# Europeiska unionens C 319/27 d

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 319 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 49 årgången27 december 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 319

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

49 årgången27 december 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Kommissionen |
| 2006/C 319/1 | Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007–2013 | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Kommissionen

2006/C 319/1

Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbruk och skogsbruk 2007–2013

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Kommissionen

| 27.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 319/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 319/1

---

GEMENSKAPENS RIKTLINJER FÖR STATLIGT STÖD TILL JORDBRUK OCH SKOGSBRUK 2007–2013

(2006/C 319/01)

I.   INLEDNING

| (1) | I artikel 33 i fördraget fastställs målen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Vid utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken och de särskilda åtgärder som krävs för tillämpningen av den är det nödvändigt att ta hänsyn till jordbruksnäringens särskilda karaktär, som är en följd av jordbrukets särskilda struktur och av strukturella och naturbetingade olikheter mellan olika jordbruksregioner. Vidare är det viktigt att beakta nödvändigheten av att gradvis genomföra lämpliga anpassningsåtgärder samt det faktum att jordbruket utgör en sektor som är nära förbunden med ekonomin i dess helhet. Statligt stöd kan endast berättigas om det följer dessa politiska mål. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 33 i fördraget fastställs målen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Vid utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken och de särskilda åtgärder som krävs för tillämpningen av den är det nödvändigt att ta hänsyn till jordbruksnäringens särskilda karaktär, som är en följd av jordbrukets särskilda struktur och av strukturella och naturbetingade olikheter mellan olika jordbruksregioner. Vidare är det viktigt att beakta nödvändigheten av att gradvis genomföra lämpliga anpassningsåtgärder samt det faktum att jordbruket utgör en sektor som är nära förbunden med ekonomin i dess helhet. Statligt stöd kan endast berättigas om det följer dessa politiska mål.

| (2) | Rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (1) innebär en grundläggande förändring när det gäller det sätt på vilket gemenskapen beviljar stöd till jordbrukare. I rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (2) fastställs en ram för landsbygdsutvecklingspolitiken för 2007–2013, och landsbygdsutvecklingens roll som den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare bekräftas. Artiklarna 88 och 89 i förordning (EG) nr 1698/2005 innehåller särskilda bestämmelser rörande statligt stöd. I artikel 5 föreskrivs att insatser för landsbygdutveckling skall vara förenliga med fördraget och alla rättsakter som antagits i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (1) innebär en grundläggande förändring när det gäller det sätt på vilket gemenskapen beviljar stöd till jordbrukare. I rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (2) fastställs en ram för landsbygdsutvecklingspolitiken för 2007–2013, och landsbygdsutvecklingens roll som den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare bekräftas. Artiklarna 88 och 89 i förordning (EG) nr 1698/2005 innehåller särskilda bestämmelser rörande statligt stöd. I artikel 5 föreskrivs att insatser för landsbygdutveckling skall vara förenliga med fördraget och alla rättsakter som antagits i enlighet med detta.

| (3) | Eftersom ett stöds ekonomiska effekter inte är beroende av om det delvis finansieras av gemenskapen eller om det endast finansieras av en medlemsstat, anser kommissionen att det i princip måste finnas överensstämmelse och konsekvens mellan EU:s politik för kontroll av statliga stöd och det stöd som beviljas enligt gemenskapens egen gemensamma jordbruks- och landsbygdsutvecklingspolitik. |
| --- | --- |

(3)

Eftersom ett stöds ekonomiska effekter inte är beroende av om det delvis finansieras av gemenskapen eller om det endast finansieras av en medlemsstat, anser kommissionen att det i princip måste finnas överensstämmelse och konsekvens mellan EU:s politik för kontroll av statliga stöd och det stöd som beviljas enligt gemenskapens egen gemensamma jordbruks- och landsbygdsutvecklingspolitik.

| (4) | Genom en skrivelse av den 30 maj 2005 inbjöds medlemsstaterna att lägga fram förslag till en förenkling av reglerna för statligt stöd inom jordbrukssektorn. Arbetsgruppen för konkurrensvillkor inom jordbruket yttrade sig om dessa riktlinjer vid sina möten den 22 och 23 juni 2006 samt den 25 oktober 2006. |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse av den 30 maj 2005 inbjöds medlemsstaterna att lägga fram förslag till en förenkling av reglerna för statligt stöd inom jordbrukssektorn. Arbetsgruppen för konkurrensvillkor inom jordbruket yttrade sig om dessa riktlinjer vid sina möten den 22 och 23 juni 2006 samt den 25 oktober 2006.

II.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

| (5) | Dessa riktlinjer avser samtliga statliga stöd som beviljas för verksamheter knutna till produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter som omfattas av bilaga I till fördraget. De är tillämpliga på alla stödåtgärder, av vilket slag de än är, som omfattas av definitionen av statligt stöd i artikel 87.1 i fördraget, inklusive åtgärder som finansieras genom skatteliknande avgifter. Föreliggande riktlinjer är inte tillämpliga på statliga stöd inom sektorn för fiske och vattenbruk (3). I kapitel VII anges bestämmelser för stöd inom skogsbrukssektorn, och där ingår stöd för beskogning av jordbruksmark. |
| --- | --- |

(5)

Dessa riktlinjer avser samtliga statliga stöd som beviljas för verksamheter knutna till produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter som omfattas av bilaga I till fördraget. De är tillämpliga på alla stödåtgärder, av vilket slag de än är, som omfattas av definitionen av statligt stöd i artikel 87.1 i fördraget, inklusive åtgärder som finansieras genom skatteliknande avgifter. Föreliggande riktlinjer är inte tillämpliga på statliga stöd inom sektorn för fiske och vattenbruk (3). I kapitel VII anges bestämmelser för stöd inom skogsbrukssektorn, och där ingår stöd för beskogning av jordbruksmark.

| (6) | Med ”jordbruksprodukter” avses i dessa riktlinjer de produkter som förtecknas i bilaga I till fördraget samt produkter som omfattas av KN-nummer 4502, 4503 och 4504 (korkprodukter) och imitations- eller ersättningsprodukter för mjölk och mjölkprodukter (4), med undantag av produkter som omfattas av rådets förordning (EG) nr 104/2000 av den 17 december 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter (5). |
| --- | --- |

(6)

Med ”jordbruksprodukter” avses i dessa riktlinjer de produkter som förtecknas i bilaga I till fördraget samt produkter som omfattas av KN-nummer 4502, 4503 och 4504 (korkprodukter) och imitations- eller ersättningsprodukter för mjölk och mjölkprodukter (4), med undantag av produkter som omfattas av rådets förordning (EG) nr 104/2000 av den 17 december 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter (5).

| (7) | I dessa riktlinjer avser ”bearbetning av en jordbruksprodukt” varje process som en jordbruksprodukt undergår, där den produkt som blir resultatet av processen också är en jordbruksprodukt, med undantag av sådana processer inom jordbruksföretag som är nödvändiga för att bearbeta en animalisk eller vegetabilisk produkt för den första försäljningen. Bearbetning av jordbruksprodukter som omfattas av bilaga I till fördraget till produkter som inte är upptagna i den bilagan omfattas därmed inte av dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

(7)

I dessa riktlinjer avser ”bearbetning av en jordbruksprodukt” varje process som en jordbruksprodukt undergår, där den produkt som blir resultatet av processen också är en jordbruksprodukt, med undantag av sådana processer inom jordbruksföretag som är nödvändiga för att bearbeta en animalisk eller vegetabilisk produkt för den första försäljningen. Bearbetning av jordbruksprodukter som omfattas av bilaga I till fördraget till produkter som inte är upptagna i den bilagan omfattas därmed inte av dessa riktlinjer.

| (8) | I dessa riktlinjer avser ”saluföring av en jordbruksprodukt” att en jordbruksprodukt ställs fram eller visas upp i avsikt att sälja, erbjuda för försäljning, leverera eller på annat sätt föra ut den på marknaden, med undantag av primärproducenters första försäljning till återförsäljare eller bearbetningsföretag och varje åtgärd för att förbereda en produkt för en sådan första försäljning. Primärproducenters försäljning till slutkonsumenter skall betraktas som saluföring om den sker i separata lokaler som är särskilt avsedda för detta syfte. Stöd för reklam för jordbruksprodukter omfattas av dessa riktlinjer medan reklam för produkter som inte omfattas av bilaga I omfattas av sektorsövergripande regler om statligt stöd (6). |
| --- | --- |

(8)

I dessa riktlinjer avser ”saluföring av en jordbruksprodukt” att en jordbruksprodukt ställs fram eller visas upp i avsikt att sälja, erbjuda för försäljning, leverera eller på annat sätt föra ut den på marknaden, med undantag av primärproducenters första försäljning till återförsäljare eller bearbetningsföretag och varje åtgärd för att förbereda en produkt för en sådan första försäljning. Primärproducenters försäljning till slutkonsumenter skall betraktas som saluföring om den sker i separata lokaler som är särskilt avsedda för detta syfte. Stöd för reklam för jordbruksprodukter omfattas av dessa riktlinjer medan reklam för produkter som inte omfattas av bilaga I omfattas av sektorsövergripande regler om statligt stöd (6).

| (9) | Med ”små och medelstora företag” avses i dessa riktlinjer små och medelstora företag enligt definitionen i bilaga I till kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (7). |
| --- | --- |

(9)

Med ”små och medelstora företag” avses i dessa riktlinjer små och medelstora företag enligt definitionen i bilaga I till kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (7).

III.   ALLMÄNNA PRINCIPER

| (10) | I artikel 36 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskaperna fastställs att fördragets bestämmelser om konkurrens skall tillämpas på produktion av och handel med jordbruksprodukter endast i den mån rådet beslutar detta. I motsats till vad som gäller för andra sektorer regleras därför kommissionens befogenhet att kontrollera och övervaka statliga stöd till jordbrukssektorn inte direkt i fördraget utan i den lagstiftning som rådet har antagit enligt artikel 37 i fördraget, och är underkastad de restriktioner som rådet fastställer. I alla förordningar om upprättandet av en gemensam organisation av marknaderna föreskrivs dock i praktiken att bestämmelserna om statliga stöd enligt artiklarna 87, 88 och 89 i fördraget skall tillämpas på produkterna i fråga. I artikel 88 i förordning (EG) nr 1698/2005 föreskrivs vidare uttryckligen att artiklarna 87, 88 och 89 i fördraget skall gälla för stöd som medlemsstaterna beviljar för att stödja landsbygdens utveckling. Om inte särskilda begränsningar eller undantag fastställts i förordningarna i fråga skall därför bestämmelserna i fördraget tillämpas fullt ut på statliga stöd till jordbrukssektorn, med undantag av sådana stöd som särskilt riktas till det begränsade antal produkter som inte omfattas av den gemensamma organisationen av marknaderna (se punkt 21). |
| --- | --- |

(10)

I artikel 36 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskaperna fastställs att fördragets bestämmelser om konkurrens skall tillämpas på produktion av och handel med jordbruksprodukter endast i den mån rådet beslutar detta. I motsats till vad som gäller för andra sektorer regleras därför kommissionens befogenhet att kontrollera och övervaka statliga stöd till jordbrukssektorn inte direkt i fördraget utan i den lagstiftning som rådet har antagit enligt artikel 37 i fördraget, och är underkastad de restriktioner som rådet fastställer. I alla förordningar om upprättandet av en gemensam organisation av marknaderna föreskrivs dock i praktiken att bestämmelserna om statliga stöd enligt artiklarna 87, 88 och 89 i fördraget skall tillämpas på produkterna i fråga. I artikel 88 i förordning (EG) nr 1698/2005 föreskrivs vidare uttryckligen att artiklarna 87, 88 och 89 i fördraget skall gälla för stöd som medlemsstaterna beviljar för att stödja landsbygdens utveckling. Om inte särskilda begränsningar eller undantag fastställts i förordningarna i fråga skall därför bestämmelserna i fördraget tillämpas fullt ut på statliga stöd till jordbrukssektorn, med undantag av sådana stöd som särskilt riktas till det begränsade antal produkter som inte omfattas av den gemensamma organisationen av marknaderna (se punkt 21).

| (11) | Trots att artiklarna 87, 88 och 89 är fullt tillämpliga på de sektorer som omfattas av den gemensamma organisationen av marknaderna förblir dock tillämpningen underordnad de bestämmelser som fastställs i de berörda förordningarna. En medlemsstats hänvisning till bestämmelserna i artiklarna 87, 88 och 89 kan med andra ord inte gå före bestämmelserna i en förordning om organisationen av den marknadssektorn (8). Kommissionen kan därför under inga omständigheter godkänna ett stöd som inte är förenligt med de bestämmelser som reglerar en gemensam organisation av marknaden eller som skulle hindra den gemensamma organisationen av marknaden från att fungera tillfredsställande. |
| --- | --- |

(11)

Trots att artiklarna 87, 88 och 89 är fullt tillämpliga på de sektorer som omfattas av den gemensamma organisationen av marknaderna förblir dock tillämpningen underordnad de bestämmelser som fastställs i de berörda förordningarna. En medlemsstats hänvisning till bestämmelserna i artiklarna 87, 88 och 89 kan med andra ord inte gå före bestämmelserna i en förordning om organisationen av den marknadssektorn (8). Kommissionen kan därför under inga omständigheter godkänna ett stöd som inte är förenligt med de bestämmelser som reglerar en gemensam organisation av marknaden eller som skulle hindra den gemensamma organisationen av marknaden från att fungera tillfredsställande.

| (12) | Kommissionen kommer inte att tillåta stöd till en sådan exportanknuten verksamhet, dvs. stöd som är direkt knutna till exporterade kvantiteter, eller stöd som är betingade av utnyttjandet av inhemska snarare än importerade varor, och inte heller stöd för upprättande och drift av ett distributionsnät eller för andra gängse utgifter knutna till exportverksamhet i andra medlemsstater. Stöd för kostnaderna för deltagande i handelsmässor eller för undersökningar eller konsulttjänster som behövs för att lansera en ny produkt eller en befintlig produkt på en ny marknad utgör normalt inte exportstöd. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen kommer inte att tillåta stöd till en sådan exportanknuten verksamhet, dvs. stöd som är direkt knutna till exporterade kvantiteter, eller stöd som är betingade av utnyttjandet av inhemska snarare än importerade varor, och inte heller stöd för upprättande och drift av ett distributionsnät eller för andra gängse utgifter knutna till exportverksamhet i andra medlemsstater. Stöd för kostnaderna för deltagande i handelsmässor eller för undersökningar eller konsulttjänster som behövs för att lansera en ny produkt eller en befintlig produkt på en ny marknad utgör normalt inte exportstöd.

| (13) | Med hänsyn till de särskilda bestämmelser som gäller för livsmedelshjälp till tredjeländer, kommer kommissionen under normala omständigheter inte tillåta statliga stöd för uppköp av jordbruksprodukter inom gemenskapen som sedan beviljas som livsmedelshjälp i tredjeländer. |
| --- | --- |

(13)

Med hänsyn till de särskilda bestämmelser som gäller för livsmedelshjälp till tredjeländer, kommer kommissionen under normala omständigheter inte tillåta statliga stöd för uppköp av jordbruksprodukter inom gemenskapen som sedan beviljas som livsmedelshjälp i tredjeländer.

| (14) | Dessa riktlinjer skall gälla om inte något annat följer av särskilda undantag i fördragen eller gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

(14)

Dessa riktlinjer skall gälla om inte något annat följer av särskilda undantag i fördragen eller gemenskapslagstiftningen.

| (15) | För att anses förenlig med den gemensamma marknaden skall en stödåtgärd innehålla en stimulansfaktor eller kräva en motprestation från mottagaren. Ensidiga statliga stödåtgärder som endast har till syfte att förbättra producenternas finansiella situation, men som inte på något sätt bidrar till sektorns utveckling, och i synnerhet stöd som enbart beviljas på grundval av pris, kvantitet, produktionsenhet eller produktionsmedel anses utgöra driftsstöd som inte är förenliga med den gemensamma marknaden, om inte undantag uttryckligen medges i gemenskapslagstiftningen eller i dessa riktlinjer. Sådana stöd kan på grund av sin art även inverka störande på mekanismerna inom den gemensamma organisationen av marknaden. |
| --- | --- |

(15)

För att anses förenlig med den gemensamma marknaden skall en stödåtgärd innehålla en stimulansfaktor eller kräva en motprestation från mottagaren. Ensidiga statliga stödåtgärder som endast har till syfte att förbättra producenternas finansiella situation, men som inte på något sätt bidrar till sektorns utveckling, och i synnerhet stöd som enbart beviljas på grundval av pris, kvantitet, produktionsenhet eller produktionsmedel anses utgöra driftsstöd som inte är förenliga med den gemensamma marknaden, om inte undantag uttryckligen medges i gemenskapslagstiftningen eller i dessa riktlinjer. Sådana stöd kan på grund av sin art även inverka störande på mekanismerna inom den gemensamma organisationen av marknaden.

| (16) | Av samma skäl kan stöd som beviljas retroaktivt för verksamhet som mottagaren redan påbörjat inte anses innehålla den stimulansfaktor som krävs och de skall anses utgöra driftsstöd som endast har till syfte att befria mottagaren från en finansiell börda. För att stödets stimulanseffekt skall bli så stor som möjligt och för att detta skall vara lätt att påvisa vid eventuell anmälan, skall medlemsstaternas regler för stödberättigande omfatta följande steg som skall föregå beviljande av stöd:
  Stöd enligt en stödordning får endast beviljas för verksamhet som redan har utförts eller tjänster som redan har tagits i anspråk efter det att stödsystemet har inrättats och förklarats förenligt med fördraget av kommissionen.
  Om stödordningen skapar en automatisk rättighet att erhålla stöd, som inte kräver någon ytterligare administrativ åtgärd, får stödet självt endast beviljas för verksamhet som redan har utförts eller tjänster som redan har tagits i anspråk efter det att stödsystemet har inrättats och förklarats förenligt med fördraget av kommissionen.
  Om stödordningen kräver att en ansökan skall lämnas in till den berörda behöriga myndigheten får stödet självt endast beviljas för verksamhet som redan har utförts eller tjänster som redan har tagits i anspråk efter det att följande villkor har uppfyllts:






  a) | Stödordningen har införts och förklarats förenlig med EG-fördraget av kommissionen. |
| --- | --- | --- |

(16)

Av samma skäl kan stöd som beviljas retroaktivt för verksamhet som mottagaren redan påbörjat inte anses innehålla den stimulansfaktor som krävs och de skall anses utgöra driftsstöd som endast har till syfte att befria mottagaren från en finansiell börda. För att stödets stimulanseffekt skall bli så stor som möjligt och för att detta skall vara lätt att påvisa vid eventuell anmälan, skall medlemsstaternas regler för stödberättigande omfatta följande steg som skall föregå beviljande av stöd:

Stöd enligt en stödordning får endast beviljas för verksamhet som redan har utförts eller tjänster som redan har tagits i anspråk efter det att stödsystemet har inrättats och förklarats förenligt med fördraget av kommissionen.

Om stödordningen skapar en automatisk rättighet att erhålla stöd, som inte kräver någon ytterligare administrativ åtgärd, får stödet självt endast beviljas för verksamhet som redan har utförts eller tjänster som redan har tagits i anspråk efter det att stödsystemet har inrättats och förklarats förenligt med fördraget av kommissionen.

