge igasuguse vältimatu meditsiiniabi ja eriravi vajalikkuse kohta

Vajaduse korral esitatakse teave hilisematest mõjudest tulenevate kliiniliste uuringute ja meditsiinilise järelevalve kohta ning üksikasjad antidootide (kui need on teada) ja vastunäidustuste kohta.

Teatavate ainete või segude puhul võib olla oluline rõhutada, et töökohal peavad olema kättesaadavad spetsiifiliseks ja vältimatuks raviks vajalikud erivahendid.

5.   
  5. JAGU. Tulekustutusmeetmed

Ohutuskaardi selles jaos kirjeldatakse aine või segu põhjustatud või selle läheduses tekkinud tulekahju kustutamise nõudeid.

5.1.   Tulekustutusvahendid

Sobivad kustutusvahendid:

esitatakse teave sobivate kustutusvahendite kohta.

Sobimatud kustutusvahendid:

esitatakse teave selle kohta, kas mõni kustutusvahend on aine või seguga seotud konkreetse juhtumi korral sobimatu (nt vältida kõrgsurve kustutusvahendeid, mis võivad põhjustada võimaliku plahvatusohtliku tolmu ja õhu segu tekkimist).

5.2.   Aine või seguga seotud erilised ohud

Esitatakse teave aine või seguga seotud eriliste ohtude kohta, nagu aine või segu põlemisel tekkivad ohtlikud põlemissaadused, näiteks „põlemisel võivad tekkida süsinikmonooksiidi mürgised aurud“ või „tekitab põlemisel väävel- ja lämmastikoksiide“.

5.3.   Nõuanded tuletõrjujatele

Esitatakse soovitused kõikide kaitsemeetmete kohta, mida on vaja võtta tule tõrjumisel, näiteks „jahutage mahuteid veega“ ning soovitused tuletõrjujate erikaitsevahendite, näiteks jalatsite, kaitseriiete, kinnaste, silmade ja näokaitsevahendite ning hingamisaparaatide kohta.

6.   
  6. JAGU. Meetmed juhusliku sattumise korral keskkonda

Ohutuskaardi selles jaos soovitatakse asjakohaseid meetmeid aine või segu lekete ja keskkonda sattumise korral, et vältida või minimeerida kahjustavat mõju inimestele, varale ja keskkonnale. Juhul kui lekke ulatus on määrava tähtsusega, eristatakse väikseid ja ulatuslikke lekkeid. Kui lekke tõkestamise ja kokkukogumise kord on erinevad, tehakse ohutuskaardile vastav märge.

6.1.   Isikukaitsemeetmed, kaitsevahendid ja toimimine hädaolukorras

6.1.1.   Tavapersonal

Esitatakse aine või segu juhusliku lekke või keskkonda sattumisega seotud soovitused:

| a) | asjakohaste kaitsevahendite kandmine (sealhulgas ohutuskaardi 8. jaos märgitud isikukaitsevahendid), et vältida aine sattumist nahale ja silma ning isikliku riietuse saastumist; |
| --- | --- |

a)

asjakohaste kaitsevahendite kandmine (sealhulgas ohutuskaardi 8. jaos märgitud isikukaitsevahendid), et vältida aine sattumist nahale ja silma ning isikliku riietuse saastumist;

| b) | süttimisallikate kõrvaldamine, piisava ventilatsiooni tagamine, tolmu leviku tõkestamine ning |
| --- | --- |

b)

süttimisallikate kõrvaldamine, piisava ventilatsiooni tagamine, tolmu leviku tõkestamine ning

| c) | toimimine hädaolukorras, näiteks vajadus evakueerida ohupiirkonnas viibivad isikud või konsulteerida eksperdiga. |
| --- | --- |

c)

toimimine hädaolukorras, näiteks vajadus evakueerida ohupiirkonnas viibivad isikud või konsulteerida eksperdiga.

6.1.2.   Päästetöötajad

Esitatakse soovitused päästetöötajate kaitseriietuse asjakohase materjali kohta (näiteks „sobiv: butüleen“; „sobimatu: PVC“).

6.2.   Keskkonnakaitse meetmed

Esitatakse soovitused keskkonnakaitse meetmete kohta, mis tuleb võtta aine või segu juhusliku lekke või keskkonda sattumise korral, näiteks vältida sattumist äravoolutorudesse, pinna- ja põhjavette.

6.3.   Tõkestamis- ning puhastamismeetodid ja -vahendid

| 6.3.1. | Esitatakse asjakohased soovitused lekke tõkestamiseks. Asjakohased tõkestamismeetodid võivad hõlmata järgmist:






  a) | isoleerimine, äravoolutorude katmine; |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

a)

isoleerimine, äravoolutorude katmine;

| b) | avauste sulgemise protseduurid. |
| --- | --- |

b)

avauste sulgemise protseduurid.

| 6.3.2. | Esitatakse asjakohased soovitused puhastusmeetmete kohta lekke korral. Asjakohased puhastusmeetmed võivad hõlmata järgmist:






  a) | neutraliseerimise meetodid; |
| --- | --- | --- |

6.3.2.

a)

neutraliseerimise meetodid;

| b) | saastusest puhastamise meetodid; |
| --- | --- |

b)

saastusest puhastamise meetodid;

| c) | adsorbeerivad materjalid; |
| --- | --- |

c)

adsorbeerivad materjalid;

| d) | puhastamismeetodid; |
| --- | --- |

d)

puhastamismeetodid;

| e) | vaakumtehnika; |
| --- | --- |

e)

vaakumtehnika;

| f) | tõkestamiseks ja puhastamiseks vajalikud vahendid (sh sädemevabade tööriistade ja seadmete kasutamine, kui see on asjakohane). |
| --- | --- |

f)

tõkestamiseks ja puhastamiseks vajalikud vahendid (sh sädemevabade tööriistade ja seadmete kasutamine, kui see on asjakohane).

| 6.3.3. | Esitatakse kogu muu teave, mis on seotud lekke või keskkonda sattumisega, sealhulgas soovitused sobimatute tõkestus- ja puhastusmeetodite kohta, näiteks märge „ärge kunagi kasutage ...“. |
| --- | --- |

6.3.3.

6.4.   Viited muudele jagudele

Vajaduse korral viidatakse 8. ja 13. jaole.

7.   
  7. JAGU. Käitlemine ja ladustamine

Ohutuskaardi selles jaos esitatakse soovitused ohutu käitlemise kohta. Kirjeldatakse asjakohaseid ettevaatusabinõusid punktis 1.2 viidatud kindlaksmääratud kasutusalade puhul ning tulenevalt aine või segu iseloomulikest omadustest.

Ohutuskaardi selles jaos esitatakse inimeste tervise- ja keskkonnakaitsega ning ohutuse tagamisega seotud teave. See aitab tööandjal töötada välja sobiva töökorralduse ja korralduslikud meetmed kooskõlas direktiivi 98/24/EÜ artikliga 5 ja direktiivi 2004/37/EÜ artikliga 5.

Kui nõutakse kemikaaliohutuse aruande esitamist, peab ohutuskaardi selles jaos esitatud teave vastama kemikaaliohutuse aruandes kindlaks määratud kasutusaladele ning ohutuskaardi lisas sätestatud kemikaaliohutuse aruande kokkupuutestsenaariumis kirjeldatud riskiohjamisele.

Lisaks käesolevas jaos esitatud teabele võib asjakohast teavet leida ka 8. jaost.

7.1.   Ohutu käitlemise tagamiseks vajalikud ettevaatusabinõud

| 7.1.1. | Määratakse kindlaks soovitused:






  a) | aine või segu ohutuks käitlemiseks, näiteks meetmed aerosoolide ja tolmu tekke ning tulekahjude vältimiseks ja tõkestamiseks; |
| --- | --- | --- |

7.1.1.

a)

aine või segu ohutuks käitlemiseks, näiteks meetmed aerosoolide ja tolmu tekke ning tulekahjude vältimiseks ja tõkestamiseks;

| b) | kokkusobimatute ainete ja segude käitlemise vältimiseks; |
| --- | --- |

b)

kokkusobimatute ainete ja segude käitlemise vältimiseks;

| c) | tähelepanu juhtimiseks toimingutele ja tingimustele, mis tekitavad uusi riske, muutes aine või segu omadusi, ning asjakohastele vastumeetmetele ning |
| --- | --- |

c)

tähelepanu juhtimiseks toimingutele ja tingimustele, mis tekitavad uusi riske, muutes aine või segu omadusi, ning asjakohastele vastumeetmetele ning

| d) | aine või segu keskkonda sattumise vähendamiseks, näiteks nõuded lekete vältimiseks või aine eemale hoidmiseks äravoolutorudest. |
| --- | --- |

d)

aine või segu keskkonda sattumise vähendamiseks, näiteks nõuded lekete vältimiseks või aine eemale hoidmiseks äravoolutorudest.

| 7.1.2. | Esitatakse üldised tööhügieeninõuded:






  a) | mitte süüa, juua ja suitsetada töökohal; |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

a)

mitte süüa, juua ja suitsetada töökohal;

| b) | pärast kasutamist käsi pesta ning |
| --- | --- |

b)

pärast kasutamist käsi pesta ning

| c) | eemaldada saastunud riided ja kaitsevahendid enne toitlustamisega seotud ruumi sisenemist. |
| --- | --- |

c)

eemaldada saastunud riided ja kaitsevahendid enne toitlustamisega seotud ruumi sisenemist.

7.2.   Ohutu ladustamise tingimused, sealhulgas sobimatud ladustamistingimused

Esitatud soovitused peavad olema kooskõlas ohutuskaardi 9. jaos kirjeldatud füüsikaliste ja keemiliste omadustega. Vajaduse korral esitatakse erinõuded ladustamistingimuste kohta, sealhulgas:

| a) | kuidas ohjata riske, mis on seotud






  i) | plahvatusohtliku keskkonnaga; |
| --- | --- | --- |

a)

kuidas ohjata riske, mis on seotud

i)

plahvatusohtliku keskkonnaga;

| ii) | söövitavate tingimustega; |
| --- | --- |

ii)

söövitavate tingimustega;

| iii) | tuleohtlikkusega; |
| --- | --- |

iii)

tuleohtlikkusega;

| iv) | kokkusobimatute ainete või segudega; |
| --- | --- |

iv)

kokkusobimatute ainete või segudega;

| v) | aurustumist soodustavate tingimustega ning |
| --- | --- |

v)

aurustumist soodustavate tingimustega ning

| vi) | võimalike süttimisallikatega (sealhulgas elektriseadmed); |
| --- | --- |

vi)

võimalike süttimisallikatega (sealhulgas elektriseadmed);

| b) | kuidas kontrollida mõjusid, mis on seotud






  i) | ilmastikutingimustega; |
| --- | --- | --- |

b)

kuidas kontrollida mõjusid, mis on seotud

i)

ilmastikutingimustega;

| ii) | ümbritseva rõhuga; |
| --- | --- |

ii)

ümbritseva rõhuga;

| iii) | temperatuuriga; |
| --- | --- |

iii)

temperatuuriga;

| iv) | päikesevalgusega; |
| --- | --- |

iv)

päikesevalgusega;

| v) | niiskusega ning |
| --- | --- |

v)

niiskusega ning

| vi) | vibratsiooniga; |
| --- | --- |

vi)

vibratsiooniga;

| c) | kuidas tagada aine või segu püsivus, kasutades






  i) | stabilisaatoreid ning |
| --- | --- | --- |

c)

kuidas tagada aine või segu püsivus, kasutades

i)

stabilisaatoreid ning

| ii) | antioksüdante; |
| --- | --- |

ii)

antioksüdante;

| d) | muud soovitused, sealhulgas






  i) | ventilatsiooninõuded; |
| --- | --- | --- |

d)

muud soovitused, sealhulgas

i)

ventilatsiooninõuded;

| ii) | erinõuded laoruumidele või mahutitele (sealhulgas kemikaalile vastupidavad seinad ja ventilatsioon); |
| --- | --- |

ii)

erinõuded laoruumidele või mahutitele (sealhulgas kemikaalile vastupidavad seinad ja ventilatsioon);

| iii) | ladustamisel kehtivad koguselised piirangud (vajaduse korral) ning |
| --- | --- |

iii)

ladustamisel kehtivad koguselised piirangud (vajaduse korral) ning

| iv) | pakendi sobivusega seotud nõuded. |
| --- | --- |

iv)

pakendi sobivusega seotud nõuded.

7.3.   Erikasutus

Erikasutus(t)eks ette nähtud ainete ja segude kohta esitatud soovitused peavad vastama punktis 1.2 nimetatud kindlaksmääratud kasutusaladele ning olema üksikasjalikud ja praktilised. Kui ohutuskaardile on lisatud kokkupuutestsenaarium, esitatakse viide sellele või märgitakse asjakohane teave vastavalt punktides 7.1 ja 7.2 sätestatud nõuetele. Kui tarneahelas tegutseja on teinud segu kohta kemikaaliohutuse hindamise, piisab, kui ohutuskaart ja kokkupuutestsenaarium vastavad segu käsitlevale kemikaaliohutuse aruandele; sel juhul ei nõuta kooskõla iga koostisainet käsitleva kemikaaliohutuse aruandega eraldi. Võib osutada tootmisharusid või sektoreid käsitlevatele üksikasjalikele juhenditele (sh allikas ja väljaandmise kuupäev), kui need on kättesaadavad.

8.   
  8. JAGU. Kokkupuute ohjamine / isikukaitse

Ohutuskaardi selles jaos kirjeldatakse töökeskkonnas kohaldatavaid kokkupuute piirnorme ja vajalikke riskijuhtimismeetmeid.

Kui nõutakse kemikaaliohutuse aruande esitamist, peab ohutuskaardi selles jaos esitatud teave vastama kemikaaliohutuse aruandes kindlaks määratud kasutusaladele ning ohutuskaardi lisas sätestatud kemikaaliohutuse aruande kokkupuutestsenaariumis kirjeldatud riskiohjamisele.

8.1.   Kontrolliparameetrid

| 8.1.1. | Esitatakse olemasolev teave aine või segude kõikide koostisainete järgmiste riiklike piirnormide ja kõikide õiguslike aluste kohta, mis kehtivad liikmesriigis, kus ohutuskaart koostatakse. Töökeskkonna ohtlike ainete piirnormide loetelu koostamisel tuleb lähtuda punktis 3 esitatud keemilisest määratlusest: |
| --- | --- |

8.1.1.

| 8.1.1.1. | riiklikud ohtlike ainete piirnormid töökeskkonnas, mis on kooskõlas direktiivis 98/24/EÜ sätestatud liidu ohtlike ainete piirnormidega töökeskkonnas ja hõlmavad kõiki komisjoni otsuse 2014/113/EL (5) artikli 2 lõike 3 kohaseid märkeid; |
| --- | --- |

8.1.1.1.

| 8.1.1.2. | riiklikud ohtlike ainete piirnormid töökeskkonnas, mis on kooskõlas direktiivis 2004/37/EÜ sätestatud liidu ohtlike ainete piirnormidega töökeskkonnas ja hõlmavad kõiki otsuse 2014/113/EL artikli 2 lõike 3 kohaseid märkeid; |
| --- | --- |

8.1.1.2.

| 8.1.1.3. | kõik muud riiklikud ohtlike ainete piirnormid töökeskkonnas; |
| --- | --- |

8.1.1.3.

| 8.1.1.4. | riiklikud bioloogilised piirnormid, mis on kooskõlas direktiivis 98/24/EÜ sätestatud liidu bioloogiliste piirnormidega ja hõlmavad kõiki otsuse 2014/113/EL artikli 2 lõike 3 kohaseid märkeid; |
| --- | --- |

8.1.1.4.

| 8.1.1.5. | kõik muud riiklikud bioloogilised piirnormid. |
| --- | --- |

8.1.1.5.

| 8.1.2. | Vähemalt kõige asjakohasemate ainete osas esitatakse teave kehtivate soovitatavate seiremeetmete kohta. |
| --- | --- |

8.1.2.

| 8.1.3. | Kui aine või segu kindlaksmääratud kasutamisel tekivad õhusaasteained, esitatakse ka nende ainete piirnormid töökeskkonnas ja/või bioloogilised piirnormid. |
| --- | --- |

8.1.3.

| 8.1.4. | Kui nõutakse kemikaaliohutuse aruande või I lisa punktis 1.4 osutatud asjakohaste tuletatud mittetoimivate tasemete (DNELid) või I lisa punktis 3.3 osutatud arvutuslike mittetoimivate sisalduste (PNECid) esitamist, esitatakse aine asjakohane DNEL või PNEC vastavalt ohutuskaardi lisas sätestatud kokkupuutestsenaariumitele. |
| --- | --- |

8.1.4.

| 8.1.5. | Kui seoses erikasutusega nõutakse riskijuhtimismeetmetega seotud otsuste vastuvõtmiseks riskianalüüsi koostamist kontrollitasemete lõikes, tuleb esitada piisavad andmed, et tagada tõhus riskijuhtimine. Täpsustatakse kontrollitasemete lõikes koostatava riskianalüüsi soovituse kontekst ja piirangud. |
| --- | --- |

8.1.5.

8.2.   Kokkupuute ohjamine

Kui ohutuskaardile lisatud kokkupuutestsenaarium ei sisalda asjakohast teavet, on käesoleva punkti kohase teabe esitamine kohustuslik.

Kui tarnija on loobunud XI lisa 3. jao kohastest katsetest, peab ta märkima kasutamise eritingimused, mis põhjendavad katsetest loobumist.

Kui aine on registreeritud kui kohapeal kasutatav või transporditav isoleeritud vaheaine, peab tarnija märkima, et asjaomane ohutuskaart vastab eritingimustele, mis õigustavad aine registreerimist kooskõlas artikliga 17 või 18.

8.2.1.   Asjakohane tehniline kontroll

Kirjeldatud asjakohased kokkupuute ohjamise meetmed peavad olema kooskõlas aine või segu kohta punktis 1.2 esitatud kindlaksmääratud kasutusaladega. Teave peab olema piisav, et tööandja saaks vajaduse korral ja kooskõlas direktiivi 98/24/EÜ artiklitega 4–6 ja direktiivi 2004/37/EÜ artiklitega 3–5 hinnata aine või segu kasutamisest tulenevat riski töötajate tervisele ja ohutusele.

See teave täiendab 7. jaos juba esitatud teavet.

8.2.2.   Isiklikud kaitsemeetmed, nagu isikukaitsevahendid

| 8.2.2.1. | Isikukaitsevahendite kasutamise kohta esitatav teave peab olema kooskõlas töökeskkonnas kohaldatavate heade hügieenitavadega ning kaitsevahendite kasutamisega peavad kaasnema muud kontrollimeetmed, sealhulgas tehniline kontroll ning ventilatsioon ja isolatsioon. Vajaduse korral viidatakse 5. jaos esitatud soovitustele tuletõrjujate/keemiareostuse likvideerijate isikukaitsevahendite kohta. |
| --- | --- |

8.2.2.1.

| 8.2.2.2. | Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/425 (6) ja osutades Euroopa Standardikomitee asjakohastele standarditele, kirjeldatakse üksikasjalikult, millised vahendid on kaitse tagamiseks piisavad ja sobivad, sealhulgas:






  a) | silmade/näo kaitsmine

  silmade/näo kaitsevahendite, näiteks kaitseprillide ja näokaitsete kindlaksmääramisel lähtutakse aine või segu ohtlikkusest ja kokkupuute võimalikkusest; |
| --- | --- | --- |

8.2.2.2.

a)

silmade/näo kaitsmine

silmade/näo kaitsevahendite, näiteks kaitseprillide ja näokaitsete kindlaksmääramisel lähtutakse aine või segu ohtlikkusest ja kokkupuute võimalikkusest;

| b) | naha kaitsmine







  i) | käte kaitsmine


  lähtudes aine või segu ohtlikkusest ja nahaga kokkupuute võimalikkusest, ulatusest ja kestusest määratakse täpselt kindlaks aine või segu käitlemisel kasutatavate kinnaste liik, sealhulgas:






  — | materjali tüüp ja paksus; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

naha kaitsmine

i)

käte kaitsmine

lähtudes aine või segu ohtlikkusest ja nahaga kokkupuute võimalikkusest, ulatusest ja kestusest määratakse täpselt kindlaks aine või segu käitlemisel kasutatavate kinnaste liik, sealhulgas:

—

materjali tüüp ja paksus;

| — | kindamaterjali tüüpiline või minimaalne läbimisaeg. |
| --- | --- |

—

kindamaterjali tüüpiline või minimaalne läbimisaeg.

Vajaduse korral märgitakse lisameetmed käte kaitsmiseks;

| ii) | muu


  kui lisaks kätele on vaja kaitsta ka muid kehaosi, märgitakse nõutava kaitsevahendi liik ja kvaliteet, näiteks pika käisega kaitsekindad, saapad ja kaitseülikond, lähtudes aine või segu ohtlikkusest ja kokkupuute võimalikkusest.
  Vajaduse korral kirjeldatakse täiendavaid naha kaitsmiseks võetavaid meetmeid ja spetsiaalseid hügieenimeetmeid; |
| --- | --- |

ii)

muu

kui lisaks kätele on vaja kaitsta ka muid kehaosi, märgitakse nõutava kaitsevahendi liik ja kvaliteet, näiteks pika käisega kaitsekindad, saapad ja kaitseülikond, lähtudes aine või segu ohtlikkusest ja kokkupuute võimalikkusest.

Vajaduse korral kirjeldatakse täiendavaid naha kaitsmiseks võetavaid meetmeid ja spetsiaalseid hügieenimeetmeid;

| c) | hingamisteede kaitsmine

  lähtudes aine või segu ohtlikkusest ning kokkupuute võimalikkusest, määratakse kindlaks gaasi, auru, udu või tolmu puhul kasutatavad kaitsevahendid, sealhulgas õhku puhastavad respiraatorid, mille puhul täpsustatakse asjakohase filtri liik (kassett või kanister), sobivad tahkete osakeste filtrid ja maskid või kompaktsed hingamisaparaadid; |
| --- | --- |

c)

hingamisteede kaitsmine

lähtudes aine või segu ohtlikkusest ning kokkupuute võimalikkusest, määratakse kindlaks gaasi, auru, udu või tolmu puhul kasutatavad kaitsevahendid, sealhulgas õhku puhastavad respiraatorid, mille puhul täpsustatakse asjakohase filtri liik (kassett või kanister), sobivad tahkete osakeste filtrid ja maskid või kompaktsed hingamisaparaadid;

| d) | termiline oht

  kui materjali käsitlemisega kaasneva termilise ohu vältimiseks on vaja kanda spetsiifilisi kaitsevahendeid, pööratakse erilist tähelepanu isikukaitsevahendite konstruktsioonile. |
| --- | --- |

d)

termiline oht

kui materjali käsitlemisega kaasneva termilise ohu vältimiseks on vaja kanda spetsiifilisi kaitsevahendeid, pööratakse erilist tähelepanu isikukaitsevahendite konstruktsioonile.

8.2.3.   Kokkupuute ohjamine keskkonnas

Esitatakse teave, mida tööandjal on vaja liidu keskkonnakaitsealastest õigusaktidest tulenevate kohustuste täitmiseks.

Kui nõutakse kemikaaliohutuse aruannet, koostatakse ohutuskaardi lisas esitatud kokkupuutestsenaariumite jaoks kokkuvõte riskijuhtimismeetmetest, mis võimaldavad asjakohaselt kontrollida keskkonna kokkupuudet ohtliku ainega.

9.   
  9. JAGU. Füüsikalised ja keemilised omadused

Ohutuskaardi selles jaos esitatakse vajaduse korral aine või segu kohta empiirilised andmed. Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 8 lõiget 2.

Nõuetekohaste kontrollimeetmete võtmiseks esitatakse kogu asjakohane teave aine või segu kohta. Selles jaos esitatud teave on kooskõlas registreerimisel või kemikaaliohutuse aruandes esitatud teabega, kui see on nõutav, ning aine või segu klassifikatsiooniga.

Segude puhul ja juhul, kui andmed ei kehti segu kohta tervikuna, märgitakse kannetes sõnaselgelt, millist segus sisalduvat ainet andmed iseloomustavad.

Esitatud omadused identifitseeritakse sõnaselgelt ja esitatakse asjakohaseid mõõtühikuid kasutades. Kui see on vajalik arvväärtuste tõlgendamiseks, esitatakse ka kindlaksmääramise meetod, muu hulgas mõõtmis- ja võrdlustingimused. Kui ei ole sätestatud teisiti, on temperatuur ja rõhk standardtingimustes vastavalt 20 °C ja 101,3 kPa.

Punktides 9.1 ja 9.2 loetletud omadused võidakse esitada loetelu vormis. Selles jaos võidakse omadused loetleda teistsuguses järjekorras, kui seda peetakse asjakohaseks.

9.1.   Teave üldiste füüsikaliste ja keemiliste omaduste kohta

Kõik ohutuskaardid sisaldavad allpool nimetatud omadusi. Kui väidetakse, et konkreetne omadus on määratlemata või kui teave konkreetsete omaduste kohta ei ole kättesaadav, märgitakse see sõnaselgelt ära, esitades võimaluse korral selle põhjused.

| a) | Füüsikaline olek

  Füüsikaline olek (gaas, vedelik või tahke aine) märgitakse üldiselt temperatuuri ja rõhu standardtingimustes.
  Mõistete „gaas“, „vedelik“ ja „tahke aine“ puhul kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisa punktis 1.0 esitatud määratlusi. |
| --- | --- |

a)

Füüsikaline olek

Füüsikaline olek (gaas, vedelik või tahke aine) märgitakse üldiselt temperatuuri ja rõhu standardtingimustes.

Mõistete „gaas“, „vedelik“ ja „tahke aine“ puhul kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisa punktis 1.0 esitatud määratlusi.

| b) | Värv

  Märkida tuleb tarnitava aine või segu värvus.
  Juhul kui üks ohutuskaart hõlmab segu erinevaid variante, mis võivad olla erinevat värvi, võib värvi kirjeldamiseks kasutada mõistet „erinevad“. |
| --- | --- |

b)

Värv

Märkida tuleb tarnitava aine või segu värvus.

Juhul kui üks ohutuskaart hõlmab segu erinevaid variante, mis võivad olla erinevat värvi, võib värvi kirjeldamiseks kasutada mõistet „erinevad“.

| c) | Lõhn

  Kui lõhn on üldtuntud või kui seda on kirjanduses kirjeldatud, esitatakse selle kvalitatiivne kirjeldus.
  Lõhnaläve olemasolu korral tuleb see märkida (kvalitatiivne või kvantitatiivne väärtus). |
| --- | --- |

c)

Lõhn

Kui lõhn on üldtuntud või kui seda on kirjanduses kirjeldatud, esitatakse selle kvalitatiivne kirjeldus.

Lõhnaläve olemasolu korral tuleb see märkida (kvalitatiivne või kvantitatiivne väärtus).

| d) | Sulamis-/külmumispunkt

  Ei kohaldata gaaside suhtes.
  Sulamis- ja külmumispunkt märgitakse standardrõhu juures.
  Juhul kui sulamispunkt ületab mõõtevahemiku ülempiiri, märgitakse temperatuur, kuni milleni sulamispunkti ei täheldatud.
  Kui enne sulamist või selle kestel toimub lagunemine või sublimatsioon, tuleb see märkida.
  Vahade ja pastade kohta võib sulamispunkti ja külmumispunkti asemel märkida pehmenemispunkti/pehmenemistemperatuuri vahemiku.
  Segude puhul tuleb märkida, kui sulamispunkti/külmumispunkti ei ole tehnilistel põhjustel võimalik määrata. |
| --- | --- |

d)

Sulamis-/külmumispunkt

Ei kohaldata gaaside suhtes.

Sulamis- ja külmumispunkt märgitakse standardrõhu juures.

Juhul kui sulamispunkt ületab mõõtevahemiku ülempiiri, märgitakse temperatuur, kuni milleni sulamispunkti ei täheldatud.

Kui enne sulamist või selle kestel toimub lagunemine või sublimatsioon, tuleb see märkida.

Vahade ja pastade kohta võib sulamispunkti ja külmumispunkti asemel märkida pehmenemispunkti/pehmenemistemperatuuri vahemiku.

Segude puhul tuleb märkida, kui sulamispunkti/külmumispunkti ei ole tehnilistel põhjustel võimalik määrata.

| e) | Keemispunkt, keemise algpunkt ja keemisvahemik

  Omadused esitatakse standardrõhu juures. Samas võib keemispunkti esitada madalama rõhu juures, kui keemistemperatuur on väga kõrge või kui lagunemine toimub enne standardrõhu juures keemahakkamist.
  Juhul kui keemispunkt ületab mõõtevahemiku ülempiiri, märgitakse temperatuur, kuni milleni keemispunkti ei täheldatud.
  Kui enne keemahakkamist või keemise kestel toimub lagunemine või sublimatsioon, tuleb see märkida.
  Segude puhul tuleb märkida, kui keemispunkti ei ole tehnilistel põhjustel võimalik määrata; sellisel juhul märgitakse ära kõige madalamal temperatuuril keema hakkava koostisaine keemispunkt. |
| --- | --- |

e)

Keemispunkt, keemise algpunkt ja keemisvahemik

Omadused esitatakse standardrõhu juures. Samas võib keemispunkti esitada madalama rõhu juures, kui keemistemperatuur on väga kõrge või kui lagunemine toimub enne standardrõhu juures keemahakkamist.

Juhul kui keemispunkt ületab mõõtevahemiku ülempiiri, märgitakse temperatuur, kuni milleni keemispunkti ei täheldatud.

Kui enne keemahakkamist või keemise kestel toimub lagunemine või sublimatsioon, tuleb see märkida.

Segude puhul tuleb märkida, kui keemispunkti ei ole tehnilistel põhjustel võimalik määrata; sellisel juhul märgitakse ära kõige madalamal temperatuuril keema hakkava koostisaine keemispunkt.

| f) | Süttivus

  Kohaldatakse gaaside, vedelike ja tahkete ainete suhtes.
  Märgitakse, kas aine või segu on süttiv, st võib põlema minna või selle saab põlema panna, isegi kui seda ei ole klassifitseeritud seoses tuleohtlikkusega.
  Esitada võib täiendava teabe, kui see on kättesaadav ja asjakohane, näiteks kas süttimisel on muud tagajärjed kui harilikul põlemisel (nt plahvatus) ja süttivus muudes kui standardtingimustes.
  Sõltuvalt vastavast ohuklassifikatsioonist võib süttivuse kohta esitada konkreetsema teabe. Selles punktis ei esitata punktis 9.2.1 esitatud teavet. |
| --- | --- |

f)

Süttivus

Kohaldatakse gaaside, vedelike ja tahkete ainete suhtes.

Märgitakse, kas aine või segu on süttiv, st võib põlema minna või selle saab põlema panna, isegi kui seda ei ole klassifitseeritud seoses tuleohtlikkusega.

Esitada võib täiendava teabe, kui see on kättesaadav ja asjakohane, näiteks kas süttimisel on muud tagajärjed kui harilikul põlemisel (nt plahvatus) ja süttivus muudes kui standardtingimustes.

Sõltuvalt vastavast ohuklassifikatsioonist võib süttivuse kohta esitada konkreetsema teabe. Selles punktis ei esitata punktis 9.2.1 esitatud teavet.

| g) | Alumine ja ülemine plahvatuspiir (7)

  Ei kohaldata tahkete ainete suhtes.
  Tuleohtlike vedelike kohta tuleb märkida vähemalt alumine plahvatuspiir. Kui leekpunkt on umbes –25 °C või üle selle, ei pruugi ülemise plahvatuspiiri kindlaksmääramine standardtemperatuuril võimalik olla; sellisel juhul on soovitatav esitada ülemine plahvatuspiir kõrgemal temperatuuril. Kui leekpunkt on üle 20 °C, ei pruugi alumise plahvatuspiiri kindlaksmääramine standardtemperatuuril võimalik olla; sellisel juhul on soovitatav esitada nii alumine kui ka ülemine plahvatuspiir kõrgemal temperatuuril. |
| --- | --- |

g)

Alumine ja ülemine plahvatuspiir (7)

Ei kohaldata tahkete ainete suhtes.

Tuleohtlike vedelike kohta tuleb märkida vähemalt alumine plahvatuspiir. Kui leekpunkt on umbes –25 °C või üle selle, ei pruugi ülemise plahvatuspiiri kindlaksmääramine standardtemperatuuril võimalik olla; sellisel juhul on soovitatav esitada ülemine plahvatuspiir kõrgemal temperatuuril. Kui leekpunkt on üle 20 °C, ei pruugi alumise plahvatuspiiri kindlaksmääramine standardtemperatuuril võimalik olla; sellisel juhul on soovitatav esitada nii alumine kui ka ülemine plahvatuspiir kõrgemal temperatuuril.

| h) | Leekpunkt

  Ei kohaldata gaaside, aerosoolide ja tahkete ainete suhtes.
  Segude puhul esitatakse väärtus – selle olemasolul – segu kohta. Vastasel juhul esitatakse kõige väiksema leekpunktiga aine/ainete leekpunkt. |
| --- | --- |

h)

Leekpunkt

Ei kohaldata gaaside, aerosoolide ja tahkete ainete suhtes.

Segude puhul esitatakse väärtus – selle olemasolul – segu kohta. Vastasel juhul esitatakse kõige väiksema leekpunktiga aine/ainete leekpunkt.

| i) | Isesüttimistemperatuur

  Kohaldatakse ainult gaaside ja vedelike suhtes.
  Segude puhul esitatakse isesüttimistemperatuur – selle olemasolul – segu kohta. Kui väärtus segu kohta ei ole kättesaadav, esitatakse kõige madalama isesüttimistemperatuuriga aine/ainete isesüttimistemperatuur. |
| --- | --- |

i)

Isesüttimistemperatuur

Kohaldatakse ainult gaaside ja vedelike suhtes.

Segude puhul esitatakse isesüttimistemperatuur – selle olemasolul – segu kohta. Kui väärtus segu kohta ei ole kättesaadav, esitatakse kõige madalama isesüttimistemperatuuriga aine/ainete isesüttimistemperatuur.

| j) | Lagunemistemperatuur

  Kohaldatakse ainult isereageerivate ainete ja segude, orgaaniliste peroksiidide ning muude selliste ainete ja segude suhtes, mis võivad laguneda.
  Märkida tuleb isekiireneva lagunemise temperatuur (SADT) ja kogus, mille puhul see kehtib, või lagunemise algtemperatuur.
  Märgitakse, kas esitatud temperatuur on isekiireneva lagunemise temperatuur (SADT) või lagunemise algtemperatuur.
  Juhul kui lagunemist ei täheldatud, märgitakse temperatuur, alla mille lagunemist ei täheldatud, nt „alla x °C lagunemist ei täheldatud“. |
| --- | --- |

j)

Lagunemistemperatuur

Kohaldatakse ainult isereageerivate ainete ja segude, orgaaniliste peroksiidide ning muude selliste ainete ja segude suhtes, mis võivad laguneda.

Märkida tuleb isekiireneva lagunemise temperatuur (SADT) ja kogus, mille puhul see kehtib, või lagunemise algtemperatuur.

Märgitakse, kas esitatud temperatuur on isekiireneva lagunemise temperatuur (SADT) või lagunemise algtemperatuur.

Juhul kui lagunemist ei täheldatud, märgitakse temperatuur, alla mille lagunemist ei täheldatud, nt „alla x °C lagunemist ei täheldatud“.

| k) | pH

  Ei kohaldata gaaside suhtes.
  Märkida tuleb aine või segu pH tarnimisel või juhul kui toode on tahkel kujul, vesi- või muu lahuse pH väärtus antud sisalduse juures.
  Märkida tuleb katseaine või -segu kontsentratsioon vees |
| --- | --- |

k)

pH

Ei kohaldata gaaside suhtes.

Märkida tuleb aine või segu pH tarnimisel või juhul kui toode on tahkel kujul, vesi- või muu lahuse pH väärtus antud sisalduse juures.

Märkida tuleb katseaine või -segu kontsentratsioon vees

| l) | Kinemaatiline viskoossus

  Kohaldatakse ainult vedelike suhtes.
  Mõõtühikuna kasutatakse mm2/s.
  Mittenjuutoniliste vedelike puhul märgitakse tiksotroopne või reopeksne käitumine. |
| --- | --- |

l)

Kinemaatiline viskoossus

Kohaldatakse ainult vedelike suhtes.

Mõõtühikuna kasutatakse mm2/s.

Mittenjuutoniliste vedelike puhul märgitakse tiksotroopne või reopeksne käitumine.

| m) | Lahustuvus

  Lahustuvus märgitakse üldiselt temperatuuri standardtingimustes.
  Märkida tuleb veeslahustuvus.
  Samuti võib esitada lahustuvuse muudes polaarsetes ja mittepolaarsetes lahustites.
  Segude puhul tuleb märkida, kas segu lahustub vees või muus lahustis või kas see seguneb vee või muu lahustiga täielikult või ainult osaliselt.
  Nanovormide puhul tuleb lisaks veeslahustuvusele märkida lahustuvuskiirus vees või muus asjakohases bioloogilises keskkonnas või keskkonnaosas. |
| --- | --- |

m)

Lahustuvus

Lahustuvus märgitakse üldiselt temperatuuri standardtingimustes.

Märkida tuleb veeslahustuvus.

Samuti võib esitada lahustuvuse muudes polaarsetes ja mittepolaarsetes lahustites.

Segude puhul tuleb märkida, kas segu lahustub vees või muus lahustis või kas see seguneb vee või muu lahustiga täielikult või ainult osaliselt.

Nanovormide puhul tuleb lisaks veeslahustuvusele märkida lahustuvuskiirus vees või muus asjakohases bioloogilises keskkonnas või keskkonnaosas.

| n) | N-oktanool/vesi jaotustegur (logaritmiline väärtus)

  Ei kohaldata anorgaaniliste ja ioonsete vedelike suhtes ja üldiselt ei kohaldata segude suhtes.
  Märgitakse, kas esitatud väärtus põhineb katsetel või arvutustel.
  Sellise aine nanovormide kohta, mille suhtes ei kohaldata n-oktanool/vesi jaotustegurit, esitatakse dispersiooni stabiilsus erinevates keskkondades. |
| --- | --- |

n)

N-oktanool/vesi jaotustegur (logaritmiline väärtus)

Ei kohaldata anorgaaniliste ja ioonsete vedelike suhtes ja üldiselt ei kohaldata segude suhtes.

Märgitakse, kas esitatud väärtus põhineb katsetel või arvutustel.

Sellise aine nanovormide kohta, mille suhtes ei kohaldata n-oktanool/vesi jaotustegurit, esitatakse dispersiooni stabiilsus erinevates keskkondades.

| o) | Aururõhk

  Aururõhk märgitakse üldiselt temperatuuri standardtingimustes.
  Lenduvate vedelike kohta esitatakse lisaks sellele aururõhk temperatuuril 50 °C.
  Neil puhkudel, kui üks ohutuskaart hõlmab vedelate segude või veeldatud gaasisegude variante, esitatakse aururõhu vahemik.
  Vedelate segude või veeldatud gaasisegude kohta esitatakse aururõhu vahemik või vähemalt kõige lenduvama(te) koostisosa(de) aururõhu vahemik, kui segu aururõhu määrab või määravad ennekõike ära see koostisosa või need koostisosad.
  Samuti võib märkida küllastunud auru kontsentratsiooni. |
| --- | --- |

o)

Aururõhk

Aururõhk märgitakse üldiselt temperatuuri standardtingimustes.

Lenduvate vedelike kohta esitatakse lisaks sellele aururõhk temperatuuril 50 °C.

Neil puhkudel, kui üks ohutuskaart hõlmab vedelate segude või veeldatud gaasisegude variante, esitatakse aururõhu vahemik.

Vedelate segude või veeldatud gaasisegude kohta esitatakse aururõhu vahemik või vähemalt kõige lenduvama(te) koostisosa(de) aururõhu vahemik, kui segu aururõhu määrab või määravad ennekõike ära see koostisosa või need koostisosad.

Samuti võib märkida küllastunud auru kontsentratsiooni.

| p) | Tihedus ja/või suhteline tihedus

  Kohaldatakse ainult vedelike ja tahkete ainete suhtes.
  Tihedus ja suhteline tihedus märgitakse üldiselt temperatuuri ja rõhu standardtingimustes.
  Märkida tuleb tihedus ja/või suhteline tihedus temperatuuril 4 °C oleva vee suhtes (nimetatakse ka erikaaluks).
  Neil puhkudel, kui tihedus võib varieeruda, nt tulenevalt partiist, või kui üks ohutuskaart hõlmab aine või segu mitut varianti, võib esitada näitaja vahemiku.
  Ohutuskaardile tuleb märkida, kas esitatud on absoluutne tihedus (ühikuteks on nt g/cm3
  või kg/m3
  ) ja/või suhteline tihedus (ühikuta suurus). |
| --- | --- |

p)

Tihedus ja/või suhteline tihedus

Kohaldatakse ainult vedelike ja tahkete ainete suhtes.

Tihedus ja suhteline tihedus märgitakse üldiselt temperatuuri ja rõhu standardtingimustes.

Märkida tuleb tihedus ja/või suhteline tihedus temperatuuril 4 °C oleva vee suhtes (nimetatakse ka erikaaluks).

Neil puhkudel, kui tihedus võib varieeruda, nt tulenevalt partiist, või kui üks ohutuskaart hõlmab aine või segu mitut varianti, võib esitada näitaja vahemiku.

Ohutuskaardile tuleb märkida, kas esitatud on absoluutne tihedus (ühikuteks on nt g/cm3
  või kg/m3
  ) ja/või suhteline tihedus (ühikuta suurus).

| q) | Auru suhteline tihedus

  Kohaldatakse ainult gaaside ja vedelike suhtes.
  Gaaside kohta märgitakse gaasi suhteline tihedus temperatuuril 20 °C oleva õhu suhtes.
  Vedelike kohta märgitakse auru suhteline tihedus temperatuuril 20 °C oleva õhu suhtes.
  Vedelike kohta võib samuti märkida suhtelise tiheduse D
  m temperatuuril 20 °C oleva auru/õhu segu suhtes. |
| --- | --- |

q)

Auru suhteline tihedus

Kohaldatakse ainult gaaside ja vedelike suhtes.

Gaaside kohta märgitakse gaasi suhteline tihedus temperatuuril 20 °C oleva õhu suhtes.

Vedelike kohta märgitakse auru suhteline tihedus temperatuuril 20 °C oleva õhu suhtes.

Vedelike kohta võib samuti märkida suhtelise tiheduse D
  m temperatuuril 20 °C oleva auru/õhu segu suhtes.

| r) | Osakeste omadused

  Kohaldatakse ainult tahkete ainete suhtes.
  Märkida tuleb osakese suurus (ekvivalentdiameetri mediaan, diameetri arvutamiseks kasutatud meetod (numbri-, pinna- või mahupõhine) ja vahemik, mille piires mediaanväärtus varieerub). Samuti võib esitada muud omadused, nagu granulomeetriline jaotus (nt vahemikuna), kuju, pikkuse ja laiuse suhe, agregatsioon/aglomeratsioon, eripind ja tolmusus. Kui aine on nanovormis või kui tarnitav segu sisaldab nanovormi, tuleb käesolevas punktis ära märkida sellekohane teave või juhul kui see on mujal ohutuskaardil juba esitatud, sellele viidata. |
| --- | --- |

r)

Osakeste omadused

Kohaldatakse ainult tahkete ainete suhtes.

Märkida tuleb osakese suurus (ekvivalentdiameetri mediaan, diameetri arvutamiseks kasutatud meetod (numbri-, pinna- või mahupõhine) ja vahemik, mille piires mediaanväärtus varieerub). Samuti võib esitada muud omadused, nagu granulomeetriline jaotus (nt vahemikuna), kuju, pikkuse ja laiuse suhe, agregatsioon/aglomeratsioon, eripind ja tolmusus. Kui aine on nanovormis või kui tarnitav segu sisaldab nanovormi, tuleb käesolevas punktis ära märkida sellekohane teave või juhul kui see on mujal ohutuskaardil juba esitatud, sellele viidata.

9.2.   Muu teave

Lisaks punktis 9.1 nimetatud omadustele tuleb märkida muud füüsilised ja keemilised näitajad, nagu punktides 9.2.1 ja 9.2.2 loetletud omadused, kui nende esitamine on oluline aine või segu ohutu kasutamise seisukohast.

9.2.1.   Teave füüsikaliste ohtude klasside kohta

Selles punktis on loetletud omadused, ohutusnäitajad ja katsetulemused, mille ohutuskaardile kandmine võib olla kasulik juhul, kui aine või segu on klassifitseeritud vastavasse füüsikalise ohu klassi. Samuti võib olla asjakohane esitada andmed, mida loetakse konkreetse füüsikalise ohu seisukohast oluliseks, ent mis ei tingi klassifitseerimist (nt negatiivne tulemus, mis lähenevad kriteeriumile).

Koos andmetega võib esitada selle ohuklassi nime, millega need on seotud.

| a) | Lõhkeained

  Seda punkti kohaldatakse samuti määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisa punkti 2.1.3 märkuses 2 osutatud ainete ja segude suhtes ning muude ainete ja segude suhtes, mis reageerivad kuumutamisel kinnises mahutis positiivselt.
  Esitada võib järgmised andmed:






  i) | löögitundlikkus; |
| --- | --- | --- |

a)

Lõhkeained

Seda punkti kohaldatakse samuti määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisa punkti 2.1.3 märkuses 2 osutatud ainete ja segude suhtes ning muude ainete ja segude suhtes, mis reageerivad kuumutamisel kinnises mahutis positiivselt.

Esitada võib järgmised andmed:

i)

löögitundlikkus;

| ii) | kinnises mahutis kuumutamise mõju; |
| --- | --- |

ii)

kinnises mahutis kuumutamise mõju;

| iii) | kinnises mahutis süütamise mõju; |
| --- | --- |

iii)

kinnises mahutis süütamise mõju;

| iv) | põrutustundlikkus; |
| --- | --- |

iv)

põrutustundlikkus;

| v) | hõõrdetundlikkus; |
| --- | --- |

v)

hõõrdetundlikkus;

| vi) | termiline stabiilsus; |
| --- | --- |

vi)

termiline stabiilsus;

| vii) | pakend (liik, suurus, aine võis segu netomass), mille alusel määrati lõhkeaineklassi „jaotis“ või mille alusel aine või segu vabastati klassifitseerimisest lõhkeainena. |
| --- | --- |

vii)

pakend (liik, suurus, aine võis segu netomass), mille alusel määrati lõhkeaineklassi „jaotis“ või mille alusel aine või segu vabastati klassifitseerimisest lõhkeainena.

| b) | Tuleohtlikud gaasid

  Puhaste tuleohtlike gaaside kohta võib lisaks punkti 9.1 alapunktis g osutatud teabele plahvatuspiiride kohta esitada järgmised andmed:






  i) | T
  Ci (maksimaalne tuleohtliku gaasi sisaldus, mis segatuna lämmastikuga ei ole õhus tuleohtlik, mooliprotsentides); |
| --- | --- | --- |

b)

Tuleohtlikud gaasid

Puhaste tuleohtlike gaaside kohta võib lisaks punkti 9.1 alapunktis g osutatud teabele plahvatuspiiride kohta esitada järgmised andmed:

i)

T
  Ci (maksimaalne tuleohtliku gaasi sisaldus, mis segatuna lämmastikuga ei ole õhus tuleohtlik, mooliprotsentides);

| ii) | põlemiskiirus, kui gaas on põlemiskiiruse alusel klassifitseeritud 1B-kategooriasse. |
| --- | --- |

ii)

põlemiskiirus, kui gaas on põlemiskiiruse alusel klassifitseeritud 1B-kategooriasse.

Tuleohtlike gaaside segu kohta võib lisaks punkti 9.1 alapunktis g osutatud teabele plahvatuspiiride kohta esitada järgmised andmed:

| i) | plahvatuspiirid, kui neid on katsetatud, või teave selle kohta, kas klass ja kategooria on määratud arvutuste põhjal; |
| --- | --- |

i)

plahvatuspiirid, kui neid on katsetatud, või teave selle kohta, kas klass ja kategooria on määratud arvutuste põhjal;

| ii) | põlemiskiirus, kui gaasisegu on põlemiskiiruse alusel klassifitseeritud 1B-kategooriasse. |
| --- | --- |

ii)

põlemiskiirus, kui gaasisegu on põlemiskiiruse alusel klassifitseeritud 1B-kategooriasse.

| c) | Aerosoolid

  Märkida võib järgneva tuleohtlike komponentide protsentuaalse sisalduse (kogumassist), välja arvatud juhul kui aerosool on klassifitseeritud 1. kategooria aerosooliks sellepärast, et see sisaldab üle 1 % (massist) tuleohtlikke komponente või selle põlemiskuumus on vähemalt 20 kJ/g ja selle suhtes ei rakendata tuleohtlikuks klassifitseerimise menetlust (vt märkus määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisa punktis 2.3.2.2). |
| --- | --- |

c)

Aerosoolid

Märkida võib järgneva tuleohtlike komponentide protsentuaalse sisalduse (kogumassist), välja arvatud juhul kui aerosool on klassifitseeritud 1. kategooria aerosooliks sellepärast, et see sisaldab üle 1 % (massist) tuleohtlikke komponente või selle põlemiskuumus on vähemalt 20 kJ/g ja selle suhtes ei rakendata tuleohtlikuks klassifitseerimise menetlust (vt märkus määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisa punktis 2.3.2.2).

| d) | Oksüdeerivad gaasid

  Puhaste gaaside kohta võib esitada C
  i (ekvivalentsuskoefitsient hapniku suhtes) vastavalt standardile ISO 10156 „Gaasid ja gaaside segud – tuleohtlikkuse ja oksüdeerumisvõime määramine ballooni ventiili läbilaskevõime valimisel“ või vastavalt samaväärsele meetodile.
  Gaasisegude kohta võib katsetatud segude puhul märkida sõnad „1. kategooria oksüdeeriv gaas“ (katsetatud vastavalt standardile ISO 10156 või samaväärsele meetodile) või standardi ISO 10156 või samaväärse meetodi kohaselt arvutatud oksüdatsioonivõimsuse. |
| --- | --- |

d)

Oksüdeerivad gaasid

Puhaste gaaside kohta võib esitada C
  i (ekvivalentsuskoefitsient hapniku suhtes) vastavalt standardile ISO 10156 „Gaasid ja gaaside segud – tuleohtlikkuse ja oksüdeerumisvõime määramine ballooni ventiili läbilaskevõime valimisel“ või vastavalt samaväärsele meetodile.

Gaasisegude kohta võib katsetatud segude puhul märkida sõnad „1. kategooria oksüdeeriv gaas“ (katsetatud vastavalt standardile ISO 10156 või samaväärsele meetodile) või standardi ISO 10156 või samaväärse meetodi kohaselt arvutatud oksüdatsioonivõimsuse.

| e) | Rõhu all olevad gaasid

  Puhta gaasi kohta võib esitada kriitilise temperatuuri.
  Gaasisegu kohta võib esitada pseudokriitilise temperatuuri. |
| --- | --- |

e)

Rõhu all olevad gaasid

Puhta gaasi kohta võib esitada kriitilise temperatuuri.

Gaasisegu kohta võib esitada pseudokriitilise temperatuuri.

| f) | Tuleohtlikud vedelikud

  Kui aine või segu on klassifitseeritud tuleohtlikuks vedelikuks, ei ole selles punktis vaja esitada andmeid keemispunkti ja leekpunkti kohta, kuna nimetatud andmed tuleb esitada kooskõlas punktiga 9.1. Esitada võib teabe põlemisvõime säilimise kohta. |
| --- | --- |

f)

Tuleohtlikud vedelikud

Kui aine või segu on klassifitseeritud tuleohtlikuks vedelikuks, ei ole selles punktis vaja esitada andmeid keemispunkti ja leekpunkti kohta, kuna nimetatud andmed tuleb esitada kooskõlas punktiga 9.1. Esitada võib teabe põlemisvõime säilimise kohta.

| g) | Tuleohtlikud tahked ained

  Esitada võib järgmised andmed:






  i) | metallipulbrite kohta põlemistase või põlemisaeg; |
| --- | --- | --- |

g)

Tuleohtlikud tahked ained

Esitada võib järgmised andmed:

i)

metallipulbrite kohta põlemistase või põlemisaeg;

| ii) | märge selle kohta, kas niisutatud tsooni katse on läbitud. |
| --- | --- |

ii)

märge selle kohta, kas niisutatud tsooni katse on läbitud.

| h) | Isereageerivad ained ja segud

  Lisaks sellele, et vastavalt punkti 9.1 alapunktile j esitatakse SADT, võib esitada järgmise teabe:






  i) | lagunemistemperatuur; |
| --- | --- | --- |

h)

Isereageerivad ained ja segud

Lisaks sellele, et vastavalt punkti 9.1 alapunktile j esitatakse SADT, võib esitada järgmise teabe:

i)

lagunemistemperatuur;

| ii) | detonatsiooniomadused; |
| --- | --- |

ii)

detonatsiooniomadused;

| iii) | deflagratsiooniomadused; |
| --- | --- |

iii)

deflagratsiooniomadused;

| iv) | kinnises mahutis kuumutamise mõju; |
| --- | --- |

iv)

kinnises mahutis kuumutamise mõju;

| v) | plahvatusjõud (kui see on kohaldatav). |
| --- | --- |

v)

plahvatusjõud (kui see on kohaldatav).

| i) | Pürofoorsed vedelikud

  Esitada võib teabe selle kohta, kas esineb isesüttimine või filterpaberi söestumine. |
| --- | --- |

i)

Pürofoorsed vedelikud

Esitada võib teabe selle kohta, kas esineb isesüttimine või filterpaberi söestumine.

| j) | Pürofoorsed tahked ained

  Esitada võib järgmised andmed:






  i) | pulbri kujul esinevate tahkete ainete puhul märge selle kohta, kas aine kallamisel või sellele järgneva viie minuti jooksul toimub isesüttimine; |
| --- | --- | --- |

j)

Pürofoorsed tahked ained

Esitada võib järgmised andmed:

i)

pulbri kujul esinevate tahkete ainete puhul märge selle kohta, kas aine kallamisel või sellele järgneva viie minuti jooksul toimub isesüttimine;

| ii) | märge selle kohta, kas pürofoorsed omadused võivad aja jooksul muutuda. |
| --- | --- |

ii)

märge selle kohta, kas pürofoorsed omadused võivad aja jooksul muutuda.

| k) | Isekuumenevad ained ja segud

  Esitada võib järgmised andmed:






  i) | märge selle kohta, kas esineb isesüttimine, ja suurim saavutatud temperatuuritõus; |
| --- | --- | --- |

k)

Isekuumenevad ained ja segud

Esitada võib järgmised andmed:

i)

märge selle kohta, kas esineb isesüttimine, ja suurim saavutatud temperatuuritõus;

| ii) | määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisa punktis 2.11.4.2 osutatud sõelumiskatsete tulemused, kui need on asjakohased ja kättesaadavad. |
| --- | --- |

ii)

määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisa punktis 2.11.4.2 osutatud sõelumiskatsete tulemused, kui need on asjakohased ja kättesaadavad.

| l) | Ained ja segud, mis eraldavad kokkupuutel veega tuleohtlikke gaase

  Esitada võib järgmised andmed:






  i) | eralduva gaasi identifitseerivad andmed, kui need on teada; |
| --- | --- | --- |

l)

Ained ja segud, mis eraldavad kokkupuutel veega tuleohtlikke gaase

Esitada võib järgmised andmed:

i)

eralduva gaasi identifitseerivad andmed, kui need on teada;

| ii) | märge selle kohta, kas eralduv gaas on isesüttiv; |
| --- | --- |

ii)

märge selle kohta, kas eralduv gaas on isesüttiv;

| iii) | gaasi eraldumise kiirus. |
| --- | --- |

iii)

gaasi eraldumise kiirus.

| m) | Oksüdeerivad vedelikud

  Esitada võib teabe selle kohta, kas tselluloosiga segamisel esineb isesüttimine. |
| --- | --- |

m)

Oksüdeerivad vedelikud

Esitada võib teabe selle kohta, kas tselluloosiga segamisel esineb isesüttimine.

| n) | Oksüdeerivad tahked ained

  Esitada võib teabe selle kohta, kas tselluloosiga segamisel esineb isesüttimine. |
| --- | --- |

n)

Oksüdeerivad tahked ained

Esitada võib teabe selle kohta, kas tselluloosiga segamisel esineb isesüttimine.

| o) | Orgaanilised peroksiidid

  Lisaks sellele, et vastavalt punkti 9.1 alapunktile j esitatakse SADT, võib esitada järgmise teabe:






  i) | lagunemistemperatuur; |
| --- | --- | --- |

o)

Orgaanilised peroksiidid

Lisaks sellele, et vastavalt punkti 9.1 alapunktile j esitatakse SADT, võib esitada järgmise teabe:

i)

lagunemistemperatuur;

| ii) | detonatsiooniomadused; |
| --- | --- |

ii)

detonatsiooniomadused;

| iii) | deflagratsiooniomadused; |
| --- | --- |

iii)

deflagratsiooniomadused;

| iv) | kinnises mahutis kuumutamise mõju; |
| --- | --- |

iv)

kinnises mahutis kuumutamise mõju;

| v) | plahvatusjõud. |
| --- | --- |

v)

plahvatusjõud.

| p) | Metalle söövitavad ained

  Esitada võib järgmised andmed:






  i) | metallid, mida aine või segu söövitab; |
| --- | --- | --- |

p)

Metalle söövitavad ained

Esitada võib järgmised andmed:

i)

metallid, mida aine või segu söövitab;

| ii) | korrosioonikiirus ja märge selle kohta, kas see puudutab terast või alumiiniumi; |
| --- | --- |

ii)

korrosioonikiirus ja märge selle kohta, kas see puudutab terast või alumiiniumi;

| iii) | viide muudele ohutuskaardi jagudele seoses kokkusobivate või kokkusobimatute materjalidega. |
| --- | --- |

iii)

viide muudele ohutuskaardi jagudele seoses kokkusobivate või kokkusobimatute materjalidega.

| q) | Desensibiliseeritud lõhkeained

  Esitada võib järgmised andmed:






  i) | kasutatud desensibilisaator; |
| --- | --- | --- |

q)

Desensibiliseeritud lõhkeained

Esitada võib järgmised andmed:

i)

kasutatud desensibilisaator;

| ii) | eksotermilise lagunemise energia; |
| --- | --- |

ii)

eksotermilise lagunemise energia;

| iii) | korrigeeritud põlemiskiirus (Ac); |
| --- | --- |

iii)

korrigeeritud põlemiskiirus (Ac);

| iv) | desensibiliseeritud lõhkeaine pahvatusohtlikkus desensibiliseeritud olekus. |
| --- | --- |

iv)

desensibiliseeritud lõhkeaine pahvatusohtlikkus desensibiliseeritud olekus.