Om stödordningen kräver att en ansökan skall lämnas in till den berörda behöriga myndigheten får stödet självt endast beviljas för verksamhet som redan har utförts eller tjänster som redan har tagits i anspråk efter det att följande villkor har uppfyllts:

a)

Stödordningen har införts och förklarats förenlig med EG-fördraget av kommissionen.

| b) | En ansökan om stöd har på rätt sätt inlämnats till den berörda behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

b)

En ansökan om stöd har på rätt sätt inlämnats till den berörda behöriga myndigheten.

| c) | Ansökan har godkänts av den berörda behöriga myndigheten på ett sådant sätt att myndigheten har förbundit sig att bevilja stödet, med tydligt angivande av vilket stödbelopp som har beviljats eller hur beloppet kommer att beräknas. Den behöriga myndigheten får fatta ett sådant beslut endast om den budget som är tillgänglig för stödet eller stödordningen inte är förbrukad. |
| --- | --- |

c)

Ansökan har godkänts av den berörda behöriga myndigheten på ett sådant sätt att myndigheten har förbundit sig att bevilja stödet, med tydligt angivande av vilket stödbelopp som har beviljats eller hur beloppet kommer att beräknas. Den behöriga myndigheten får fatta ett sådant beslut endast om den budget som är tillgänglig för stödet eller stödordningen inte är förbrukad.

Individuellt stöd utanför en stödordning får endast beviljas för verksamhet som redan har utförts eller tjänster som redan har tagits i anspråk efter det att kriterierna i led b och c ovan har uppfyllts.

Dessa krav skall inte gälla för kompenserande stödordningar.

| (17) | På grund av likheterna mellan företag som bearbetar och saluför jordbruksprodukter och företag som inte är jordbruksföretag (t.ex. inom sektorn för bearbetning av livsmedel) bör reglerna för statligt stöd till företag som bearbetar och marknadsför jordbruksprodukter harmoniseras med reglerna för företag som inte är jordbruksföretag. Denna politik bör tillämpas oberoende av syftet med det statliga stödet, t.ex. stöd för investeringskostnader, miljöskydd eller tekniskt stöd. Kommissionen har i detta sammanhang redan inbegripit bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter i






  a) | utkastet till förordning om stöd av mindre betydelse som skall ersätta kommissionens förordning (EG) nr 60/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 på stöd av mindre betydelse (9), |
| --- | --- | --- |

(17)

På grund av likheterna mellan företag som bearbetar och saluför jordbruksprodukter och företag som inte är jordbruksföretag (t.ex. inom sektorn för bearbetning av livsmedel) bör reglerna för statligt stöd till företag som bearbetar och marknadsför jordbruksprodukter harmoniseras med reglerna för företag som inte är jordbruksföretag. Denna politik bör tillämpas oberoende av syftet med det statliga stödet, t.ex. stöd för investeringskostnader, miljöskydd eller tekniskt stöd. Kommissionen har i detta sammanhang redan inbegripit bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter i

a)

utkastet till förordning om stöd av mindre betydelse som skall ersätta kommissionens förordning (EG) nr 60/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 på stöd av mindre betydelse (9),

| b) | förordning (EG) nr 70/2001 ändrad genom förordning (EG) nr 1857/2006, |
| --- | --- |

b)

förordning (EG) nr 70/2001 ändrad genom förordning (EG) nr 1857/2006,

| c) | kommissionens förordning (EG) nr 1628/2006 av den 24 oktober 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt regionalt investeringsstöd (10). |
| --- | --- |

c)

kommissionens förordning (EG) nr 1628/2006 av den 24 oktober 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt regionalt investeringsstöd (10).

| (18) | Till följd av sådan harmonisering med reglerna för företag som inte är jordbruksföretag är det möjligt att större företag inte längre kan beviljas vissa typer av stöd, framför allt tekniskt stöd som rådgivning. Stöd till större företag kommer i detta avseende i framtiden att begränsas till stöd av mindre betydelse. |
| --- | --- |

(18)

Till följd av sådan harmonisering med reglerna för företag som inte är jordbruksföretag är det möjligt att större företag inte längre kan beviljas vissa typer av stöd, framför allt tekniskt stöd som rådgivning. Stöd till större företag kommer i detta avseende i framtiden att begränsas till stöd av mindre betydelse.

| (19) | Om det inte föreskrivs uttryckligen i dessa riktlinjer, genom hänvisning till jordbrukssektorn i en motsatsställning antingen i förhållande till primärproduktionen (jordbrukare) eller bearbetning och saluföring, får stöd till förmån för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter endast förklaras förenliga med artikel 87.2 eller 87.3 i fördraget om samma stöd också skulle förklaras förenligt i det fall det beviljas företag utanför jordbrukssektorn som inte är verksamma inom vissa typer av sektorer som transport eller fiske. |
| --- | --- |

(19)

Om det inte föreskrivs uttryckligen i dessa riktlinjer, genom hänvisning till jordbrukssektorn i en motsatsställning antingen i förhållande till primärproduktionen (jordbrukare) eller bearbetning och saluföring, får stöd till förmån för bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter endast förklaras förenliga med artikel 87.2 eller 87.3 i fördraget om samma stöd också skulle förklaras förenligt i det fall det beviljas företag utanför jordbrukssektorn som inte är verksamma inom vissa typer av sektorer som transport eller fiske.

| (20) | Eftersom de ytterst särskilda förhållanden som råder inom jordbrukets primärproduktion måste beaktas vid bedömning av stöd som har till syfte att gynna mindre gynnade regioner enligt artikel 36 i förordning (EG) nr 1698/2005, kan kommissionens riktlinjer för statligt regionalstöd för 2007-2013 (11) inte tillämpas på primärproduktionen. De skall dock tillämpas på bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter i den mån detta föreskrivs i dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

(20)

Eftersom de ytterst särskilda förhållanden som råder inom jordbrukets primärproduktion måste beaktas vid bedömning av stöd som har till syfte att gynna mindre gynnade regioner enligt artikel 36 i förordning (EG) nr 1698/2005, kan kommissionens riktlinjer för statligt regionalstöd för 2007-2013 (11) inte tillämpas på primärproduktionen. De skall dock tillämpas på bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter i den mån detta föreskrivs i dessa riktlinjer.

| (21) | Som anges ovan regleras vissa typer av jordbruksprodukter som omfattas av bilaga I i fördraget ännu inte av en gemensam organisation av marknaden. Hit hör i synnerhet annan potatis än stärkelsepotatis, hästkött, kaffe och vinäger som härrör från alkohol samt kork. I frånvaro av en gemensam organisation av marknaden förblir bestämmelserna i artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 1184/2006 av den 24 juli 2006 om tillämpning av vissa konkurrensregler på produktion av och handel med jordbruksvaror (12) tillämpliga på statliga stöd som är särskilt riktade till dessa produkter. I artikel 3 fastställs att endast bestämmelserna i artikel 88.1 och i den första meningen i artikel 88.3 gäller för dessa stöd. Medlemsstaterna skall därför i god tid informera kommissionen så att den kan lämna synpunkter på eventuella planer att bevilja eller ändra stöd. Kommissionen kan för sin del inte motsätta sig beviljandet av sådant stöd genom ett slutligt negativt beslut. När kommissionen bedömer sådana stöd kommer den att ta hänsyn till frånvaron av gemensam organisation av marknaderna på gemenskapsnivå och det faktum att det i förordning (EG) nr 1782/2003 fastställs en princip som innebär att gemenskapens stöd generellt bör beviljas i form av frikopplat stöd som inte är knutet till särskilda produkter eller pågående produktion. Det måste också noteras att vissa organisationer av marknaderna inte innehåller några bestämmelser om inhemskt gemenskapsstöd. Under förutsättning att de nationella stödordningarna följer den principen kommer kommissionen inte att göra några kommentarer, även om de berörda åtgärderna utgör driftsstöd som i vanliga fall skulle vara förbjudet. När den gör sina kommentarer kommer kommissionen också att ta hänsyn till risken för att stödet betalas ut för en produkt som inte omfattas av en gemensam organisation av marknaden, men som ändå gynnar produktionen av en produkt som omfattas av en sådan organisation. Detta gäller framför allt inom potatissektorn. Om en medlemsstat inte rättar sig efter kommissionens kommentarer och rekommendationer förbehåller sig kommissionen rätten att tillämpa artikel 226 i fördraget. |
| --- | --- |

(21)

Som anges ovan regleras vissa typer av jordbruksprodukter som omfattas av bilaga I i fördraget ännu inte av en gemensam organisation av marknaden. Hit hör i synnerhet annan potatis än stärkelsepotatis, hästkött, kaffe och vinäger som härrör från alkohol samt kork. I frånvaro av en gemensam organisation av marknaden förblir bestämmelserna i artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 1184/2006 av den 24 juli 2006 om tillämpning av vissa konkurrensregler på produktion av och handel med jordbruksvaror (12) tillämpliga på statliga stöd som är särskilt riktade till dessa produkter. I artikel 3 fastställs att endast bestämmelserna i artikel 88.1 och i den första meningen i artikel 88.3 gäller för dessa stöd. Medlemsstaterna skall därför i god tid informera kommissionen så att den kan lämna synpunkter på eventuella planer att bevilja eller ändra stöd. Kommissionen kan för sin del inte motsätta sig beviljandet av sådant stöd genom ett slutligt negativt beslut. När kommissionen bedömer sådana stöd kommer den att ta hänsyn till frånvaron av gemensam organisation av marknaderna på gemenskapsnivå och det faktum att det i förordning (EG) nr 1782/2003 fastställs en princip som innebär att gemenskapens stöd generellt bör beviljas i form av frikopplat stöd som inte är knutet till särskilda produkter eller pågående produktion. Det måste också noteras att vissa organisationer av marknaderna inte innehåller några bestämmelser om inhemskt gemenskapsstöd. Under förutsättning att de nationella stödordningarna följer den principen kommer kommissionen inte att göra några kommentarer, även om de berörda åtgärderna utgör driftsstöd som i vanliga fall skulle vara förbjudet. När den gör sina kommentarer kommer kommissionen också att ta hänsyn till risken för att stödet betalas ut för en produkt som inte omfattas av en gemensam organisation av marknaden, men som ändå gynnar produktionen av en produkt som omfattas av en sådan organisation. Detta gäller framför allt inom potatissektorn. Om en medlemsstat inte rättar sig efter kommissionens kommentarer och rekommendationer förbehåller sig kommissionen rätten att tillämpa artikel 226 i fördraget.

| (22) | Enligt artikel 6 i fördraget skall ”miljöskyddskraven integreras i utformningen och genomförandet av gemenskapens politik och verksamhet enligt artikel 3, särskilt i syfte att främja en hållbar utveckling”. Den verksamhet som avses i artikel 3 omfattar både jordbruks- och konkurrenspolitik. Därför blir det nödvändigt att lägga särskild vikt vid miljöfrågor i framtida anmälningar om statligt stöd, även i de fall då stödordningarna inte särskilt rör miljöfrågor. Om det till exempel rör sig om en stödordning för investeringar som är avsedda att öka produktionen och som innebär en ökad användning av knappa resurser eller att föroreningarna ökar, kommer det att bli nödvändigt att påvisa att ordningen inte kommer att leda till en överträdelse av gemenskapens miljöskyddslagstiftning eller på annat sätt skada miljön. Alla framtida anmälningar om statligt stöd bör omfatta en beskrivning av den stödberättigande åtgärdens förväntade miljökonsekvenser. Ofta kommer detta inte att innebära något annat än en bekräftelse av att inga miljökonsekvenser förväntas. Kommissionen förbehåller sig rätten att begära sådan ytterligare information och sådana åtgärder och villkor som den bedömer är nödvändiga för att garantera ett adekvat miljöskydd. |
| --- | --- |

(22)

Enligt artikel 6 i fördraget skall ”miljöskyddskraven integreras i utformningen och genomförandet av gemenskapens politik och verksamhet enligt artikel 3, särskilt i syfte att främja en hållbar utveckling”. Den verksamhet som avses i artikel 3 omfattar både jordbruks- och konkurrenspolitik. Därför blir det nödvändigt att lägga särskild vikt vid miljöfrågor i framtida anmälningar om statligt stöd, även i de fall då stödordningarna inte särskilt rör miljöfrågor. Om det till exempel rör sig om en stödordning för investeringar som är avsedda att öka produktionen och som innebär en ökad användning av knappa resurser eller att föroreningarna ökar, kommer det att bli nödvändigt att påvisa att ordningen inte kommer att leda till en överträdelse av gemenskapens miljöskyddslagstiftning eller på annat sätt skada miljön. Alla framtida anmälningar om statligt stöd bör omfatta en beskrivning av den stödberättigande åtgärdens förväntade miljökonsekvenser. Ofta kommer detta inte att innebära något annat än en bekräftelse av att inga miljökonsekvenser förväntas. Kommissionen förbehåller sig rätten att begära sådan ytterligare information och sådana åtgärder och villkor som den bedömer är nödvändiga för att garantera ett adekvat miljöskydd.

| (23) | Kommissionen kommer att bedöma de stödåtgärder som inte omfattas av dessa riktlinjer från fall till fall och därvid ta hänsyn till de riktlinjer som fastställts i artiklarna 87, 88 och 89 i fördraget samt gemenskapens gemensamma jordbrukspolitik och politik för landsbygdsutveckling. Medlemsstater som föreslår stöd till jordbrukssektorn som inte täcks av dessa riktlinjer måste tillhandahålla en ekonomisk bedömning av åtgärdernas positiva inverkan på utvecklingen inom jordbrukssektorn, samt av riskerna för att konkurrensen kommer att snedvridas på grund av den berörda åtgärden. Kommissionen kommer endast att godkänna sådana åtgärder om det positiva bidraget till utvecklingen av sektorn utan tvekan överväger riskerna för att konkurrensen skall snedvridas. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen kommer att bedöma de stödåtgärder som inte omfattas av dessa riktlinjer från fall till fall och därvid ta hänsyn till de riktlinjer som fastställts i artiklarna 87, 88 och 89 i fördraget samt gemenskapens gemensamma jordbrukspolitik och politik för landsbygdsutveckling. Medlemsstater som föreslår stöd till jordbrukssektorn som inte täcks av dessa riktlinjer måste tillhandahålla en ekonomisk bedömning av åtgärdernas positiva inverkan på utvecklingen inom jordbrukssektorn, samt av riskerna för att konkurrensen kommer att snedvridas på grund av den berörda åtgärden. Kommissionen kommer endast att godkänna sådana åtgärder om det positiva bidraget till utvecklingen av sektorn utan tvekan överväger riskerna för att konkurrensen skall snedvridas.

| (24) | Samtliga stödnivåer i dessa riktlinjer anges som det totala stödbeloppet uttryckt som en procentandel av de totala stödberättigande kostnaderna (bruttobidragsekvivalenter), om inte något annat anges. |
| --- | --- |

(24)

Samtliga stödnivåer i dessa riktlinjer anges som det totala stödbeloppet uttryckt som en procentandel av de totala stödberättigande kostnaderna (bruttobidragsekvivalenter), om inte något annat anges.

IV.   LANDSBYGDSUTVECKLINGSÅTGÄRDER

| (25) | I rådets förordning (EG) nr 1698/2005 fastställs en rad stödåtgärder för landsbygdsutveckling. I det här kapitlet i riktlinjerna fastställs regler för statligt stöd för sådana åtgärder och vissa andra åtgärder som är nära knutna till landsbygdsutvecklingen. |
| --- | --- |

(25)

I rådets förordning (EG) nr 1698/2005 fastställs en rad stödåtgärder för landsbygdsutveckling. I det här kapitlet i riktlinjerna fastställs regler för statligt stöd för sådana åtgärder och vissa andra åtgärder som är nära knutna till landsbygdsutvecklingen.

| (26) | Det är nödvändigt att garantera samstämmigheten mellan landsbygdsutvecklingsåtgärder som föreslås för samfinansiering inom medlemsstaternas program för landsbygdsutveckling och landsbygdsutvecklingsåtgärder som finansieras genom statligt stöd. Därför skall varje anmälan av stöd för investeringar (kapitel IV.A och IV.B), stöd för miljö och djurskydd (kapitel IV.C), stöd för att kompensera för naturbetingade svårigheter i vissa områden (kapitel IV.D), stöd för att uppfylla normer (kapitel IV.E) och startstöd till unga lantbrukare (kapitel IV.F) åtföljas av dokumentation som visar hur det statliga stödet passar in i och är förenligt med de berörda programmen för landsbygdsutveckling. Statligt stöd som inte är förenligt med det berörda programmet för landsbygdsutveckling, i synnerhet statligt stöd som leder till ökad kapacitet för vilken det inte finns några normala avsättningsmöjligheter på marknaden, kommer inte att tillåtas. |
| --- | --- |

(26)

Det är nödvändigt att garantera samstämmigheten mellan landsbygdsutvecklingsåtgärder som föreslås för samfinansiering inom medlemsstaternas program för landsbygdsutveckling och landsbygdsutvecklingsåtgärder som finansieras genom statligt stöd. Därför skall varje anmälan av stöd för investeringar (kapitel IV.A och IV.B), stöd för miljö och djurskydd (kapitel IV.C), stöd för att kompensera för naturbetingade svårigheter i vissa områden (kapitel IV.D), stöd för att uppfylla normer (kapitel IV.E) och startstöd till unga lantbrukare (kapitel IV.F) åtföljas av dokumentation som visar hur det statliga stödet passar in i och är förenligt med de berörda programmen för landsbygdsutveckling. Statligt stöd som inte är förenligt med det berörda programmet för landsbygdsutveckling, i synnerhet statligt stöd som leder till ökad kapacitet för vilken det inte finns några normala avsättningsmöjligheter på marknaden, kommer inte att tillåtas.

IV.A.   Stöd för investeringar i jordbruksföretag

| (27) | Detta avsnitt skall tillämpas på investeringar i samband med primärproduktion av produkter som omfattas av bilaga I till fördraget. Det skall inte tillämpas på investeringar på jordbrukföretaget i syfte att främja bearbetning och saluföring av sådana produkter. |
| --- | --- |

(27)

Detta avsnitt skall tillämpas på investeringar i samband med primärproduktion av produkter som omfattas av bilaga I till fördraget. Det skall inte tillämpas på investeringar på jordbrukföretaget i syfte att främja bearbetning och saluföring av sådana produkter.