9.2.2.   Muud ohutusnäitajad

Võib olla kasulik kanda ohutuskaardile aine või segu allpool loetletud omadused, ohutusnäitajad ja katsetulemused:

| a) | mehaaniline tundlikkus; |
| --- | --- |

a)

mehaaniline tundlikkus;

| b) | isekiireneva polümeriseerumise temperatuur; |
| --- | --- |

b)

isekiireneva polümeriseerumise temperatuur;

| c) | plahvatusohtliku tolmu ja õhu segu tekkimine; |
| --- | --- |

c)

plahvatusohtliku tolmu ja õhu segu tekkimine;

| d) | puhvermahtuvus; |
| --- | --- |

d)

puhvermahtuvus;

| e) | aurustumiskiirus; |
| --- | --- |

e)

aurustumiskiirus;

| f) | segunevus; |
| --- | --- |

f)

segunevus;

| g) | elektrijuhtivus; |
| --- | --- |

g)

elektrijuhtivus;

| h) | söövitavus; |
| --- | --- |

h)

söövitavus;

| i) | gaasirühm; |
| --- | --- |

i)

gaasirühm;

| j) | redokspotentsiaal; |
| --- | --- |

j)

redokspotentsiaal;

| k) | vabade radikaalide tekitamise võime; |
| --- | --- |

k)

vabade radikaalide tekitamise võime;

| l) | fotokatalüütilised omadused. |
| --- | --- |

l)

fotokatalüütilised omadused.

Märkida tuleb muud füüsikalised ja keemilised parameetrid, kui nende esitamine on oluline aine või segu ohutu kasutamise seisukohast.

10.   
  10. JAGU. Püsivus ja reaktsioonivõime

Ohutuskaardi selles jaos kirjeldatakse aine või segu püsivust ning teatavatel kasutamistingimustel ja keskkonda sattudes tekkida võivaid ohtlikke reaktsioone; vajaduse korral lisatakse viide kasutatud katsemeetoditele. Kui väidetakse, et konkreetne omadus on määratlemata või kui teave konkreetsete omaduste kohta ei ole kättesaadav, märgitakse selle põhjused.

10.1.   Reaktsioonivõime

| 10.1.1. | Kirjeldatakse aine või segu reaktsioonivõimega seotud ohtu. Kui see on võimalik, esitatakse spetsiifiliste katsete tulemused aine või segu kohta tervikuna. Teave võib lähtuda ka aine või segu klassi või rühma üldistest andmetest, kui need kajastavad adekvaatselt aine või seguga seotud võimalikku ohtu. |
| --- | --- |

10.1.1.

| 10.1.2. | Kui segu käsitlevad andmed ei ole kättesaadavad, esitatakse andmed segus sisalduvate ainete kohta. Kokkusobimatuse kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta aineid, mahuteid ja saasteaineid, millega aine või segu võib transportimisel, ladustamisel ja kasutamisel kokku puutuda. |
| --- | --- |

10.1.2.

10.2.   Keemiline stabiilsus

Märgitakse, kas aine või segu on tavapärase ümbritseva keskkonna või eeldatavate ladustamis- ja käitlemistingimuste temperatuuri ja rõhu korral stabiilne või ebastabiilne. Kirjeldatakse kõiki stabilisaatoreid, mida kasutatakse või võidakse kasutada aine või segu keemilise stabiilisuse säilitamiseks. Kirjeldatakse kõikide aine või segu füüsikalises olekus toimuvate muudatuste võimalikku ohtlikkust. Desensibiliseeritud lõhkeainete kohta esitatakse kõlblikkusaega puudutav teave ja juhised selle kohta, kuidas kontrollida desensibiliseeritust; tehakse märge selle kohta, et desensibilisaatori eemaldamisel saab tootest lõhkeaine.

10.3.   Ohtlike reaktsioonide võimalikkus

Vajaduse korral märgitakse, kas aine või segu reageerimisel või polümeriseerumisel võib tekkida ülerõhk, eralduda soojust või tekkida mõni teine ohuolukord. Kirjeldatakse tingimusi, mille puhul ohtlik reaktsioon võib toimuda.

10.4.   Tingimused, mida tuleb vältida

Loetletakse ohtlikke olukordi põhjustada võivad tingimused („tingimused, mida tuleb vältida“), näiteks temperatuur, rõhk, valgus, põrutus, staatiline elekter, vibratsioon või muu füüsikaline mõjur; võimaluse korral lisatakse kõnealuste ohtudega seotud riskijuhtimismeetmete lühikirjeldus. Desensibiliseeritud lõhkeainete kohta esitatakse teave meetmete kohta, mis tuleb võtta selleks, et vältida desensibilisaatori soovimatut eemaldamist, ja kui aine või segu ei ole küllaldaselt desensibiliseeritud, loetletakse tingimused, mida tuleb vältida.

10.5.   Kokkusobimatud materjalid

Loetletakse ainete või segude liigid või konkreetsed ained, näiteks vesi, õhk, happed, alused, oksüdeerijad, millega reageerimisel võib aine või segu tekitada ohuolukorra (plahvatus, mürgiste või tuleohtlike ainete teke, soojuse eraldumine), ning võimaluse korral lisatakse kõnealuste ohtudega seotud riskijuhtimismeetmete lühikirjeldus.

10.6.   Ohtlikud lagusaadused

Loetletakse teadaolevad ohtlikud lagusaadused, mille teket võib põhjendatult eeldada aine kasutamisel, ladustamisel, lekkimisel ja kuumutamisel. Ohtlikud põlemissaadused tuleb loetleda ohutuskaardi 5. jaos.

11.   
  11. JAGU. Teave toksilisuse kohta

Ohutuskaardi selles jaos esitatud teave on suunatud eelkõige töötajatele meditsiini, töötervishoiu ja ohutuse valdkonnas ning toksikoloogidele. Esitatakse kokkuvõtlik, kuid täielik ja mõistetav kirjeldus erinevate toksikoloogiliste (tervise)mõjude kohta ning olemasolevad andmed kõnealuste mõjude tuvastamiseks, sealhulgas asjakohane teave toksikokineetika, metabolismi ja leviku kohta. Selles jaos esitatud teave on kooskõlas registreerimisel ja/või kemikaaliohutuse aruandes esitatud teabega, kui see on nõutav, ning aine või segu klassifikatsiooniga.

11.1.   Teave ohuklasside kohta, nagu see on määratletud määruses (EÜ) nr 1272/2008

Esitatakse teave järgmiste ohuklasside kohta:

| a) | akuutne toksilisus; |
| --- | --- |

a)

akuutne toksilisus;

| b) | nahasöövitus/-ärritus; |
| --- | --- |

b)

nahasöövitus/-ärritus;

| c) | raske silmakahjustus/silmade ärritus; |
| --- | --- |

c)

raske silmakahjustus/silmade ärritus;

| d) | hingamisteede või naha sensibiliseerimine; |
| --- | --- |

d)

hingamisteede või naha sensibiliseerimine;

| e) | mutageensus sugurakkudele; |
| --- | --- |

e)

mutageensus sugurakkudele;

| f) | kantserogeensus; |
| --- | --- |

f)

kantserogeensus;

| g) | reproduktiivtoksilisus; |
| --- | --- |

g)

reproduktiivtoksilisus;

| h) | mürgisus sihtelundi suhtes – ühekordne kokkupuude; |
| --- | --- |

h)

mürgisus sihtelundi suhtes – ühekordne kokkupuude;

| i) | mürgisus sihtelundi suhtes – korduv kokkupuude; |
| --- | --- |

i)

mürgisus sihtelundi suhtes – korduv kokkupuude;

| j) | hingamiskahjustus. |
| --- | --- |

j)

hingamiskahjustus.

Need ohud tuleb alati ohutuskaardil loetleda.

Registreerimisele kuuluvate ainete puhul lisatakse lühikokkuvõte VII–XI lisa kohaldamisel saadud teabe kohta; vajaduse korral esitatakse teave kasutatud katsemeetodite kohta. Käesoleva määruse I lisa punkti 1.3.1 kohaselt sisaldab registreerimisele kuuluvate ainete puhul kõnealune teave ka kättesaadavate andmete ja määruses (EÜ) nr 1272/2008 esitatud 1A- ja 1B-kategooria kantserogeenseks, mutageenseks ja reproduktiivtoksiliseks aineks klassifitseerimiskriteeriumide võrdluse tulemusi.

11.1.1.   Esitatakse teave kõikide ohuklasside või nende alajaotuste kohta. Kui märgitakse, et aine või segu ei kuulu konkreetsesse ohuklassi või alajaotusesse, märgitakse ohukaardile ka selgesõnaliselt, kas see tuleneb andmete puudumisest, andmete saamise tehnilisest võimatusest, mittetäielikest andmetest, või täielikest, kuid klassifitseerimiseks ebapiisavatest andmetest; viimasel juhul märgitakse ohutuskaardile „kättesaadavate andmete põhjal ei ole klassifitseerimiskriteeriumid täidetud“.

11.1.2.   Selles punktis esitatud andmed võivad iseloomustada nii turule viidavaid aineid kui ka segusid. Segu puhul esitatakse selle kui terviku toksikoloogiliste omaduste kirjeldus, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikli 6 lõiget 3. Võimaluse korral loetletakse ka segus sisalduvate ohtlike ainete asjakohased toksikoloogilised omadused, näiteks LD50, hinnanguline akuutne toksilisus või LC50.

11.1.3.   Kui aine või segu kohta on palju katseandmeid, võib vajaduse korral kirjeldada tähtsamate uuringute tulemusi kokkuvõtvalt, näiteks kokkupuuteviiside lõikes.

11.1.4.   Kui konkreetsesse ohuklassi klassifitseerimise kriteeriumid ei ole täidetud, esitatakse seda otsust põhjendav teave.

11.1.5.   Teave võimalike kokkupuuteviiside kohta

Esitatakse teave võimalike kokkupuuteviiside kohta ning aine või segu võimaliku mõju kohta sõltuvalt kokkupuuteviisist, see tähendab manustamisest (allaneelamine), sissehingamisest või kokkupuutest naha/silmadega. Kui tervisemõju ei ole teada, tehakse ohutuskaardile vastav märge.

11.1.6.   Füüsikaliste, keemiliste või toksikoloogiliste omadustega seotud sümptomid

Kirjeldatakse aine või seguga, segus sisalduvate ainetega või teadaolevate kõrvalsaadustega kokkupuutumise võimalikku tervist kahjustavat mõju ja võimalikke sümptomeid. Esitatakse olemasolev teave aine või segu füüsikaliste, keemiliste või toksikoloogiliste omadustega seotud sümptomite kohta, mis võivad ilmneda aine või seguga kokkupuutumisel. Kirjeldatakse nii vähese kokkupuute korral tekkivaid esimesi sümptomeid kui ka tõsise kokkupuutega kaasnevaid tagajärgi, näiteks „võib põhjustada peavalu ja peapööritust, millele järgneb minestamine või teadvuse kaotus; kokkupuude suurte kogustega võib põhjustada koomasse langemist ja surma“.

11.1.7.   Lühi- ja pikaajalise kokkupuutega seotud kohene, hilisem ja krooniline mõju.

Esitatakse teave selle kohta, kas lühi- või pikaajalisel kokkupuutel on kohene või hilisem mõju. Esitatakse teave nii akuutsete kui ka krooniliste tervisemõjude kohta, mis on tingitud inimeste kokkupuutest aine või seguga. Kui teave inimeste kohta ei ole kättesaadav, esitatakse kokkuvõtlik teave katseandmete kohta, märkides selgelt ära üksikasjalikud andmed kas loomade ja loomaliikide kohta või in vitro katsete ja rakutüüpide kohta. Toksikoloogiliste andmete puhul märgitakse, kas need põhinevad inimeste või loomadega seotud andmetel või in vitro katsetel.

11.1.8.   Vastastikune mõju

Teave vastastikuse mõju kohta esitatakse vajaduse korral ning juhul, kui see on kättesaadav.

11.1.9.   Eriomaste andmete puudumine

Alati ei ole võimalik saada teavet aine või seguga seotud ohtude kohta. Juhul kui andmed konkreetse aine või segu kohta ei ole kättesaadavad, võib võimaluse korral esitada teabe samalaadsete ainete või segude kohta, kui need on kindlaks määratud. Kui eriomaseid andmeid ei kasutata või kui need ei ole kättesaadavad, tuleb seda sõnaselgelt märkida.

11.1.10.   Segud

Kui segu kui terviku tervisemõju ei ole testitud, esitatakse asjakohane teave 3. jaos loetletud asjakohaste ainete kohta.

11.1.11.   Segu kohta esitatud teave vastandatuna ainete kohta esitatud teabele

| 11.1.11.1. | Segus sisalduvad ained võivad avaldada organismis vastastikust mõju, mis on seotud nende imendumise, metabolismi ja eritumise erineva kiirusega. Selle tulemusena võib toksiline mõju muutuda ning segu kui terviku toksilisus võib erineda segus sisalduvate ainete toksilisusest. Toksikoloogiliste andmete esitamisel ohutuskaardi käesolevas punktis tuleb nimetatud asjaolu arvesse võtta. |
| --- | --- |

11.1.11.1.

| 11.1.11.2. | Iga aine puhul on oluline kaaluda, kas selle kontsentratsioon on piisav, et mõjutada segu üldist mõju tervisele. Esitatakse teave iga aine toksilise mõju kohta, välja arvatud järgmistel juhtudel:






  a) | teabe kordumisel esitatakse see vaid üks kord segu kui terviku kohta, näiteks kui kaks ainet põhjustavad mõlemad oksendamist ja kõhulahtisust; |
| --- | --- | --- |

11.1.11.2.

a)

teabe kordumisel esitatakse see vaid üks kord segu kui terviku kohta, näiteks kui kaks ainet põhjustavad mõlemad oksendamist ja kõhulahtisust;

| b) | kui ei ole tõenäoline, et kõnealune mõju ilmneb konkreetse kontsentratsiooni korral, näiteks kui kergelt ärritava toimega ainet on lahustatud mitteärritavas lahustis alla teatava kontsentratsioonivahemiku; |
| --- | --- |

b)

kui ei ole tõenäoline, et kõnealune mõju ilmneb konkreetse kontsentratsiooni korral, näiteks kui kergelt ärritava toimega ainet on lahustatud mitteärritavas lahustis alla teatava kontsentratsioonivahemiku;

| c) | kui teave segus sisalduvate ainete vastastikuse mõju kohta ei ole kättesaadav, ei esitata oletusi, vaid kirjeldatakse iga segus sisalduva aine tervisemõju eraldi. |
| --- | --- |

c)

kui teave segus sisalduvate ainete vastastikuse mõju kohta ei ole kättesaadav, ei esitata oletusi, vaid kirjeldatakse iga segus sisalduva aine tervisemõju eraldi.

11.2   Teave muude ohtude kohta

11.2.1.   Endokriinseid häireid põhjustavad omadused

Teave endokriinseid häireid põhjustavatest omadustest tuleneva tervist kahjustava mõju kohta esitatakse selle olemasolul nende ainete kohta, mis on punktis 2.3 esitatud kui endokriinseid häireid põhjustavate omadustega ained. See teave kujutab enesest lühikokkuvõtet vastavates määrustes ((EÜ) nr 1907/2006, (EL) 2017/2100, (EL) 2018/605) sätestatud hindamiskriteeriumite kohaldamisel saadud teabest, mis on asjakohane inimeste tervisele endokriinseid häireid põhjustavate omaduste hindamise seisukohast.

11.2.2.   Muu teave

Esitatakse muu asjakohane teave kahjulike tervisemõjude kohta, isegi kui seda ei ole klassifitseerimiskriteeriumidega ette nähtud.

12.   
  12. JAGU. Ökoloogiline teave

Ohutuskaardi selles jaos esitatakse teave, mis võimaldab hinnata aine või segu mõju keskkonda sattumisel. Ohutuskaardi punktides 12.1–12.7 esitatakse lühikokkuvõte andmetest, sealhulgas asjakohastest katseandmetest, kui need on kättesaadavad, ning märgitakse selgelt liigid, keskkond, ühikud, katse kestus ja tingimused. Kõnealusest teabest võib olla abi lekete käitlemisel ja jäätmetöötluse hindamisel, heidete kontrollimisel, juhusliku keskkonda sattumise korral võetavate meetmete puhul ja transportimisel. Kui väidetakse, et konkreetne omadus on määratlemata (sest kättesaadavate andmete põhjal ei vasta aine või segu klassifitseerimiskriteeriumidele) või kui teave konkreetsete omaduste kohta ei ole kättesaadav, märgitakse selle põhjused. Lisaks, kui aine või segu ei ole klassifitseeritud muudel põhjustel (näiteks andmete saamise tehnilise võimatuse või mittetäielike andmete tõttu), märgitakse see sõnaselgelt ohutuskaardile.

Osa omadusi on ainespetsiifilised, st bioakumuleeruvus, püsivus ja lagunduvus; see teave tuleb esitada, kui see on kättesaadav ja asjakohane, iga segus sisalduva asjakohase aine kohta (st nende kohta, mida on nimetatud ohutuskaardi 3. jaos ning mis on keskkonnale ohtlikud või PBT-/vPvB-ained). Lisaks esitatakse teave aine või segu lagunemisel tekkivate ohtlike muundumissaaduste kohta.

Selles jaos esitatud teave on kooskõlas registreerimisel ja/või kemikaaliohutuse aruandes esitatud teabega, kui see on nõutav, ning aine või segu klassifikatsiooniga.

Kui on kättesaadavad usaldusväärsed ja asjakohased katseandmed, esitatakse need andmed ja need on mudelite põhjal saadud andmete suhtes ülemuslikud.

12.1.   Mürgisus

Esitatakse teave toksilisuse kohta, kui see on kättesaadav, lähtudes vee- ja/või maismaaorganismidega seotud uuringuandmetest. Esitatakse asjakohased kättesaadavad andmed vesikeskkonnale, sealhulgas kaladele, koorikloomadele, vetikatele ja muudele veetaimedele, avalduva akuutse ja kroonilise toksilisuse kohta. Lisaks esitatakse võimaluse korral kättesaadavad toksilisust käsitlevad andmed mulla mikro- ja makroorganismide kohta ning muude keskkonna seisukohast oluliste organismide, näiteks lindude, mesilaste ja taimede kohta. Kui aine või segu pärsib mikroorganismide aktiivsust, kirjeldatakse ka võimalikku mõju reoveepuhastitele.

Kui katseandmed ei ole kättesaadavad, kaalub tarnija võimalust esitada mudelite põhjal saadud usaldusväärsed ja asjakohased andmed.

Registreerimisele kuuluvate ainete puhul lisatakse kokkuvõte käesoleva määruse VII–XI lisa kohaldamisel saadud teabe kohta.

12.2.   Püsivus ja lagunduvus

Lagunduvus iseloomustab aine või segus sisalduvate teatavate ainete võimet keskkonnas laguneda kas biolagunduvuse või muude protsesside, näiteks oksüdeerumise või hüdrolüüsi tulemusel. Püsivus on tõendatava lagunemise puudumine olukordades, mis on määratletus XIII lisa punktides 1.1.1 ja 1.2.1. Võimaluse korral esitatakse püsivuse ja lagunduvuse hindamiseks olulised katsetulemused. Kui on esitatud lagunduvuse poolestusajad, tuleb märkida, kas see tähendab aine mineraliseerumist või esmast lagunemist. Esitatakse ka teave aine või teatavate segus sisalduvate ainete lagunemisvõime kohta reoveepuhastites.

Kui katseandmed ei ole kättesaadavad, kaalub tarnija võimalust esitada mudelite põhjal saadud usaldusväärsed ja asjakohased andmed.

Kui kõnealune teave on kättesaadav ja asjakohane, esitatakse see iga segus sisalduva aine kohta, mida on nimetatud käesoleva ohutuskaardi 3. jaos.

12.3.   Bioakumulatsioon

Bioakumulatsioonivõime iseloomustab aine või segus sisalduvate teatavate ainete omadust koguneda elustikku ja läbida toiduahelat. Esitatakse bioakumulatsioonivõime hindamiseks olulised katsetulemused. Need peavad osutama kättesaadavatele andmetele oktanooli-vee jaotusteguri (Kow) ja biokontsentratsiooniteguri (BCF) kohta või muudele bioakumulatsiooniga seotud asjakohastele parameetritele, kui need on kättesaadavad.

Kui katseandmed ei ole kättesaadavad, tuleb kaaluda võimalust esitada mudelite abil saadud prognoosid.

Kui kõnealune teave on kättesaadav ja asjakohane, esitatakse see iga segus sisalduva aine kohta, mida on nimetatud käesoleva ohutuskaardi 3. jaos.

12.4.   Liikuvus pinnases

Liikuvus pinnases iseloomustab aine või segu koostisosade võimet liikuda keskkonda sattudes loodusjõudude kaasabil põhjavette või keskkonda sattumise kohast eemale. Andmete kättesaadavuse korral esitatakse pinnases liikuvuse võime. Teavet liikuvuse kohta pinnases saab asjakohastest liikuvusega seotud andmetest, nagu adsorptsiooniuuringud ja leostumiskatsed, keskkonnaosadevaheline teadaolev või eeldatav levik ning pindpinevus. Näiteks võib adsorptsioonitegurit pinnases (Koc) prognoosida Kow-väärtuse järgi. Leostumist ja liikuvust võib prognoosida mudelite abil.

Kui kõnealune teave on kättesaadav ja asjakohane, esitatakse see iga segus sisalduva aine kohta, mida on nimetatud käesoleva ohutuskaardi 3. jaos.

12.5.   Püsivate, bioakumuleeruvate ja toksiliste ning väga püsivate ja väga bioakumuleeruvate omaduste hindamine

Kui nõutakse kemikaaliohutuse aruande esitamist, esitatakse püsivate, bioakumuleeruvate ja toksiliste ning väga püsivate ja väga bioakumuleeruvate omaduste hindamiste tulemused vastavalt kemikaaliohutuse aruandele.

12.6.   Endokriinseid häireid põhjustavad omadused

Teave endokriinseid häireid põhjustavatest omadustest tuleneva tervist kahjustava mõju kohta esitatakse selle olemasolul nende ainete kohta, mis on punktis 2.3 esitatud kui endokriinseid häireid põhjustavate omadustega ained. See teave kujutab enesest lühikokkuvõtet vastavates määrustes ((EÜ) nr 1907/2006, (EL) 2017/2100, (EL) 2018/605) sätestatud hindamiskriteeriumite kohaldamisel saadud teabest, mis on asjakohane keskkonnale endokriinseid häireid põhjustavad omaduste hindamise seisukohast.

12.7.   Muu kahjulik mõju

Esitatakse kättesaadav teave muude kahjulike mõjude kohta, näiteks säilivus keskkonnas (kokkupuude), võime osooni fotokeemiliselt tekitada, osoonikihi kahandamise potentsiaal või võime aidata kaasa globaalsele soojenemisele.

13.   
  13. JAGU. Jäätmekäitlus

Ohutuskaardi selles jaos esitatakse teave konkreetse aine või segu ja/või selle mahuti jäätmekäitluse kohta, et valida ohutu ja keskkonnasõbralik jäätmekäitlusviis, mis vastaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2008/98/EÜ (8) sätestatud nõuetele, liikmesriigis, kus ohutuskaart esitatakse. Lisaks 8. jaos esitatud teabele esitatakse jäätmekäitlusega tegelevate isikute ohutusega seotud teave.

Kui nõutakse kemikaaliohutuse aruande esitamist ning kui jäätmeetappi käsitlev analüüs on tehtud, peab jäätmekäitlusmeetmetega seotud teave vastama kemikaaliohutuse aruandes kindlaksmääratud kasutusaladele ning ohutuskaardi lisas esitatud kokkupuutestsenaariumitele.

13.1.   Jäätmetöötlusmeetodid

Ohutuskaardi selles punktis:

| a) | määratakse kindlaks jäätmetöötlusmahutid ja -meetodid, sealhulgas nii aine kui ka segu ja saastunud pakenditega seotud asjakohased jäätmetöötlusmeetodid (näiteks põletamine, ringlussevõtt, ladestamine prügilasse); |
| --- | --- |

a)

määratakse kindlaks jäätmetöötlusmahutid ja -meetodid, sealhulgas nii aine kui ka segu ja saastunud pakenditega seotud asjakohased jäätmetöötlusmeetodid (näiteks põletamine, ringlussevõtt, ladestamine prügilasse);

| b) | määratakse kindlaks füüsikalised/keemilised omadused, mis võivad mõjutada jäätmetöötlusviisi valikut; |
| --- | --- |

b)

määratakse kindlaks füüsikalised/keemilised omadused, mis võivad mõjutada jäätmetöötlusviisi valikut;

| c) | soovitatakse mitte valada jäätmeid kanalisatsiooni; |
| --- | --- |

c)

soovitatakse mitte valada jäätmeid kanalisatsiooni;

| d) | kui see on vajalik, määratakse kindlaks kõik soovitatud jäätmetöötlusviisiga seotud eriettevaatusabinõud. |
| --- | --- |

d)

kui see on vajalik, määratakse kindlaks kõik soovitatud jäätmetöötlusviisiga seotud eriettevaatusabinõud.