IV.A.1.   Analys

| (28) | Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden: |
| --- | --- |

(28)

Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:

| a) | För åtgärder för att omstrukturera och utveckla den fysiska potentialen samt främja innovation, föreskrivs i artikel 26.1 i förordning (EG) nr 1698/2005 stöd för materiella och/eller immateriella investeringar som förbättrar de generella prestationerna på företaget. |
| --- | --- |

a)

För åtgärder för att omstrukturera och utveckla den fysiska potentialen samt främja innovation, föreskrivs i artikel 26.1 i förordning (EG) nr 1698/2005 stöd för materiella och/eller immateriella investeringar som förbättrar de generella prestationerna på företaget.

| b) | Enligt artikel 26.1 i förordning gäller att om en investering görs för att uppfylla gemenskapsnormer, får stöd endast beviljas för att uppfylla nyligen införda gemenskapsnormer. För att en sådan norm skall uppfyllas kan ett uppskov beviljas på högst 36 månader, från och med den dag då normen blev bindande för jordbruksföretaget. För unga jordbrukare som erhåller startstöd, kan stöd beviljas för investeringar för att uppfylla befintliga gemenskapsnormer om det fastställs i den affärsplan som avses i artikel 22.1 c i förordning (EG) nr 1698/2005. Uppskovet för att uppfylla normen får inte överstiga 36 månader från och med startdatum. |
| --- | --- |

b)

Enligt artikel 26.1 i förordning gäller att om en investering görs för att uppfylla gemenskapsnormer, får stöd endast beviljas för att uppfylla nyligen införda gemenskapsnormer. För att en sådan norm skall uppfyllas kan ett uppskov beviljas på högst 36 månader, från och med den dag då normen blev bindande för jordbruksföretaget. För unga jordbrukare som erhåller startstöd, kan stöd beviljas för investeringar för att uppfylla befintliga gemenskapsnormer om det fastställs i den affärsplan som avses i artikel 22.1 c i förordning (EG) nr 1698/2005. Uppskovet för att uppfylla normen får inte överstiga 36 månader från och med startdatum.

| c) | Enligt artikel 88.2 i förordning (EG) nr 1698/2005 får stöden för att modernisera jordbruksföretag inte överskrida de gränser som anges i bilagan till förordningen och som återges nedan:






  i. | 60 % av unga jordbrukares stödberättigande investeringar i sådana områden som anges i artikel 36 a i, ii och iii i förordning (EG) nr 1698/2005, |
| --- | --- | --- |

c)

Enligt artikel 88.2 i förordning (EG) nr 1698/2005 får stöden för att modernisera jordbruksföretag inte överskrida de gränser som anges i bilagan till förordningen och som återges nedan:

i.

60 % av unga jordbrukares stödberättigande investeringar i sådana områden som anges i artikel 36 a i, ii och iii i förordning (EG) nr 1698/2005,

| ii. | 50 % av andra jordbrukares stödberättigande investeringar i sådana områden som anges i artikel 36 a i, ii och iii i förordning (EG) nr 1698/2005, |
| --- | --- |

ii.

50 % av andra jordbrukares stödberättigande investeringar i sådana områden som anges i artikel 36 a i, ii och iii i förordning (EG) nr 1698/2005,

| iii. | 50 % av unga jordbrukares stödberättigande investeringar i andra områden, |
| --- | --- |

iii.

50 % av unga jordbrukares stödberättigande investeringar i andra områden,

| iv. | 40 % av andra jordbrukares stödberättigande investeringar i andra områden, |
| --- | --- |

iv.

40 % av andra jordbrukares stödberättigande investeringar i andra områden,

| v. | 75 % av stödberättigande investeringar i de yttersta randområdena och på de mindre egeiska öarna i den mening som anges i förordning (EEG) nr 2019/93 av den 19 juli 1993 om införandet av särskilda bestämmelser för de mindre Egeiska öarna rörande vissa jordbruksprodukter (13), |
| --- | --- |

v.

75 % av stödberättigande investeringar i de yttersta randområdena och på de mindre egeiska öarna i den mening som anges i förordning (EEG) nr 2019/93 av den 19 juli 1993 om införandet av särskilda bestämmelser för de mindre Egeiska öarna rörande vissa jordbruksprodukter (13),

| vi. | 75 % av stödberättigande investeringar i de medlemsstater som anslöt sig till gemenskapen den 1 maj 2004 och den 1 januari 2007, för genomförandet av rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (14) under högst fyra år från och med anslutningen i enlighet med artiklarna 3.2 och 5.1 i det direktivet. |
| --- | --- |

vi.

75 % av stödberättigande investeringar i de medlemsstater som anslöt sig till gemenskapen den 1 maj 2004 och den 1 januari 2007, för genomförandet av rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (14) under högst fyra år från och med anslutningen i enlighet med artiklarna 3.2 och 5.1 i det direktivet.

| d) | Förbudet enligt artikel 88.2 i förordning (EG) nr 1698/2005 gäller inte stöd som avser investeringar som i första hand görs i allmänhetens intresse i samband med bevarande av traditionella landskap som formats genom jord- och skogsbruk, eller i samband med att byggnader på en gård flyttas, skydd och förbättring av miljön, bättre hygieniska villkor och djurskydd på djurhållningsföretag samt arbetarskydd. |
| --- | --- |

d)

Förbudet enligt artikel 88.2 i förordning (EG) nr 1698/2005 gäller inte stöd som avser investeringar som i första hand görs i allmänhetens intresse i samband med bevarande av traditionella landskap som formats genom jord- och skogsbruk, eller i samband med att byggnader på en gård flyttas, skydd och förbättring av miljön, bättre hygieniska villkor och djurskydd på djurhållningsföretag samt arbetarskydd.

| e) | Om jordbruksbyggnader måste förflyttas till följd av expropriation, vilket enligt den berörda medlemsstatens lagstiftning berättigar till kompensation, kommer betalningen av sådan kompensation normalt sett inte att betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget. |
| --- | --- |

e)

Om jordbruksbyggnader måste förflyttas till följd av expropriation, vilket enligt den berörda medlemsstatens lagstiftning berättigar till kompensation, kommer betalningen av sådan kompensation normalt sett inte att betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget.

| f) | Medlemsstater som väntar med att genomföra obligatoriska gemenskapsnormer till efter det datum som fastställs i gemenskapslagstiftningen kan genom sådana förseningar skapa fördelar för sina jordbrukare jämfört med jordbrukare i medlemsstater som infört de nya normerna i enlighet med de datum för genomförandet som föreskrivs i gemenskapens lagstiftning. Denna risk för snedvridning av konkurrensen får inte ökas ytterligare genom att höga belopp statliga stöd beviljas till jordbrukare som utsätts för kostnader till följd av nya normer senare än vad som föreskrivs i gemenskapens lagstiftning. Vid fastställandet av lämplig stödnivå för investeringar knutna till uppfyllandet av nyligen införda normer, bör hänsyn dock tas till det faktum att sådana normer ofta medför kostnader för jordbrukaren utan att inkomstpotentialen ökar. Den högsta stödnivån för investeringar i samband med nyligen införda normer bör därför begränsas till investeringar som görs inom ramen för den tidtabell som föreskrivs i gemenskapens lagstiftning. Investeringar i ett senare skede bör endast kunna omfattas av en lägre stödnivå. En sådan stödnivå skall återspegla den försening som uppstått och bör efter en viss tid minskas till noll. |
| --- | --- |

f)

Medlemsstater som väntar med att genomföra obligatoriska gemenskapsnormer till efter det datum som fastställs i gemenskapslagstiftningen kan genom sådana förseningar skapa fördelar för sina jordbrukare jämfört med jordbrukare i medlemsstater som infört de nya normerna i enlighet med de datum för genomförandet som föreskrivs i gemenskapens lagstiftning. Denna risk för snedvridning av konkurrensen får inte ökas ytterligare genom att höga belopp statliga stöd beviljas till jordbrukare som utsätts för kostnader till följd av nya normer senare än vad som föreskrivs i gemenskapens lagstiftning. Vid fastställandet av lämplig stödnivå för investeringar knutna till uppfyllandet av nyligen införda normer, bör hänsyn dock tas till det faktum att sådana normer ofta medför kostnader för jordbrukaren utan att inkomstpotentialen ökar. Den högsta stödnivån för investeringar i samband med nyligen införda normer bör därför begränsas till investeringar som görs inom ramen för den tidtabell som föreskrivs i gemenskapens lagstiftning. Investeringar i ett senare skede bör endast kunna omfattas av en lägre stödnivå. En sådan stödnivå skall återspegla den försening som uppstått och bör efter en viss tid minskas till noll.

| g) | När det gäller genomförandet av direktiv 91/676/EEG bör hänsyn tas till de särskilda problemen och behoven i de medlemsstater som anslöt sig till gemenskapen den 1 maj 2004 och den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

g)

När det gäller genomförandet av direktiv 91/676/EEG bör hänsyn tas till de särskilda problemen och behoven i de medlemsstater som anslöt sig till gemenskapen den 1 maj 2004 och den 1 januari 2007.

| h) | Statligt stöd för inköp av begagnad utrustning bör godkännas när det gäller små och medelstora företag, för vilka den lägre kostnaden för sådan utrustning kan vara ett viktigt första steg mot modernisering, framför allt för jordbruksföretag som utgår från en mycket låg teknisk standard och med litet kapital. Större företag bör endast kunna få investeringsstöd i samband med införskaffande av ny utrustning. |
| --- | --- |

h)

Statligt stöd för inköp av begagnad utrustning bör godkännas när det gäller små och medelstora företag, för vilka den lägre kostnaden för sådan utrustning kan vara ett viktigt första steg mot modernisering, framför allt för jordbruksföretag som utgår från en mycket låg teknisk standard och med litet kapital. Större företag bör endast kunna få investeringsstöd i samband med införskaffande av ny utrustning.

IV.A.2.   Politik rörande investeringsstöd i jordbruksföretag

| (29) | Stöd för investeringar i jordbruksföretag skall anses förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller alla villkor enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 1857/2006. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4.7 c i förordning (EG) nr 1857/2006 får stöd också beviljas upp till samma nivå och enligt samma villkor som de som fastställs i nämnda artikel 4 för särskilda jordbruksprodukter samt för dräneringsarbeten eller bevattningsutrustning och bevattningsarbeten, såvida inte en sådan investering leder till att vattenanvändningen minskar med minst 25 %, Det maximala stödbeloppet enligt artikel 4.9 i förordning nr 1857/2006 är inte tillämpligt. |
| --- | --- |

(29)

Stöd för investeringar i jordbruksföretag skall anses förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller alla villkor enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 1857/2006. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4.7 c i förordning (EG) nr 1857/2006 får stöd också beviljas upp till samma nivå och enligt samma villkor som de som fastställs i nämnda artikel 4 för särskilda jordbruksprodukter samt för dräneringsarbeten eller bevattningsutrustning och bevattningsarbeten, såvida inte en sådan investering leder till att vattenanvändningen minskar med minst 25 %, Det maximala stödbeloppet enligt artikel 4.9 i förordning nr 1857/2006 är inte tillämpligt.

| (30) | Stöd för bevarande av traditionella landskap och byggnader skall anses förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller alla villkor enligt [artikel 5 i den gruppundantagsförordning som ersätter förordning 1/2004]. Den övre gräns på 10 000 euro som fastställs i [artikel 5.2 i den gruppundantagsförordning som ersätter förordning 1/2004] kan dock överskridas i vederbörligen motiverade fall. |
| --- | --- |

(30)

Stöd för bevarande av traditionella landskap och byggnader skall anses förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller alla villkor enligt [artikel 5 i den gruppundantagsförordning som ersätter förordning 1/2004]. Den övre gräns på 10 000 euro som fastställs i [artikel 5.2 i den gruppundantagsförordning som ersätter förordning 1/2004] kan dock överskridas i vederbörligen motiverade fall.

| (31) | Stöd till flyttning av byggnader vid ett jordbruk skall anses förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller alla villkor enligt [artikel 6 i den gruppundantagsförordning som ersätter förordning 1/2004]. |
| --- | --- |

(31)

Stöd till flyttning av byggnader vid ett jordbruk skall anses förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller alla villkor enligt [artikel 6 i den gruppundantagsförordning som ersätter förordning 1/2004].

| (32) | Investeringsstöd som leder till extra kostnader i samband med bevarande och förbättring av den naturliga miljön, förbättring av hygienförhållandena på djurhållningsföretag eller av djurskyddet inom djurhållningen skall anses förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller alla villkor enligt [artikel 4.2 e i den gruppundantagsförordning som ersätter förordning 1/2004]. För investeringsutgifter som uppstår efter de datum för uppfyllande av nyligen införda normer som fastställs i [artikel 2.10 i den gruppundantagsförordning som ersätter förordning 1/2004], skall den högsta tillåtna stödnivån vara






  a) | 50 % av stödberättigande investeringar i mindre gynnade områden eller områden som avses i artikel 36 a i, 36 a ii och 36 a iii i förordning (EG) nr 1698/2005 och 40 % för stödberättigande investeringar i andra områden, för utgifter som uppstått inom tre år efter den dag då investeringen skulle ha gjorts enligt de tidsfrister som föreskrivs i gemenskapens lagstiftning. |
| --- | --- | --- |

(32)

Investeringsstöd som leder till extra kostnader i samband med bevarande och förbättring av den naturliga miljön, förbättring av hygienförhållandena på djurhållningsföretag eller av djurskyddet inom djurhållningen skall anses förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller alla villkor enligt [artikel 4.2 e i den gruppundantagsförordning som ersätter förordning 1/2004]. För investeringsutgifter som uppstår efter de datum för uppfyllande av nyligen införda normer som fastställs i [artikel 2.10 i den gruppundantagsförordning som ersätter förordning 1/2004], skall den högsta tillåtna stödnivån vara

a)

50 % av stödberättigande investeringar i mindre gynnade områden eller områden som avses i artikel 36 a i, 36 a ii och 36 a iii i förordning (EG) nr 1698/2005 och 40 % för stödberättigande investeringar i andra områden, för utgifter som uppstått inom tre år efter den dag då investeringen skulle ha gjorts enligt de tidsfrister som föreskrivs i gemenskapens lagstiftning.

| b) | De högsta tillåtna stödnivåerna på 50 % och 40 % som avses i punkt a skall minskas till 25 % respektive 20 % för utgifter som uppstått under år fyra efter den dag då investeringen skulle ha skett i enlighet med de tidsfrister som föreskrivs i gemenskapens lagstiftning, och till 12,5 % respektive 10 % under år fem. Inget stöd får tillåtas för utgifter som uppstått efter år fem. |
| --- | --- |

b)

De högsta tillåtna stödnivåerna på 50 % och 40 % som avses i punkt a skall minskas till 25 % respektive 20 % för utgifter som uppstått under år fyra efter den dag då investeringen skulle ha skett i enlighet med de tidsfrister som föreskrivs i gemenskapens lagstiftning, och till 12,5 % respektive 10 % under år fem. Inget stöd får tillåtas för utgifter som uppstått efter år fem.

| (33) | Stöd på 75 % för extra kostnader till följd av sådana investeringar i de medlemsstater som anslöt sig till gemenskapen den 1 maj 2004 och den 1 januari 2007 som krävs för genomförandet av direktiv 91/676/EEG, skall anses förenliga med artikel 87.3 c i fördraget till och med den 31 december 2008 respektive 31 december 2010. Denna stödnivå skall strängt begränsas till de extra stödberättigande kostnader som krävs, och stöd får inte beviljas för investeringar som leder till ökad produktionskapacitet. Kommissionen kommer att vara särskilt noga med att kontrollera att de föreslagna stödåtgärderna är förenliga med de handlingsplaner som fastställs i enlighet med direktiv 91/676/EEG. |
| --- | --- |

(33)

Stöd på 75 % för extra kostnader till följd av sådana investeringar i de medlemsstater som anslöt sig till gemenskapen den 1 maj 2004 och den 1 januari 2007 som krävs för genomförandet av direktiv 91/676/EEG, skall anses förenliga med artikel 87.3 c i fördraget till och med den 31 december 2008 respektive 31 december 2010. Denna stödnivå skall strängt begränsas till de extra stödberättigande kostnader som krävs, och stöd får inte beviljas för investeringar som leder till ökad produktionskapacitet. Kommissionen kommer att vara särskilt noga med att kontrollera att de föreslagna stödåtgärderna är förenliga med de handlingsplaner som fastställs i enlighet med direktiv 91/676/EEG.

| (34) | Stöd på 50 % i mindre gynnade områden eller i de områden som avses i artikel 36 a i, 36 a ii och 36 a iii i förordning (EG) nr 1698/2005 och på 40 % av stödberättigande investeringar i andra områden för extra kostnader för investeringar knutna till genomförandet av direktiv 91/676/EEG, skall anses förenliga med artikel 87.3 c i fördraget i den mån som de stöds enligt förordning (EG) nr 1698/2005. Denna stödnivå skall strängt begränsas till de extra stödberättigande kostnader som krävs, och stöd får inte beviljas för investeringar som leder till ökad produktionskapacitet. Kommissionen kommer att vara särskilt noga med att kontrollera att de föreslagna stödåtgärderna är förenliga med de handlingsplaner som fastställs i enlighet med direktiv 91/676/EEG. Stödåtgärder för genomförande av direktiv 91/676/EEG som kommissionen förklarat förenliga med fördraget innan dessa riktlinjer trädde i kraft, får fortsätta att löpa fram till den 31 december 2008 och till de stödnivåer som godkänts av kommissionen. |
| --- | --- |

(34)

Stöd på 50 % i mindre gynnade områden eller i de områden som avses i artikel 36 a i, 36 a ii och 36 a iii i förordning (EG) nr 1698/2005 och på 40 % av stödberättigande investeringar i andra områden för extra kostnader för investeringar knutna till genomförandet av direktiv 91/676/EEG, skall anses förenliga med artikel 87.3 c i fördraget i den mån som de stöds enligt förordning (EG) nr 1698/2005. Denna stödnivå skall strängt begränsas till de extra stödberättigande kostnader som krävs, och stöd får inte beviljas för investeringar som leder till ökad produktionskapacitet. Kommissionen kommer att vara särskilt noga med att kontrollera att de föreslagna stödåtgärderna är förenliga med de handlingsplaner som fastställs i enlighet med direktiv 91/676/EEG. Stödåtgärder för genomförande av direktiv 91/676/EEG som kommissionen förklarat förenliga med fördraget innan dessa riktlinjer trädde i kraft, får fortsätta att löpa fram till den 31 december 2008 och till de stödnivåer som godkänts av kommissionen.

| (35) | Inget stöd får tillåtas för investeringar i syfte att följa befintliga gemenskapsnormer eller nationella normer. Investeringsstöd som beviljas unga jordbrukare för investeringar i syfte att följa befintliga gemenskapsnormer eller nationella normer skall anses förenliga med artikel 87.3 c i fördraget när de anges i den affärsplan som avses i artikel 22.1 c i förordning (EG) nr 1698/2005. Sådant stöd skall godkännas upp till 60 % av unga jordbrukares stödberättigande investeringar i mindre gynnade områden eller områden som avses i artikel 36 a i, 36 a ii och 36 a iii i förordning (EG) nr 1698/2005, och upp till 50 % av unga jordbrukares investeringar i andra områden. Stödet måste begränsas till extra kostnader i samband med genomförandet av normen, vilka uppstått inom 36 månader från dagen för företagsstarten. |
| --- | --- |

(35)

Inget stöd får tillåtas för investeringar i syfte att följa befintliga gemenskapsnormer eller nationella normer. Investeringsstöd som beviljas unga jordbrukare för investeringar i syfte att följa befintliga gemenskapsnormer eller nationella normer skall anses förenliga med artikel 87.3 c i fördraget när de anges i den affärsplan som avses i artikel 22.1 c i förordning (EG) nr 1698/2005. Sådant stöd skall godkännas upp till 60 % av unga jordbrukares stödberättigande investeringar i mindre gynnade områden eller områden som avses i artikel 36 a i, 36 a ii och 36 a iii i förordning (EG) nr 1698/2005, och upp till 50 % av unga jordbrukares investeringar i andra områden. Stödet måste begränsas till extra kostnader i samband med genomförandet av normen, vilka uppstått inom 36 månader från dagen för företagsstarten.

| (36) | Anmälningar avseende investeringsstöd till jordbruksföretag skall åtföljas av dokumentation som visar att stödet målinriktas på tydligt definierade mål som speglar kartlagda strukturella och territoriella behov samt strukturella brister. |
| --- | --- |

(36)

Anmälningar avseende investeringsstöd till jordbruksföretag skall åtföljas av dokumentation som visar att stödet målinriktas på tydligt definierade mål som speglar kartlagda strukturella och territoriella behov samt strukturella brister.

| (37) | Om en gemensam organisation av marknaden, däribland system för direktstöd, som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) omfattar produktionsrestriktioner eller begränsning av gemenskapsstödet för de enskilda jordbrukarna, jordbruksföretagen eller bearbetningsanläggningarna, får inget investeringsstöd ges inom ramen för statligt stöd för investeringar som leder till att produktionen ökar utöver dessa restriktioner eller begränsningar |
| --- | --- |

(37)

Om en gemensam organisation av marknaden, däribland system för direktstöd, som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) omfattar produktionsrestriktioner eller begränsning av gemenskapsstödet för de enskilda jordbrukarna, jordbruksföretagen eller bearbetningsanläggningarna, får inget investeringsstöd ges inom ramen för statligt stöd för investeringar som leder till att produktionen ökar utöver dessa restriktioner eller begränsningar

| (38) | Kommissionen kommer att analogt tillämpa bestämmelserna i detta avsnitt på investeringar i primär jordbruksproduktion som inte görs av jordbrukaren, till exempel när en grupp producenter köper utrustning för gemensamt bruk. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen kommer att analogt tillämpa bestämmelserna i detta avsnitt på investeringar i primär jordbruksproduktion som inte görs av jordbrukaren, till exempel när en grupp producenter köper utrustning för gemensamt bruk.

| (39) | Kommissionen kommer inte att förklara stöd för inköp av begagnad utrustning förenligt med fördraget om sådant stöd beviljas stora företag. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen kommer inte att förklara stöd för inköp av begagnad utrustning förenligt med fördraget om sådant stöd beviljas stora företag.