Viidatakse kõikidele asjakohastele jäätmeid käsitlevatele liidu õigusaktidele või nende puudumisel kõikidele kehtivatele riiklikele või piirkondlikele õigusaktidele.

14.   
  14. JAGU. Veonõuded

Ohutuskaardi selles jaos esitatakse üldine klassifitseerimisega seotud teave 1. jaos loetletud ainete ja segude transportimiseks maantee-, raudtee, mere-, sisevee- või õhutranspordiga. Kui selline teave ei ole kättesaadav või ei ole asjakohane, tehakse ohutuskaardile vastav märge.

Kui see on asjakohane, esitatakse ohutuskaardi selles jaos teave transpordiklassifikatsiooni kohta ÜRO kõikide näidiseeskirjade osas: ohtlike kaupade rahvusvahelise autoveo kokkulepe (ADR), ohtlike kaupade rahvusvaheliste raudteevedude eeskiri (RID) ja ohtlike kaupade rahvusvahelise siseveetranspordi Euroopa kokkulepe (ADN); kõiki nimetatud kolme akti rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2008/68/EÜ, (9) nagu ka rahvusvahelist ohtlike kaupade mereveo eeskirja (IMDG) (10) seoses pakendatud kaupade veoga, asjaomaseid IMO koodekseid puistlasti mereveo kohta (11) ja ohtlike kaupade ohutu õhuveo tehnilisi juhiseid (ICAO TI) (12).

14.1.   ÜRO number või ID number

Esitatakse ÜRO näidiseeskirjade, IMDG, ADRi, RIDi, ADNi või ICAO TI kohane ÜRO number või ID number (st aine, segu või kauba neljakohaline identifitseerimisnumber, mille ette lisatakse tähed UN või ID).

14.2.   ÜRO veose tunnusnimetus

Märgitakse veose tunnusnimetus, nagu see on esitatud ÜRO näidiseeskirjade peatüki 3.2 „Ohtlike kaupade loetelu“ tabeli A veerus 2 „Nimi ja kirjeldus“, ADRis, RIDis ja ADNi peatüki 3.2. tabelites A ja C, lisades sellele sulgudes tehnilise nimetuse (kui see on asjakohane), välja arvatud juhul, kui seda kasutati punktis 1.1 tootetähisena. Kui ÜRO number ja veose tunnusnimetus jääb erinevate transpordiliikide puhul samaks, ei ole seda teavet vaja korrata. Meretranspordi puhul märgitakse lisaks ÜRO veose tunnusnimetusele transporditavate IMDG koodeksiga hõlmatud kaupade tehniline nimetus, kui see on asjakohane.

14.3.   Transpordi ohuklass(id)

Märgitakse transpordi ohuklass (ja lisariskid), mis on ainele või segule omistatud lähtuvalt valdavast ohust, mida nad ÜRO näidiseeskirjade kohaselt kujutavad. Sisetranspordi puhul märgitakse transpordi ohuklass (ja lisariskid), mis on ainele või segule omistatud lähtuvalt valdavast ohust, mida nad ADRi, RIDi ja ADNi kohaselt kujutavad.

14.4.   Pakendigrupp

Vajaduse korral märgitakse ÜRO näidiseeskirjade kohane pakendigrupp vastavalt ÜRO näidiseeskirjade, ADRi, RIDi ja ADNi nõuetele. Pakendigrupi number antakse teatavatele ainetele, sõltuvalt nende ohtlikkusest.

14.5.   Keskkonnaohud

Märgitakse, kas aine või segu on ÜRO näidiseeskirjade kriteeriumide kohaselt keskkonnaohtlik (vt ADR, RID ja ADN) ning kas IMDG koodeksi ja ohtlikke kaupu vedavate laevade hädaolukorrale reageerimise menetluste kohaselt on see merd saastav. Kui on lubatud või kui on kavas kasutada aine või segu siseveekogudel transportimiseks tankereid, märgitakse aine või segu keskkonnaohtlikkus ainult lähtuvalt ohtlike kaupade rahvusvahelise siseveetranspordi Euroopa kokkuleppest.

14.6.   Eriettevaatusabinõud kasutajatele

Kõigi asjakohaste transpordiliikide kohta esitatakse teave võimalike eriliste ettevaatusabinõude kohta, mida kasutaja peab teadma või järgima või arvesse võtma transportimisel või edasitoimetamisel nii oma valdustes kui ka väljaspool.

14.7.   Mahtlasti merevedu kooskõlas Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni dokumentidega

Käesolevat punkti kohaldatakse ainult juhul, kui veost on kavas transportida mahtlastina kooskõlas Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni dokumentidega: SOLASi VI peatükk või VII peatükk, (13) MARPOLi II lisa või V lisa, IBC koodeks, (14) IMSBC koodeks (15) ja IGC koodeks (16) või selle varasemad versioonid, st EGC koodeks (17) või GC koodeks) (18).

Vedellasti puhul esitatakse toote veodokumendi kohane nimetus (kui see erineb punktis 1.1 esitatud nimetusest), mis on kooskõlas IBC koodeksi peatükis 17 või 18 esitatud tootenimetuste loeteluga või IMO merekeskkonna kaitse komitee (MEPC).2/ringkirja uusima versiooniga (19). Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/59/EÜ (20) I lisa punkti 3 lõigu B alapunktiga a esitatakse nõutav laeva liik ja saastekategooria.

Kuivlasti kohta esitatakse puistlastsaadetise nimi. Märgitakse, kas vastavalt MARPOLi V lisale peetakse veost merekeskkonnale kahjulikuks (HME), kas IMSBC koodeksi kohaselt on tegu materjaliga, mis on ohtlik ainult mahtlastina (MHB) (21) ja millise lastigrupina tuleks seda IMSBC järgi käsitleda.

Lahtiste veeldatud gaaside veoste puhul esitatakse tootenimi ja nõutav laeva liik vastavalt IGV koodeksile või selle varasematele versioonidele, st EGC koodeksile või GC koodeksile.

15.   
  15. JAGU. Reguleerivad õigusaktid

Ohutuskaardi selles jaos esitatakse teave ainete või segude suhtes kohaldatavate muude reguleerivate aktide kohta, mida ei ole ohutuskaardil veel nimetatud (näiteks kas aine või segu suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1005/2009 osoonikihti kahandavate ainete kohta, (22) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 850/2004 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta ning millega muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ (23) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 649/2012 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta) (24).

15.1.   Ainete ja segude suhtes kohaldatavad ohutus-, tervise- ja keskkonnaalased eeskirjad/õigusaktid

Esitatakse teave asjakohaste ohutus-, tervise- ja keskkonnaalaste liidu sätete kohta (näiteks SEVESO kategooria/nõukogu direktiivi 96/82/EÜ (25) I lisas loetletud ained) või teave aine või segu (sealhulgas segus sisalduvate ainete) õigusliku staatuse kohta riiklikul tasandil, sh nõuanded meetmete kohta, mida vastuvõtja nimetatud sätetest tulenevalt peab võtma. Kui see on asjakohane, esitatakse ka teave asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohta, millega nimetatud sätteid rakendatakse ja muude asjakohaste riiklike meetmete kohta.

Kui ohutuskaardil käsitletud aine või segu suhtes kehtivad inimeste või keskkonna kaitset käsitlevad liidu erisätted (näiteks VII jaotise kohaselt antud autoriseeringud või VIII jaotise kohaselt seatud piirangud), märgitakse need ohutuskaardile. Kui VII jaotise kohaselt antud autoriseeringuga on kehtestatud tingimused või järelevalvekord aine või segu allkasutajale, need esitatakse.

15.2.   Kemikaaliohutuse hindamine

Ohutuskaardi selles punktis märgitakse, kas tarnija on teinud aine või segu kohta kemikaaliohutuse hindamise.

16.   
  16. JAGU. Muu teave

Ohutuskaardi selles jaos esitatakse muu teave, mis ei kuulu 1.–15. jao alla, sealhulgas teave ohutuskaardi läbivaatamise kohta:

| a) | ohutuskaardi muutmise korral märgitakse selgelt eelmise versiooniga võrreldes tehtud muudatused, välja arvatud juhul, kui need muudatused on märgitud ohutuskaardi muudes jagudes; vajaduse korral esitatakse ka muudatuste selgitused. Aine või segu tarnija peab suutma taotluse korral muudatusi selgitada; |
| --- | --- |

a)

ohutuskaardi muutmise korral märgitakse selgelt eelmise versiooniga võrreldes tehtud muudatused, välja arvatud juhul, kui need muudatused on märgitud ohutuskaardi muudes jagudes; vajaduse korral esitatakse ka muudatuste selgitused. Aine või segu tarnija peab suutma taotluse korral muudatusi selgitada;

| b) | ohutuskaardil kasutatud lühendite ja akronüümide selgitus; |
| --- | --- |

b)

ohutuskaardil kasutatud lühendite ja akronüümide selgitus;

| c) | viited kirjandusele ja teabeallikad; |
| --- | --- |

c)

viited kirjandusele ja teabeallikad;

| d) | segude puhul märgitakse, millist meetodit kasutati määruse (EÜ) nr 1272/2008 artiklis 9 viidatud teabe hindamisel, et segu klassifitseerida; |
| --- | --- |

d)

segude puhul märgitakse, millist meetodit kasutati määruse (EÜ) nr 1272/2008 artiklis 9 viidatud teabe hindamisel, et segu klassifitseerida;

| e) | asjakohaste ohu- ja/või hoiatuslausete loetelu. Esitatakse kõikide nimetatud lausete täistekst, kui seda ei ole esitatud 2.–15. jaos; |
| --- | --- |

e)

asjakohaste ohu- ja/või hoiatuslausete loetelu. Esitatakse kõikide nimetatud lausete täistekst, kui seda ei ole esitatud 2.–15. jaos;

| f) | nõuanded kõikide koolituste kohta, mis on töötajatele vajalikud, et tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitse. |
| --- | --- |

f)

nõuanded kõikide koolituste kohta, mis on töötajatele vajalikud, et tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitse.

B OSA

Vastavalt artikli 31 lõikele 6 sisaldab ohutuskaart järgmist 16 jagu ning lisaks samuti loetletud punkte (v.a 3. jagu, mille puhul lisatakse vastavalt vajadusele vaid punkt 3.1 või 3.2).

1. JAGU. Aine/segu ning äriühingu/ettevõtja identifitseerimine

| 1.1. | Tootetähis |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Aine või segu asjaomased kindlaksmääratud kasutusalad ning kasutusalad, mida ei soovitata |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Andmed ohutuskaardi tarnija kohta |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Hädaabitelefoni number |
| --- | --- |

1.4.

2. JAGU. Ohtude identifitseerimine

| 2.1. | Aine või segu klassifitseerimine |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Märgistuselemendid |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Muud ohud |
| --- | --- |

2.3.

3. JAGU. Koostis / teave koostisainete kohta

| 3.1. | Ained |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Segud |
| --- | --- |

3.2.

4. JAGU. Esmaabimeetmed

| 4.1. | Esmaabimeetmete kirjeldus |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Olulisemad akuutsed ja hilisemad sümptomid ning mõju |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Märge igasuguse vältimatu meditsiiniabi ja eriravi vajalikkuse kohta |
| --- | --- |

4.3.

5. JAGU. Tulekustutusmeetmed

| 5.1. | Tulekustutusvahendid |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Aine või seguga seotud erilised ohud |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Nõuanded tuletõrjujatele |
| --- | --- |

5.3.

6. JAGU. Meetmed juhusliku sattumise korral keskkonda

| 6.1. | Isikukaitsemeetmed, kaitsevahendid ja toimimine hädaolukorras |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Keskkonnakaitse meetmed |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Tõkestamis- ning puhastamismeetodid ja -vahendid |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Viited muudele jagudele |
| --- | --- |

6.4.

7. JAGU. Käitlemine ja ladustamine

| 7.1. | Ohutu käitlemise tagamiseks vajalikud ettevaatusabinõud |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Ohutu ladustamise tingimused, sealhulgas sobimatud ladustamistingimused |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Erikasutus |
| --- | --- |

7.3.

8. JAGU. Kokkupuute ohjamine/isikukaitse

| 8.1. | Kontrolliparameetrid |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Kokkupuute ohjamine |
| --- | --- |

8.2.

9. JAGU. Füüsikalised ja keemilised omadused

| 9.1. | Teave üldiste füüsikaliste ja keemiliste omaduste kohta |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Muu teave |
| --- | --- |

9.2.

10. JAGU. Püsivus ja reaktsioonivõime

| 10.1. | Reaktsioonivõime |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Keemiline stabiilsus |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | Ohtlike reaktsioonide võimalikkus |
| --- | --- |

10.3.

| 10.4. | Tingimused, mida tuleb vältida |
| --- | --- |

10.4.

| 10.5. | Kokkusobimatud materjalid |
| --- | --- |

10.5.

| 10.6. | Ohtlikud lagusaadused |
| --- | --- |

10.6.

11. JAGU. Teave toksilisuse kohta

| 11.1. | Teave ohuklasside kohta, nagu see on määratletud määruses (EÜ) nr 1272/2008 |
| --- | --- |

11.1.

| 11.2. | Teave muude ohtude kohta |
| --- | --- |

11.2.

12. JAGU. Ökoloogiline teave

| 12.1. | Mürgisus |
| --- | --- |

12.1.

| 12.2. | Püsivus ja lagunduvus |
| --- | --- |

12.2.

| 12.3. | Bioakumulatsioon |
| --- | --- |

12.3.

| 12.4. | Liikuvus pinnases |
| --- | --- |

12.4.

| 12.5. | Püsivate, bioakumuleeruvate ja toksiliste ning väga püsivate ja väga bioakumuleeruvate omaduste hindamine |
| --- | --- |

12.5.

| 12.6. | Endokriinseid häireid põhjustavad omadused |
| --- | --- |

12.6.

| 12.7. | Muu kahjulik mõju |
| --- | --- |

12.7.

13. JAGU. Jäätmekäitlus

| 13.1. | Jäätmetöötlusmeetodid |
| --- | --- |

13.1.

14. JAGU. Veonõuded

| 14.1. | ÜRO number või ID number |
| --- | --- |

14.1.

| 14.2. | ÜRO veose tunnusnimetus |
| --- | --- |

14.2.

| 14.3. | Transpordi ohuklass(id) |
| --- | --- |

14.3.

| 14.4. | Pakendigrupp |
| --- | --- |

14.4.

| 14.5. | Keskkonnaohud |
| --- | --- |

14.5.

| 14.6. | Eriettevaatusabinõud kasutajatele |
| --- | --- |

14.6.

| 14.7. | Mahtlasti merevedu kooskõlas Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni dokumentidega |
| --- | --- |

14.7.

15. JAGU. Reguleerivad õigusaktid

| 15.1. | Ainete ja segude suhtes kohaldatavad ohutus-, tervise- ja keskkonnaalased eeskirjad/õigusaktid |
| --- | --- |

15.1.

| 15.2. | Kemikaaliohutuse hindamine |
| --- | --- |

15.2.

16. JAGU. Muu teave

---

(1)  MARPOL – 2006. aasta konsolideeritud väljaanne, London, IMO 2007, ISBN 978–92-801-4216-7.

1

(2)  Nõukogu 20. detsembri 1979. aasta direktiiv 80/181/EMÜ mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise ja direktiivi 71/354/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 39, 15.2.1980, lk 40).

2

(3)  Komisjoni 4. septembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/2100, millega sätestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012 endokriinseid häireid põhjustavate omaduste kindlaksmääramise teaduslikud kriteeriumid (ELT L 301, 17.11.2017, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 19. aprilli 2018. aasta määrus (EL) 2018/605, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa ja sätestatakse teaduslikud kriteeriumid endokriinsüsteemi häireid põhjustavate omaduste kindlakstegemiseks (ELT L 101, 20.4.2018, lk 33).

4

(5)  Komisjoni 3. märtsi 2014. aasta otsus 2014/113/EL, millega asutatakse töökeskkonna keemiliste mõjurite piirnormide teaduskomitee ning tunnistatakse kehtetuks otsus 95/320/EÜ (ELT L 62, 4.3.2014, lk 18).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/425, mis käsitleb isikukaitsevahendeid ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/686/EMÜ (ELT L 81, 31.3.2016, lk 51).

6

(7)  
  Märkus: mõiste „plahvatuspiir“ on väljaspool liitu kasutatava termini „süttimispiir“ sünonüüm.

7

Märkus

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiv 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13).

9

(10)  Pakendatud ohtlike kaupade mereveo puhul on vastavus IMDG koodeksile kohustuslik, nagu on sätestatud SOLASi VII peatüki 3. reeglis ja MARPOLi III lisas „Pakendatud kahjulike ainete mereveost tuleneva reostuse vältimise reeglid“.

10

(11)  IMO on seoses ohtlike ja saastavate kaupadega välja töötanud mitu õiguslikku vahendit, tehes vahet kaupade vedamise viiside (pakendatud ja puistlastina) ja lasti liikide (tahked ained, vedelikud ja veeldatud gaasid) vahel. Eeskirjad ohtlike lastide vedamise ja selliseid laste vedavate laevad kohta võib leida rahvusvahelisest konventsioonist inimelude ohutusest merel (SOLAS, 1974; muudetud kujul) ja rahvusvahelisest merereostust käsitlevast konventsioonist (MARPOL 73/78; muudetud kujul). Neid konventsioone täiendavad järgmised koodeksid: IMDG, IMSBC, IBC ja IGC.

11

(12)  IATA, 2007.–2008. aasta väljaanne.

12

(13)  
  „SOLAS“ – 1974. aasta rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel (muudetud kujul).

13

(14)  
  „IBC koodeks“ – rahvusvaheline koodeks ohtlikke kemikaale mahtlastina vedava laeva ehituse ja seadmete kohta (muudetud kujul).

14

(15)  
  „IMSBC koodeks“ – rahvusvaheline koodeks kuivlastide merevedude kohta (muudetud kujul).

15

(16)  
  „IGC koodeks“ – rahvusvaheline koodeks veeldatud gaasi mahtlastina vedavate laevade ehituse ja seadmete kohta, sealhulgas kohaldatavad muudatused, mille kohaselt alus on sertifitseeritud.

16

(17)  
  „EGC koodeks“ – koodeks olemasolevate laevade kohta, mis veavad veeldatud gaasi mahtlastina (muudetud kujul).

17

(18)  
  „GC koodeks“ – koodeks veeldatud gaasi mahtlastina vedavate laevade ehituse ja seadmete kohta (gaaside mahtveo eeskiri; muudetud kujul).

18

(19)  MEPC.2/ringkiri, Provisional categorization of liquid substances, 19. versioon, jõustus 17. detsembril 2013.

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/75/EMÜ (EÜT L 208, 5.8.2002, lk 10).

20

(21)  
  „Ainult mahtlastina ohtlikud materjalid“ (MHB) – materjalid, mis võivad tingida keemilisi ohte juhul, kui neid veetakse mahtlastina ja mis ei ole IMDG koodeksis klassifitseeritud ohtlikeks kaupadeks.

21

(22)  
  ELT L 286, 31.10.2009, lk 1.

22

(23)  
  ELT L 158, 30.4.2004, lk 7.

23

(24)  
  ELT L 201, 27.7.2012, lk 60.

24

(25)  
  EÜT L 10, 14.1.1997, lk 13.

25

---

| 26.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/59 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/59

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/879,

23. juuni 2020,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 897/2014 erisätete osas, et viia Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi alusel rahastatavate piiriülese koostöö programmide rakendamiseks kehtestatud sätted vastavusse COVID-19 pandeemiale reageerimiseks võetavate erimeetmetega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 232/2014, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 236/2014, milles sätestatakse liidu välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise ühised eeskirjad ja menetlused, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | COVID-19 pandeemia tagajärjed on enneolematult mõjutanud piiriülese koostöö programmide rakendamist nii Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi kui ka Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames kooskõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 897/2014 (3). Selles erandlikus olukorras tuleb rakendada erimeetmeid, mis peaksid võimaldama Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi alusel rahastatavatel piiriülese koostöö programmidel aidata paindlikult ja tõhusalt reageerida kiiresti tekkivatele vajadustele sellistes kõige enam mõjutatud sektorites nagu tervishoid, ettevõtlus (sealhulgas väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad) ja tööturg ning edendada sotsiaalmajanduslikku taastumist programmidega hõlmatud tegevusvaldkondades. |
| --- | --- |

(1)

COVID-19 pandeemia tagajärjed on enneolematult mõjutanud piiriülese koostöö programmide rakendamist nii Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi kui ka Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames kooskõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 897/2014 (3). Selles erandlikus olukorras tuleb rakendada erimeetmeid, mis peaksid võimaldama Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi alusel rahastatavatel piiriülese koostöö programmidel aidata paindlikult ja tõhusalt reageerida kiiresti tekkivatele vajadustele sellistes kõige enam mõjutatud sektorites nagu tervishoid, ettevõtlus (sealhulgas väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad) ja tööturg ning edendada sotsiaalmajanduslikku taastumist programmidega hõlmatud tegevusvaldkondades.

| (2) | Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi alusel rahastatavate piiriülese koostöö programmide suhtes tuleks kohaldada meetmeid, mis on võrreldavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (4) ja (EL) 2020/558 (5) kehtestatud meetmetega, mida praegu kohaldatakse Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi kohaste piiriülese koostöö programmide suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi alusel rahastatavate piiriülese koostöö programmide suhtes tuleks kohaldada meetmeid, mis on võrreldavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2020/460 (4) ja (EL) 2020/558 (5) kehtestatud meetmetega, mida praegu kohaldatakse Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi kohaste piiriülese koostöö programmide suhtes.

| (3) | Selleks et leevendada eelarvekulusid, mida osalevatel riikidel või ELilt abi saajatel tuleb COVID-19 pandeemiaga seoses kanda, ei kohaldata kaasrahastamisnõuet liidu rahalisele toetusele, mis hõlmab tehtud ja makstud kulusid vastavalt programmi raamatupidamise aastaaruandele 1. juulil 2020 algava ja 30. juunil 2021 lõppeva aruandeaasta kohta. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et leevendada eelarvekulusid, mida osalevatel riikidel või ELilt abi saajatel tuleb COVID-19 pandeemiaga seoses kanda, ei kohaldata kaasrahastamisnõuet liidu rahalisele toetusele, mis hõlmab tehtud ja makstud kulusid vastavalt programmi raamatupidamise aastaaruandele 1. juulil 2020 algava ja 30. juunil 2021 lõppeva aruandeaasta kohta.

| (4) | Kuna programmitöö perioodi alguses on tekkinud palju viivitusi ja projektide rakendamine on COVID-19 pandeemia tõttu veelgi aeglustunud, tuleks kõigi muude kui juba sõlmitud suurte taristuprojektide lepingute allkirjastamise tähtaega 31. detsembril 2021 pikendada ühe aasta võrra kuni 31. detsembrini 2022. Samadel põhjustel ei saa eeldada, et programmidest rahastatavad projektitegevused viiakse lõpule 31. detsembril 2022. Seepärast tuleks kõnealust tähtaega pikendada ühe aasta võrra kuni 31. detsembrini 2023. |
| --- | --- |

(4)

Kuna programmitöö perioodi alguses on tekkinud palju viivitusi ja projektide rakendamine on COVID-19 pandeemia tõttu veelgi aeglustunud, tuleks kõigi muude kui juba sõlmitud suurte taristuprojektide lepingute allkirjastamise tähtaega 31. detsembril 2021 pikendada ühe aasta võrra kuni 31. detsembrini 2022. Samadel põhjustel ei saa eeldada, et programmidest rahastatavad projektitegevused viiakse lõpule 31. detsembril 2022. Seepärast tuleks kõnealust tähtaega pikendada ühe aasta võrra kuni 31. detsembrini 2023.

| (5) | Osalevates riikides rakendatavate eri tõkestamismeetmete tõttu võib auditeerimisasutustel olla raske või isegi võimatu teha kohapealseid auditeid ja kohaldada teatava ajavahemiku jooksul statistilist valimi moodustamise meetodit. Seetõttu tuleks auditeerimisasutustel lubada aruandeaastal alates 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 kasutada mittestatistilist valimi moodustamise meetodit. |
| --- | --- |

(5)

Osalevates riikides rakendatavate eri tõkestamismeetmete tõttu võib auditeerimisasutustel olla raske või isegi võimatu teha kohapealseid auditeid ja kohaldada teatava ajavahemiku jooksul statistilist valimi moodustamise meetodit. Seetõttu tuleks auditeerimisasutustel lubada aruandeaastal alates 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 kasutada mittestatistilist valimi moodustamise meetodit.

| (6) | Erandjuhtudel ja COVID-19 pandeemiaga seotud nõuetekohaste põhjenduste olemasolu korral võib projektid välja valida ilma projektikonkurssi korraldamata. Komisjoni järgitavaid menetlusetappe tuleks lühendada ja mitte kohaldada nõuet esitada komisjonile projekti hindamiseks täielik projektitaotlus. |
| --- | --- |

(6)

Erandjuhtudel ja COVID-19 pandeemiaga seotud nõuetekohaste põhjenduste olemasolu korral võib projektid välja valida ilma projektikonkurssi korraldamata. Komisjoni järgitavaid menetlusetappe tuleks lühendada ja mitte kohaldada nõuet esitada komisjonile projekti hindamiseks täielik projektitaotlus.

| (7) | Rakendusmääruses (EL) nr 897/2014 kasutatakse mõistet „lõpparuanne“ kahes eri tähenduses. Seetõttu tuleks rakendusmääruses teha selget vahet ühelt poolt programmi hõlmavate lõpparuannete ja teiselt poolt konkreetse projekti rakendamist käsitlevate lõpparuannete vahel. |
| --- | --- |

(7)

Rakendusmääruses (EL) nr 897/2014 kasutatakse mõistet „lõpparuanne“ kahes eri tähenduses. Seetõttu tuleks rakendusmääruses teha selget vahet ühelt poolt programmi hõlmavate lõpparuannete ja teiselt poolt konkreetse projekti rakendamist käsitlevate lõpparuannete vahel.

| (8) | Alates 1. veebruarist 2020 tuleks erandkorras käsitada rahastamiskõlblikuna kulusid, millega suurendatakse kriisidele reageerimise suutlikkust COVID-19 pandeemia korral. |
| --- | --- |

(8)

Alates 1. veebruarist 2020 tuleks erandkorras käsitada rahastamiskõlblikuna kulusid, millega suurendatakse kriisidele reageerimise suutlikkust COVID-19 pandeemia korral.

| (9) | Erinevalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (6) artikli 65 lõikest 2, mille kohaselt on Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames rahastatavate piiriülese koostöö programmide kulude rahastamiskõlblikkuse perioodi lõppkuupäev 31. detsember 2023, ei ole rakendusmääruses (EL) nr 897/2014 Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi alusel rahastatavate piiriülese koostöö programmide kuludega seoses sellist kuupäeva sätestatud, vaid on ette nähtud teatavad projektitsükli ja -tegevustega seotud tähtajad. Selleks et tagada kooskõla määruse (EL) nr 1303/2013 ja rakendusmääruse (EL) nr 897/2014 sätete vahel, tuleks mõlemat liiki piiriülese koostöö programmide rakendamine viia võimalikult suures ulatuses vastavusse. Õiguskindluse huvides ei tohiks siiski lühendada ajavahemikku, mille jooksul võib programmi ja projektide lõpetamisega seotud tegevusi teha, nimelt ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 30. septembrini 2024. Seepärast on asjakohane käsitada selliseid tegevusi ja nendega seotud kulusid rahastamiskõlblikuna ka ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 30. septembrini 2024. Nende ajavahemikega seoses on asjakohane pikendada programmide elluviimise tähtaega ühe aasta võrra, st kuni 31. detsembrini 2025. |
| --- | --- |

(9)

Erinevalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (6) artikli 65 lõikest 2, mille kohaselt on Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames rahastatavate piiriülese koostöö programmide kulude rahastamiskõlblikkuse perioodi lõppkuupäev 31. detsember 2023, ei ole rakendusmääruses (EL) nr 897/2014 Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi alusel rahastatavate piiriülese koostöö programmide kuludega seoses sellist kuupäeva sätestatud, vaid on ette nähtud teatavad projektitsükli ja -tegevustega seotud tähtajad. Selleks et tagada kooskõla määruse (EL) nr 1303/2013 ja rakendusmääruse (EL) nr 897/2014 sätete vahel, tuleks mõlemat liiki piiriülese koostöö programmide rakendamine viia võimalikult suures ulatuses vastavusse. Õiguskindluse huvides ei tohiks siiski lühendada ajavahemikku, mille jooksul võib programmi ja projektide lõpetamisega seotud tegevusi teha, nimelt ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 30. septembrini 2024. Seepärast on asjakohane käsitada selliseid tegevusi ja nendega seotud kulusid rahastamiskõlblikuna ka ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 30. septembrini 2024. Nende ajavahemikega seoses on asjakohane pikendada programmide elluviimise tähtaega ühe aasta võrra, st kuni 31. detsembrini 2025.

| (10) | Selleks et tagada osalevate riikide jaoks õiguskindlus, on asjakohane viia viimaseks aruandeaastaks ja programmi lõpetamiseks ette nähtud erikorrad ja -menetlused kooskõlla Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames rahastatavate piiriülese koostöö programmide suhtes kohaldatavate sätetega. Samuti tuleks lubada täielikult ära kasutada liidult Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi alusel rahastatavate piiriülese koostöö programmide kaudu saadud rahaline toetus, et programmitöö perioodi lõpus oleks võimalik rakendada lõppmakse arvutamiseks ettenähtud lisapaindlikkust. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et tagada osalevate riikide jaoks õiguskindlus, on asjakohane viia viimaseks aruandeaastaks ja programmi lõpetamiseks ette nähtud erikorrad ja -menetlused kooskõlla Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames rahastatavate piiriülese koostöö programmide suhtes kohaldatavate sätetega. Samuti tuleks lubada täielikult ära kasutada liidult Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi alusel rahastatavate piiriülese koostöö programmide kaudu saadud rahaline toetus, et programmitöö perioodi lõpus oleks võimalik rakendada lõppmakse arvutamiseks ettenähtud lisapaindlikkust.

| (11) | Arvestades, et COVID-19 pandeemia tõttu tekkinud olukorras tuleb tegutseda kiiresti, on asjakohane näha ette käesolevas määruses sätestatud meetmete viivitamatu kohaldamine, mistõttu peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(11)

Arvestades, et COVID-19 pandeemia tõttu tekkinud olukorras tuleb tegutseda kiiresti, on asjakohane näha ette käesolevas määruses sätestatud meetmete viivitamatu kohaldamine, mistõttu peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (12) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 897/2014 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 897/2014 vastavalt muuta.

| (13) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 232/2014 kohaselt moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 232/2014 kohaselt moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) nr 897/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 12 lisatakse järgmine lõige:

  „4.   Erandina lõigetest 1 ja 2 ning kooskõlas artikli 6 lõikega 1 ei nõuta liidu rahalise toetuse kaasrahastamist selliste kulude puhul, mis on kantud ja makstud vastavalt programmi raamatupidamise aastaaruandele 1. juulil 2020 algava ja 30. juunil 2021 lõppeva aruandeaasta kohta.“ |
| --- | --- |

1)

Artiklisse 12 lisatakse järgmine lõige:

„4.   Erandina lõigetest 1 ja 2 ning kooskõlas artikli 6 lõikega 1 ei nõuta liidu rahalise toetuse kaasrahastamist selliste kulude puhul, mis on kantud ja makstud vastavalt programmi raamatupidamise aastaaruandele 1. juulil 2020 algava ja 30. juunil 2021 lõppeva aruandeaasta kohta.“

| 2) | Artiklis 15 asendatakse kuupäev „31. detsember 2024“ kuupäevaga „31. detsember 2025“. |
| --- | --- |

2)

Artiklis 15 asendatakse kuupäev „31. detsember 2024“ kuupäevaga „31. detsember 2025“.

| 3) | Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 2 asendatakse kuupäev „31. detsember 2021“ kuupäevaga „31. detsember 2022“; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 2 asendatakse kuupäev „31. detsember 2021“ kuupäevaga „31. detsember 2022“;

| b) | lõikes 3 asendatakse kuupäev „31. detsember 2022“ kuupäevaga „31. detsember 2023“. |
| --- | --- |

b)

lõikes 3 asendatakse kuupäev „31. detsember 2022“ kuupäevaga „31. detsember 2023“.

| 4) | Artikli 19 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 30. septembrini 2024 võib teha üksnes neid tegevusi, mis on seotud projektide lõpetamisega toetusesaajate poolt vastavalt artikli 48 lõike 2 punkti a alapunktile iii või tehnilise abi programmide lõpetamisega.“ |
| --- | --- |

4)

Artikli 19 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 30. septembrini 2024 võib teha üksnes neid tegevusi, mis on seotud projektide lõpetamisega toetusesaajate poolt vastavalt artikli 48 lõike 2 punkti a alapunktile iii või tehnilise abi programmide lõpetamisega.“

| 5) | Artiklisse 28 lisatakse lõige 1a:

  „1a.   Lõike 1 kohaldamisel on COVID-19 pandeemia nõuetekohaselt põhjendatud juhtum, millele auditeerimisasutus võib oma ametialase arvamuse alusel tugineda, et kasutada aruandeaastal alates 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 mittestatistilist valimi moodustamise meetodit.“ |
| --- | --- |

5)

Artiklisse 28 lisatakse lõige 1a:

„1a.   Lõike 1 kohaldamisel on COVID-19 pandeemia nõuetekohaselt põhjendatud juhtum, millele auditeerimisasutus võib oma ametialase arvamuse alusel tugineda, et kasutada aruandeaastal alates 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 mittestatistilist valimi moodustamise meetodit.“

| 6) | Artiklit 41 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:






  „c) | projekti rakendatakse selleks, et suurendada kriisidele reageerimise suutlikkust COVID-19 pandeemia korral.“; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

Artiklit 41 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:

„c)

projekti rakendatakse selleks, et suurendada kriisidele reageerimise suutlikkust COVID-19 pandeemia korral.“;

| b) | lisatakse lõige 4a:

  „4a.   Erandina lõikes 4 sätestatud menetlusest hindab komisjon lõike 1 punkti c alusel projekte, mis esildatakse valimiseks ilma projektikonkurssi korraldamata, projekti kokkuvõtte alusel. Komisjon teeb oma otsuse korraldusasutusele teatavaks kahe kuu jooksul alates dokumendi esitamise kuupäevast. Seda tähtaega võib vajaduse korral pikendada. Negatiivse hindamistulemuse korral esitab komisjon korraldusasutusele oma põhjendused.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse lõige 4a:

„4a.   Erandina lõikes 4 sätestatud menetlusest hindab komisjon lõike 1 punkti c alusel projekte, mis esildatakse valimiseks ilma projektikonkurssi korraldamata, projekti kokkuvõtte alusel. Komisjon teeb oma otsuse korraldusasutusele teatavaks kahe kuu jooksul alates dokumendi esitamise kuupäevast. Seda tähtaega võib vajaduse korral pikendada. Negatiivse hindamistulemuse korral esitab komisjon korraldusasutusele oma põhjendused.“

| 7) | Artiklit 48 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 punkti b alapunktid i ja ii asendatakse järgmisega:






  „ii) | kantud kulud tuleks maksta enne lõpparuannete esitamist. Need kulud võib maksta hiljem, tingimusel et need on lõpparuandes loetletud koos eeldatava maksekuupäevaga; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Artiklit 48 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 punkti b alapunktid i ja ii asendatakse järgmisega:

„ii)

kantud kulud tuleks maksta enne lõpparuannete esitamist. Need kulud võib maksta hiljem, tingimusel et need on lõpparuandes loetletud koos eeldatava maksekuupäevaga;

| iii) | erand tehakse projektide lõpparuannetega seotud kulude suhtes, sealhulgas kulude kontrollimise, auditeerimise ja projekti lõpliku hindamisega seotud kulud, mida võib teha pärast projekti rakendusperioodi;“; |
| --- | --- |

iii)

erand tehakse projektide lõpparuannetega seotud kulude suhtes, sealhulgas kulude kontrollimise, auditeerimise ja projekti lõpliku hindamisega seotud kulud, mida võib teha pärast projekti rakendusperioodi;“;

| b) | lisatakse lõige 2 a:

  „2a.   Olenemata artikli 19 lõikest 1 ei vasta kulud liidupoolse rahastamise tingimustele, kui need makstakse pärast 31. detsembrit 2023.“; |
| --- | --- |

b)

lisatakse lõige 2 a:

„2a.   Olenemata artikli 19 lõikest 1 ei vasta kulud liidupoolse rahastamise tingimustele, kui need makstakse pärast 31. detsembrit 2023.“;

| c) | lisatakse lõige 3 a:

  „3a.   Erandina lõikest 3 on COVID-19 pandeemia korral kriisidele reageerimise suutlikkuse suurendamisega seotud projektide kulud rahastamiskõlblikud alates 1. veebruarist 2020.“ |
| --- | --- |

c)

lisatakse lõige 3 a:

„3a.   Erandina lõikest 3 on COVID-19 pandeemia korral kriisidele reageerimise suutlikkuse suurendamisega seotud projektide kulud rahastamiskõlblikud alates 1. veebruarist 2020.“

| 8) | Artikkel 64 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 64

  Lõppmakse tegemine

  1.   Korraldusasutus esitab lõppmakse taotluse, millele on lisatud artiklis 68 ja artikli 77 lõikes 5 osutatud dokumendid.


  2.   Lõppmakse tehakse hiljemalt kolme kuu jooksul alates viimase aruandeaasta raamatupidamise aastaaruande kontrollimise ja heakskiitmise kuupäevast või ühe kuu jooksul alates lõpliku rakendamisaruande heakskiitmise kuupäevast, olenevalt sellest, kumb tähtaeg on hilisem.


  3.   Programmi lõppmakse võib viimasel aruandeaastal ületada kuni 10 % liidu rahalisest toetusest igale temaatilisele eesmärgile vastavalt komisjoni rakendusotsusele, millega programm heaks kiidetakse.
  Viimasel aruandeaastal lõppmaksena makstav liidu toetus ei või ületada liidu kogutoetust, mis on igale programmile ette nähtud komisjoni rakendusotsusega, millega programm heaks kiidetakse.“ |
| --- | --- |

8)

Artikkel 64 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 64

Lõppmakse tegemine

1.   Korraldusasutus esitab lõppmakse taotluse, millele on lisatud artiklis 68 ja artikli 77 lõikes 5 osutatud dokumendid.

2.   Lõppmakse tehakse hiljemalt kolme kuu jooksul alates viimase aruandeaasta raamatupidamise aastaaruande kontrollimise ja heakskiitmise kuupäevast või ühe kuu jooksul alates lõpliku rakendamisaruande heakskiitmise kuupäevast, olenevalt sellest, kumb tähtaeg on hilisem.

3.   Programmi lõppmakse võib viimasel aruandeaastal ületada kuni 10 % liidu rahalisest toetusest igale temaatilisele eesmärgile vastavalt komisjoni rakendusotsusele, millega programm heaks kiidetakse.

Viimasel aruandeaastal lõppmaksena makstav liidu toetus ei või ületada liidu kogutoetust, mis on igale programmile ette nähtud komisjoni rakendusotsusega, millega programm heaks kiidetakse.“

| 9) | Artiklit 77 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 5 asendatakse kuupäev „30. september 2024“ kuupäevaga „15. veebruar 2025“; |
| --- | --- | --- |

9)

Artiklit 77 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 5 asendatakse kuupäev „30. september 2024“ kuupäevaga „15. veebruar 2025“;

| b) | lisatakse lõige 6:

  „6.   Komisjon võib lõigetes 1 ja 5 sätestatud tähtaegu erandkorras pikendada 1. märtsini, kui asjaomane korraldusasutus seda taotleb.“ |
| --- | --- |

b)

lisatakse lõige 6:

„6.   Komisjon võib lõigetes 1 ja 5 sätestatud tähtaegu erandkorras pikendada 1. märtsini, kui asjaomane korraldusasutus seda taotleb.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. juuni 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 77, 15.3.2014, lk 27.

1

(2)  
  ELT L 77, 15.3.2014, lk 95.

2

(3)  Komisjoni 18. augusti 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 897/2014, millega kehtestatakse erisätted Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 232/2014 (millega luuakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend) alusel rahastatavate piiriülese koostöö programmide rakendamiseks (ELT L 244, 19.8.2014, lk 12).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrus (EL) 2020/460, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013 ja (EL) nr 508/2014 seoses erimeetmetega investeeringute kaasamiseks liikmesriikide tervishoiusüsteemidesse ja muudesse majandussektoritesse, et reageerida COVID‐19 puhangule (koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatus) (ELT L 99, 31.3.2020, lk 5).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2020. aasta määrus (EL) 2020/558, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1301/2013 ja (EL) nr 1303/2013 seoses erimeetmetega erandliku paindlikkuse lubamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamisel, et reageerida COVID‐19 puhangule (ELT L 130, 24.4.2020, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

6

---

| 26.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/63 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/63

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/880,

24. juuni 2020,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 183 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 510/2014, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/2009 ja (EÜ) nr 614/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõike 6 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi.

| (3) | Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks seega vastavalt muuta.

| (4) | Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. juuni 2020

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Wolfgang BURTSCHER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 150, 20.5.2014, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 28. juuni 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1484/95, millega sätestatakse täiendavate imporditollimaksude süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja määratakse kindlaks kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini kohta täiendavad imporditollimaksud ning tunnistatakse kehtetuks määrus nr 163/67/EMÜ (EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47).

3

---

LISA

„I LISA

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tüüpiline hind
  (eurot / 100 kg) | Artiklis 3 osutatud tagatis
  (eurot / 100 kg) | Päritolu  (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) rümbad, nn 65 % kanarümbad, külmutatud | 136,1 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud | 251,1
  189,6
  249,6
  240,9 | 15
  35
  15
  18 | AR
  BR
  CL
  TH |
| 1602 32 11 | Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus) | 199,7 | 26 | BR |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tüüpiline hind

(eurot / 100 kg)

Artiklis 3 osutatud tagatis

(eurot / 100 kg)

Päritolu  (1)

0207 12 90

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) rümbad, nn 65 % kanarümbad, külmutatud

136,1

0

AR

0207 14 10

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud

251,1

189,6

249,6

240,9

15

35

15

18

AR

BR

CL

TH

1602 32 11

Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus)

199,7

26

BR

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7).

1

---

| 26.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/65 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/65

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/881,

25. juuni 2020,

millega kiidetakse heaks uue eksportiva tootja režiimi taotlus seoses lõplike dumpinguvastaste meetmetega, mis on rakendusmäärusega (EL) 2019/1198 kehtestatud Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“),

võttes arvesse komisjoni 12. juuli 2019. aasta rakendusmäärust (EL) 2019/1198, millega kehtestatakse pärast määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (2) (edaspidi „algne määrus“), eriti selle artiklit 2,

ning arvestades järgmist:

A.   KEHTIVAD MEETMED

KEHTIVAD MEETMED

| (1) | 13. mail 2013 kehtestas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 412/2013 (3) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu liitu imporditavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“) pärit keraamiliste laua- ja kööginõude (edaspidi „vaatlusalune toode“) suhtes. |
| --- | --- |

(1)

13. mail 2013 kehtestas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 412/2013 (3) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu liitu imporditavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“) pärit keraamiliste laua- ja kööginõude (edaspidi „vaatlusalune toode“) suhtes.

3

| (2) | Alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise järel pikendas komisjon 12. juulil 2019 rakendusmäärusega (EL) 2019/1198 meetmete kehtivust veel viie aasta võrra. |
| --- | --- |

(2)

Alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise järel pikendas komisjon 12. juulil 2019 rakendusmäärusega (EL) 2019/1198 meetmete kehtivust veel viie aasta võrra.

| (3) | Alusmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohase meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise järel muutis komisjon 28. novembril 2019 komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/2131 (4) määrust (EL) 2019/1198. |
| --- | --- |

(3)

Alusmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohase meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise järel muutis komisjon 28. novembril 2019 komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/2131 (4) määrust (EL) 2019/1198.

4

| (4) | Algses uurimises kasutati Hiina eksportivate tootjate uurimiseks väljavõttelist uuringut vastavalt määruse (EL) 2016/1036 artiklile 17. |
| --- | --- |

(4)

Algses uurimises kasutati Hiina eksportivate tootjate uurimiseks väljavõttelist uuringut vastavalt määruse (EL) 2016/1036 artiklile 17.

| (5) | Komisjon kehtestas valimisse kuulunud eksportivatele tootjatele vaatlusaluse toote impordi suhtes individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad vahemikus 13,1 % – 23,4 %. Valimisse kaasamata koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele kehtestati tollimaksumääraks 17,9 %. Valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad on loetletud rakendusmääruse (EL) 2019/2131 I lisas. Lisaks kehtestati üleriigiliseks tollimaksumääraks 36,1 % nende Hiina äriühingute poolt imporditava vaatlusaluse toote suhtes, kes ei andnud endast teada või ei teinud uurimise käigus koostööd. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon kehtestas valimisse kuulunud eksportivatele tootjatele vaatlusaluse toote impordi suhtes individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad vahemikus 13,1 % – 23,4 %. Valimisse kaasamata koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele kehtestati tollimaksumääraks 17,9 %. Valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad on loetletud rakendusmääruse (EL) 2019/2131 I lisas. Lisaks kehtestati üleriigiliseks tollimaksumääraks 36,1 % nende Hiina äriühingute poolt imporditava vaatlusaluse toote suhtes, kes ei andnud endast teada või ei teinud uurimise käigus koostööd.

| (6) | Komisjon võib vastavalt rakendusmääruse (EL) 2019/1198 artiklile 2 kõnealuse määruse I lisa muuta ja määrata uuele eksportivale tootjale tollimaksumäära, mida kohaldatakse koostööd tegevate äriühingute suhtes, keda ei kaasatud valimisse või kellele ei võimaldata individuaalset kohtlemist, nimelt kaalutud keskmise tollimaksumäära 17,9 %, kui uus Hiina eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et:






  a) | ta ei eksportinud vaatlusalust toodet liitu uurimisperioodil, mille alusel meetmed on kehtestatud, st 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 (edaspidi „algne uurimisperiood“), |
| --- | --- | --- |

(6)

Komisjon võib vastavalt rakendusmääruse (EL) 2019/1198 artiklile 2 kõnealuse määruse I lisa muuta ja määrata uuele eksportivale tootjale tollimaksumäära, mida kohaldatakse koostööd tegevate äriühingute suhtes, keda ei kaasatud valimisse või kellele ei võimaldata individuaalset kohtlemist, nimelt kaalutud keskmise tollimaksumäära 17,9 %, kui uus Hiina eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et:

a)

ta ei eksportinud vaatlusalust toodet liitu uurimisperioodil, mille alusel meetmed on kehtestatud, st 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 (edaspidi „algne uurimisperiood“),

| b) | ta ei ole seotud ühegi Hiinas tegutseva eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse algse määrusega kehtestatud meetmeid, ning |
| --- | --- |

b)

ta ei ole seotud ühegi Hiinas tegutseva eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse algse määrusega kehtestatud meetmeid, ning

| c) | ta on vaatlusalust toodet pärast algse uurimisperioodi lõppu liitu tegelikult eksportinud või ta on võtnud endale tühistamatu lepingulise kohustuse eksportida liitu oluline kogus. |
| --- | --- |

c)

ta on vaatlusalust toodet pärast algse uurimisperioodi lõppu liitu tegelikult eksportinud või ta on võtnud endale tühistamatu lepingulise kohustuse eksportida liitu oluline kogus.

B.   UUE EKSPORTIVA TOOTJA REŽIIMI TAOTLUS

UUE EKSPORTIVA TOOTJA REŽIIMI TAOTLUS

| (7) | Seotud äriühingud Huatai Ceramics Industry Limited, Hunan, China ja Kerun Ceramics Manufactory Ltd. (edaspidi „Huatai ja Kerun“ või „taotluse esitaja“) esitasid komisjonile taotluse, et nende suhtes kehtestataks uue eksportiva tootja režiim ning seega ka valimisse kaasamata koostööd tegevate Hiina äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär 17,9 %. Taotluse esitaja väitis, et ta vastab kõigile kolmele algse määruse artiklis 2 sätestatud tingimusele. |
| --- | --- |

(7)

Seotud äriühingud Huatai Ceramics Industry Limited, Hunan, China ja Kerun Ceramics Manufactory Ltd. (edaspidi „Huatai ja Kerun“ või „taotluse esitaja“) esitasid komisjonile taotluse, et nende suhtes kehtestataks uue eksportiva tootja režiim ning seega ka valimisse kaasamata koostööd tegevate Hiina äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär 17,9 %. Taotluse esitaja väitis, et ta vastab kõigile kolmele algse määruse artiklis 2 sätestatud tingimusele.

| (8) | Selleks et teha kindlaks, kas taotluse esitaja vastab algse määruse artiklis 2 sätestatud uue eksportiva tootja režiimi kasutamise tingimustele, saatis komisjon taotluse esitajale kõigepealt küsimustiku, nõudes tõendeid selle kohta, et taotluse esitaja vastab uue eksportiva tootja režiimi kasutamise tingimustele. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et teha kindlaks, kas taotluse esitaja vastab algse määruse artiklis 2 sätestatud uue eksportiva tootja režiimi kasutamise tingimustele, saatis komisjon taotluse esitajale kõigepealt küsimustiku, nõudes tõendeid selle kohta, et taotluse esitaja vastab uue eksportiva tootja režiimi kasutamise tingimustele.

| (9) | Pärast küsimustiku vastuste analüüsimist palus komisjon lisateavet ja tõendusmaterjali, mille taotluse esitaja ka esitas. |
| --- | --- |

(9)

Pärast küsimustiku vastuste analüüsimist palus komisjon lisateavet ja tõendusmaterjali, mille taotluse esitaja ka esitas.

| (10) | Komisjon soovis kontrollida kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks, kas taotluse esitaja vastab uue eksportiva tootja režiimi kasutamise tingimustele. Selleks analüüsis komisjon tõendeid, mis taotluse esitaja küsimustikule antud vastustes esitas, kasutades erinevaid veebipõhiseid andmebaase, sealhulgas Orbis (5) ja Qichacha, (6) ning võrreldes äriühinguid käsitlevat teavet varasemates juhtumites esitatud teabega. Samal ajal teavitas komisjon taotluse esitaja taotlusest ka liidu tootmisharu ja kutsus seda üles esitama vajaduse korral märkusi. Liidu tootmisharu märkusi ei esitanud. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon soovis kontrollida kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks, kas taotluse esitaja vastab uue eksportiva tootja režiimi kasutamise tingimustele. Selleks analüüsis komisjon tõendeid, mis taotluse esitaja küsimustikule antud vastustes esitas, kasutades erinevaid veebipõhiseid andmebaase, sealhulgas Orbis (5) ja Qichacha, (6) ning võrreldes äriühinguid käsitlevat teavet varasemates juhtumites esitatud teabega. Samal ajal teavitas komisjon taotluse esitaja taotlusest ka liidu tootmisharu ja kutsus seda üles esitama vajaduse korral märkusi. Liidu tootmisharu märkusi ei esitanud.

5

6

C.   TAOTLUSE ANALÜÜS

TAOTLUSE ANALÜÜS

| (11) | Seoses algse määruse artikli 2 punktis a sätestatud tingimusega, et taotluse esitaja ei eksportinud vaatlusalust toodet liitu uurimisperioodil, mille alusel meetmed kehtestati, st 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 (edaspidi „algne uurimisperiood“), tegi komisjon kindlaks, et taotluse esitaja tõepoolest ei eksportinud esialgsel uurimisperioodil ELi. Huatai asutati 2010. aasta septembris keraamika omamaise müüjana. Äriühingu põhikiri näitab, et ta sai ekspordilitsentsi alles 2012. aasta märtsis ning ei saanud vaatlusalust toodet tootma hakata enne 2012. aasta detsembrit, st pärast uurimisperioodi lõppu. Kerun asutati 2004. aasta oktoobris. Ta sai vaatlusaluse toote tootmiseks vajaliku litsentsi alles 2018. aasta juulis ja ekspordilitsentsi alles 2019. aasta mais ehk mõlemad pärast uurimisperioodi lõppu. Seega täidab taotluse esitaja kõnealust tingimust. |
| --- | --- |

(11)

Seoses algse määruse artikli 2 punktis a sätestatud tingimusega, et taotluse esitaja ei eksportinud vaatlusalust toodet liitu uurimisperioodil, mille alusel meetmed kehtestati, st 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 (edaspidi „algne uurimisperiood“), tegi komisjon kindlaks, et taotluse esitaja tõepoolest ei eksportinud esialgsel uurimisperioodil ELi. Huatai asutati 2010. aasta septembris keraamika omamaise müüjana. Äriühingu põhikiri näitab, et ta sai ekspordilitsentsi alles 2012. aasta märtsis ning ei saanud vaatlusalust toodet tootma hakata enne 2012. aasta detsembrit, st pärast uurimisperioodi lõppu. Kerun asutati 2004. aasta oktoobris. Ta sai vaatlusaluse toote tootmiseks vajaliku litsentsi alles 2018. aasta juulis ja ekspordilitsentsi alles 2019. aasta mais ehk mõlemad pärast uurimisperioodi lõppu. Seega täidab taotluse esitaja kõnealust tingimust.

| (12) | Seoses algse määruse artikli 2 punktis b sätestatud tingimusega, et taotluse esitaja ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse algse määrusega kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid, tegi komisjon kindlaks, et taotluse esitaja oli seotud ühe oma peamise kliendi, Malaisia kaubandusettevõtjaga Fluxline Trading SDN BHD. See äriühing ei asu aga Hiinas ning tema suhtes ei kohaldatud algse määrusega kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid. Muid komisjoni rakendusmääruses 2015/2447 (7) määratletud suhteid ei tuvastatud. Seega täidab taotluse esitaja seda tingimust. |
| --- | --- |

(12)

Seoses algse määruse artikli 2 punktis b sätestatud tingimusega, et taotluse esitaja ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse algse määrusega kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid, tegi komisjon kindlaks, et taotluse esitaja oli seotud ühe oma peamise kliendi, Malaisia kaubandusettevõtjaga Fluxline Trading SDN BHD. See äriühing ei asu aga Hiinas ning tema suhtes ei kohaldatud algse määrusega kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid. Muid komisjoni rakendusmääruses 2015/2447 (7) määratletud suhteid ei tuvastatud. Seega täidab taotluse esitaja seda tingimust.

7

| (13) | Seoses algse määruse artikli 2 punktis c sätestatud tingimusega, et taotluse esitaja on vaatlusalust toodet pärast algse uurimisperioodi lõppu liitu tegelikult eksportinud või on võtnud tühistamatu lepingulise kohustuse märkimisväärse koguse liitu eksportimiseks, tegi komisjon kindlaks, et taotluse esitaja oli eksportinud liitu 2019. aastal, seega pärast algset uurimisperioodi. Taotluse esitaja esitas arved, pakkelehe, veokirja ja maksekviitungi ühe Austria äriühingu poolt 2019. aastal esitatud tellimuse eest. Seega täidab taotluse esitaja seda tingimust. |
| --- | --- |

(13)

Seoses algse määruse artikli 2 punktis c sätestatud tingimusega, et taotluse esitaja on vaatlusalust toodet pärast algse uurimisperioodi lõppu liitu tegelikult eksportinud või on võtnud tühistamatu lepingulise kohustuse märkimisväärse koguse liitu eksportimiseks, tegi komisjon kindlaks, et taotluse esitaja oli eksportinud liitu 2019. aastal, seega pärast algset uurimisperioodi. Taotluse esitaja esitas arved, pakkelehe, veokirja ja maksekviitungi ühe Austria äriühingu poolt 2019. aastal esitatud tellimuse eest. Seega täidab taotluse esitaja seda tingimust.

| (14) | Sellest tuleneval vastab taotluse esitaja kõigile kolmele algse määruse artiklis 2 sätestatud uue eksportiva tootja režiimi kasutamise tingimusele, ning taotlus tuleks seetõttu heaks kiita. Sellest tulenevalt tuleks taotluse esitaja suhtes kehtestada valimisse kaasamata koostööd tegevate äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär 17,9 %. |
| --- | --- |

(14)

Sellest tuleneval vastab taotluse esitaja kõigile kolmele algse määruse artiklis 2 sätestatud uue eksportiva tootja režiimi kasutamise tingimusele, ning taotlus tuleks seetõttu heaks kiita. Sellest tulenevalt tuleks taotluse esitaja suhtes kehtestada valimisse kaasamata koostööd tegevate äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär 17,9 %.