IV.B.   Stöd för investeringar i samband med bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter

| (40) | Detta avsnitt gäller investeringsstöd i samband med bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

(40)

Detta avsnitt gäller investeringsstöd i samband med bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter.

IV.B.1.   Analys

| (41) | Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:






  a) | I den mån det i förordning (EG) nr 1698/2005 anges stödnivåer för investeringsstöd som beviljas små och medelstora företag verksamma inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, bör dessa bibehållas. |
| --- | --- | --- |

(41)

Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:

a)

I den mån det i förordning (EG) nr 1698/2005 anges stödnivåer för investeringsstöd som beviljas små och medelstora företag verksamma inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, bör dessa bibehållas.

| b) | Genom förordning (EG) nr 1698/2005 utesluts investeringar som görs av vissa stora bearbetnings- och saluföringsföretag från gemenskapsstöd. På grund av likheterna mellan stora företag som bearbetar och saluför jordbruksprodukter och företag som inte är jordbruksföretag (t.ex. inom sektorn för bearbetning av livsmedel) förefaller det berättigat att godkänna statligt stöd till sådana företag som bearbetar och saluför jordbruksprodukter upp till den högsta stödnivå som kommissionen tillåter för företag av samma storlek utanför jordbrukssektorn. |
| --- | --- |

b)

Genom förordning (EG) nr 1698/2005 utesluts investeringar som görs av vissa stora bearbetnings- och saluföringsföretag från gemenskapsstöd. På grund av likheterna mellan stora företag som bearbetar och saluför jordbruksprodukter och företag som inte är jordbruksföretag (t.ex. inom sektorn för bearbetning av livsmedel) förefaller det berättigat att godkänna statligt stöd till sådana företag som bearbetar och saluför jordbruksprodukter upp till den högsta stödnivå som kommissionen tillåter för företag av samma storlek utanför jordbrukssektorn.

| c) | Genom artikel 28.3 i förordning (EG) nr 1698/2005 införs särskilda maximinivåer för investeringsstöd som beviljas företag som inte täcks av artikel 2.1 i kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (15) och som har mindre än 750 anställda och/eller med en omsättning som understiger 200 miljoner euro. Sådana företag är att betrakta som stora företag när det gäller de regler för statligt stöd som är tillämpliga på annan verksamhet än jordbruksverksamhet. Det förefaller nödvändigt med tydliga riktlinjer för tillämpningen av reglerna för statligt stöd på denna grupp av företag i ”mellanzonen”, i syfte att undvika att det uppstår osäkerhet kring vad som är rätt stödnivå. Det bör fastställas att alla övriga villkor enligt rekommendation 2003/361/EG skall vara tillämpliga på företag som svarar mot definitionen av företag i ”mellanzonen”, framför allt när det gäller kriteriet om oberoende och beräkningen av omsättningen. Särskilda maximala stödnivåer bör vidare begränsas till företag i mellanzonen som har färre än 750 anställda och/eller en omsättning under 200 miljoner euro. |
| --- | --- |

c)

Genom artikel 28.3 i förordning (EG) nr 1698/2005 införs särskilda maximinivåer för investeringsstöd som beviljas företag som inte täcks av artikel 2.1 i kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (15) och som har mindre än 750 anställda och/eller med en omsättning som understiger 200 miljoner euro. Sådana företag är att betrakta som stora företag när det gäller de regler för statligt stöd som är tillämpliga på annan verksamhet än jordbruksverksamhet. Det förefaller nödvändigt med tydliga riktlinjer för tillämpningen av reglerna för statligt stöd på denna grupp av företag i ”mellanzonen”, i syfte att undvika att det uppstår osäkerhet kring vad som är rätt stödnivå. Det bör fastställas att alla övriga villkor enligt rekommendation 2003/361/EG skall vara tillämpliga på företag som svarar mot definitionen av företag i ”mellanzonen”, framför allt när det gäller kriteriet om oberoende och beräkningen av omsättningen. Särskilda maximala stödnivåer bör vidare begränsas till företag i mellanzonen som har färre än 750 anställda och/eller en omsättning under 200 miljoner euro.

| d) | Stöd avsedda att främja diversifieringen av primärproducenter (jordbrukare) till annan verksamhet knuten till bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter som omfattas av bilaga I i fördraget, bör behandlas på samma sätt som stöd som beviljas företag som bearbetar och saluför jordbruksprodukter, men som är oberoende av primärproducenterna. Samma regler bör till exempel gälla för investeringsstöd till slakterier, oavsett om dessa är belägna på ett jordbruksföretag eller inte. |
| --- | --- |

d)

Stöd avsedda att främja diversifieringen av primärproducenter (jordbrukare) till annan verksamhet knuten till bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter som omfattas av bilaga I i fördraget, bör behandlas på samma sätt som stöd som beviljas företag som bearbetar och saluför jordbruksprodukter, men som är oberoende av primärproducenterna. Samma regler bör till exempel gälla för investeringsstöd till slakterier, oavsett om dessa är belägna på ett jordbruksföretag eller inte.

| e) | Även om de omfattas av förordning (EG) nr 1698/2005 faller stöd för att främja diversifiering av primärproducenter (jordbrukare) till verksamheter som inte är kopplade till produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter som omfattas av bilaga I, som till exempel agroturism, utveckling av hantverksindustrier eller vattenbruk, utanför tillämpningsområdet för dessa riktlinjer. Dessa stöd kommer därför även i fortsättningen att bedömas enligt de ordinarie riktlinjer som kommissionen tillämpar för att bedöma stöd utanför jordbrukssektorn, i synnerhet reglerna om stöd av mindre betydelse, reglerna för statligt stöd till små och medelstora företag och kommissionens riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål för 2007-2013, de sektorsövergripande rambestämmelserna för regionalstöd till stora investeringsprojekt (16) och i lämpliga fall riktlinjerna för granskning av statligt stöd inom sektorn för fiske och vattenbruk (17). |
| --- | --- |

e)

Även om de omfattas av förordning (EG) nr 1698/2005 faller stöd för att främja diversifiering av primärproducenter (jordbrukare) till verksamheter som inte är kopplade till produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter som omfattas av bilaga I, som till exempel agroturism, utveckling av hantverksindustrier eller vattenbruk, utanför tillämpningsområdet för dessa riktlinjer. Dessa stöd kommer därför även i fortsättningen att bedömas enligt de ordinarie riktlinjer som kommissionen tillämpar för att bedöma stöd utanför jordbrukssektorn, i synnerhet reglerna om stöd av mindre betydelse, reglerna för statligt stöd till små och medelstora företag och kommissionens riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål för 2007-2013, de sektorsövergripande rambestämmelserna för regionalstöd till stora investeringsprojekt (16) och i lämpliga fall riktlinjerna för granskning av statligt stöd inom sektorn för fiske och vattenbruk (17).

| f) | Statligt stöd för inköp av begagnad utrustning bör godkännas till förmån för små och medelstora företag, för vilka den lägre kostnaden för sådan utrustning kan vara ett viktigt första steg mot modernisering, framför allt för jordbruksföretag som utgår från en mycket låg teknisk standard och med litet kapital. Större företag bör endast kunna få investeringsstöd i samband med införskaffande av ny utrustning. |
| --- | --- |

f)

Statligt stöd för inköp av begagnad utrustning bör godkännas till förmån för små och medelstora företag, för vilka den lägre kostnaden för sådan utrustning kan vara ett viktigt första steg mot modernisering, framför allt för jordbruksföretag som utgår från en mycket låg teknisk standard och med litet kapital. Större företag bör endast kunna få investeringsstöd i samband med införskaffande av ny utrustning.

IV.B.2.   Politik i fråga om stöd till företag som är verksamma inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter

| (42) | Investeringsstöd som beviljas företag som är verksamma inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter skall anses förenligt med artikel 87.3 a eller c i fördraget om de uppfyller alla villkor enligt någon av följande bestämmelser:






  a) | Artikel 4 i förordning (EG) nr 70/2001. |
| --- | --- | --- |

(42)

Investeringsstöd som beviljas företag som är verksamma inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter skall anses förenligt med artikel 87.3 a eller c i fördraget om de uppfyller alla villkor enligt någon av följande bestämmelser:

a)

Artikel 4 i förordning (EG) nr 70/2001.

| b) | Kommissionens förordning (EG) nr 1628/2006. |
| --- | --- |

b)

Kommissionens förordning (EG) nr 1628/2006.

| c) | Kommissionens riktlinjer för statligt regionalstöd för 2007–2013 (18). I sådant fall kan den högsta stödnivån vid tillämpning av dessa riktlinjer höjas till






  i) | 50 % av de stödberättigande investeringarna i områden som omfattas av undantaget i artikel 87.3 a i fördraget och 40 % av de stödberättigande investeringarna i andra områden som är berättigade till regionalstöd, enligt den godkända regionalstödskartan 2007-2013 för medlemsstaten i fråga, om stödmottagaren är ett litet eller medelstort företag, |
| --- | --- | --- |

c)

Kommissionens riktlinjer för statligt regionalstöd för 2007–2013 (18). I sådant fall kan den högsta stödnivån vid tillämpning av dessa riktlinjer höjas till

i)

50 % av de stödberättigande investeringarna i områden som omfattas av undantaget i artikel 87.3 a i fördraget och 40 % av de stödberättigande investeringarna i andra områden som är berättigade till regionalstöd, enligt den godkända regionalstödskartan 2007-2013 för medlemsstaten i fråga, om stödmottagaren är ett litet eller medelstort företag,

| ii) | 25 % av de stödberättigande investeringarna i områden som omfattas av undantaget i artikel 87.3 a i fördraget och 20 % av de stödberättigande investeringarna i andra områden som är berättigade till regionalstöd, enligt den godkända regionalstödskartan 2007-2013 för medlemsstaten i fråga, om stödmottagaren har färre än 750 anställda och/eller mindre än 200 miljoner euro i omsättning, under förutsättning att sådana stödmottagare uppfyller alla andra villkor enligt rekommendation 2003/361/EG. |
| --- | --- |

ii)

25 % av de stödberättigande investeringarna i områden som omfattas av undantaget i artikel 87.3 a i fördraget och 20 % av de stödberättigande investeringarna i andra områden som är berättigade till regionalstöd, enligt den godkända regionalstödskartan 2007-2013 för medlemsstaten i fråga, om stödmottagaren har färre än 750 anställda och/eller mindre än 200 miljoner euro i omsättning, under förutsättning att sådana stödmottagare uppfyller alla andra villkor enligt rekommendation 2003/361/EG.

| d) | I områden som inte är berättigade till regionalstöd, för företag som inte är små och medelstora företag men som har färre än 750 anställda och/eller mindre än 200 miljoner euro i omsättning, under förutsättning att sådana stödmottagare uppfyller alla andra villkor enligt rekommendation 2003/361/EG, stöd upp till 20 % av de stödberättigande investeringarna enligt riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2007–2013, om de uppfyller de tillämpliga villkoren i de riktlinjerna. |
| --- | --- |

d)

I områden som inte är berättigade till regionalstöd, för företag som inte är små och medelstora företag men som har färre än 750 anställda och/eller mindre än 200 miljoner euro i omsättning, under förutsättning att sådana stödmottagare uppfyller alla andra villkor enligt rekommendation 2003/361/EG, stöd upp till 20 % av de stödberättigande investeringarna enligt riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2007–2013, om de uppfyller de tillämpliga villkoren i de riktlinjerna.

| (43) | Om inget annat anges i dessa riktlinjer, t.ex. i fråga om investeringsstöd knutet till miljöskydd, kommer kommissionen endast att godkänna stöd för investeringar i företag som är verksamma inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter och som har minst 750 anställda och en omsättning på minst 200 miljoner euro, om stödet uppfyller alla villkor enligt riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2007–2013, upp till ett maxbelopp som fastställs i den godkända regionalstödskartan 2007–2013 för medlemsstaten i fråga, i områden som är berättigade till regionalstöd. Investeringsstöd som inte uppfyller dessa villkor kommer under normala omständigheter att förklaras oförenligt med EG-fördraget. Stöd får inte beviljas för framställning och saluföring av imitations- eller ersättningsprodukter för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(43)

Om inget annat anges i dessa riktlinjer, t.ex. i fråga om investeringsstöd knutet till miljöskydd, kommer kommissionen endast att godkänna stöd för investeringar i företag som är verksamma inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter och som har minst 750 anställda och en omsättning på minst 200 miljoner euro, om stödet uppfyller alla villkor enligt riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2007–2013, upp till ett maxbelopp som fastställs i den godkända regionalstödskartan 2007–2013 för medlemsstaten i fråga, i områden som är berättigade till regionalstöd. Investeringsstöd som inte uppfyller dessa villkor kommer under normala omständigheter att förklaras oförenligt med EG-fördraget. Stöd får inte beviljas för framställning och saluföring av imitations- eller ersättningsprodukter för mjölk och mjölkprodukter.

| (44) | Kommissionen kommer endast att förklara stöd för inköp av begagnad utrustning förenligt med fördraget om stödet ges till små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen kommer endast att förklara stöd för inköp av begagnad utrustning förenligt med fördraget om stödet ges till små och medelstora företag.

| (45) | Stöd som avser investeringar med stödberättigande kostnader som överskrider 25 miljoner euro eller där det faktiska stödbeloppet överskrider 12 miljoner euro skall anmälas separat till kommissionen i enlighet med artikel 88.3 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(45)

Stöd som avser investeringar med stödberättigande kostnader som överskrider 25 miljoner euro eller där det faktiska stödbeloppet överskrider 12 miljoner euro skall anmälas separat till kommissionen i enlighet med artikel 88.3 i EG-fördraget.

| (46) | Anmälningar avseende investeringsstöd i samband med bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter skall åtföljas av dokumentation som visar att stödet målinriktas på tydligt definierade mål som speglar kartlagda strukturella och territoriella behov samt strukturella brister. |
| --- | --- |

(46)

Anmälningar avseende investeringsstöd i samband med bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter skall åtföljas av dokumentation som visar att stödet målinriktas på tydligt definierade mål som speglar kartlagda strukturella och territoriella behov samt strukturella brister.

| (47) | Om en gemensam organisation av marknaden, däribland system för direktstöd, som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) omfattar produktionsrestriktioner eller begränsning av gemenskapsstödet för de enskilda jordbrukarna, jordbruksföretagen eller bearbetningsanläggningarna får inget statligt stöd beviljas för investeringar som leder till att produktionen ökar utöver dessa restriktioner eller begränsningar. |
| --- | --- |

(47)

Om en gemensam organisation av marknaden, däribland system för direktstöd, som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) omfattar produktionsrestriktioner eller begränsning av gemenskapsstödet för de enskilda jordbrukarna, jordbruksföretagen eller bearbetningsanläggningarna får inget statligt stöd beviljas för investeringar som leder till att produktionen ökar utöver dessa restriktioner eller begränsningar.

IV.C.   Stöd för miljö och djurskydd

| (48) | Detta avsnitt gäller endast stöd som beviljas primärproducenter (jordbrukare), om inget annat uttryckligen anges. |
| --- | --- |

(48)

Detta avsnitt gäller endast stöd som beviljas primärproducenter (jordbrukare), om inget annat uttryckligen anges.