D.   AVALIKUSTAMINE

AVALIKUSTAMINE

| (15) | Taotluse esitajat ja liidu tootmisharu teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel peeti asjakohaseks kehtestada äriühingute Huatai Ceramics Industry Limited, Hunan, China ja Kerun Ceramics Manufactory Ltd. suhtes dumpinguvastane tollimaksumäär, mida kohaldatakse algses uurimises koostööd teinud, kuid valimisse kaasamata äriühingute suhtes. |
| --- | --- |

(15)

Taotluse esitajat ja liidu tootmisharu teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel peeti asjakohaseks kehtestada äriühingute Huatai Ceramics Industry Limited, Hunan, China ja Kerun Ceramics Manufactory Ltd. suhtes dumpinguvastane tollimaksumäär, mida kohaldatakse algses uurimises koostööd teinud, kuid valimisse kaasamata äriühingute suhtes.

| (16) | Huvitatud isikutele anti võimalus esitada märkusi. Märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(16)

Huvitatud isikutele anti võimalus esitada märkusi. Märkusi ei esitatud.

| (17) | Määrus on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Määrus on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Komisjoni 12. juuli 2019. aasta rakendusmääruses (EL) 2019/1198 kasutatud valimisse kaasamata koostööd tegevate äriühingute loetellu ja konkreetselt rakendusmääruse (EL) 2019/1198 I lisasse lisatakse järgmine äriühing:

| Äriühing | TARICi
  lisakood |
| --- | --- |
| „Huatai Ceramics Industry Limited, Hunan, China ja Kerun Ceramics Manufactory Ltd. | C551„ |

Äriühing

TARICi

lisakood

„Huatai Ceramics Industry Limited, Hunan, China ja Kerun Ceramics Manufactory Ltd.

C551„

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. juuni 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  
  ELT L 189, 15.7.2019, lk 8.

2

(3)  Nõukogu 13. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 412/2013, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse ajutine tollimaks, mis on kehtestatud Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes (ELT L 131, 15.5.2013, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 28. novembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/2131, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/1198, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 321, 12.12.2019, lk 139).

4

(5)  Orbis on üleilmne ettevõtete andmete esitaja, mis hõlmab andmeid enam kui 220 miljoni äriühingu kohta üle kogu maailma. Ta pakub peamiselt standarditud teavet eraettevõtete ja äriühingustruktuuride kohta.

5

(6)  Qichacha on Hiinale kuuluv tulunduslik eraandmebaas, mis edastab tarbijatele/professionaalidele äriandmeid, krediidiinfot ja analüüse Hiinas asuvate era- ja riigiettevõtete kohta.

6

(7)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558), artiklis 127 on sätestatud, et kaht isikut käsitatakse üksteisega seotuna, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest: a) nad on teineteise äriettevõtte ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab, kontrollib või valdab otseselt või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut; h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed. Isikud, kes on teineteisega äritegevuse kaudu seotud selliselt, et üks neist on sõltumata nimetusest teise ainuesindaja, -turustaja või -kontsessionäär, loetakse omavahel seotuks ainult siis, kui nad vastavad eelmises lauses osutatud kriteeriumidele.

7

---

| 26.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/68 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/68

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/882,

25. juuni 2020,

millega kiidetakse heaks uue eksportiva tootja režiimi taotlus seoses lõplike dumpinguvastaste meetmetega, mis on rakendusmäärusega (EL) 2019/1198 kehtestatud Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“),

võttes arvesse komisjoni 12. juuli 2019. aasta rakendusmäärust (EL) 2019/1198, millega kehtestatakse pärast määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (2) (edaspidi „algne määrus“), eriti selle artiklit 2,

ning arvestades järgmist:

A.   KEHTIVAD MEETMED

KEHTIVAD MEETMED

| (1) | 13. mail 2013 kehtestas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 412/2013 (3) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu liitu imporditavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“) pärit keraamiliste laua- ja kööginõude (edaspidi „vaatlusalune toode“) suhtes. |
| --- | --- |

(1)

13. mail 2013 kehtestas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 412/2013 (3) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu liitu imporditavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“) pärit keraamiliste laua- ja kööginõude (edaspidi „vaatlusalune toode“) suhtes.

3

| (2) | Alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise järel pikendas komisjon 12. juulil 2019 rakendusmäärusega (EL) 2019/1198 meetmete kehtivust veel viie aasta võrra. |
| --- | --- |

(2)

Alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise järel pikendas komisjon 12. juulil 2019 rakendusmäärusega (EL) 2019/1198 meetmete kehtivust veel viie aasta võrra.

| (3) | Alusmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohase meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise järel muutis komisjon 28. novembril 2019 komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/2131 (4) määrust (EL) 2019/1198. |
| --- | --- |

(3)

Alusmääruse artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 kohase meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise järel muutis komisjon 28. novembril 2019 komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/2131 (4) määrust (EL) 2019/1198.

4

| (4) | Algses uurimises kasutati Hiina eksportivate tootjate uurimiseks väljavõttelist uuringut vastavalt alusmääruse artiklile 17. |
| --- | --- |

(4)

Algses uurimises kasutati Hiina eksportivate tootjate uurimiseks väljavõttelist uuringut vastavalt alusmääruse artiklile 17.

| (5) | Komisjon kehtestas valimisse kuulunud eksportivatele tootjatele vaatlusaluse toote impordi suhtes individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad vahemikus 13,1 % –23,4 %. Valimisse kaasamata koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele kehtestati tollimaksumääraks 17,9 %. Valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad on loetletud määruse (EL) 2019/2131 I lisas. Lisaks kehtestati üleriigiline tollimaksumäär 36,1 % nende Hiina äriühingute poolt imporditava vaatlusaluse toote suhtes, kes ei andnud endast teada või ei teinud uurimise käigus koostööd. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon kehtestas valimisse kuulunud eksportivatele tootjatele vaatlusaluse toote impordi suhtes individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad vahemikus 13,1 % –23,4 %. Valimisse kaasamata koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele kehtestati tollimaksumääraks 17,9 %. Valimisse kaasamata koostööd tegevad eksportivad tootjad on loetletud määruse (EL) 2019/2131 I lisas. Lisaks kehtestati üleriigiline tollimaksumäär 36,1 % nende Hiina äriühingute poolt imporditava vaatlusaluse toote suhtes, kes ei andnud endast teada või ei teinud uurimise käigus koostööd.

| (6) | Komisjon võib vastavalt algse määruse artiklile 2 kõnealuse määruse I lisa muuta ja määrata uuele eksportivale tootjale tollimaksumäära, mida kohaldatakse koostööd tegevate äriühingute suhtes, keda valimisse ei kaasatud või kellele ei võimaldata individuaalset kohtlemist, nimelt kaalutud keskmise tollimaksumäära 17,9 %, kui uus Hiina eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et:






  a) | ta ei eksportinud vaatlusalust toodet liitu uurimisperioodil, mille alusel meetmed on kehtestatud, st 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 (edaspidi „algne uurimisperiood“), |
| --- | --- | --- |

(6)

Komisjon võib vastavalt algse määruse artiklile 2 kõnealuse määruse I lisa muuta ja määrata uuele eksportivale tootjale tollimaksumäära, mida kohaldatakse koostööd tegevate äriühingute suhtes, keda valimisse ei kaasatud või kellele ei võimaldata individuaalset kohtlemist, nimelt kaalutud keskmise tollimaksumäära 17,9 %, kui uus Hiina eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et:

a)

ta ei eksportinud vaatlusalust toodet liitu uurimisperioodil, mille alusel meetmed on kehtestatud, st 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 (edaspidi „algne uurimisperiood“),

| b) | ta ei ole seotud ühegi Hiinas tegutseva eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse algse määrusega kehtestatud meetmeid, ning |
| --- | --- |

b)

ta ei ole seotud ühegi Hiinas tegutseva eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse algse määrusega kehtestatud meetmeid, ning

| c) | ta on vaatlusalust toodet pärast algse uurimisperioodi lõppu liitu tegelikult eksportinud või ta on võtnud endale tühistamatu lepingulise kohustuse eksportida liitu oluline kogus. |
| --- | --- |

c)

ta on vaatlusalust toodet pärast algse uurimisperioodi lõppu liitu tegelikult eksportinud või ta on võtnud endale tühistamatu lepingulise kohustuse eksportida liitu oluline kogus.

B.   UUE EKSPORTIVA TOOTJA REŽIIMI TAOTLUS

UUE EKSPORTIVA TOOTJA REŽIIMI TAOTLUS

| (7) | Äriühing Hunan Huazhi Ceramic Co., Ltd (edaspidi „Huazhi“ või „taotluse esitaja“) esitas komisjonile taotluse, et tema suhtes kehtestataks uue eksportiva tootja režiim ning seega ka valimisse kaasamata koostööd tegevate Hiina äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär 17,9 %. Taotluse esitaja väitis, et ta vastab kõigile kolmele algse määruse artiklis 2 sätestatud tingimusele. |
| --- | --- |

(7)

Äriühing Hunan Huazhi Ceramic Co., Ltd (edaspidi „Huazhi“ või „taotluse esitaja“) esitas komisjonile taotluse, et tema suhtes kehtestataks uue eksportiva tootja režiim ning seega ka valimisse kaasamata koostööd tegevate Hiina äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär 17,9 %. Taotluse esitaja väitis, et ta vastab kõigile kolmele algse määruse artiklis 2 sätestatud tingimusele.

| (8) | Selleks et teha kindlaks, kas taotluse esitaja vastab algse määruse artiklis 2 sätestatud uue eksportiva tootja režiimi kasutamise tingimustele, saatis komisjon taotluse esitajale kõigepealt küsimustiku, nõudes tõendeid selle kohta, et taotluse esitaja vastab uue eksportiva tootja režiimi kasutamise tingimustele. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et teha kindlaks, kas taotluse esitaja vastab algse määruse artiklis 2 sätestatud uue eksportiva tootja režiimi kasutamise tingimustele, saatis komisjon taotluse esitajale kõigepealt küsimustiku, nõudes tõendeid selle kohta, et taotluse esitaja vastab uue eksportiva tootja režiimi kasutamise tingimustele.

| (9) | Pärast küsimustiku vastuste analüüsimist palus komisjon lisateavet ja tõendusmaterjali, mille taotluse esitaja ka esitas. |
| --- | --- |

(9)

Pärast küsimustiku vastuste analüüsimist palus komisjon lisateavet ja tõendusmaterjali, mille taotluse esitaja ka esitas.

| (10) | Komisjon soovis kontrollida kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks, kas taotluse esitaja vastab uue eksportiva tootja režiimi kasutamise tingimustele. Selleks analüüsis komisjon tõendeid, mis taotluse esitaja küsimustikule antud vastustes esitas, kasutades erinevaid veebipõhiseid andmebaase, sealhulgas Orbis (5) ja Qichacha, (6) ning võrreldes äriühinguid käsitlevat teavet varasemates juhtumites esitatud teabega. Samal ajal teavitas komisjon taotluse esitaja taotlusest ka liidu tootmisharu ja kutsus seda üles esitama vajaduse korral märkusi. Liidu tootmisharu märkusi ei esitanud. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon soovis kontrollida kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks, et teha kindlaks, kas taotluse esitaja vastab uue eksportiva tootja režiimi kasutamise tingimustele. Selleks analüüsis komisjon tõendeid, mis taotluse esitaja küsimustikule antud vastustes esitas, kasutades erinevaid veebipõhiseid andmebaase, sealhulgas Orbis (5) ja Qichacha, (6) ning võrreldes äriühinguid käsitlevat teavet varasemates juhtumites esitatud teabega. Samal ajal teavitas komisjon taotluse esitaja taotlusest ka liidu tootmisharu ja kutsus seda üles esitama vajaduse korral märkusi. Liidu tootmisharu märkusi ei esitanud.

5

6

C.   TAOTLUSE ANALÜÜS

TAOTLUSE ANALÜÜS

| (11) | Seoses algse määruse artikli 2 punktis a sätestatud tingimusega, et taotluse esitaja ei eksportinud vaatlusalust toodet liitu uurimisperioodil, mille alusel meetmed kehtestati, st 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 (edaspidi „algne uurimisperiood“), tegi komisjon kindlaks, et taotluse esitajat ei olnud selleks ajahetkeks veel äriühinguna asutatud. Huazhi põhikiri pärineb 2013. aasta oktoobrist ja tegevusluba 2013. aasta novembrist. Seepärast ei saanud taotluse esitaja uurimisperioodil vaatlusalust toodet liitu eksportida ja seega täidab ta seda tingimust. |
| --- | --- |

(11)

Seoses algse määruse artikli 2 punktis a sätestatud tingimusega, et taotluse esitaja ei eksportinud vaatlusalust toodet liitu uurimisperioodil, mille alusel meetmed kehtestati, st 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 (edaspidi „algne uurimisperiood“), tegi komisjon kindlaks, et taotluse esitajat ei olnud selleks ajahetkeks veel äriühinguna asutatud. Huazhi põhikiri pärineb 2013. aasta oktoobrist ja tegevusluba 2013. aasta novembrist. Seepärast ei saanud taotluse esitaja uurimisperioodil vaatlusalust toodet liitu eksportida ja seega täidab ta seda tingimust.

| (12) | Seoses algse määruse artikli 2 punktis b sätestatud tingimusega, et taotluse esitaja ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse algse määrusega kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid, tegi komisjon kindlaks, et Huazhi kahel aktsionäril ei olnud muid osalusi. Kuigi Huazhi üheks peamiseks kliendiks oli vaatlusaluse toote Hiina tootja, kelle suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid, ei tuvastatud nende kahe vahel komisjoni rakendusmääruses 2015/2447 (7) määratletud seost. Seega täidab taotluse esitaja seda tingimust. |
| --- | --- |

(12)

Seoses algse määruse artikli 2 punktis b sätestatud tingimusega, et taotluse esitaja ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse algse määrusega kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid, tegi komisjon kindlaks, et Huazhi kahel aktsionäril ei olnud muid osalusi. Kuigi Huazhi üheks peamiseks kliendiks oli vaatlusaluse toote Hiina tootja, kelle suhtes kohaldatakse dumpinguvastaseid meetmeid, ei tuvastatud nende kahe vahel komisjoni rakendusmääruses 2015/2447 (7) määratletud seost. Seega täidab taotluse esitaja seda tingimust.

7

| (13) | Seoses algse määruse artikli 2 punktis c sätestatud tingimusega, et taotluse esitaja on vaatlusalust toodet pärast algse uurimisperioodi lõppu liitu tegelikult eksportinud või on võtnud tühistamatu lepingulise kohustuse märkimisväärse koguse liitu eksportimiseks, tegi komisjon kindlaks, et taotluse esitaja oli eksportinud liitu 2019. aastal, seega pärast algset uurimisperioodi. Taotluse esitaja esitas arved, pakkelehe, veokirja ja maksekviitungi ühe Prantsuse äriühingu poolt 2019. aastal esitatud tellimuse eest. Seega täidab taotluse esitaja seda tingimust. |
| --- | --- |

(13)

Seoses algse määruse artikli 2 punktis c sätestatud tingimusega, et taotluse esitaja on vaatlusalust toodet pärast algse uurimisperioodi lõppu liitu tegelikult eksportinud või on võtnud tühistamatu lepingulise kohustuse märkimisväärse koguse liitu eksportimiseks, tegi komisjon kindlaks, et taotluse esitaja oli eksportinud liitu 2019. aastal, seega pärast algset uurimisperioodi. Taotluse esitaja esitas arved, pakkelehe, veokirja ja maksekviitungi ühe Prantsuse äriühingu poolt 2019. aastal esitatud tellimuse eest. Seega täidab taotluse esitaja seda tingimust.

| (14) | Sellest tuleneval vastab taotluse esitaja kõigile kolmele algse määruse artiklis 2 sätestatud uue eksportiva tootja režiimi kasutamise tingimusele, ning taotlus tuleks seetõttu heaks kiita. Sellest tulenevalt tuleks taotluse esitaja suhtes kehtestada valimisse kaasamata koostööd tegevate äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär 17,9 %. |
| --- | --- |

(14)

Sellest tuleneval vastab taotluse esitaja kõigile kolmele algse määruse artiklis 2 sätestatud uue eksportiva tootja režiimi kasutamise tingimusele, ning taotlus tuleks seetõttu heaks kiita. Sellest tulenevalt tuleks taotluse esitaja suhtes kehtestada valimisse kaasamata koostööd tegevate äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär 17,9 %.

D.   AVALIKUSTAMINE

AVALIKUSTAMINE

| (15) | Taotluse esitajat ja liidu tootmisharu teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel peeti asjakohaseks kehtestada äriühingu Hunan Huazhi Ceramic Co., Ltd (edaspidi „Huazhi“) suhtes dumpinguvastane tollimaksumäär, mida kohaldatakse algses uurimises koostööd teinud, kuid valimisse kaasamata äriühingute suhtes. |
| --- | --- |

(15)

Taotluse esitajat ja liidu tootmisharu teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel peeti asjakohaseks kehtestada äriühingu Hunan Huazhi Ceramic Co., Ltd (edaspidi „Huazhi“) suhtes dumpinguvastane tollimaksumäär, mida kohaldatakse algses uurimises koostööd teinud, kuid valimisse kaasamata äriühingute suhtes.

| (16) | Huvitatud isikutele anti võimalus esitada märkusi. Märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(16)

Huvitatud isikutele anti võimalus esitada märkusi. Märkusi ei esitatud.

| (17) | Määrus on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Määrus on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Komisjoni 12. juuli 2019. aasta rakendusmääruses (EL) 2019/1198 kasutatud valimisse kaasamata koostööd tegevate äriühingute loetellu ja konkreetselt määruse 2019/1198 I lisasse lisatakse järgmine äriühing:

| Äriühing | TARICi
  lisakood |
| --- | --- |
| Hunan Huazhi Ceramic Co., Ltd | C550 |

Äriühing

TARICi

lisakood

Hunan Huazhi Ceramic Co., Ltd

C550

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. juuni 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  
  ELT L 189, 15.7.2019, lk 8.

2

(3)  Nõukogu 13. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 412/2013, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse ajutine tollimaks, mis on kehtestatud Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes (ELT L 131, 15.5.2013, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 28. novembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/2131, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/1198, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit keraamiliste laua- ja kööginõude impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 321, 12.12.2019, lk 139).

4

(5)  Orbis on üleilmne ettevõtete andmete esitaja, mis hõlmab andmeid enam kui 220 miljoni äriühingu kohta üle maailma. Ta pakub peamiselt standardiseeritud teavet eraettevõtete ja äriühingustruktuuride kohta.

5

(6)  Qichacha on Hiinale kuuluv tulunduslik eraandmebaas, mis edastab tarbijatele/professionaalidele äriandmeid, krediidiinfot ja analüüse Hiinas asuvate era- ja riigiettevõtete kohta.

6

(7)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558) artiklis 127 on sätestatud, et kaht isikut käsitatakse üksteisega seotuna, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest: a) nad on teineteise äriettevõtte ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on juriidiliselt tunnustatud äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) kolmas isik omab, kontrollib või valdab otseselt või kaudselt 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut; h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed. Isikud, kes on teineteisega äritegevuse kaudu seotud selliselt, et üks neist on sõltumata nimetusest teise ainuesindaja, -turustaja või -kontsessionäär, loetakse omavahel seotuks ainult siis, kui nad vastavad eelmises lauses osutatud kriteeriumidele.

7

---

OTSUSED

| 26.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/71 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/71

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/883,

25. juuni 2020,

millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 4375 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse liidusiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaarkontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (3) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides, kus on kinnitust leidnud kõnealuse taudi esinemine kodu- või uluksigadel (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“). Kõnealuse rakendusotsuse lisa I–IV osas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa on muudetud mitu korda, et seoses sigade Aafrika katkuga võtta arvesse liidu epidemioloogilise olukorra muutusi, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa muudeti viimati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2020/860 (5) pärast kõnealuse taudiga seotud epidemioloogilise olukorra muutusi Slovakkias ja Poolas. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides, kus on kinnitust leidnud kõnealuse taudi esinemine kodu- või uluksigadel (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“). Kõnealuse rakendusotsuse lisa I–IV osas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa on muudetud mitu korda, et seoses sigade Aafrika katkuga võtta arvesse liidu epidemioloogilise olukorra muutusi, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa muudeti viimati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2020/860 (5) pärast kõnealuse taudiga seotud epidemioloogilise olukorra muutusi Slovakkias ja Poolas.

| (2) | Pärast rakendusotsuse (EL) 2020/860 vastuvõtmise kuupäeva on sigade Aafrika katku uusi juhtumeid esinenud Leedus (uluksigadel) ning Poolas (kodusigadel). |
| --- | --- |

(2)

Pärast rakendusotsuse (EL) 2020/860 vastuvõtmise kuupäeva on sigade Aafrika katku uusi juhtumeid esinenud Leedus (uluksigadel) ning Poolas (kodusigadel).

| (3) | 2020. aasta juunis esines üks sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel Leedu Telšiai haldusüksuses, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas. See sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see praegu rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas loetletud Leedu piirkond, kus äsja esines sigade Aafrika katku juhtum, loetleda nüüd kõnealuse rakendusotsuse lisa II osas, mitte selle lisa I osas. |
| --- | --- |

(3)

2020. aasta juunis esines üks sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel Leedu Telšiai haldusüksuses, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas. See sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see praegu rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas loetletud Leedu piirkond, kus äsja esines sigade Aafrika katku juhtum, loetleda nüüd kõnealuse rakendusotsuse lisa II osas, mitte selle lisa I osas.

| (4) | 2020. aasta juunis esines üks sigade Aafrika katku puhang kodusigadel Poolas Polkowicki maakonnas, so piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas. See sigade Aafrika katku puhang kodusigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see Poola piirkond, kus oli hiljuti sigade Aafrika katku puhang, loetleda nüüd rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas, mitte selle II osas. |
| --- | --- |

(4)

2020. aasta juunis esines üks sigade Aafrika katku puhang kodusigadel Poolas Polkowicki maakonnas, so piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas. See sigade Aafrika katku puhang kodusigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see Poola piirkond, kus oli hiljuti sigade Aafrika katku puhang, loetleda nüüd rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osas, mitte selle II osas.

| (5) | Pidades silmas neid sigade Aafrika katku äsja esinenud juhtumeid uluk- ja kodusigadel Leedus ja Poolas ning võttes arvesse praegust epidemioloogilist olukorda liidus, on kõnealuste liikmesriikide piirkondadeks jaotamist uuesti hinnatud ja ajakohastatud. Lisaks sellele on ümber hinnatud ja ajakohastatud riskijuhtimismeetmed. Neid muudatusi tuleb kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisas. |
| --- | --- |

(5)

Pidades silmas neid sigade Aafrika katku äsja esinenud juhtumeid uluk- ja kodusigadel Leedus ja Poolas ning võttes arvesse praegust epidemioloogilist olukorda liidus, on kõnealuste liikmesriikide piirkondadeks jaotamist uuesti hinnatud ja ajakohastatud. Lisaks sellele on ümber hinnatud ja ajakohastatud riskijuhtimismeetmed. Neid muudatusi tuleb kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisas.

| (6) | Selleks, et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Leedus ja Poolas piiritleda uued piisava suurusega suure riskiga piirkonnad ja lisada need nõuetekohaselt rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II ja III osa loeteludesse. Kõnealuse lisa I, II ja III osa tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Selleks, et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Leedus ja Poolas piiritleda uued piisava suurusega suure riskiga piirkonnad ja lisada need nõuetekohaselt rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II ja III osa loeteludesse. Kõnealuse lisa I, II ja III osa tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (7) | Võttes arvesse epidemioloogilise olukorra kiireloomulisust liidus seoses sigade Aafrika katku levikuga, on oluline, et käesoleva otsusega rakendusotsuse 2014/709/EL lisasse tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse epidemioloogilise olukorra kiireloomulisust liidus seoses sigade Aafrika katku levikuga, on oluline, et käesoleva otsusega rakendusotsuse 2014/709/EL lisasse tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 25. juuni 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  
  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

3

(4)  Komisjoni 9. oktoobri 2014. aasta rakendusotsus 2014/709/EL, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2014/178/EL (ELT L 295, 11.10.2014, lk 63).

4

(5)  Komisjoni 18. juuni 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/860, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 195, 19.6.2020, lk 94).

5

---

LISA

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse järgmisega:

„LISA

I OSA

1.   Belgia

Järgmised piirkonnad Belgias:

dans la province de Luxembourg:

| — | la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:






  — | Frontière avec la France, |
| --- | --- | --- |

—

la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:

—

Frontière avec la France,

| — | Rue Mersinhat à Florenville, |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat à Florenville,

| — | La N818jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N818jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| — | La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- | --- |

—

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| — | La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- | --- |

—

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| — | Le Routeux, |
| --- | --- |

—

Le Routeux,

| — | Rue d’Orgéo, |
| --- | --- |

—

Rue d’Orgéo,

| — | Rue de la Vierre, |
| --- | --- |

—

Rue de la Vierre,

| — | Rue du Bout-d’en-Bas, |
| --- | --- |

—

Rue du Bout-d’en-Bas,

| — | Rue Sous l’Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue Sous l’Eglise,

| — | Rue Notre-Dame, |
| --- | --- |

—

Rue Notre-Dame,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| — | N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- | --- |

—

N40 jusque son intersection avec la N802,

| — | La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- | --- |

—

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| — | La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25–E411jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25–E411jusque son intersection avec la N40,

| — | N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois, |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois,

| — | Rue Du Pierroy, |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy,

| — | Rue Saint-Orban, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban,

| — | Rue Saint-Aubain, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain,

| — | Rue des Cottages, |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages,

| — | Rue de Relune, |
| --- | --- |

—

Rue de Relune,

| — | Rue de Rulune, |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune,

| — | Route de l’Ermitage, |
| --- | --- |

—

Route de l’Ermitage,

| — | N87: Route de Habay, |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay,

| — | Chemin des Ecoliers, |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers,

| — | Le Routy, |
| --- | --- |

—

Le Routy,

| — | Rue Burgknapp, |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp,

| — | Rue de la Halte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | Rue de l’Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue de l’Eglise,

| — | Rue du Marquisat, |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat,

| — | Rue de la Carrière, |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière,

| — | Rue de la Lorraine, |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine,

| — | Rue du Beynert, |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | Rue du Tram, |
| --- | --- |

—

Rue du Tram,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| — | Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| — | Frontière avec la France, jusque son intersection avec la Rue Mersinhat à Florenville. |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France, jusque son intersection avec la Rue Mersinhat à Florenville.

2.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Ungari

Järgmised piirkonnad Ungaris:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250850, 250950, 251050, 251150, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 251950, 252050, 252150, 252250, 252550, 252650 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250850, 250950, 251050, 251150, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 251950, 252050, 252150, 252250, 252550, 252650 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 553250, 553260, 553350, 553750, 553850 és 553910 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 553250, 553260, 553350, 553750, 553850 és 553910 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 571050, 571150, 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580050, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 571050, 571150, 571250, 571350, 571550, 571610, 571750, 571760, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580050, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

4.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Pāvilostas novads, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Ventspils novada Jūrkalnes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Jūrkalnes pagasts,

| — | Grobiņas novads, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

5.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos,

| — | Kretingos rajono savivaldybės: Darbėnų, Kretingos ir Žalgirio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybės: Darbėnų, Kretingos ir Žalgirio seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen. dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen. dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo, Skuodo miesto seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo, Skuodo miesto seniūnijos.