IV.C.1.   Allmänna principer

| (49) | Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:






  a) | Enligt artikel 174 i fördraget skall gemenskapens miljöpolitik syfta till en hög skyddsnivå med beaktande av de olikartade förhållandena inom gemenskapens olika regioner. Den skall bygga på försiktighetsprincipen och på principerna att förebyggande åtgärder bör vidtas, att miljöförstöring företrädesvis bör hejdas vid källan och att förorenaren skall betala. |
| --- | --- | --- |

(49)

Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:

a)

Enligt artikel 174 i fördraget skall gemenskapens miljöpolitik syfta till en hög skyddsnivå med beaktande av de olikartade förhållandena inom gemenskapens olika regioner. Den skall bygga på försiktighetsprincipen och på principerna att förebyggande åtgärder bör vidtas, att miljöförstöring företrädesvis bör hejdas vid källan och att förorenaren skall betala.

| b) | Samtliga ordningar för miljöstöd skall vara förenliga med de allmänna målen för gemenskapens miljöpolitik. I synnerhet kan stödordningar som inte tillräckligt prioriterar principen om att miljöförstöring skall hejdas vid källan, eller som inte korrekt tillämpar principen att förorenaren skall betala inte anses förenliga med det gemensamma intresset, och därför kan de inte godkännas av kommissionen. |
| --- | --- |

b)

Samtliga ordningar för miljöstöd skall vara förenliga med de allmänna målen för gemenskapens miljöpolitik. I synnerhet kan stödordningar som inte tillräckligt prioriterar principen om att miljöförstöring skall hejdas vid källan, eller som inte korrekt tillämpar principen att förorenaren skall betala inte anses förenliga med det gemensamma intresset, och därför kan de inte godkännas av kommissionen.

| c) | Sedan antagandet av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn antogs 1999 (19) har gemenskapens politik för statligt stöd när det gäller miljöskyddet genomgått stora förändringar, till exempel i fråga om driftsstöd och stöd för förnybar energi. De regler som fastställdes i 1999 års riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn är numera delvis strängare än de som tillämpas inom andra sektorer. För att undvika diskriminering och för att medlemsstaterna skall kunna se till att miljöpolitiken beaktas inom alla sektorer har kommissionen vid upprepade tillfällen tillämpat regler som utarbetats för andra sektorer också på jordbrukssektorn. Av dessa skäl kommer kommissionens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön (20) i framtiden också tillämpas på jordbrukssektorn, förutom vissa åtgärder som förblir specifika för jordbrukssektorn, som t.ex. stöd till miljöåtgärder inom jordbruket. |
| --- | --- |

c)

Sedan antagandet av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn antogs 1999 (19) har gemenskapens politik för statligt stöd när det gäller miljöskyddet genomgått stora förändringar, till exempel i fråga om driftsstöd och stöd för förnybar energi. De regler som fastställdes i 1999 års riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn är numera delvis strängare än de som tillämpas inom andra sektorer. För att undvika diskriminering och för att medlemsstaterna skall kunna se till att miljöpolitiken beaktas inom alla sektorer har kommissionen vid upprepade tillfällen tillämpat regler som utarbetats för andra sektorer också på jordbrukssektorn. Av dessa skäl kommer kommissionens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön (20) i framtiden också tillämpas på jordbrukssektorn, förutom vissa åtgärder som förblir specifika för jordbrukssektorn, som t.ex. stöd till miljöåtgärder inom jordbruket.

| d) | I artiklarna 3 och 4 i förordning (EG) nr 1782/2003 föreskrivs att jordbrukare är skyldiga att iaktta vissa föreskrivna verksamhetskrav. Genom artikel 5 införs skyldigheten att all jordbruksmark skall hållas i god jordbrukshävd och miljön bevaras. Inget statligt stöd enligt detta kapitel bör beviljas jordbrukare som inte uppfyller dessa krav. Inget statligt stöd bör heller beviljas enbart därför att dessa villkor iakttas, om detta inte föreskrivs särskilt i förordning (EG) nr 1698/2005, framför allt när det gäller stöd inom ramen för Natura 2000. |
| --- | --- |

d)

I artiklarna 3 och 4 i förordning (EG) nr 1782/2003 föreskrivs att jordbrukare är skyldiga att iaktta vissa föreskrivna verksamhetskrav. Genom artikel 5 införs skyldigheten att all jordbruksmark skall hållas i god jordbrukshävd och miljön bevaras. Inget statligt stöd enligt detta kapitel bör beviljas jordbrukare som inte uppfyller dessa krav. Inget statligt stöd bör heller beviljas enbart därför att dessa villkor iakttas, om detta inte föreskrivs särskilt i förordning (EG) nr 1698/2005, framför allt när det gäller stöd inom ramen för Natura 2000.

| e) | Investeringsstöd på området primärproduktion kommer att granskas i enlighet med de allmänna regler som fastställs i kapitel IV.A ovan. |
| --- | --- |

e)

Investeringsstöd på området primärproduktion kommer att granskas i enlighet med de allmänna regler som fastställs i kapitel IV.A ovan.

IV.C.2.   Stöd för miljövänligt jordbruk eller åtaganden att förbättra djurens välbefinnanden

IV.C.2.A.   Analys

| (50) | Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:






  a) | I förordning (EG) nr 1698/2005, särskilt artiklarna 39 och 40 i denna, fastställs en ram för gemenskapens stöd för produktionsmetoder inom jordbruket som utformats för att skydda miljön och bevara landskapsbilden, samt för stöd för djurens välbefinnande. Ytterligare villkor och närmare bestämmelser fastställs i genomförandebestämmelser som antagits av kommissionen. Statligt stöd till jordbrukare för åtaganden att bedriva miljövänligt jordbruk eller att förbättra djurens välbefinnande som inte uppfyller fastställda villkor skall enligt artikel 88.4 i förordning (EG) nr 1698/2005 vara förbjudet. |
| --- | --- | --- |

(50)

Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:

a)

I förordning (EG) nr 1698/2005, särskilt artiklarna 39 och 40 i denna, fastställs en ram för gemenskapens stöd för produktionsmetoder inom jordbruket som utformats för att skydda miljön och bevara landskapsbilden, samt för stöd för djurens välbefinnande. Ytterligare villkor och närmare bestämmelser fastställs i genomförandebestämmelser som antagits av kommissionen. Statligt stöd till jordbrukare för åtaganden att bedriva miljövänligt jordbruk eller att förbättra djurens välbefinnande som inte uppfyller fastställda villkor skall enligt artikel 88.4 i förordning (EG) nr 1698/2005 vara förbjudet.

| b) | Enligt artikel 88.4 i förordning (EG) nr 1698/2005 kan emellertid ytterligare stöd utöver de högsta belopp som fastställs i förordningens bilaga beviljas i vederbörligen motiverade fall, i enlighet med artiklarna 39.4 och 40.3 i samma förordning. Dessutom får vederbörligen motiverade undantag i exceptionella fall medges från den minimiperiod för sådana åtaganden som anges i artiklarna 39.3 och 40.2. Av tydlighetsskäl förefaller det lämpligt att fastställa villkor för tillämpningen av dessa särskilda bestämmelser med avseende på statligt stöd. Denna typ av högre stöd bör under normala omständigheter endast godtas för åtaganden som medför en reell förändring av de nuvarande jordbruksmetoderna, och som får en påvisbar positiv inverkan på miljön. Det är viktigt att se till att höga faktiska stödbelopp som beviljas per hektar eller djur inte leder till att öka obalansen inom den övergripande stödnivån mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

b)

Enligt artikel 88.4 i förordning (EG) nr 1698/2005 kan emellertid ytterligare stöd utöver de högsta belopp som fastställs i förordningens bilaga beviljas i vederbörligen motiverade fall, i enlighet med artiklarna 39.4 och 40.3 i samma förordning. Dessutom får vederbörligen motiverade undantag i exceptionella fall medges från den minimiperiod för sådana åtaganden som anges i artiklarna 39.3 och 40.2. Av tydlighetsskäl förefaller det lämpligt att fastställa villkor för tillämpningen av dessa särskilda bestämmelser med avseende på statligt stöd. Denna typ av högre stöd bör under normala omständigheter endast godtas för åtaganden som medför en reell förändring av de nuvarande jordbruksmetoderna, och som får en påvisbar positiv inverkan på miljön. Det är viktigt att se till att höga faktiska stödbelopp som beviljas per hektar eller djur inte leder till att öka obalansen inom den övergripande stödnivån mellan medlemsstaterna.

IV.C.2.B.   Politik rörande stöd för miljövänligt jordbruk och åtaganden att förbättra djurens välbefinnande

| (51) | Stöd för miljövänligt jordbruk eller åtaganden att förbättra djurens välbefinnande skall anses förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller alla krav enligt artiklarna 39 och 40 i förordning (EG) nr 1698/2005, samt i relevanta genomförandebestämmelser som antagits av kommissionen. |
| --- | --- |

(51)

Stöd för miljövänligt jordbruk eller åtaganden att förbättra djurens välbefinnande skall anses förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller alla krav enligt artiklarna 39 och 40 i förordning (EG) nr 1698/2005, samt i relevanta genomförandebestämmelser som antagits av kommissionen.

| (52) | När medlemsstaterna anmäler stöd till förmån för miljövänligt jordbruk eller åtaganden att förbättra djurens välbefinnande måste de se till att sådana ordningar anpassas till relevanta ändringar av förordning (EG) nr 1698/2005 eller genomförandebestämmelser för denna förordning som antagits av kommissionen. |
| --- | --- |

(52)

När medlemsstaterna anmäler stöd till förmån för miljövänligt jordbruk eller åtaganden att förbättra djurens välbefinnande måste de se till att sådana ordningar anpassas till relevanta ändringar av förordning (EG) nr 1698/2005 eller genomförandebestämmelser för denna förordning som antagits av kommissionen.

| (53) | En medlemsstat som önskar bevilja ytterligare stöd utöver de högsta belopp som fastställs enligt artiklarna 39.4 och 40.3 i förordning (EG) nr 1698/2005 skall tillhandahålla handlingar som styrker att åtgärderna uppfyller alla villkor enligt den förordningen och relevanta genomförandebestämmelser. Den skall också tillhandahålla en motivering till de ytterligare stödbetalningarna, i vilken det skall ingå en detaljerad beskrivning av de kostnadskomponenter som ingår, baserad på inkomstbortfall och extra kostnader till följd av åtagandet. |
| --- | --- |

(53)

En medlemsstat som önskar bevilja ytterligare stöd utöver de högsta belopp som fastställs enligt artiklarna 39.4 och 40.3 i förordning (EG) nr 1698/2005 skall tillhandahålla handlingar som styrker att åtgärderna uppfyller alla villkor enligt den förordningen och relevanta genomförandebestämmelser. Den skall också tillhandahålla en motivering till de ytterligare stödbetalningarna, i vilken det skall ingå en detaljerad beskrivning av de kostnadskomponenter som ingår, baserad på inkomstbortfall och extra kostnader till följd av åtagandet.

| (54) | Stöd som överstiger beloppen i bilagan till förordning (EG) nr 1698/2005 skall i princip endast anses förenliga med artikel 87.3 c i fördraget om de beviljas för merkostnader och/eller inkomstbortfall som påvisas, i exceptionella fall med beaktande av särskilda omständigheter som vederbörligen skall motiveras, för åtaganden som medför en reell förändring av jordbruksmetoderna och får en påvisbar och väsentlig inverkan på miljön. Om inga exceptionella fördelar för miljöskyddet kan påvisas, kan sådant högre stöd alltså inte godkännas för jordbrukare som inte erbjuder något annat än att inte förändra de nuvarande metoderna på den mark som berörs (t.ex. att inte ersätta extensivt bete med mer intensiva produktionsformer). |
| --- | --- |

(54)

Stöd som överstiger beloppen i bilagan till förordning (EG) nr 1698/2005 skall i princip endast anses förenliga med artikel 87.3 c i fördraget om de beviljas för merkostnader och/eller inkomstbortfall som påvisas, i exceptionella fall med beaktande av särskilda omständigheter som vederbörligen skall motiveras, för åtaganden som medför en reell förändring av jordbruksmetoderna och får en påvisbar och väsentlig inverkan på miljön. Om inga exceptionella fördelar för miljöskyddet kan påvisas, kan sådant högre stöd alltså inte godkännas för jordbrukare som inte erbjuder något annat än att inte förändra de nuvarande metoderna på den mark som berörs (t.ex. att inte ersätta extensivt bete med mer intensiva produktionsformer).

| (55) | Om en medlemsstat vill kompensera för transaktionskostnader som uppstått på grund av åtaganden att bedriva miljövänligt jordbruk och förbättra djurens välbefinnande, måste den tillhandahålla handlingar som styrker dessa kostnader, exempelvis inkomstjämförelser med jordbrukare som inte ingått sådana åtaganden. Kommissionen kommer därför inte under normala omständigheter att godkänna statligt stöd för transaktionskostnader för att fortsätta sådana åtaganden för miljövänligt jordbruk eller för att förbättra djurens välbefinnande som ingåtts i det förflutna, förutom om en medlemsstat kan påvisa att sådana kostnader fortfarande uppstår eller att nya transaktionskostnader uppstår. |
| --- | --- |

(55)

Om en medlemsstat vill kompensera för transaktionskostnader som uppstått på grund av åtaganden att bedriva miljövänligt jordbruk och förbättra djurens välbefinnande, måste den tillhandahålla handlingar som styrker dessa kostnader, exempelvis inkomstjämförelser med jordbrukare som inte ingått sådana åtaganden. Kommissionen kommer därför inte under normala omständigheter att godkänna statligt stöd för transaktionskostnader för att fortsätta sådana åtaganden för miljövänligt jordbruk eller för att förbättra djurens välbefinnande som ingåtts i det förflutna, förutom om en medlemsstat kan påvisa att sådana kostnader fortfarande uppstår eller att nya transaktionskostnader uppstår.

| (56) | I de fall då transaktionskostnaderna beräknas på grundval av genomsnittliga kostnader och/eller genomsnittsjordbruk, bör medlemsstaterna kunna visa att det inte sker någon överkompensation framför allt av större jordbruksföretag. Vid beräkningen av kompensationen skall medlemsstaterna ta hänsyn till om de berörda transaktionskostnaderna uppstår per jordbruk eller per hektar. |
| --- | --- |

(56)

I de fall då transaktionskostnaderna beräknas på grundval av genomsnittliga kostnader och/eller genomsnittsjordbruk, bör medlemsstaterna kunna visa att det inte sker någon överkompensation framför allt av större jordbruksföretag. Vid beräkningen av kompensationen skall medlemsstaterna ta hänsyn till om de berörda transaktionskostnaderna uppstår per jordbruk eller per hektar.

| (57) | Stöd för kostnaderna för icke-produktiva investeringar förbundna med fullgörandet av åtaganden inom ramen för åtaganden om att bedriva miljövänligt jordbruk får beviljas med upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna. I detta fall bör icke-produktiva investeringar inte leda till en nettoökning av jordbruksföretagets värde eller lönsamhet. |
| --- | --- |

(57)

Stöd för kostnaderna för icke-produktiva investeringar förbundna med fullgörandet av åtaganden inom ramen för åtaganden om att bedriva miljövänligt jordbruk får beviljas med upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna. I detta fall bör icke-produktiva investeringar inte leda till en nettoökning av jordbruksföretagets värde eller lönsamhet.

| (58) | Om en medlemsstat undantagsvis lägger fram ett förslag om att bevilja statligt stöd för åtaganden med kortare varaktighet än den som föreskrivs i förordning (EG) nr 1698/2005, bör den lämna en noggrann motivering samt styrka att åtgärdens miljöeffekter kan uppnås under den kortare tid som föreslås. Det stödbelopp som föreslås bör återspegla åtgärdens kortare varaktighet. |
| --- | --- |

(58)

Om en medlemsstat undantagsvis lägger fram ett förslag om att bevilja statligt stöd för åtaganden med kortare varaktighet än den som föreskrivs i förordning (EG) nr 1698/2005, bör den lämna en noggrann motivering samt styrka att åtgärdens miljöeffekter kan uppnås under den kortare tid som föreslås. Det stödbelopp som föreslås bör återspegla åtgärdens kortare varaktighet.

IV.C.3.   Natura 2000-stöd och stöd som är kopplade till direktiv 2000/60/EG

IV.C.3.A.   Analys

| (59) | För utformningen av den framtida politiken har framför allt följande överväganden gjorts:






  a) | I artikel 38 i förordning (EG) nr 1698/2005 föreskrivs gemenskapsstöd i syfte att kompensera jordbrukarna för kostnader eller inkomstbortfall på grund av svårigheter i områdena i fråga i samband med genomförandet av rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar (21), rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (22) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (23). |
| --- | --- | --- |

(59)

För utformningen av den framtida politiken har framför allt följande överväganden gjorts:

a)

I artikel 38 i förordning (EG) nr 1698/2005 föreskrivs gemenskapsstöd i syfte att kompensera jordbrukarna för kostnader eller inkomstbortfall på grund av svårigheter i områdena i fråga i samband med genomförandet av rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar (21), rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (22) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (23).

| b) | I motsats till artikel 16 i rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar (24) begränsar artikel 38 i förordning (EG) nr 1698/2005 möjligheten till kompensation i samband med de tre direktiv som anges i punkt a. Till följd av detta bör statligt stöd för inkomstbortfall eller extra kostnader till följd av genomförandet av andra gemenskapsnormer inte längre vara tillåtet under denna rubrik. |
| --- | --- |

b)

I motsats till artikel 16 i rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar (24) begränsar artikel 38 i förordning (EG) nr 1698/2005 möjligheten till kompensation i samband med de tre direktiv som anges i punkt a. Till följd av detta bör statligt stöd för inkomstbortfall eller extra kostnader till följd av genomförandet av andra gemenskapsnormer inte längre vara tillåtet under denna rubrik.

| c) | När det gäller det samlade gårdsstödet enligt förordning (EG) nr 1782/2003 och den skyldighet att hålla all jordbruksmark i god jordbrukshävd och att bevara miljön som föreskrivs i artikel 5 i den förordningen, bör statligt stöd beviljas för kostnader som uppstår enbart i samband med iakttagandet av dessa villkor. |
| --- | --- |

c)

När det gäller det samlade gårdsstödet enligt förordning (EG) nr 1782/2003 och den skyldighet att hålla all jordbruksmark i god jordbrukshävd och att bevara miljön som föreskrivs i artikel 5 i den förordningen, bör statligt stöd beviljas för kostnader som uppstår enbart i samband med iakttagandet av dessa villkor.

IV.C.3.B.   Politik

| (60) | Kommissionen kommer att förklara statligt stöd förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller alla villkor enligt artikel 38 i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 samt relevanta genomförandebestämmelser som antagits av kommissionen. Stöd kommer endast att tillåtas för skyldigheter som går längre än tvärvillkoren och de villkor som fastställs i artikel 5 i förordning (EG) nr 1782/2003. Stöd som beviljas i strid med principen om att förorenaren betalar bör bara beviljas undantagsvis och vara tillfälligt och gradvis avtagande. |
| --- | --- |

(60)

Kommissionen kommer att förklara statligt stöd förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller alla villkor enligt artikel 38 i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 samt relevanta genomförandebestämmelser som antagits av kommissionen. Stöd kommer endast att tillåtas för skyldigheter som går längre än tvärvillkoren och de villkor som fastställs i artikel 5 i förordning (EG) nr 1782/2003. Stöd som beviljas i strid med principen om att förorenaren betalar bör bara beviljas undantagsvis och vara tillfälligt och gradvis avtagande.

IV.C.4.   Andra stöd för miljöskydd

| (61) | Investeringsstöd till jordbrukare i samband med miljöskydd behandlas i kapitel IV.A ovan. |
| --- | --- |

(61)

Investeringsstöd till jordbrukare i samband med miljöskydd behandlas i kapitel IV.A ovan.

| (62) | Kommissionen kommer att granska alla andra stöd för miljöskydd på grundval av gemenskapens riktlinjer om statligt stöd till skydd för miljön, som därmed förklaras tillämpliga på jordbrukssektorn. Om de riktlinjerna skulle ändras eller ersättas, skall de nya bestämmelserna gälla om inget annat anges i dem. |
| --- | --- |

(62)

Kommissionen kommer att granska alla andra stöd för miljöskydd på grundval av gemenskapens riktlinjer om statligt stöd till skydd för miljön, som därmed förklaras tillämpliga på jordbrukssektorn. Om de riktlinjerna skulle ändras eller ersättas, skall de nya bestämmelserna gälla om inget annat anges i dem.

| (63) | Stöd för miljöskydd till företag som är verksamma inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter skall förklaras förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller alla villkor enligt gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön. När det gäller investeringsstöd för miljöskydd är det möjligt att tillämpa en högre högsta stödnivå, genom tillämpning av de regler för investeringsstöd som fastställs i kapitel IV.B ovan. |
| --- | --- |

(63)

Stöd för miljöskydd till företag som är verksamma inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter skall förklaras förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller alla villkor enligt gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön. När det gäller investeringsstöd för miljöskydd är det möjligt att tillämpa en högre högsta stödnivå, genom tillämpning av de regler för investeringsstöd som fastställs i kapitel IV.B ovan.