6.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| gminy Janowiec Kościelny, Janowo i Kozłowo w powiecie nidzickim, |
| --- |

gminy Janowiec Kościelny, Janowo i Kozłowo w powiecie nidzickim,

| powiat działdowski, |
| --- |

powiat działdowski,

| gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Dąbrówno, Grunwald i Ostróda z miastem Ostróda w powiecie ostródzkim,

| gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim, |
| --- |

gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Kulesze Kościelne, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Kulesze Kościelne, Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| powiat zambrowski, |
| --- |

powiat zambrowski,

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim,

| powiat miejski Płock, |
| --- |

powiat miejski Płock,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| powiat żuromiński, |
| --- |

powiat żuromiński,

| gminy Andrzejewo, Brok, Małkinia Górna, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Zaręby Kościelne i Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Andrzejewo, Brok, Małkinia Górna, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Zaręby Kościelne i Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka w powiecie ostrowskim,

| gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim,

| powiat miejski Radom, |
| --- |

powiat miejski Radom,

| powiat szydłowiecki, |
| --- |

powiat szydłowiecki,

| powiat gostyniński, |
| --- |

powiat gostyniński,

| w województwie podkarpackim:





  gmina Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gmina Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| gminy Laszki, Radymno z miastem Radymno, część gminy Wiązownica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 i gmina wiejska Jarosław w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Laszki, Radymno z miastem Radymno, część gminy Wiązownica położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 i gmina wiejska Jarosław w powiecie jarosławskim,

| gminy Przeworsk z miastem Przeworsk, Gać Jawornik Polski, Kańczuga, Tryńcza i Zarzecze w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Przeworsk z miastem Przeworsk, Gać Jawornik Polski, Kańczuga, Tryńcza i Zarzecze w powiecie przeworskim,

| powiat łańcucki, |
| --- |

powiat łańcucki,

| gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim, |
| --- |

gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim,

| w województwie świętokrzyskim:





  powiat opatowski, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

powiat opatowski,

| powiat sandomierski, |
| --- |

powiat sandomierski,

| gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim, |
| --- |

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim,

| gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim, |
| --- |

gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,

| gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| powiat ostrowiecki, |
| --- |

powiat ostrowiecki,

| gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim, |
| --- |

gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim,

| w województwie łódzkim:





  gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka i Regnów w powiecie rawskim, |
| --- |

gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka i Regnów w powiecie rawskim,

| powiat skierniewicki, |
| --- |

powiat skierniewicki,

| powiat miejski Skierniewice, |
| --- |

powiat miejski Skierniewice,

| gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

| w województwie pomorskim:





  gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminygminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminygminy w powiecie nowodworskim,

| gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- |

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- |

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| powiat gdański, |
| --- |

powiat gdański,

| Miasto Gdańsk, |
| --- |

Miasto Gdańsk,

| powiat tczewski, |
| --- |

powiat tczewski,

| powiat kwidzyński, |
| --- |

powiat kwidzyński,

| w województwie lubuskim:





  gminy Maszewo i Gubin z miastem Gubin w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Maszewo i Gubin z miastem Gubin w powiecie krośnieńskim,

| gminy Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

gminy Międzyrzecz, Pszczew, Trzciel w powiecie międzyrzeckim,

| gmina Lubrza, Łagów, część gminy Zbąszynek położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Zbąszynia do Świebodzina oraz część położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od miasta Zbąszynek w kierunku zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1210F, a nastęnie przez drogę 1210F biegnącą od skrzyżowania z linia kolejową do zachodniej granicy gminy, część gminy Szczaniec położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

gmina Lubrza, Łagów, część gminy Zbąszynek położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Zbąszynia do Świebodzina oraz część położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od miasta Zbąszynek w kierunku zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1210F, a nastęnie przez drogę 1210F biegnącą od skrzyżowania z linia kolejową do zachodniej granicy gminy, część gminy Szczaniec położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie świebodzińskim,

| gmina Cybinka w powiecie słubickim, |
| --- |

gmina Cybinka w powiecie słubickim,

| część gminy Torzym położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

część gminy Torzym położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim,

| gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim, |
| --- |

gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim,

| gminy Chocianów, Polkowice, część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12, w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Chocianów, Polkowice, część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12, w powiecie polkowickim,

| gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim, |
| --- |

gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim,

| gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- |

gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim,

| powiat nowotomyski, |
| --- |

powiat nowotomyski,

| gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| gminy Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim, |
| --- |

gminy Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim,

| powiat miejski Poznań, |
| --- |

powiat miejski Poznań,

| gminy Rokietnica, Suchy Las, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Komorniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnacą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnacą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- |

gminy Rokietnica, Suchy Las, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Komorniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnacą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnacą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| gminy Pniewy, Szamotuły, część gminy Duszniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na północ i na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim. |
| --- |

gminy Pniewy, Szamotuły, część gminy Duszniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na północ i na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim.

7.   Slovakkia

Järgmised piirkonnad Slovakkias:

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Sobrance, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, Pusté Čemerné and Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, Pusté Čemerné and Strážske,

| — | in the district of Košice - okolie, the whole municipalities not included in Part II, |
| --- | --- |

—

in the district of Košice - okolie, the whole municipalities not included in Part II,

| — | in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolník, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce and Margecany, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolník, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce and Margecany,

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Klenov, Miklušovce, Sedlice, Suchá dolina, Janov, Radatice, Ľubovec, Ličartovce, Drienovská Nová Ves, Kendice, Petrovany, Drienov, Lemešany, Janovík, Bretejovce, Seniakovce, Šarišské Bohdanovce, Varhaňovce, Brestov Mirkovce, Žehňa, Tuhrina, Lúčina and Červenica, |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Klenov, Miklušovce, Sedlice, Suchá dolina, Janov, Radatice, Ľubovec, Ličartovce, Drienovská Nová Ves, Kendice, Petrovany, Drienov, Lemešany, Janovík, Bretejovce, Seniakovce, Šarišské Bohdanovce, Varhaňovce, Brestov Mirkovce, Žehňa, Tuhrina, Lúčina and Červenica,

| — | in the district of Rožňava, the whole municipalities of Ardovo, Bohúňovo, Bôrka, Bretka, Brzotín, Čoltovo, Dlhá Ves, Drnava, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Hrhov, Hrušov, Jablonov nad Turňou, Jovice, Kečovo, Kováčová, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské Podhradie, Kružná, Kunová Teplica, Lipovník, Lúčka, Meliata, Pača, Pašková, Plešivec, Rakovnica, Rožňava, Rudná, Silica, Silická Brezová, Silická Jablonica, Slavec and Vidová, |
| --- | --- |

—

in the district of Rožňava, the whole municipalities of Ardovo, Bohúňovo, Bôrka, Bretka, Brzotín, Čoltovo, Dlhá Ves, Drnava, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Hrhov, Hrušov, Jablonov nad Turňou, Jovice, Kečovo, Kováčová, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské Podhradie, Kružná, Kunová Teplica, Lipovník, Lúčka, Meliata, Pača, Pašková, Plešivec, Rakovnica, Rožňava, Rudná, Silica, Silická Brezová, Silická Jablonica, Slavec and Vidová,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa and Žiar, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa and Žiar,

| — | in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Figa, Hubovo, Lenka, Včelince, Neporadza, Kráľ, Riečka, Abovce, Štrkovec, Chanava, Kešovce, Rumince, Barca, Bátka, Dulovo, Žíp, Vieska nad Blhom, Radnovce, Cakov, Ivanice, Zádor, Rimavská Seč, Lenartovce, Vlkyňa, Číž, Sútor, Belín, Rimavské Janovce, Pavlovce, Janice, Chrámec, Drňa, Orávka, Martinová, Bottovo, Dubovec, Šimonovce, Širkovce, Jesenské, Gortva, Hodejovec, Hodejov, Blhovce, Hostice, Jestice, Petrovce, Gemerské Dechtáre, Gemerský Jablonec, Hajnáčka, Dubno, Stará Bašta, Nová Bašta, Studená, Večelkov, Tachty and Stránska, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Figa, Hubovo, Lenka, Včelince, Neporadza, Kráľ, Riečka, Abovce, Štrkovec, Chanava, Kešovce, Rumince, Barca, Bátka, Dulovo, Žíp, Vieska nad Blhom, Radnovce, Cakov, Ivanice, Zádor, Rimavská Seč, Lenartovce, Vlkyňa, Číž, Sútor, Belín, Rimavské Janovce, Pavlovce, Janice, Chrámec, Drňa, Orávka, Martinová, Bottovo, Dubovec, Šimonovce, Širkovce, Jesenské, Gortva, Hodejovec, Hodejov, Blhovce, Hostice, Jestice, Petrovce, Gemerské Dechtáre, Gemerský Jablonec, Hajnáčka, Dubno, Stará Bašta, Nová Bašta, Studená, Večelkov, Tachty and Stránska,

| — | in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša, |
| --- | --- |

—

in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada. |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada.

8.   Kreeka

Järgmised piirkonnad Kreekas:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

II OSA

1.   Belgia

Järgmised piirkonnad Belgias:

dans la province de Luxembourg:

| — | la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:






  — | La Rue de la Station (N85) à Florenville jusque son intersection avec la N894, |
| --- | --- | --- |

—

la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:

—

La Rue de la Station (N85) à Florenville jusque son intersection avec la N894,

| — | La N894 jusque son intersection avec la rue Grande, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec la rue Grande,

| — | La rue Grande jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue Grande jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| — | La rue de Neufchâteau jusque son intersection avec Hosseuse, |
| --- | --- |

—

La rue de Neufchâteau jusque son intersection avec Hosseuse,

| — | Hosseuse, |
| --- | --- |

—

Hosseuse,

| — | La Roquignole, |
| --- | --- |

—

La Roquignole,

| — | Les Chanvières, |
| --- | --- |

—

Les Chanvières,

| — | La Fosse du Loup, |
| --- | --- |

—

La Fosse du Loup,

| — | Le Sart, |
| --- | --- |

—

Le Sart,

| — | La N801 jusque son intersection avec la rue de l’Accord, |
| --- | --- |

—

La N801 jusque son intersection avec la rue de l’Accord,

| — | La rue de l’Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de l’Accord,

| — | La rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La rue du Fet,

| — | La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 (rue Baillet Latour, rue Fontaine des Dames, rue Yvan Gils, rue de Virton, rue de Gérouville, Route de Meix) jusque son intersection avec la N981, |
| --- | --- |

—

La N88 (rue Baillet Latour, rue Fontaine des Dames, rue Yvan Gils, rue de Virton, rue de Gérouville, Route de Meix) jusque son intersection avec la N981,

| — | La N981 (rue de Virton) jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N981 (rue de Virton) jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 (rue du Faing, rue de Bouillon, rue Albert 1er, rue d’Arlon) jusque son intersection avec la N85 (Rue de la Station) à Florenville. |
| --- | --- |

—

La N83 (rue du Faing, rue de Bouillon, rue Albert 1er, rue d’Arlon) jusque son intersection avec la N85 (Rue de la Station) à Florenville.

2.   Bulgaaria

Järgmised piirkonnad Bulgaarias:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III.

3.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Ungari

Järgmised piirkonnad Ungaris:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100,653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658401, 658402, 658403, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye 650100, 650200, 650300, 650400, 650500, 650600, 650700, 650800, 650900, 651000, 651100, 651200, 651300, 651400, 651500, 651610, 651700, 651801, 651802, 651803, 651900, 652000, 652100, 652200, 652300, 652601, 652602, 652603, 652700, 652900, 653000, 653100,653200, 653300, 653401, 653403, 653500, 653600, 653700, 653800, 653900, 654000, 654201, 654202, 654301, 654302, 654400, 654501, 654502, 654600, 654700, 654800, 654900, 655000, 655100, 655200, 655300, 655400, 655500, 655600, 655700, 655800, 655901, 655902, 656000, 656100, 656200, 656300, 656400, 656600, 656701, 656702, 656800, 656900, 657010, 657100, 657300, 657400, 657500, 657600, 657700, 657800, 657900, 658000, 658100, 658201, 658202, 658310, 658401, 658402, 658403, 658404, 658500, 658600, 658700, 658801, 658802, 658901, 658902, 659000, 659100, 659210, 659220, 659300, 659400, 659500, 659601, 659602, 659701, 659800, 659901, 660000, 660100, 660200, 660400, 660501, 660502, 660600 és 660800, valamint 652400, 652500 és 652800 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703350, 703360, 703370, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705150,705250, 705350, 705450, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye 700150, 700250, 700260, 700350, 700450, 700460, 700550, 700650, 700750, 700850, 700860, 700950, 701050, 701111, 701150, 701250, 701350, 701550, 701560, 701650, 701750, 701850, 701950, 702050, 702150, 702250, 702260, 702350, 702450, 702550, 702750, 702850, 702950, 703050, 703150, 703250, 703350, 703360, 703370, 703450, 703550, 703610, 703750, 703850, 703950, 704050, 704150, 704250, 704350, 704450, 704550, 704650, 704750, 704850, 704950, 705050, 705150,705250, 705350, 705450, 705510 és 705610 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 7151850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 7151850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 252350, 252450, 252460, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350 és 253450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 252350, 252450, 252460, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350 és 253450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553650 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye 550110, 550120, 550130, 550210, 550310, 550320, 550450, 550460, 550510, 550610, 550710, 550810, 550950, 551010, 551150, 551160, 551250, 551350, 551360, 551450, 551460, 551550, 551650, 551710, 551810, 551821, 552010, 552150, 552250, 552350, 552360, 552450, 552460, 552520, 552550, 552610, 552620, 552710, 552850, 552860, 552950, 552960, 552970, 553050, 553110, 553650 és 554050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570950, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570950, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

5.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Ādažu novads; |
| --- | --- |

—

Ādažu novads;

| — | Aizputes novads, |
| --- | --- |

—

Aizputes novads,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads, |
| --- | --- |

—

Cēsu novads,

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novads, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novads,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novads, |
| --- | --- |

—

Skrundas novads,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novads, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novads,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Ventspils novada Ances, Tārgales, Popes, Vārves, Užavas, Piltenes, Puzes, Ziru, Ugāles, Usmas un Zlēku pagasts, Piltenes pilsēta,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios, Raitininkų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Alytaus, Alovės, Butrimonių, Daugų, Nemunaičio, Pivašiūnų, Punios, Raitininkų seniūnijos,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos ir Vilkijos seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos ir Vilkijos seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų rūdos seniūnija į šiaurę nuo kelio Nr. 230, į rytus nuo kelio Kokė-Užbaliai-Čečetai iki kelio Nr. 2610 ir į pietus nuo kelio Nr. 2610, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė: Kazlų rūdos seniūnija į šiaurę nuo kelio Nr. 230, į rytus nuo kelio Kokė-Užbaliai-Čečetai iki kelio Nr. 2610 ir į pietus nuo kelio Nr. 2610,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė: Imbarės, Kūlupėnų ir Kartenos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė: Imbarės, Kūlupėnų ir Kartenos seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė: Degučių, Marijampolės, Mokolų, Liudvinavo ir Narto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Degučių, Marijampolės, Mokolų, Liudvinavo ir Narto seniūnijos,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio 119 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2828, Balninkų, Dubingių, Giedraičių, Joniškio ir Videniškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio 119 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2828, Balninkų, Dubingių, Giedraičių, Joniškio ir Videniškių seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Stakliškių ir Veiverių seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Babrungo, Alsėdžių, Žlibinų, Stalgėnų, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos, Nausodžio sen. dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Babrungo, Alsėdžių, Žlibinų, Stalgėnų, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos, Nausodžio sen. dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Barstyčių, Ylakių, Notėnų ir Šačių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Barstyčių, Ylakių, Notėnų ir Šačių seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė: Bartninkų, Gražiškių, Keturvalakių, Kybartų, Klausučių, Pajevonio, Šeimenos, Vilkaviškio miesto, Virbalio, Vištyčio seniūnijos,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Prostki, Stare Juchy i gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Milejewo, Młynary, Markusy, Rychliki i Tolkmicko w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Elbląg, Gronowo Elbląskie, Milejewo, Młynary, Markusy, Rychliki i Tolkmicko w powiecie elbląskim,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| gmina Wieliczki w powiecie oleckim, |
| --- |

gmina Wieliczki w powiecie oleckim,

| powiat piski, |
| --- |

powiat piski,

| gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gmina Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie w powiecie bartoszyckim,

| gminy Biskupiec, Gietrzwałd, Kolno, Jonkowo, Purda, Stawiguda, Świątki, Olsztynek i miasto Olsztyn oraz część gminy Barczewo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Biskupiec, Gietrzwałd, Kolno, Jonkowo, Purda, Stawiguda, Świątki, Olsztynek i miasto Olsztyn oraz część gminy Barczewo położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim,

| gminy Łukta, Małdyty, Miłomłyn, Miłakowo, i część gminy Morąg położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Małdyty, Miłomłyn, Miłakowo, i część gminy Morąg położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim,

| część gminy Ryn położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową łączącą miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- |

część gminy Ryn położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową łączącą miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| gminy Braniewo i miasto Braniewo, Frombork, Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia oraz część gminy Wilczęta położona na pólnoc od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim, |
| --- |

gminy Braniewo i miasto Braniewo, Frombork, Lelkowo, Pieniężno, Płoskinia oraz część gminy Wilczęta położona na pólnoc od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim,

| gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gmina Reszel, część gminy Kętrzyn położona na południe od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn, na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy oraz na zachód i na południe od zachodniej i południowej granicy miasta Kętrzyn, miasto Kętrzyn i część gminy Korsze położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na wschód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| gmina Nidzica w powiecie nidzickim, |
| --- |

gmina Nidzica w powiecie nidzickim,

| gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| powiat mrągowski, |
| --- |

powiat mrągowski,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Orla, Rudka, Brańsk z miastem Brańsk, Boćki w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Orla, Rudka, Brańsk z miastem Brańsk, Boćki w powiecie bielskim,

| powiat grajewski, |
| --- |

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wiznaw powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| gminy Dziadkowice, Grodzisk, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Dziadkowice, Grodzisk, Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja i Siemiatycze z miastem Siemiatycze w powiecie siemiatyckim,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty i Sokoły w powiecie wysokomazowieckim,

| powiat kolneński z miastem Kolno, |
| --- |

powiat kolneński z miastem Kolno,

| gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady, Choroszcz i część gminy Poświętne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady, Choroszcz i część gminy Poświętne położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim,

| powiat suwalski, |
| --- |

powiat suwalski,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| w województwie mazowieckim:





  powiat siedlecki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat siedlecki,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Kosów Lacki, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Kosów Lacki, Repki i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| powiat ciechanowskip, |
| --- |

powiat ciechanowskip,

| powiat sochaczewski, |
| --- |

powiat sochaczewski,

| powiat zwoleński, |
| --- |

powiat zwoleński,

| gminy Garbatka – Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Garbatka – Letnisko, Gniewoszów i Sieciechów w powiecie kozienickim,

| powiat lipski, |
| --- |

powiat lipski,

| gminy Gózd, Iłża, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 i w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Gózd, Iłża, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 i w powiecie radomskim,

| gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| powiat płoński, |
| --- |

powiat płoński,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| powiat wołomiński, |
| --- |

powiat wołomiński,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Górzno, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| gmina Boguty – Pianki w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gmina Boguty – Pianki w powiecie ostrowskim,

| gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim,

| gminy Dębe Wielkie, Dobre, Halinów, Latowicz, Stanisławów i miasto Sulejówek w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Dębe Wielkie, Dobre, Halinów, Latowicz, Stanisławów i miasto Sulejówek w powiecie mińskim,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| powiat grójecki, |
| --- |

powiat grójecki,

| powiat grodziski, |
| --- |

powiat grodziski,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| gminy Białobrzegi, Promna, Radzanów, Stara Błotnica, Wyśmierzyce w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gminy Białobrzegi, Promna, Radzanów, Stara Błotnica, Wyśmierzyce w powiecie białobrzeskim,

| powiat przysuski, |
| --- |

powiat przysuski,

| powiat miejski Warszawa, |
| --- |

powiat miejski Warszawa,

| w województwie lubelskim:





  powiat bialski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat bialski,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Aleksandrów, Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza, Potok Górny, Tarnogród i Tereszpol, część gminy Frampol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Turobin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

gminy Aleksandrów, Biłgoraj z miastem Biłgoraj, Biszcza, Józefów, Księżpol, Łukowa, Obsza, Potok Górny, Tarnogród i Tereszpol, część gminy Frampol położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Turobin położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim,

| powiat janowski, |
| --- |

powiat janowski,

| powiat puławski, |
| --- |

powiat puławski,

| powiat rycki, |
| --- |

powiat rycki,

| gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| gminy Bychawa, Głusk, Jabłonna, Krzczonów, Garbów Strzyżewice, Wysokie, Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Konopnica, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Bychawa, Głusk, Jabłonna, Krzczonów, Garbów Strzyżewice, Wysokie, Bełżyce, Borzechów, Niedrzwica Duża, Konopnica, Wojciechów i Zakrzew w powiecie lubelskim,

| gminy Abramów, Kamionka, Michów, Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Abramów, Kamionka, Michów, Uścimów w powiecie lubartowskim,

| gminy Mełgiew, Rybczewice, Piaski i miasto Świdnik w powiecie świdnickim, |
| --- |

gminy Mełgiew, Rybczewice, Piaski i miasto Świdnik w powiecie świdnickim,

| gmina Fajsławice, część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Fajsławice, część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 i część gminy Łopiennik Górny położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17 w powiecie krasnostawskim,

| powiat hrubieszowski, |
| --- |

powiat hrubieszowski,

| gminy Krynice, Rachanie, Tarnawatka, Łaszczów, Telatyn, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Krynice, Rachanie, Tarnawatka, Łaszczów, Telatyn, Tyszowce i Ulhówek w powiecie tomaszowskim,

| gminy Białopole, Chełm, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Ruda – Huta, Sawin, Wojsławice, Żmudź w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Białopole, Chełm, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Ruda – Huta, Sawin, Wojsławice, Żmudź w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| gmina Adamów, Miączyn, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Zamość, Grabowiec, Zwierzyniec i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Adamów, Miączyn, Sitno, Komarów-Osada, Krasnobród, Łabunie, Zamość, Grabowiec, Zwierzyniec i część gminy Skierbieszów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 w powiecie zamojskim,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| powiat kraśnicki, |
| --- |

powiat kraśnicki,

| powiat opolski, |
| --- |

powiat opolski,

| gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Podedwórze, Sosnowica w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Dębowa Kłoda, Jabłoń, Podedwórze, Sosnowica w powiecie parczewskim,

| gminy Stary Brus, Wola Uhruska, część gminy wiejskiej Włodawa położona na południe od południowej granicy miasta Włodawa i część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Stary Brus, Wola Uhruska, część gminy wiejskiej Włodawa położona na południe od południowej granicy miasta Włodawa i część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim,

| gmina Kąkolewnica, Komarówka Podlaska i Ulan Majorat w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gmina Kąkolewnica, Komarówka Podlaska i Ulan Majorat w powiecie radzyńskim,

| w województwie podkarpackim:





  powiat stalowowolski, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

powiat stalowowolski,

| gminy Horyniec-Zdrój, Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

gminy Horyniec-Zdrój, Cieszanów, Oleszyce, Stary Dzików i Lubaczów z miastem Lubaczów w powiecie lubaczowskim,

| gminy Adamówka i Sieniawa w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Adamówka i Sieniawa w powiecie przeworskim,

| część gminy Wiązownica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 w powiecie jarosławskim, |
| --- |

część gminy Wiązownica położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 867 w powiecie jarosławskim,

| gmina Kamień, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gmina Kamień, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez droge nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim,

| powiat leżajski, |
| --- |

powiat leżajski,

| powiat niżański, |
| --- |

powiat niżański,

| powiat tarnobrzeski, |
| --- |

powiat tarnobrzeski,

| w województwie pomorskim:





  gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- |

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminyw powiecie nowodworskim, |
| --- |

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminyw powiecie nowodworskim,

| w województwie świętokrzyskim:





  gmina Tarłów i część gminy Ożarów polożona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gmina Tarłów i część gminy Ożarów polożona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| część gminy Brody położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

część gminy Brody położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| w województwie lubuskim:





  powiat wschowski, |
| --- |

w województwie lubuskim:

powiat wschowski,

| gminy Bobrowice, Bytnica, Dąbie i Krosno Odrzańskie w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Bobrowice, Bytnica, Dąbie i Krosno Odrzańskie w powiecie krośnieńskim,

| gminy, Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powieie nowosolskim, |
| --- |

gminy, Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powieie nowosolskim,

| gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Nowogród Bobrzański, Sulechów, Świdnica, Trzebiechów oraz część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Nowogród Bobrzański, Sulechów, Świdnica, Trzebiechów oraz część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy w powiecie zielonogórskim,

| powiat żarski, |
| --- |

powiat żarski,

| gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| gmina Skąpe, część gminy Zbąszynek położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Zbąszynia do Świebodzina oraz część położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od miasta Zbąszynek w kierunku zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1210F, a nastęnie przez drogę 1210F biegnącą od skrzyżowania z linia kolejową do zachodniej granicy gminy, część gminy Szczaniec położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

gmina Skąpe, część gminy Zbąszynek położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Zbąszynia do Świebodzina oraz część położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od miasta Zbąszynek w kierunku zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 1210F, a nastęnie przez drogę 1210F biegnącą od skrzyżowania z linia kolejową do zachodniej granicy gminy, część gminy Szczaniec położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie świebodzińskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gmina Grębocice w powiecie polkowickim, |
| --- |

gmina Grębocice w powiecie polkowickim,

| w województwie wielkopolskim:





  powiat wolsztyński, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

powiat wolsztyński,

| gminy Rakoniewice, Wielichowo i część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Rakoniewice, Wielichowo i część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| gminy Wijewo, część gminy Włoszakowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gminy Wijewo, część gminy Włoszakowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim,

| część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy w powiecie kościańskim, |
| --- |

część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy w powiecie kościańskim,

| w województwie łódzkim:





  gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| gmina Sadkowice w powiecie rawskim. |
| --- |

gmina Sadkowice w powiecie rawskim.

8.   Slovakkia

Järgmised piirkonnad Slovakkias:

| — | in the district of Košice – okolie, the whole municipalities of Belza, Bidovce, Blažice, Bohdanovce, Byster, Čaňa, Ďurďošík, Ďurkov, Geča, Gyňov, Haniska, Kalša, Kechnec, Kokšov- Bakša, Košická Polianka, Košický Klečenov, Milhosť, Nižná Hutka, Nižná Mysľa, Nižný Čaj, Nižný Olčvár, Nový Salaš, Olšovany, Rákoš, Ruskov, Seňa, Skároš, Sokoľany, Slančík, Slanec, Slanská Huta, Slanské Nové Mesto, Svinica, Trstené pri Hornáde, Valaliky, Vyšná Hutka, Vyšná Myšľa, Vyšný Čaj, Vyšný Olčvár, Zdoba, Ždaňa, Hrašovík, Beniakovce, Budimír, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Kysak, Veľká Lodina, Košická Belá, Opátka, Vyšný Klátov, Nižný Klátov, Hýľov, Bukovec, Baška,Nováčany, Hodkovce, Šemša and Malá Ida, |
| --- | --- |

—

in the district of Košice – okolie, the whole municipalities of Belza, Bidovce, Blažice, Bohdanovce, Byster, Čaňa, Ďurďošík, Ďurkov, Geča, Gyňov, Haniska, Kalša, Kechnec, Kokšov- Bakša, Košická Polianka, Košický Klečenov, Milhosť, Nižná Hutka, Nižná Mysľa, Nižný Čaj, Nižný Olčvár, Nový Salaš, Olšovany, Rákoš, Ruskov, Seňa, Skároš, Sokoľany, Slančík, Slanec, Slanská Huta, Slanské Nové Mesto, Svinica, Trstené pri Hornáde, Valaliky, Vyšná Hutka, Vyšná Myšľa, Vyšný Čaj, Vyšný Olčvár, Zdoba, Ždaňa, Hrašovík, Beniakovce, Budimír, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Kysak, Veľká Lodina, Košická Belá, Opátka, Vyšný Klátov, Nižný Klátov, Hýľov, Bukovec, Baška,Nováčany, Hodkovce, Šemša and Malá Ida,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | the whole district of Trebišov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not already included in Part I. |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not already included in Part I.

9.   Rumeenia

Järgmised piirkonnad Rumeenias:

| — | Judeţul Bistrița-Năsăud, |
| --- | --- |

—

Judeţul Bistrița-Năsăud,

| — | Județul Suceava. |
| --- | --- |

—

Județul Suceava.

III OSA

1.   Bulgaaria

Järgmised piirkonnad Bulgaarias:

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Simno, Krokialaukio ir Miroslavo seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Simno, Krokialaukio ir Miroslavo seniūnijos,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Čekiškės, Ežerėlio, Kačerginės, Kulautuvos, Raudondvario, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Čekiškės, Ežerėlio, Kačerginės, Kulautuvos, Raudondvario, Ringaudų ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1, Užliedžių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1 ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė: Antanavo, Jankų, Kazlų rūdos seniūnijos dalis Kazlų Rūdos seniūnija į pietus nuo kelio Nr. 230, į vakarus nuo kelio Kokė-Užbaliai-Čečetai iki kelio Nr. 2610 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2610, Plutiškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė: Antanavo, Jankų, Kazlų rūdos seniūnijos dalis Kazlų Rūdos seniūnija į pietus nuo kelio Nr. 230, į vakarus nuo kelio Kokė-Užbaliai-Čečetai iki kelio Nr. 2610 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2610, Plutiškių seniūnijos,

| — | Marijampolės savivaldybė: Gudelių, Igliaukos, Sasnavos ir Šunskų seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė: Gudelių, Igliaukos, Sasnavos ir Šunskų seniūnijos,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 119 ir į pietus nuo kelio Nr. 2828, Čiulėnų, Inturkės, Luokesos, Mindūnų ir Suginčių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 119 ir į pietus nuo kelio Nr. 2828, Čiulėnų, Inturkės, Luokesos, Mindūnų ir Suginčių seniūnijos,

| — | Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Ašmintos, Balbieriškio, Išlaužo, Jiezno, Naujosios Ūtos, Pakuonio, Prienų ir Šilavotos seniūnijos,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybės: Gižų ir Pilviškių seniūnijos.

3.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Bisztynek, Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Bisztynek, Sępopol i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim, |
| --- |

gminy Srokowo, Barciany, część gminy Kętrzyn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn biegnącej do granicy miasta Kętrzyn oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 591 biegnącą od miasta Kętrzyn do północnej granicy gminy i część gminy Korsze położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od wschodniej granicy łączącą miejscowości Krelikiejmy i Sątoczno i na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Sątoczno, Sajna Wielka biegnącą do skrzyżowania z drogą nr 590 w miejscowości Glitajny, a następnie na zachód od drogi nr 590 do skrzyżowania z drogą nr 592 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 592 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 590 w powiecie kętrzyńskim,

| część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim, |
| --- |

część gminy Wilczęta położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 509 w powiecie braniewskim,

| część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim, |
| --- |

część gminy Morąg położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od Olsztyna do Elbląga w powiecie ostródzkim,

| gminy Godkowo i Pasłęk w powiecie elbląskim, |
| --- |

gminy Godkowo i Pasłęk w powiecie elbląskim,

| gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim, |
| --- |

gminy Kowale Oleckie, Olecko i Świętajno w powiecie oleckim,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim, |
| --- |

gminy Kruklanki, Wydminy, Miłki, Giżycko z miastem Giżycko i część gminy Ryn położona na północ od linii kolejowej łączącej miejscowości Giżycko i Kętrzyn w powiecie giżyckim,

| gminy Jeziorany, Dywity, Dobre Miasto i część gminy Barczewo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Jeziorany, Dywity, Dobre Miasto i część gminy Barczewo położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie olsztyńskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Wyszki, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski w powiecie bielskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Wyszki, Bielsk Podlaski z miastem Bielsk Podlaski w powiecie bielskim,

| gminy Łapy, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, część gminy Poświętne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim, |
| --- |

gminy Łapy, Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, część gminy Poświętne położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 681 w powiecie białostockim,

| gminy Perlejewo i Drohiczyn w powiecie siemiatyckim, |
| --- |

gminy Perlejewo i Drohiczyn w powiecie siemiatyckim,

| gmina Ciechanowiec w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gmina Ciechanowiec w powiecie wysokomazowieckim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew i część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia dorzeki Wisły w powiecie garwolińskim,

| gminy Cegłów, Jakubów, Kałuszyn, Mińsk Mazowiecki z miastem Mińsk Mazowiecki, Mrozy i Siennica w powiecie mińskim, |
| --- |

gminy Cegłów, Jakubów, Kałuszyn, Mińsk Mazowiecki z miastem Mińsk Mazowiecki, Mrozy i Siennica w powiecie mińskim,

| gminy Jabłonna Lacka, Sabnie i Sterdyń w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Jabłonna Lacka, Sabnie i Sterdyń w powiecie sokołowskim,

| gmina Nur w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gmina Nur w powiecie ostrowskim,

| gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim, |
| --- |

gminy Grabów nad Pilicą, Magnuszew, Głowaczów, Kozienice w powiecie kozienickim,

| gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim, |
| --- |

gmina Stromiec w powiecie białobrzeskim,

| w województwie lubelskim:





  gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Susiec, Tomaszów Lubelski i miasto Tomaszów Lubelski w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

w województwie lubelskim:

gminy Bełżec, Jarczów, Lubycza Królewska, Susiec, Tomaszów Lubelski i miasto Tomaszów Lubelski w powiecie tomaszowskim,

| gminy Wierzbica, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Wierzbica, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze w powiecie chełmskim,

| gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17, część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Izbica, Gorzków, Rudnik, Kraśniczyn, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Siennica Różana i część gminy Łopiennik Górny położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 17, część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| gmina Stary Zamość, Radecznica, Szczebrzeszyn, Sułów, Nielisz i część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 powiecie zamojskim, |
| --- |

gmina Stary Zamość, Radecznica, Szczebrzeszyn, Sułów, Nielisz i część gminy Skierbieszów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 843 powiecie zamojskim,

| część gminy Frampol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Turobin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim, |
| --- |

część gminy Frampol położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74, część gminy Goraj położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835, część gminy Turobin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 835 w powiecie biłgorajskim,

| gminy Hanna, Wyryki, Urszulin, część gminy Hańsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez droge nr 819 i część gminy wiejskiej Włodawa położona na północ od linii wyznaczonej przez północną granicę miasta Włodawa i miasto Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Wyryki, Urszulin, część gminy Hańsk położona na zachód od linii wyznaczonej przez droge nr 819 i część gminy wiejskiej Włodawa położona na północ od linii wyznaczonej przez północną granicę miasta Włodawa i miasto Włodawa w powiecie włodawskim,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| gmina Trawniki w powiecie świdnickim, |
| --- |

gmina Trawniki w powiecie świdnickim,

| gminy Serokomla i Wojcieszków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Serokomla i Wojcieszków w powiecie łukowskim,

| gminy Milanów, Parczew, Siemień w powiecie parczewskim, |
| --- |

gminy Milanów, Parczew, Siemień w powiecie parczewskim,

| gminy Borki, Czemierniki, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Wohyń w powiecie radzyńskim, |
| --- |

gminy Borki, Czemierniki, Radzyń Podlaski z miastem Radzyń Podlaski, Wohyń w powiecie radzyńskim,

| gminy Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Niedźwiada, Ostrów Lubelski, Ostrówek, Serniki w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Niedźwiada, Ostrów Lubelski, Ostrówek, Serniki w powiecie lubartowskim,

| gminy Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim, |
| --- |

gminy Jastków, Niemce i Wólka w powiecie lubelskim,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| w województwie podkarpackim:





  gmina Narol w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gmina Narol w powiecie lubaczowskim,

| w województwie lubuskim:





  gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Zabór oraz część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Zabór oraz część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy w powiecie zielonogórskim,

| część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| powiat miejski Zielona Góra. |
| --- |

powiat miejski Zielona Góra.

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Buk, Dopiewo, Tarnowo Podgórne, część gminy Komorniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 w powiecie poznańskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Buk, Dopiewo, Tarnowo Podgórne, część gminy Komorniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 w powiecie poznańskim,

| część gminy Duszniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na południe i na wschód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- |

część gminy Duszniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na południe od linii wyznaczonej przez droge nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na południe i na wschód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| gminy Lipno, Osieczna, część gminy Włoszakowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gminy Lipno, Osieczna, część gminy Włoszakowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy w powiecie leszczyńskim,

| powiat miejski Leszno, |
| --- |

powiat miejski Leszno,

| część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim. |
| --- |

część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim.

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim. |
| --- |

gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim.

4.   Rumeenia

Järgmised piirkonnad Rumeenias:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Judeţului Maramureş. |
| --- | --- |

—

Judeţului Maramureş.

IV OSA

Itaalia

Järgmised piirkonnad Itaalias:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Parandused

| 26.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/95 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/95

---

Komisjoni 20. jaanuari 2015. aasta rakendusmääruse (EL) 2015/207 (millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 üksikasjalikud rakenduseeskirjad eduaruannete, suurprojektide kohta teabe esitamise, ühise tegevuskava, majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seotud rakendusaruannete, vahendite haldaja kinnituse, auditistrateegia, auditiarvamuse ja auditeerimise aastaaruande vormide ning kulude ja tulude analüüsimise metoodika kohta ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1299/2013 üksikasjalikud rakenduseeskirjad Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgiga seotud rakendusaruannete vormi kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 38, 13. veebruar 2015
  )

Leheküljel 74 V lisa punkti 3.2 tabeli 2A teises veerus neljandal real

Asendatakse

„
  Tööturult eemalejäänud osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist tööd otsima
  ”

järgmisega:

„
  Tööturult eemalejäänud osalejad, kes asusid tegevuse lõppemisel tööd otsima
  ”.

Leheküljel 74 V lisa punkti 3.2 tabeli 2A teises veerus viiendal real

Asendatakse

„
  Osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist haridust/koolitust saama
  ”

järgmisega:

„
  Osalejad, kes asusid tegevuse lõppemisel õppima
  ”.

Leheküljel 74 V lisa punkti 3.2 tabeli 2A teises veerus kuuendal real

Asendatakse

„
  Osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist omandama kutsekvalifikatsiooni
  ”

järgmisega:

„
  Osalejad, kes omandasid tegevuse tulemusena kvalifikatsiooni
  ”.

Leheküljel 74 V lisa punkti 3.2 tabeli 2A teises veerus seitsmendal real

Asendatakse

„
  Osalejad, kes läksid pärast programmist lahkumist tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana
  ”

järgmisega:

„
  Osalejad, kes tegevuse lõppemisel töötasid, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana
  ”.

Leheküljel 75 V lisa punkti 3.2 tabeli 2A teises veerus esimesel real

Asendatakse

„
  Ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist tööd otsima, haridust/koolitust saama, kutsekvalifikatsiooni omandama, läksid tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana
  ”

järgmisega:

„
  Ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes asusid tegevuse lõppemisel tööd otsima, õppima, kvalifikatsiooni omandama või tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana
  ”.

Leheküljel 75 V lisa punkti 3.2 tabeli 2A teises veerus teisel real

Asendatakse

„
  Osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana (1)”

järgmisega:

„
  Osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast tegevuse lõppemist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana (1)”.

Leheküljel 75 V lisa punkti 3.2 tabeli 2A teises veerus kolmandal real

Asendatakse

„
  Osalejad, kelle olukord tööturul on kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist paranenud (1)”

järgmisega:

„
  Osalejad, kelle olukord tööturul on kuue kuu jooksul pärast tegevuse lõppemist paranenud (1)”.

Leheküljel 75 V lisa punkti 3.2 tabeli 2A teises veerus neljandal real

Asendatakse

„
  Vanemad kui 54aastased osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana (1)”

järgmisega:

„
  Vanemad kui 54-aastased osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast tegevuse lõppemist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana (1)”.

Leheküljel 75 V lisa punkti 3.2 tabeli 2A teises veerus viiendal real

Asendatakse

„
  Ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana (1)”

järgmisega:

„
  Ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast tegevuse lõppemist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana (1)”.

Leheküljel 76 V lisa punkti 3.2 tabeli 2B teises veerus neljandal real

Asendatakse

„
  Töötud osalejad, kes saavad pärast algatusest lahkumist tööpakkumise või võimaluse õpingute jätkamiseks, õpipoisiõppeks või praktikaks
  ”

järgmisega:

„
  Töötud osalejad, kes saavad pärast tegevuse lõppemist tööpakkumise või võimaluse õpingute jätkamiseks, õpipoisiõppeks või praktikaks
  ”.

Leheküljel 76 V lisa punkti 3.2 tabeli 2B teises veerus viiendal real

Asendatakse

„
  Töötud osalejad, kes pärast algatusest lahkumist saavad haridust/koolitust, omandavad kutsekvalifikatsiooni või on läinud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana
  ”

järgmisega:

„
  Töötud osalejad, kes pärast tegevuse lõppemist õpivad, omandavad kvalifikatsiooni või on leidnud töö, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana
  ”.

Leheküljel 76 V lisa punkti 3.2 tabeli 2B teises veerus seitsmendal real

Asendatakse

„
  Pikaajalistest töötutest osalejad, kes saavad pärast algatusest lahkumist tööpakkumise või võimaluse õpingute jätkamiseks, õpipoisiõppeks või praktikaks
  ”

järgmisega:

„
  Pikaajalistest töötutest osalejad, kes saavad pärast tegevuse lõppemist tööpakkumise või võimaluse õpingute jätkamiseks, õpipoisiõppeks või praktikaks
  ”.

Leheküljel 77 V lisa punkti 3.2 tabeli 2B teises veerus esimesel real

Asendatakse

„
  Pikaajalistest töötutest osalejad, kes pärast algatusest lahkumist saavad haridust/koolitust, omandavad kutsekvalifikatsiooni või on leidnud töö, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana
  ”

järgmisega:

„
  Pikaajalistest töötutest osalejad, kes pärast tegevuse lõppemist õpivad, omandavad kvalifikatsiooni või on leidnud töö, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana
  ”.

Leheküljel 77 V lisa punkti 3.2 tabeli 2B teises veerus kolmandal real

Asendatakse

„
  Tööturult eemalejäänud mitteõppivad osalejad, kes saavad pärast algatusest lahkumist tööpakkumise või võimaluse õpingute jätkamiseks, õpipoisiõppeks või praktikaks
  ”

järgmisega:

„
  Tööturult eemalejäänud mitteõppivad osalejad, kes saavad pärast tegevuse lõppemist tööpakkumise või võimaluse õpingute jätkamiseks, õpipoisiõppeks või praktikaks
  ”.

Leheküljel 77 V lisa punkti 3.2 tabeli 2B teises veerus neljandal real

Asendatakse

„
  Tööturult eemalejäänud mitteõppivad osalejad, kes pärast algatusest lahkumist saavad haridust/koolitust, omandavad kutsekvalifikatsiooni või on leidnud töö, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana
  ”

järgmisega:

„
  Tööturult eemalejäänud mitteõppivad osalejad, kes pärast tegevuse lõppemist õpivad, omandavad kvalifikatsiooni või on leidnud töö, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana
  ”.

Leheküljel 77 V lisa punkti 3.2 tabeli 2B teises veerus viiendal real

Asendatakse

„
  Osalejad, kes kuue jooksul pärast programmist lahkumist on omandamas täiendusharidust, osalevad kutset andvates koolitusprogrammides, õpipoisiõppes või praktikas (1)”

järgmisega:

„
  Osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast tegevuse lõppemist on asunud omandama täiendusharidust, osalevad kutset andvates koolitusprogrammides, õpipoisiõppes või praktikas (1)”.

Leheküljel 77 V lisa punkti 3.2 tabeli 2B teises veerus kuuendal real

Asendatakse

„
  Osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle (1)”

järgmisega:

„
  Osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast tegevuse lõppemist on asunud tööle (1)”.

Leheküljel 77 V lisa punkti 3.2 tabeli 2B teises veerus seitsmendal real

Asendatakse

„
  Osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud ise endale tööd andma (1)”

järgmisega:

„
  Osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast tegevuse lõppemist on asunud tööle füüsilisest isikust ettevõtjana (1)”.

Leheküljel 77 V lisa punkti 3.2 tabeli 2B teises veerus kaheksandal real

Asendatakse

„
  Tööturult eemalejäänud osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist tööd otsima
  ”

järgmisega:

„
  Tööturult eemalejäänud osalejad, kes asusid tegevuse lõppemisel tööd otsima
  ”.

Leheküljel 78 V lisa punkti 3.2 tabeli 2B teises veerus esimesel real

Asendatakse

„
  Osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist haridust/koolitust saama
  ”

järgmisega:

„
  Osalejad, kes asusid tegevuse lõppemisel õppima
  ”.

Leheküljel 78 V lisa punkti 3.2 tabeli 2B teises veerus teisel real

Asendatakse

„
  Osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist omandama kutsekvalifikatsiooni
  ”

järgmisega:

„
  Osalejad, kes omandasid tegevuse tulemusena kvalifikatsiooni
  ”.

Leheküljel 78 V lisa punkti 3.2 tabeli 2B teises veerus kolmandal real

Asendatakse

„
  Osalejad, kes läksid pärast programmist lahkumist tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana
  ”

järgmisega:

„
  Osalejad, kes tegevuse lõppemisel töötasid, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana
  ”.

Leheküljel 78 V lisa punkti 3.2 tabeli 2B teises veerus neljandal real

Asendatakse

„
  Ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist tööd otsima, haridust/koolitust saama, kutsekvalifikatsiooni omandama, läksid tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana
  ”

järgmisega:

„
  Ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes asusid tegevuse lõppemisel tööd otsima, õppima, kvalifikatsiooni omandama või tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana
  ”.

Leheküljel 78 V lisa punkti 3.2 tabeli 2B teises veerus viiendal real

Asendatakse

„
  Osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana (2)”

järgmisega:

„
  Osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast tegevuse lõppemist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana (2)”.

Leheküljel 78 V lisa punkti 3.2 tabeli 2B teises veerus kuuendal real

Asendatakse

„
  Osalejad, kelle olukord tööturul on kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist paranenud (2)”

järgmisega:

„
  Osalejad, kelle olukord tööturul on kuue kuu jooksul pärast tegevuse lõppemist paranenud (2)”.

Leheküljel 78 V lisa punkti 3.2 tabeli 2B teises veerus seitsmendal real

Asendatakse

„
  Vanemad kui 54aastased osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana (2)”

järgmisega:

„
  Vanemad kui 54-aastased osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast tegevuse lõppemist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana (2)”.

Leheküljel 78 V lisa punkti 3.2 tabeli 2B teises veerus kaheksandal real

Asendatakse

„
  Ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana (2)”

järgmisega:

„
  Ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast tegevuse lõppemist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana (2)”.

---

| 26.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/100 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/100

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määruse (EL) 2019/2088 (mis käsitleb jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamist finantsteenuste sektoris) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 317, 9. detsember 2019
  )

Leheküljel 6 põhjenduse 30 esimeses lauses

asendatakse

„... mis käsitleb kliimaga seonduvaid jätkusuutlikkuse näitajaid;“

järgmisega:

„... mis käsitleb kliimaga seonduvaid kestlikkuse näitajaid;“.

Leheküljel 10 artikli 4 lõike 6 esimeses lõigus

asendatakse

„6.   Euroopa järelevalveasutused töötavad 30. detsembriks 2020 kliimale avalduva negatiivse mõju ja muude keskkonnaga seonduvate negatiivsete mõjudega seotud jätkusuutlikkuse näitajate kohta vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitele 10–14, määruse (EL) nr 1094/2010 artiklitele 10–14 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitele 10–14 ühiskomitee kaudu välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, milles käsitletakse käesoleva artikli lõigetes 1–5 osutatud teabe sisu, seonduvaid metoodikaid ja esitamist.“

järgmisega:

„6.   Euroopa järelevalveasutused töötavad 30. detsembriks 2020 kliimale avalduva negatiivse mõju ja muude keskkonnaga seonduvate negatiivsete mõjudega seotud kestlikkuse näitajate kohta vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitele 10–14, määruse (EL) nr 1094/2010 artiklitele 10–14 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitele 10–14 ühiskomitee kaudu välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, milles käsitletakse käesoleva artikli lõigetes 1–5 osutatud teabe sisu, seonduvaid metoodikaid ja esitamist.“

Leheküljel 10 artikli 4 lõike 7 esimeses lõigus

asendatakse

„7.   Euroopa järelevalveasutused töötavad 30. detsembriks 2021 sotsiaalsete ja töötajatega seotud küsimuste, inimõiguste austamise ning korruptsioonivastase tegevuse ja altkäemaksu andmise ja/või võtmisega seonduvate negatiivsete mõjudega seotud jätkusuutlikkuse näitajate kohta vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitele 10–14, määruse (EL) nr 1094/2010 artiklitele 10–14 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitele 10–14 ühiskomitee kaudu välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, milles käsitletakse käesoleva artikli lõigetes 1–5 osutatud teabe sisu, seonduvaid metoodikaid ja esitamist.“

järgmisega:

„7.   Euroopa järelevalveasutused töötavad 30. detsembriks 2021 sotsiaalsete ja töötajatega seotud küsimuste, inimõiguste austamise ning korruptsioonivastase tegevuse ja altkäemaksu andmise ja/või võtmisega seonduvate negatiivsete mõjudega seotud kestlikkuse näitajate kohta vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitele 10–14, määruse (EL) nr 1094/2010 artiklitele 10–14 ja määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitele 10–14 ühiskomitee kaudu välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, milles käsitletakse käesoleva artikli lõigetes 1–5 osutatud teabe sisu, seonduvaid metoodikaid ja esitamist.“

Leheküljel 13 artikli 10 lõike 1 punktis b

asendatakse

| „b) | milline on finantstoote jaoks valitud jätkusuutlike investeeringute keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste või mõju hindamise, mõõtmise ja jälgimise metoodika, sealhulgas andmeallikad, alusvarade hindamise kriteeriumid ja asjaomased jätkusuutlikkuse näitajad, mida on kasutatud finantstoote keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste või üldise jätkusuutliku mõju mõõtmisel;“ |
| --- | --- |

„b)

milline on finantstoote jaoks valitud jätkusuutlike investeeringute keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste või mõju hindamise, mõõtmise ja jälgimise metoodika, sealhulgas andmeallikad, alusvarade hindamise kriteeriumid ja asjaomased jätkusuutlikkuse näitajad, mida on kasutatud finantstoote keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste või üldise jätkusuutliku mõju mõõtmisel;“

järgmisega:

| „b) | milline on finantstoote jaoks valitud jätkusuutlike investeeringute keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste või mõju hindamise, mõõtmise ja jälgimise metoodika, sealhulgas andmeallikad, alusvarade hindamise kriteeriumid ja asjaomased kestlikkuse näitajad, mida on kasutatud finantstoote keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste või üldise jätkusuutliku mõju mõõtmisel;“. |
| --- | --- |

„b)

milline on finantstoote jaoks valitud jätkusuutlike investeeringute keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste või mõju hindamise, mõõtmise ja jälgimise metoodika, sealhulgas andmeallikad, alusvarade hindamise kriteeriumid ja asjaomased kestlikkuse näitajad, mida on kasutatud finantstoote keskkonnaalaste või sotsiaalsete omaduste või üldise jätkusuutliku mõju mõõtmisel;“.

Leheküljel 13 artikli 11 lõike 1 punkti b alapunktides i ja ii

asendatakse

| „b) | artikli 9 lõigetes 1, 2 või 3 osutatud finantstoote puhul






  i) | finantstoote üldine jätkusuutlikkusega seotud mõju asjaomaste jätkusuutlikkuse näitajate alusel või |
| --- | --- | --- |

„b)

artikli 9 lõigetes 1, 2 või 3 osutatud finantstoote puhul

i)

finantstoote üldine jätkusuutlikkusega seotud mõju asjaomaste jätkusuutlikkuse näitajate alusel või

| ii) | kui võrdlusaluseks on määratud indeks, finantstoote üldise jätkusuutlikkusega seotud mõju võrdlus määratud indeksi ja laiapõhjalise turuindeksiga jätkusuutlikkuse näitajate kaudu.“ |
| --- | --- |

ii)

kui võrdlusaluseks on määratud indeks, finantstoote üldise jätkusuutlikkusega seotud mõju võrdlus määratud indeksi ja laiapõhjalise turuindeksiga jätkusuutlikkuse näitajate kaudu.“

järgmisega:

| „b) | artikli 9 lõikes 1, 2 või 3 osutatud finantstoote puhul






  i) | finantstoote üldine jätkusuutlikkusega seotud mõju asjaomaste kestlikkuse näitajate alusel või |
| --- | --- | --- |

„b)

artikli 9 lõikes 1, 2 või 3 osutatud finantstoote puhul

i)

finantstoote üldine jätkusuutlikkusega seotud mõju asjaomaste kestlikkuse näitajate alusel või

| ii) | kui võrdlusaluseks on määratud indeks, finantstoote üldise jätkusuutlikkusega seotud mõju võrdlus määratud indeksi ja laiapõhjalise turuindeksiga kestlikkuse näitajate kaudu.“ |
| --- | --- |

ii)

kui võrdlusaluseks on määratud indeks, finantstoote üldise jätkusuutlikkusega seotud mõju võrdlus määratud indeksi ja laiapõhjalise turuindeksiga kestlikkuse näitajate kaudu.“

---

| 26.6.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/102 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/102

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määruse (EL) 2019/1150 (mis käsitleb õigluse ja läbipaistvuse edendamist veebipõhiste vahendusteenuste ärikasutajate jaoks) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 186, 11. juuli 2019
  )

Leheküljel 67 põhjenduses 45

asendatakse

| „(45) | Nimekiri peaks olema tõend kohtumenetlusi algatava organisatsiooni, ühenduse või avalik-õigusliku asutuse kohtumenetlusteovõime kohta. Kui on määramisega seotud kahtlused, peaks neid käsitlema liikmesriik, kes organisatsiooni, ühenduse või avalik-õigusliku asutuse määras. Neil organisatsioonidel, ühendustel ja avalik- õiguslikel asutustel, keda liikmesriik ei ole määranud, peaks olema võimalus algatada menetlus riigisisestes kohtutes tingimusel, et analüüsitakse õigusvõimet käesolevas määruses sätestatud kriteeriumide kohaselt.“ |
| --- | --- |

„(45)

järgmisega:

| „(45) | Nimekiri peaks olema tõend kohtumenetlusi algatava organisatsiooni, ühenduse või avalik-õigusliku asutuse kohtumenetlusõigusvõime kohta. Kui on määramisega seotud kahtlused, peaks neid käsitlema liikmesriik, kes organisatsiooni, ühenduse või avalik-õigusliku asutuse määras. Neil organisatsioonidel, ühendustel ja avalik- õiguslikel asutustel, keda liikmesriik ei ole määranud, peaks olema võimalus algatada menetlus riigisisestes kohtutes tingimusel, et analüüsitakse õigusvõimet käesolevas määruses sätestatud kriteeriumide kohaselt.“ |
| --- | --- |

„(45)

Leheküljel 77 artikli 14 lõikes 7

asendatakse

| „7. | Kohtud aktsepteerivad lõikes 6 osutatud nimekirja kui tõendit organisatsiooni, ühenduse või avalik-õigusliku asutuse kohtumenetlusteovõimest, ilma et see piiraks kohtu õigust uurida, kas hageja eesmärk õigustab konkreetse juhtumi puhul hagi esitamist.“ |
| --- | --- |

„7.

järgmisega:

| „7. | Kohtud aktsepteerivad lõikes 6 osutatud nimekirja kui tõendit organisatsiooni, ühenduse või avalik-õigusliku asutuse kohtumenetlusõigusvõimest, ilma et see piiraks kohtu õigust uurida, kas hageja eesmärk õigustab konkreetse juhtumi puhul hagi esitamist.“ |
| --- | --- |

„7.

---