IV.D.   Stöd för att kompensera för naturbetingade svårigheter i vissa områden

| (64) | Detta avsnitt är endast tillämpligt på stöd till primär produktion (jordbrukare). |
| --- | --- |

(64)

Detta avsnitt är endast tillämpligt på stöd till primär produktion (jordbrukare).

IV.D.1.   Analys

| (65) | I artikel 37 i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 föreskrivs stöd för bergsområden med naturbetingade svårigheter på högst 250 euro per hektar UJA och stöd i områden med andra svårigheter på höst 150 euro per hektar UJA. I vederbörligen motiverade fall kan ett högre stöd beviljas, under förutsättning att det genomsnittliga beloppet för alla utbetalningar som beviljas på medlemsstatsnivå inte överskrider den övre gränsen. Enligt artikel 88.3 i förordning (EG) nr 1698/2005 förbjuds statligt stöd till jordbrukare för att kompensera naturbetingade svårigheter i bergsområden och svårigheter i andra områden om det inte uppfyller villkoren i artikel 37. I vederbörligen motiverade fall får emellertid ytterligare stöd beviljas utöver de belopp som fastställs i enlighet med artikel 37.3. |
| --- | --- |

(65)

I artikel 37 i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 föreskrivs stöd för bergsområden med naturbetingade svårigheter på högst 250 euro per hektar UJA och stöd i områden med andra svårigheter på höst 150 euro per hektar UJA. I vederbörligen motiverade fall kan ett högre stöd beviljas, under förutsättning att det genomsnittliga beloppet för alla utbetalningar som beviljas på medlemsstatsnivå inte överskrider den övre gränsen. Enligt artikel 88.3 i förordning (EG) nr 1698/2005 förbjuds statligt stöd till jordbrukare för att kompensera naturbetingade svårigheter i bergsområden och svårigheter i andra områden om det inte uppfyller villkoren i artikel 37. I vederbörligen motiverade fall får emellertid ytterligare stöd beviljas utöver de belopp som fastställs i enlighet med artikel 37.3.

| (66) | Enligt tredje stycket i artikel 94 i förordning (EG) nr 1698/2005 skall artikel 37 och artikel 88.3 tillämpas från och med den 1 januari 2010, med förbehåll för en rättsakt som rådet antagit i enlighet med förfarandet i artikel 37 i fördraget. Enligt artikel 93.1 i förordning (EG) nr 1698/2005 skall till dess relevanta bestämmelser i förordning (EG) nr 1257/1999 fortsätta att tillämpas, särskilt artiklarna 14.2, 15 och 51.3 i den förordningen. Genom rådets förordning (EG) nr 1783/2003 av den 29 september 2003 om ändring av förordning (EG) nr 1257/1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden (25) höjs det högsta genomsnittliga belopp per hektar som får beviljas på grundval av artikel 15 i förordning (EG) nr 1257/1999 från 200 euro till 250 euro i fall som är vederbörligen motiverade av objektiva omständigheter. I motsats till vad som är fallet enligt artikel 88.3 i förordning (EG) nr 1698/2005, förbjuds i artikel 51.3 i förordning (EG) nr 1257/1999 statligt stöd som överstiger det högsta belopp som fastställs i bilagan till den förordningen, dvs. statligt stöd över ett genomsnitt på 250 euro per hektar. |
| --- | --- |

(66)

Enligt tredje stycket i artikel 94 i förordning (EG) nr 1698/2005 skall artikel 37 och artikel 88.3 tillämpas från och med den 1 januari 2010, med förbehåll för en rättsakt som rådet antagit i enlighet med förfarandet i artikel 37 i fördraget. Enligt artikel 93.1 i förordning (EG) nr 1698/2005 skall till dess relevanta bestämmelser i förordning (EG) nr 1257/1999 fortsätta att tillämpas, särskilt artiklarna 14.2, 15 och 51.3 i den förordningen. Genom rådets förordning (EG) nr 1783/2003 av den 29 september 2003 om ändring av förordning (EG) nr 1257/1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden (25) höjs det högsta genomsnittliga belopp per hektar som får beviljas på grundval av artikel 15 i förordning (EG) nr 1257/1999 från 200 euro till 250 euro i fall som är vederbörligen motiverade av objektiva omständigheter. I motsats till vad som är fallet enligt artikel 88.3 i förordning (EG) nr 1698/2005, förbjuds i artikel 51.3 i förordning (EG) nr 1257/1999 statligt stöd som överstiger det högsta belopp som fastställs i bilagan till den förordningen, dvs. statligt stöd över ett genomsnitt på 250 euro per hektar.

| (67) | En konsekvent metod för beräkning av de ekonomiska effekterna av erkända svårigheter bör fastställas, utarbetad på grundval av kommissionens erfarenheter. Metoden skall bland annat garantera att den ekonomiska effekten av naturbetingade svårigheter inte överkompenseras. |
| --- | --- |

(67)

En konsekvent metod för beräkning av de ekonomiska effekterna av erkända svårigheter bör fastställas, utarbetad på grundval av kommissionens erfarenheter. Metoden skall bland annat garantera att den ekonomiska effekten av naturbetingade svårigheter inte överkompenseras.

| (68) | Snedvridning av handeln och allvarliga obalanser i de övergripande stödnivåerna mellan de olika medlemsstaterna bör undvikas. En övre gräns för kompensation bör därför fastställas. |
| --- | --- |

(68)

Snedvridning av handeln och allvarliga obalanser i de övergripande stödnivåerna mellan de olika medlemsstaterna bör undvikas. En övre gräns för kompensation bör därför fastställas.

| (69) | Dessa regler kan komma att ses över när artikel 37 och artikel 88.3 i förordning nr 1698/2005 träder i kraft. |
| --- | --- |

(69)

Dessa regler kan komma att ses över när artikel 37 och artikel 88.3 i förordning nr 1698/2005 träder i kraft.

IV.D.2.   Politik

| (70) | Fram till ikraftträdandet av artiklarna 37 och 88.3 i förordning (EG) nr 1698/2005 kommer kommissionen att förklara statligt stöd förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller alla villkor i artikel 14.1, de första två strecksatserna i artikel 14.2 samt artikel 15 i rådets förordning (EG) nr 1257/1999, och i alla genomförandebestämmelser till den förordningen som antas av kommissionen, och om stödmottagarna uppfyller skyldigheter enligt tvärvillkor. |
| --- | --- |

(70)

Fram till ikraftträdandet av artiklarna 37 och 88.3 i förordning (EG) nr 1698/2005 kommer kommissionen att förklara statligt stöd förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller alla villkor i artikel 14.1, de första två strecksatserna i artikel 14.2 samt artikel 15 i rådets förordning (EG) nr 1257/1999, och i alla genomförandebestämmelser till den förordningen som antas av kommissionen, och om stödmottagarna uppfyller skyldigheter enligt tvärvillkor.

| (71) | Om statliga stöd kombineras med stöd enligt förordning (EG) nr 1257/1999 får det totala stödet till jordbrukaren inte överstiga de belopp som anges i artikel 15 i samma förordning. |
| --- | --- |

(71)

Om statliga stöd kombineras med stöd enligt förordning (EG) nr 1257/1999 får det totala stödet till jordbrukaren inte överstiga de belopp som anges i artikel 15 i samma förordning.

| (72) | Fram till ikraftträdandet av artiklarna 37 och 88.3 i förordning (EG) nr 1698/2005 kommer kommissionen att förklara statligt stöd förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller villkoren i dessa artiklar, och i alla genomförandebestämmelser som antas av kommissionen. |
| --- | --- |

(72)

Fram till ikraftträdandet av artiklarna 37 och 88.3 i förordning (EG) nr 1698/2005 kommer kommissionen att förklara statligt stöd förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller villkoren i dessa artiklar, och i alla genomförandebestämmelser som antas av kommissionen.

| (73) | I samtliga fall, både för stöd som beviljas enligt både förordning (EG) nr 1257/1999 och enligt förordning (EG) nr 1698/2005, skall statligt stöd endast anses förenligt med artikel 87.3 c i fördraget enligt följande villkor:






  a) | Medlemsstaten måste påvisa svårigheterna i fråga och kunna styrka att det kompensationsbelopp som skall betalas ut inte innebär att effekten av svårigheterna överkompenseras. |
| --- | --- | --- |

(73)

I samtliga fall, både för stöd som beviljas enligt både förordning (EG) nr 1257/1999 och enligt förordning (EG) nr 1698/2005, skall statligt stöd endast anses förenligt med artikel 87.3 c i fördraget enligt följande villkor:

a)

Medlemsstaten måste påvisa svårigheterna i fråga och kunna styrka att det kompensationsbelopp som skall betalas ut inte innebär att effekten av svårigheterna överkompenseras.

| b) | Kompensationsbetalningarna skall stå i proportion till de ekonomiska konsekvenserna av svårigheterna. Stödnivån skall därför differentieras i förhållande till svårigheternas relativa konsekvenser i olika områden med svårigheter. Detta innebär att om den genomsnittliga konsekvensen av svårigheterna per hektar hos jämförbara jordbruk skiljer sig med t.ex. 20 %, skall kompensationsbetalningarna differentieras därefter. |
| --- | --- |

b)

Kompensationsbetalningarna skall stå i proportion till de ekonomiska konsekvenserna av svårigheterna. Stödnivån skall därför differentieras i förhållande till svårigheternas relativa konsekvenser i olika områden med svårigheter. Detta innebär att om den genomsnittliga konsekvensen av svårigheterna per hektar hos jämförbara jordbruk skiljer sig med t.ex. 20 %, skall kompensationsbetalningarna differentieras därefter.

| c) | Det är bara ekonomiska konsekvenser av beständiga svårigheter som ligger utanför mänsklig kontroll som får beaktas vid beräkningen av kompensationsbetalningarna. Strukturella nackdelar som kan förbättras genom modernisering av jordbruksföretag eller faktorer som skatter, subventioner eller genomförandet av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken får inte beaktas. |
| --- | --- |

c)

Det är bara ekonomiska konsekvenser av beständiga svårigheter som ligger utanför mänsklig kontroll som får beaktas vid beräkningen av kompensationsbetalningarna. Strukturella nackdelar som kan förbättras genom modernisering av jordbruksföretag eller faktorer som skatter, subventioner eller genomförandet av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken får inte beaktas.

| d) | Kommissionen skall kontrollera att det inte förekommer överkompensation samt stödbetalningarnas proportionalitet med hjälp av statistiska verktyg som är harmoniserade på gemenskapsnivå. När sådana verktyg inte finns tillgängliga eller är otillräckliga, skall andra uppgifter andvändas om kommissionen kan fastställa att de är tillräckligt representativa för verifikationssyftena. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen skall kontrollera att det inte förekommer överkompensation samt stödbetalningarnas proportionalitet med hjälp av statistiska verktyg som är harmoniserade på gemenskapsnivå. När sådana verktyg inte finns tillgängliga eller är otillräckliga, skall andra uppgifter andvändas om kommissionen kan fastställa att de är tillräckligt representativa för verifikationssyftena.

| e) | Kompensationsbetalningar skall återspegla de genomsnittliga ekonomiska konsekvenserna av svårigheterna per hektar. |
| --- | --- |

e)

Kompensationsbetalningar skall återspegla de genomsnittliga ekonomiska konsekvenserna av svårigheterna per hektar.

| f) | Det kompensationsbelopp som kan beviljas skall under normala omständigheter fastställas genom att genomsnittsinkomsten per hektar på jordbruksföretag i områden med svårigheter jämförs med inkomsten för jordbruksföretag av samma storlek som producerar samma produkter i områden utan svårigheter i samma medlemsstat. Den inkomst som skall beaktas skall vara direktinkomsten från jordbruket, och skatter och andra avgifter som erlagts eller stöd som erhållits skall inte tas med. Om en hel medlemsstat betraktas som ett område med svårigheter skall jämförelsen göras med liknande områden i andra medlemsstater där produktionsvillkoren, särskilt när det gäller klimat och geografi, på ett meningsfullt sätt kan jämföras med villkoren i den första medlemsstaten. |
| --- | --- |

f)

Det kompensationsbelopp som kan beviljas skall under normala omständigheter fastställas genom att genomsnittsinkomsten per hektar på jordbruksföretag i områden med svårigheter jämförs med inkomsten för jordbruksföretag av samma storlek som producerar samma produkter i områden utan svårigheter i samma medlemsstat. Den inkomst som skall beaktas skall vara direktinkomsten från jordbruket, och skatter och andra avgifter som erlagts eller stöd som erhållits skall inte tas med. Om en hel medlemsstat betraktas som ett område med svårigheter skall jämförelsen göras med liknande områden i andra medlemsstater där produktionsvillkoren, särskilt när det gäller klimat och geografi, på ett meningsfullt sätt kan jämföras med villkoren i den första medlemsstaten.

| (74) | I enlighet med reglerna för landsbygdsutveckling förbehåller sig kommissionen rätten att kräva gradvis avtagande betalningar för jordbruk över en viss storlek. Därför skall storleken på det jordbruk som skall omfattas av dessa stöd anges i anmälningarna. |
| --- | --- |

(74)

I enlighet med reglerna för landsbygdsutveckling förbehåller sig kommissionen rätten att kräva gradvis avtagande betalningar för jordbruk över en viss storlek. Därför skall storleken på det jordbruk som skall omfattas av dessa stöd anges i anmälningarna.

IV.E.   Stöd för att uppfylla normer

| (75) | Detta avsnitt är endast tillämpligt på stöd till primär produktion (jordbrukare). |
| --- | --- |

(75)

Detta avsnitt är endast tillämpligt på stöd till primär produktion (jordbrukare).

IV.E.1.   Analys

| (76) | Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:






  a) | I artikel 31 i förordning (EG) nr 1698/2005 föreskrivs stöd till jordbrukare för kostnader och inkomstbortfall på grund av tillämpning av normer i fråga om miljöskydd, folkhälsa, djurhälsa och växtskydd, djurskydd samt arbetarskydd. |
| --- | --- | --- |

(76)

Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:

a)

I artikel 31 i förordning (EG) nr 1698/2005 föreskrivs stöd till jordbrukare för kostnader och inkomstbortfall på grund av tillämpning av normer i fråga om miljöskydd, folkhälsa, djurhälsa och växtskydd, djurskydd samt arbetarskydd.

| b) | Enligt artikel 88.5 i förordning (EG) nr 1698/2005 får statliga stöd för att hjälpa jordbrukare att anpassa sig till krävande normer som bygger på gemenskapens lagstiftning i fråga om miljöskydd, folkhälsa, djurhälsa och djurskydd, växtskydd samt arbetarskydd endast beviljas om de uppfyller kraven i artikel 31. Ytterligare stöd utöver de högsta belopp som fastställs i enlighet med den artikeln får emellertid beviljas för att hjälpa jordbrukare att uppfylla sådana krav i den nationella lagstiftningen som är strängare än gemenskapens normer. |
| --- | --- |

b)

Enligt artikel 88.5 i förordning (EG) nr 1698/2005 får statliga stöd för att hjälpa jordbrukare att anpassa sig till krävande normer som bygger på gemenskapens lagstiftning i fråga om miljöskydd, folkhälsa, djurhälsa och djurskydd, växtskydd samt arbetarskydd endast beviljas om de uppfyller kraven i artikel 31. Ytterligare stöd utöver de högsta belopp som fastställs i enlighet med den artikeln får emellertid beviljas för att hjälpa jordbrukare att uppfylla sådana krav i den nationella lagstiftningen som är strängare än gemenskapens normer.

| c) | Om inget annat sägs i gemenskapens lagstiftning får, enligt artikel 88.6 i förordning (EG) nr 1698/2005, statliga stöd för att hjälpa jordbrukare att anpassa sig till krävande normer som bygger på gemenskapens lagstiftning i fråga om miljöskydd, folkhälsa, djurhälsa och djurskydd, växtskydd samt arbetarskydd endast beviljas om de uppfyller kraven i artikel 31. I enlighet med artikel 31.2 får emellertid ytterligare stöd beviljas utöver de högsta belopp som fastställs i bilagan, under förutsättning att detta kan motiveras i enlighet med artikel 31. |
| --- | --- |

c)

Om inget annat sägs i gemenskapens lagstiftning får, enligt artikel 88.6 i förordning (EG) nr 1698/2005, statliga stöd för att hjälpa jordbrukare att anpassa sig till krävande normer som bygger på gemenskapens lagstiftning i fråga om miljöskydd, folkhälsa, djurhälsa och djurskydd, växtskydd samt arbetarskydd endast beviljas om de uppfyller kraven i artikel 31. I enlighet med artikel 31.2 får emellertid ytterligare stöd beviljas utöver de högsta belopp som fastställs i bilagan, under förutsättning att detta kan motiveras i enlighet med artikel 31.

| d) | För tydlighetens skull bör det anges närmare vad som är att betrakta som ”betydande effekter på de normala driftskostnaderna” och ”ett betydande antal jordbrukare”. |
| --- | --- |

d)

För tydlighetens skull bör det anges närmare vad som är att betrakta som ”betydande effekter på de normala driftskostnaderna” och ”ett betydande antal jordbrukare”.

| e) | Genom artikel 31 i förordning (EG) nr 1698/2995 begränsas den ersättning som en jordbrukare under en femårsperiod kan få för kostnader och inkomstbortfall på grund av tillämpningen av en eller flera av de normer som förtecknas till 10 000 euro. Betydande ytterligare stöd som beviljas över detta belopp kan leda till snedvridning av konkurrensen, framför allt om det uppstår stora skillnader mellan medlemsstater och regioner i fråga om den faktiska stödnivån. Dessutom bör stora jordbruksföretag också ha bättre förutsättningar att klara de effekter som nya obligatoriska normer får på driftskostnaderna. Därför bör det fastställas en absolut högsta stödnivå. |
| --- | --- |

e)

Genom artikel 31 i förordning (EG) nr 1698/2995 begränsas den ersättning som en jordbrukare under en femårsperiod kan få för kostnader och inkomstbortfall på grund av tillämpningen av en eller flera av de normer som förtecknas till 10 000 euro. Betydande ytterligare stöd som beviljas över detta belopp kan leda till snedvridning av konkurrensen, framför allt om det uppstår stora skillnader mellan medlemsstater och regioner i fråga om den faktiska stödnivån. Dessutom bör stora jordbruksföretag också ha bättre förutsättningar att klara de effekter som nya obligatoriska normer får på driftskostnaderna. Därför bör det fastställas en absolut högsta stödnivå.

| f) | När det gäller nya normer som inte är baserade på gemenskapsnormer, bör stödet begränsas till kostnader som uppstått på grund av normer som riskerar att skapa en reell konkurrensnackdel för de berörda jordbrukarna. |
| --- | --- |

f)

När det gäller nya normer som inte är baserade på gemenskapsnormer, bör stödet begränsas till kostnader som uppstått på grund av normer som riskerar att skapa en reell konkurrensnackdel för de berörda jordbrukarna.

IV.E.2.   Framtida politik

| (77) | Kommissionen kommer att förklara statligt stöd förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller alla villkor i artikel 31 och artikel 88.5 och 88.6 i förordning (EG) nr 1698/2005, samt i alla genomförandebestämmelser som antagits av kommissionen. |
| --- | --- |

(77)

Kommissionen kommer att förklara statligt stöd förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller alla villkor i artikel 31 och artikel 88.5 och 88.6 i förordning (EG) nr 1698/2005, samt i alla genomförandebestämmelser som antagits av kommissionen.

| (78) | Stöd som överstiger den högsta gräns som fastställs i bilagan till förordning (EG) nr 1698/2005 får inte täcka mer än 80 % av jordbrukarnas kostnader och inkomstbortfall. Det sammanlagda stödet, inklusive allt gemenskapsstöd, får inte överstiga 12 000 euro per företag. Detta belopp får inte överskridas under en femårsperiod, om stöd beviljas för uppfyllande av mer än en norm. |
| --- | --- |

(78)

Stöd som överstiger den högsta gräns som fastställs i bilagan till förordning (EG) nr 1698/2005 får inte täcka mer än 80 % av jordbrukarnas kostnader och inkomstbortfall. Det sammanlagda stödet, inklusive allt gemenskapsstöd, får inte överstiga 12 000 euro per företag. Detta belopp får inte överskridas under en femårsperiod, om stöd beviljas för uppfyllande av mer än en norm.

| (79) | Stöd får endast beviljas i samband med normer som, om de beräknas för ett genomsnittsjordbruk inom den sektor och medlemsstat som berörs av normen, kan påvisas vara den direkta orsaken till






  a) | en ökning med minst 5 % av driftskostnader för en produkt eller produkter som berörs av normen, eller |
| --- | --- | --- |

(79)

Stöd får endast beviljas i samband med normer som, om de beräknas för ett genomsnittsjordbruk inom den sektor och medlemsstat som berörs av normen, kan påvisas vara den direkta orsaken till

a)

en ökning med minst 5 % av driftskostnader för en produkt eller produkter som berörs av normen, eller

| b) | ett inkomstbortfall på minst 10 % av nettovinsten på en produkt eller produkter som berörs av normen. |
| --- | --- |

b)

ett inkomstbortfall på minst 10 % av nettovinsten på en produkt eller produkter som berörs av normen.

| (80) | Stöd får endast beviljas i fråga om normer som leder till en sådan ökning av driftskostnaderna eller ett sådant inkomstbortfall för minst 25 % av alla jordbruk inom (del)sektorn i den medlemsstat som berörs av normen. |
| --- | --- |

(80)

Stöd får endast beviljas i fråga om normer som leder till en sådan ökning av driftskostnaderna eller ett sådant inkomstbortfall för minst 25 % av alla jordbruk inom (del)sektorn i den medlemsstat som berörs av normen.

| (81) | När det gäller nationella normer skall medlemsstaterna kunna styrka att införandet av den berörda normen på nationell nivå riskerar att medföra en betydande konkurrensnackdel för de berörda producenterna. Styrkandet av en sådan nackdel skall ske på grundval av de genomsnittliga nettovinstmarginalerna för genomsnittsjordbruk inom den (del)sektor som berörs av normen. |
| --- | --- |

(81)

När det gäller nationella normer skall medlemsstaterna kunna styrka att införandet av den berörda normen på nationell nivå riskerar att medföra en betydande konkurrensnackdel för de berörda producenterna. Styrkandet av en sådan nackdel skall ske på grundval av de genomsnittliga nettovinstmarginalerna för genomsnittsjordbruk inom den (del)sektor som berörs av normen.

IV.F.   Startstöd till unga lantbrukare

| (82) | Detta avsnitt är endast tillämpligt på stöd till primär produktion (jordbrukare). |
| --- | --- |

(82)

Detta avsnitt är endast tillämpligt på stöd till primär produktion (jordbrukare).

IV.F.1.   Analys

| (83) | Startstöd till unga jordbrukare tenderar att stimulera hela sektorns utveckling och förebygga avfolkningen i landsbygdsområden. Artikel 22 i förordning (EG) nr 1698/2005 omfattar därför ett gemenskapssystem för att stödja unga jordbrukares etablering. |
| --- | --- |

(83)

Startstöd till unga jordbrukare tenderar att stimulera hela sektorns utveckling och förebygga avfolkningen i landsbygdsområden. Artikel 22 i förordning (EG) nr 1698/2005 omfattar därför ett gemenskapssystem för att stödja unga jordbrukares etablering.

IV.F.2.   Framtida politik

| (84) | Kommissionen kommer att förklara att statligt stöd till unga jordbrukares etablering är förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller villkoren i artikel 22 i förordning (EG) nr 1698/2005 och i varje genomförandebestämmelse till den förordningen som antas av kommissionen. |
| --- | --- |

(84)

Kommissionen kommer att förklara att statligt stöd till unga jordbrukares etablering är förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller villkoren i artikel 22 i förordning (EG) nr 1698/2005 och i varje genomförandebestämmelse till den förordningen som antas av kommissionen.

IV.G.   Stöd till förtidspensionering och upphörande av jordbruksverksamhet

| (85) | Detta avsnitt är endast tillämpligt på stöd till primär produktion (jordbrukare). |
| --- | --- |

(85)

Detta avsnitt är endast tillämpligt på stöd till primär produktion (jordbrukare).

IV.G.1.   Analys

| (86) | Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:






  — | Artikel 23 i förordning (EG) nr 1698/2005 omfattar stöd till förtidspensionering. Under förutsättning att dessa stödordningar regleras av villkor som kräver ett permanent och definitivt upphörande av kommersiell jordbruksverksamhet påverkar de endast konkurrensen i begränsad omfattning, samtidigt som de bidrar till hela sektorns långsiktiga utveckling. |
| --- | --- | --- |

(86)

Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:

—

Artikel 23 i förordning (EG) nr 1698/2005 omfattar stöd till förtidspensionering. Under förutsättning att dessa stödordningar regleras av villkor som kräver ett permanent och definitivt upphörande av kommersiell jordbruksverksamhet påverkar de endast konkurrensen i begränsad omfattning, samtidigt som de bidrar till hela sektorns långsiktiga utveckling.

IV.G.2.   Politik

| (87) | Kommissionen kommer att förklara att statligt stöd för förtidspensionering är förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller kraven i artikel 23 i förordning (EG) nr 1698/2005. Kommissionen kommer att tillåta utbetalningar som överstiger de maxbelopp som fastställs i förordningen under förutsättning att medlemsstaten visar att dessa utbetalningar inte överförs till aktiva jordbrukare. |
| --- | --- |

(87)

Kommissionen kommer att förklara att statligt stöd för förtidspensionering är förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller kraven i artikel 23 i förordning (EG) nr 1698/2005. Kommissionen kommer att tillåta utbetalningar som överstiger de maxbelopp som fastställs i förordningen under förutsättning att medlemsstaten visar att dessa utbetalningar inte överförs till aktiva jordbrukare.

| (88) | Under förutsättning att sådana stödordningar är förbundna med krav på permanent och definitivt upphörande av all kommersiell jordbruksverksamhet, kommer kommissionen att godkänna att statligt stöd beviljas för jordbrukare som överger all jordbruksverksamhet. |
| --- | --- |

(88)

Under förutsättning att sådana stödordningar är förbundna med krav på permanent och definitivt upphörande av all kommersiell jordbruksverksamhet, kommer kommissionen att godkänna att statligt stöd beviljas för jordbrukare som överger all jordbruksverksamhet.

IV.H.   Stöd till producentgrupper

IV.H.1.   Analys

| (89) | I utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden: På grund av jordbruksproduktionens varierande karaktär har kommissionen traditionellt sett haft en positiv syn på utbetalning av startstöd för att ge jordbrukarna incitament att förena sig i producentgrupper. Detta stöd skall främja grupperingar av jordbrukare i syfte att koncentrera deras utbud och anpassa deras produktion till marknadens krav. För att fokusera stödet på små producentgrupper och undvika att stora stödbelopp betalas ut bör dock detta stöd begränsas till små och medelstora företag och hållas inom ett maxbelopp. |
| --- | --- |

(89)

I utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden: På grund av jordbruksproduktionens varierande karaktär har kommissionen traditionellt sett haft en positiv syn på utbetalning av startstöd för att ge jordbrukarna incitament att förena sig i producentgrupper. Detta stöd skall främja grupperingar av jordbrukare i syfte att koncentrera deras utbud och anpassa deras produktion till marknadens krav. För att fokusera stödet på små producentgrupper och undvika att stora stödbelopp betalas ut bör dock detta stöd begränsas till små och medelstora företag och hållas inom ett maxbelopp.

IV.H.2.   Politik

| (90) | Kommissionen kommer att förklara att startstöd för producentgrupper är förenligt med artikel 87.3 i fördraget om det uppfyller samtliga villkor i [artikel 9 i utkastet till undantagsförordning]. |
| --- | --- |

(90)

Kommissionen kommer att förklara att startstöd för producentgrupper är förenligt med artikel 87.3 i fördraget om det uppfyller samtliga villkor i [artikel 9 i utkastet till undantagsförordning].

| (91) | Detta avsnitt omfattar inte stöd till andra jordbruksorganisationer med verksamhet som inbegriper jordbruksproduktion, t.ex. ömsesidigt stöd, avbytartjänster och företagsledningstjänster, som utförs på medlemmarnas jordbruksföretag men som inte inbegriper en gemensam anpassning av utbudet till marknaden. Kommissionen kommer dock att tillämpa de principer som fastställs i detta avsnitt på stöd som beviljas för att täcka startkostnader för producentsammanslutningar som skall ansvara för att övervaka användningen av ursprungsbeteckningar eller kvalitetsmärkningar. |
| --- | --- |

(91)

Detta avsnitt omfattar inte stöd till andra jordbruksorganisationer med verksamhet som inbegriper jordbruksproduktion, t.ex. ömsesidigt stöd, avbytartjänster och företagsledningstjänster, som utförs på medlemmarnas jordbruksföretag men som inte inbegriper en gemensam anpassning av utbudet till marknaden. Kommissionen kommer dock att tillämpa de principer som fastställs i detta avsnitt på stöd som beviljas för att täcka startkostnader för producentsammanslutningar som skall ansvara för att övervaka användningen av ursprungsbeteckningar eller kvalitetsmärkningar.

| (92) | Stöd som beviljas producentgrupper eller deras sammanslutningar för att täcka kostnader som inte rör startkostnaderna, till exempel för investeringar eller marknadsföringsaktiviteter, kommer att bedömas enligt reglerna för sådant stöd. |
| --- | --- |

(92)

Stöd som beviljas producentgrupper eller deras sammanslutningar för att täcka kostnader som inte rör startkostnaderna, till exempel för investeringar eller marknadsföringsaktiviteter, kommer att bedömas enligt reglerna för sådant stöd.

| (93) | Ett krav på stödordningar som godkänns enligt detta avsnitt är att de måste anpassas till eventuella förändringar i de förordningar som styr de gemensamma marknadsordningarna. |
| --- | --- |

(93)

Ett krav på stödordningar som godkänns enligt detta avsnitt är att de måste anpassas till eventuella förändringar i de förordningar som styr de gemensamma marknadsordningarna.

| (94) | Som alternativ till att bevilja stöd till producentgrupper eller sammanslutningar av producentgrupper, får stöd upp till samma totala belopp beviljas direkt till producenter, för att kompensera dem för deras bidrag till de kostnader som är förknippade med gruppernas verksamhet under de fem första åren efter det att gruppen bildats. Kommissionen kommer inte att godkänna statligt stöd för kostnader enligt det här avsnittet som riktas till stora företag. |
| --- | --- |

(94)

Som alternativ till att bevilja stöd till producentgrupper eller sammanslutningar av producentgrupper, får stöd upp till samma totala belopp beviljas direkt till producenter, för att kompensera dem för deras bidrag till de kostnader som är förknippade med gruppernas verksamhet under de fem första åren efter det att gruppen bildats. Kommissionen kommer inte att godkänna statligt stöd för kostnader enligt det här avsnittet som riktas till stora företag.

IV.I.   Stöd för sammanläggning av skiften

IV.I.1.   Analys

| (95) | Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:






  a) | Stöd för sammanläggning av skiften brukar bidra till en utveckling av sektorn som helhet och förbättra infrastrukturen. Artikel 30 i förordning (EG) nr 1698/2005 omfattar därför ett gemenskapssystem för stöd till sammanläggning av skiften. |
| --- | --- | --- |

(95)

Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:

a)

Stöd för sammanläggning av skiften brukar bidra till en utveckling av sektorn som helhet och förbättra infrastrukturen. Artikel 30 i förordning (EG) nr 1698/2005 omfattar därför ett gemenskapssystem för stöd till sammanläggning av skiften.

| b) | I gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn 2000 — 2006 fastställdes regler för stöd för sammanläggning av skiften. Syftet med detta stöd var att stödja ett byte av jordbruksskiften och främja skapandet av ekonomiskt livskraftiga jordbruksföretag. |
| --- | --- |

b)

I gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn 2000 — 2006 fastställdes regler för stöd för sammanläggning av skiften. Syftet med detta stöd var att stödja ett byte av jordbruksskiften och främja skapandet av ekonomiskt livskraftiga jordbruksföretag.

| c) | Erfarenheterna har visat att stöd för sammanläggning av skiften kan bibehållas, mot bakgrund av dess bidrag till jordbrukssektorns utveckling och dess begränsade inverkan på konkurrensen. |
| --- | --- |

c)

Erfarenheterna har visat att stöd för sammanläggning av skiften kan bibehållas, mot bakgrund av dess bidrag till jordbrukssektorns utveckling och dess begränsade inverkan på konkurrensen.

IV.I.2.   Politik

| (96) | Kommissionen kommer att förklara att stöd för sammanläggning av skiften är förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller samtliga villkor i artikel 13 i [den nya undantagsförordningen]. |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen kommer att förklara att stöd för sammanläggning av skiften är förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller samtliga villkor i artikel 13 i [den nya undantagsförordningen].

IV.J.   Stöd för att uppmuntra produktion och saluföring av kvalitetsprodukter från jordbruket

IV.J.1.   Analys

| (97) | Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:






  a) | Stödåtgärder avsedda att stimulera till förbättring av jordbruksprodukternas kvalitet tenderar att öka värdet på jordbruksproduktionen och hjälper hela sektorn att anpassa sig till vad som efterfrågas av konsumenterna, som lägger allt större vikt vid kvalitet. Kommissionen har i allmänhet varit positivt inställd till sådant stöd. Erfarenheterna visar emellertid att det finns en risk att stödåtgärder av detta slag snedvrider konkurrensvillkoren och påverkar handeln mellan medlemsstaterna på ett sätt som strider mot det gemensamma intresset. Detta gäller särskilt i fråga om stora stödbelopp eller när stödet fortfarande betalas ut trots att det inte längre har någon stimulerande effekt och därför får karaktären av driftsstöd. |
| --- | --- | --- |

(97)

Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:

a)

Stödåtgärder avsedda att stimulera till förbättring av jordbruksprodukternas kvalitet tenderar att öka värdet på jordbruksproduktionen och hjälper hela sektorn att anpassa sig till vad som efterfrågas av konsumenterna, som lägger allt större vikt vid kvalitet. Kommissionen har i allmänhet varit positivt inställd till sådant stöd. Erfarenheterna visar emellertid att det finns en risk att stödåtgärder av detta slag snedvrider konkurrensvillkoren och påverkar handeln mellan medlemsstaterna på ett sätt som strider mot det gemensamma intresset. Detta gäller särskilt i fråga om stora stödbelopp eller när stödet fortfarande betalas ut trots att det inte längre har någon stimulerande effekt och därför får karaktären av driftsstöd.

| b) | Genom artikel 32 i förordning (EG) nr 1698/2005 infördes en särskild stödåtgärd för jordbrukares deltagare i kvalitetssystem för livsmedel. Reglerna för statligt stöd bör anpassas till denna stödåtgärd på följande sätt: |
| --- | --- |

b)

Genom artikel 32 i förordning (EG) nr 1698/2005 infördes en särskild stödåtgärd för jordbrukares deltagare i kvalitetssystem för livsmedel. Reglerna för statligt stöd bör anpassas till denna stödåtgärd på följande sätt:

| c) | Stora företag bör klara att själva finansiera kostnaderna för sådana åtgärder, och därför bör stödet begränsas till små och medelstora företag. I detta sammanhang fastställs ett maxbelopp per jordbruksföretag i bilagan till förordning (EG) nr 1698/2005. |
| --- | --- |

c)

Stora företag bör klara att själva finansiera kostnaderna för sådana åtgärder, och därför bör stödet begränsas till små och medelstora företag. I detta sammanhang fastställs ett maxbelopp per jordbruksföretag i bilagan till förordning (EG) nr 1698/2005.

| d) | Med tanke på likheterna mellan företag som är verksamma inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, bör stöd till sådana företag tillåtas i enlighet med reglerna för stöd till andra tillverkningsföretag. |
| --- | --- |

d)

Med tanke på likheterna mellan företag som är verksamma inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, bör stöd till sådana företag tillåtas i enlighet med reglerna för stöd till andra tillverkningsföretag.

IV.J.2.   Politik

| (98) | Kommissionen kommer att förklara att statligt stöd för att främja produktionen av kvalitetsjordbruksprodukter som betalas ut till primärproducenter (jordbrukare) är förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller samtliga villkor i [artikel 14 i den framtida undantagsförordningen]. |
| --- | --- |

(98)

Kommissionen kommer att förklara att statligt stöd för att främja produktionen av kvalitetsjordbruksprodukter som betalas ut till primärproducenter (jordbrukare) är förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller samtliga villkor i [artikel 14 i den framtida undantagsförordningen].

| (99) | Kommissionen kommer att förklara att statligt stöd för att uppmuntra produktion av kvalitetsjordbruksprodukter, som betalas till företag som är verksamma med bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, är förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller samtliga krav i artikel 5 i förordning (EG) nr 70/2001. |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen kommer att förklara att statligt stöd för att uppmuntra produktion av kvalitetsjordbruksprodukter, som betalas till företag som är verksamma med bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, är förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller samtliga krav i artikel 5 i förordning (EG) nr 70/2001.

| (100) | Kommissionen kommer inte att godkänna statligt stöd för kostnader enligt det här avsnittet som riktas till stora företag. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen kommer inte att godkänna statligt stöd för kostnader enligt det här avsnittet som riktas till stora företag.

| (101) | Stöd för investeringar som är nödvändiga för att modernisera produktionsanläggningar, inbegripet investeringar som är nödvändiga för att hantera dokumentationssystem och utföra process- och produktkontroller, får endast beviljas i enlighet med bestämmelserna i kapitlen IV.A och IV.B ovan, beroende på det enskilda fallet. |
| --- | --- |

(101)

Stöd för investeringar som är nödvändiga för att modernisera produktionsanläggningar, inbegripet investeringar som är nödvändiga för att hantera dokumentationssystem och utföra process- och produktkontroller, får endast beviljas i enlighet med bestämmelserna i kapitlen IV.A och IV.B ovan, beroende på det enskilda fallet.

IV.K.   Tillhandahållande av tekniskt stöd inom jordbrukssektorn

IV.K.1.   Analys

| (102) | Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:






  a) | Kommissionen är positivt inställd till stödordningar som syftar till att ge tekniskt stöd inom jordbrukssektorn. Sådana mjuka stöd ökar effektiviteten och professionalismen hos gemenskapens jordbruksnäring och bidrar därmed till dess långsiktiga bärkraft, samtidigt som deras konkurrenseffekter är mycket begränsade. Stöd som täcker jordbrukarnas kostnader för utnyttjandet av maskinringars tjänster för utbyte av maskiner och arbetskraft är en återkommande utgift som tillhör de normala driftskostnaderna för en jordbrukare, och därför bör denna typ av stöd i framtiden begränsas till stöd av mindre betydelse. |
| --- | --- | --- |

(102)

Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:

a)

Kommissionen är positivt inställd till stödordningar som syftar till att ge tekniskt stöd inom jordbrukssektorn. Sådana mjuka stöd ökar effektiviteten och professionalismen hos gemenskapens jordbruksnäring och bidrar därmed till dess långsiktiga bärkraft, samtidigt som deras konkurrenseffekter är mycket begränsade. Stöd som täcker jordbrukarnas kostnader för utnyttjandet av maskinringars tjänster för utbyte av maskiner och arbetskraft är en återkommande utgift som tillhör de normala driftskostnaderna för en jordbrukare, och därför bör denna typ av stöd i framtiden begränsas till stöd av mindre betydelse.

| b) | Stora företag bör klara att själva finansiera kostnaderna för sådana åtgärder. Därför bör stödet begränsas till små och medelstora företag. |
| --- | --- |

b)

Stora företag bör klara att själva finansiera kostnaderna för sådana åtgärder. Därför bör stödet begränsas till små och medelstora företag.

| c) | Med tanke på likheterna mellan företag som är verksamma inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, bör stöd till sådana företag tillåtas i enlighet med reglerna för stöd till andra tillverkningsföretag. |
| --- | --- |

c)

Med tanke på likheterna mellan företag som är verksamma inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, bör stöd till sådana företag tillåtas i enlighet med reglerna för stöd till andra tillverkningsföretag.

IV.K.2.   Framtida politik

| (103) | Kommissionen kommer att förklara att statligt stöd för tillhandahållande av tekniskt stöd till primärproducenter (jordbrukare) är förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller samtliga villkor i [artikel 15 i den framtida undantagsförordningen]. |
| --- | --- |

(103)

Kommissionen kommer att förklara att statligt stöd för tillhandahållande av tekniskt stöd till primärproducenter (jordbrukare) är förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller samtliga villkor i [artikel 15 i den framtida undantagsförordningen].

| (104) | Tekniskt stöd till primärproducenter (jordbrukare) kan tillhandahållas av producentgrupper eller andra organisationer, oavsett deras storlek. |
| --- | --- |

(104)

Tekniskt stöd till primärproducenter (jordbrukare) kan tillhandahållas av producentgrupper eller andra organisationer, oavsett deras storlek.

| (105) | Kommissionen kommer att förklara att statligt stöd för tillhandahållande av tekniskt stöd till företag med verksamhet inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter är förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller samtliga krav i artikel 5 i förordning (EG) nr 70/2001. |
| --- | --- |

(105)

Kommissionen kommer att förklara att statligt stöd för tillhandahållande av tekniskt stöd till företag med verksamhet inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter är förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller samtliga krav i artikel 5 i förordning (EG) nr 70/2001.

| (106) | Kommissionen kommer inte att godkänna statligt stöd för kostnader enligt punkterna 104 och 105 som riktas till stora företag. |
| --- | --- |

(106)

Kommissionen kommer inte att godkänna statligt stöd för kostnader enligt punkterna 104 och 105 som riktas till stora företag.

| (107) | Kommissionen kommer från fall till fall att granska statligt stöd till annan verksamhet för spridning av ny teknik, som relativt småskaliga pilotprojekt eller demonstrationsprojekt. Medlemsstaterna skall tillhandahålla en tydlig beskrivning av projektet med en förklaring av projektets nyskapande karaktär och allmänintresset av att ge det stöd (t.ex. för att det inte testats tidigare) och visa att följande villkor uppfylls:






  a) | Antalet deltagande företag och pilotverksamhetens varaktighet skall begränsas till vad som är nödvändigt för en korrekt testning. |
| --- | --- | --- |

(107)

Kommissionen kommer från fall till fall att granska statligt stöd till annan verksamhet för spridning av ny teknik, som relativt småskaliga pilotprojekt eller demonstrationsprojekt. Medlemsstaterna skall tillhandahålla en tydlig beskrivning av projektet med en förklaring av projektets nyskapande karaktär och allmänintresset av att ge det stöd (t.ex. för att det inte testats tidigare) och visa att följande villkor uppfylls:

a)

Antalet deltagande företag och pilotverksamhetens varaktighet skall begränsas till vad som är nödvändigt för en korrekt testning.

| b) | Det kombinerade stödbeloppet till ett företag för sådana projekt skall inte överstiga 100 000 euro över tre budgetår. |
| --- | --- |

b)

Det kombinerade stödbeloppet till ett företag för sådana projekt skall inte överstiga 100 000 euro över tre budgetår.

| c) | Pilotverksamhetens resultat skall offentliggöras, åtminstone via Internet, på en adress som anges i stödordningen. |
| --- | --- |

c)

Pilotverksamhetens resultat skall offentliggöras, åtminstone via Internet, på en adress som anges i stödordningen.

| d) | Varje annat villkor som kommissionen kan anse nödvändigt för att se till att ordningen inte har några snedvridande effekter på marknaden eller utgör ett driftsstöd. |
| --- | --- |

d)

Varje annat villkor som kommissionen kan anse nödvändigt för att se till att ordningen inte har några snedvridande effekter på marknaden eller utgör ett driftsstöd.

IV.L   Stöd till animaliesektorn

IV.L.1.   Analys

| (108) | Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:






  a) | I gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn 2000 — 2006 fastställs regler för beviljandet av stöd till animaliesektorn. Syftet med dessa stöd var att stödja upprätthållandet och förbättringen av den genetiska kvaliteten hos gemenskapens husdjur. |
| --- | --- | --- |

(108)

Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:

a)

I gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn 2000 — 2006 fastställs regler för beviljandet av stöd till animaliesektorn. Syftet med dessa stöd var att stödja upprätthållandet och förbättringen av den genetiska kvaliteten hos gemenskapens husdjur.

| b) | Erfarenheterna har visat att dessa stöd endast bör bibehållas då de verkligen bidrar till att upprätthålla och förbättra den genetiska kvaliteten hos gemenskapens husdjur. Stöd som syftar till att täcka kostnaderna för att hålla enskilda avelsdjur av hankön av stort avelsvärde kan inte anses uppfylla detta villkor eftersom sådana stöd endast befriar jordbrukarna från kostnader som de normalt skulle stå för i sin verksamhet. |
| --- | --- |

b)

Erfarenheterna har visat att dessa stöd endast bör bibehållas då de verkligen bidrar till att upprätthålla och förbättra den genetiska kvaliteten hos gemenskapens husdjur. Stöd som syftar till att täcka kostnaderna för att hålla enskilda avelsdjur av hankön av stort avelsvärde kan inte anses uppfylla detta villkor eftersom sådana stöd endast befriar jordbrukarna från kostnader som de normalt skulle stå för i sin verksamhet.

| c) | Stöd syftande till att täcka en del av kostnaderna för införande av nyskapande avelsteknik eller avelsmetoder på jordbruksföretagen får bibehållas under viss tid även om de också befriar jordbrukarna från kostnader som de normalt skulle stå för i sin verksamhet, mot bakgrund av den innovativa aspekt som de fokuseras på. Artificiell insemination skall inte vara stödberättigande, eftersom detta inte betraktas som en innovativ metod. |
| --- | --- |

c)

Stöd syftande till att täcka en del av kostnaderna för införande av nyskapande avelsteknik eller avelsmetoder på jordbruksföretagen får bibehållas under viss tid även om de också befriar jordbrukarna från kostnader som de normalt skulle stå för i sin verksamhet, mot bakgrund av den innovativa aspekt som de fokuseras på. Artificiell insemination skall inte vara stödberättigande, eftersom detta inte betraktas som en innovativ metod.

| d) | Avel är inte egentligen inte en primärproduktion. Därför bör investeringsstöd för avelsanläggningar omfattas av de regler som är tillämpliga på stöd till företag som är verksamma inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

d)

Avel är inte egentligen inte en primärproduktion. Därför bör investeringsstöd för avelsanläggningar omfattas av de regler som är tillämpliga på stöd till företag som är verksamma inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter.

| e) | Stora företag bör själva kunna finansiera kostnaderna för åtgärder enligt det här avsnittet. Därför bör stödet begränsas till små och medelstora företag. |
| --- | --- |

e)

Stora företag bör själva kunna finansiera kostnaderna för åtgärder enligt det här avsnittet. Därför bör stödet begränsas till små och medelstora företag.

IV.L.2.   Framtida politik

| (109) | Kommissionen kommer att förklara att statligt stöd till animaliesektorn är förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller samtliga villkor i artikel 16.1 a, b och c och artikel 16.3 i [den nya undantagsförordningen]. Kommissionen kommer inte att godkänna statligt stöd till större företag för sådana kostnader som omfattas av det här kapitlet |
| --- | --- |

(109)

Kommissionen kommer att förklara att statligt stöd till animaliesektorn är förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller samtliga villkor i artikel 16.1 a, b och c och artikel 16.3 i [den nya undantagsförordningen]. Kommissionen kommer inte att godkänna statligt stöd till större företag för sådana kostnader som omfattas av det här kapitlet

IV.M.   Statligt stöd till de yttersta randområdena och öarna i Egeiska havet

IV.M.1.   Analys

| (110) | Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:






  a) | Förordning (EG) nr 1698/2005 omfattar särskilda stödnivåer för investeringsstöd till både jordbrukare och förädlings- och saluföringsföretag i de yttersta randområdena och på de mindre öarna i Egeiska havet i den mening som avses i förordning (EG) nr 2019/93. Dessa stödnivåer har redan beaktats i kapitlet om investeringsstöd. |
| --- | --- | --- |

(110)

Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:

a)

Förordning (EG) nr 1698/2005 omfattar särskilda stödnivåer för investeringsstöd till både jordbrukare och förädlings- och saluföringsföretag i de yttersta randområdena och på de mindre öarna i Egeiska havet i den mening som avses i förordning (EG) nr 2019/93. Dessa stödnivåer har redan beaktats i kapitlet om investeringsstöd.

| b) | Enligt artikel 11 i rådets förordning (EG) nr 247/2006 av den 30 januari 2006 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden (26) måste de åtgärder som vidtas inom ramen för stödprogrammen i de yttersta randområdena vara förenliga med gemenskapslagstiftningen samt konsekventa i förhållande till annan gemenskapspolitik och övriga åtgärder som vidtas i enlighet med denna. Ingen åtgärd enligt förordning (EG) nr 247/2006 får finansieras






  i. | som kompletterande stöd till de bidrags- och stödordningar som införts inom ramen för en gemensam organisation av marknaden, utom om det föreligger undantagsbehov som kan motiveras enligt objektiva kriterier, |
| --- | --- | --- |

b)

Enligt artikel 11 i rådets förordning (EG) nr 247/2006 av den 30 januari 2006 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden (26) måste de åtgärder som vidtas inom ramen för stödprogrammen i de yttersta randområdena vara förenliga med gemenskapslagstiftningen samt konsekventa i förhållande till annan gemenskapspolitik och övriga åtgärder som vidtas i enlighet med denna. Ingen åtgärd enligt förordning (EG) nr 247/2006 får finansieras

i.

som kompletterande stöd till de bidrags- och stödordningar som införts inom ramen för en gemensam organisation av marknaden, utom om det föreligger undantagsbehov som kan motiveras enligt objektiva kriterier,

| ii. | som stöd till forskningsprojekt, åtgärder i syfte att stödja forskningsprojekt eller åtgärder som berättigar till gemenskapsfinansiering i enlighet med rådets beslut 90/424/EEG av den 26 juni 1990 om utgifter inom veterinärområdet (27), |
| --- | --- |

ii.

som stöd till forskningsprojekt, åtgärder i syfte att stödja forskningsprojekt eller åtgärder som berättigar till gemenskapsfinansiering i enlighet med rådets beslut 90/424/EEG av den 26 juni 1990 om utgifter inom veterinärområdet (27),

| iii. | som stöd till åtgärder som omfattas av förordning (EG) nr 1698/2005. |
| --- | --- |

iii.

som stöd till åtgärder som omfattas av förordning (EG) nr 1698/2005.

| c) | Sedan 2000 har kommissionen endast haft begränsade erfarenheter av statliga stödåtgärder som anmälts för de yttersta randområdena. Därför är det svårt att göra en allmän beskrivning av de åtgärder som skulle kunna tillåtas specifikt för dessa områden. |
| --- | --- |

c)

Sedan 2000 har kommissionen endast haft begränsade erfarenheter av statliga stödåtgärder som anmälts för de yttersta randområdena. Därför är det svårt att göra en allmän beskrivning av de åtgärder som skulle kunna tillåtas specifikt för dessa områden.

| d) | Enligt artikel 16 i förordning (EG) nr 247/2006 får kommissionen, för de jordbruksprodukter som omfattas av bilaga I till fördraget och omfattas av artiklarna 87, 88 och 89 i fördraget, tillåta driftsstöd för produktion, bearbetning och saluföring för att mildra de särskilda begränsningar för jordbruksproduktionen som följer av dessa områdens avlägsna belägenhet, ökaraktär och läge i unionens yttersta randområden. |
| --- | --- |

d)

Enligt artikel 16 i förordning (EG) nr 247/2006 får kommissionen, för de jordbruksprodukter som omfattas av bilaga I till fördraget och omfattas av artiklarna 87, 88 och 89 i fördraget, tillåta driftsstöd för produktion, bearbetning och saluföring för att mildra de särskilda begränsningar för jordbruksproduktionen som följer av dessa områdens avlägsna belägenhet, ökaraktär och läge i unionens yttersta randområden.

| e) | Enligt artikel 21 i förordning (EG) nr 247/2006 bemyndigas Spanien att bevilja Kanarieöarna produktionsstöd för tobak. |
| --- | --- |

e)

Enligt artikel 21 i förordning (EG) nr 247/2006 bemyndigas Spanien att bevilja Kanarieöarna produktionsstöd för tobak.

IV.M.2.   Politik

| (111) | Kommissionen kommer att från fall till fall granska de förslag om beviljande av statligt stöd som utformats för att tillgodose dessa områdens behov, på grundval av de särskilda bestämmelser som är tillämpliga på dessa områden. Kommissionen kommer också att beakta om de berörda åtgärderna är förenliga med programmen för landsbygdsutveckling för de berörda områdena och vilken inverkan de har på konkurrensen i både de berörda områdena och andra delar av gemenskapen. |
| --- | --- |

(111)

Kommissionen kommer att från fall till fall granska de förslag om beviljande av statligt stöd som utformats för att tillgodose dessa områdens behov, på grundval av de särskilda bestämmelser som är tillämpliga på dessa områden. Kommissionen kommer också att beakta om de berörda åtgärderna är förenliga med programmen för landsbygdsutveckling för de berörda områdena och vilken inverkan de har på konkurrensen i både de berörda områdena och andra delar av gemenskapen.

V.   RISK- OCH KRISHANTERING

V.A.   Allmänt

| (112) | God risk- och krishantering är ett centralt verktyg för en livskraftig hållbar och konkurrenskraftig jordbrukssektor i gemenskapen. Diskussionen har nyligen stimulerats av kommissionens meddelande om risk- och krishantering inom jordbruket (28). Vid diskussionerna på rådsnivå under 2005 (29) kom man enhälligt fram till att användningen av statligt stöd för risk- och krishanteringsåtgärder måste omfattas av gemenskapens tillämpliga konkurrensregler. Rådet enades om att verktyg för riskhantering därför måste vara förenliga med bestämmelserna i gemenskapens riktlinjer om statligt stöd inom jordbrukssektorn för att vara stödberättigande. Det rådde stor enighet bland medlemsstaterna om att offentlig finansiering visserligen kan vara nödvändig, i synnerhet när det gäller inrättandet av nya verktyg och för att ge dem en smidig start, men att ett gemensamt ansvar och därmed även ett finansiellt bidrag från jordbruksproducenterna också är nödvändigt. |
| --- | --- |

(112)

God risk- och krishantering är ett centralt verktyg för en livskraftig hållbar och konkurrenskraftig jordbrukssektor i gemenskapen. Diskussionen har nyligen stimulerats av kommissionens meddelande om risk- och krishantering inom jordbruket (28). Vid diskussionerna på rådsnivå under 2005 (29) kom man enhälligt fram till att användningen av statligt stöd för risk- och krishanteringsåtgärder måste omfattas av gemenskapens tillämpliga konkurrensregler. Rådet enades om att verktyg för riskhantering därför måste vara förenliga med bestämmelserna i gemenskapens riktlinjer om statligt stöd inom jordbrukssektorn för att vara stödberättigande. Det rådde stor enighet bland medlemsstaterna om att offentlig finansiering visserligen kan vara nödvändig, i synnerhet när det gäller inrättandet av nya verktyg och för att ge dem en smidig start, men att ett gemensamt ansvar och därmed även ett finansiellt bidrag från jordbruksproducenterna också är nödvändigt.

| (113) | För vissa typer av risker och kriser inom jordbrukssektorn kan beviljandet av statligt stöd vara en lämplig stödform. Man måste dock alltid hålla i minnet att en medlemsstat aldrig är skyldig att faktiskt bevilja statligt stöd. Därmed kan en producent i en medlemsstat eller ett område erhålla stöd medan producenter i andra medlemsstater eller områden inte gör det, även om det rör sig om liknande risker eller kriser. Sådana skillnader i fråga om stöd kan leda till snedvridning av konkurrensen. Därför måste man i samband med godkännandet av statligt stöd för risk- och krishantering beakta behovet av att undvika otillbörlig snedvridning av konkurrensen. Det bör vara ett krav att producenterna skall stå för ett minimibidrag för att täcka förluster eller kostnaderna för sådana åtgärder, eller också bör det finnas någon annan motsvarande bestämmelse som kan begränsa risken för snedvridning av konkurrensen och ge incitament att minimera risken. |
| --- | --- |

(113)

För vissa typer av risker och kriser inom jordbrukssektorn kan beviljandet av statligt stöd vara en lämplig stödform. Man måste dock alltid hålla i minnet att en medlemsstat aldrig är skyldig att faktiskt bevilja statligt stöd. Därmed kan en producent i en medlemsstat eller ett område erhålla stöd medan producenter i andra medlemsstater eller områden inte gör det, även om det rör sig om liknande risker eller kriser. Sådana skillnader i fråga om stöd kan leda till snedvridning av konkurrensen. Därför måste man i samband med godkännandet av statligt stöd för risk- och krishantering beakta behovet av att undvika otillbörlig snedvridning av konkurrensen. Det bör vara ett krav att producenterna skall stå för ett minimibidrag för att täcka förluster eller kostnaderna för sådana åtgärder, eller också bör det finnas någon annan motsvarande bestämmelse som kan begränsa risken för snedvridning av konkurrensen och ge incitament att minimera risken.

| (114) | Det är primärproduktionen (jordbruk) som är utsatt för de särskilda risker och kriser som drabbar jordbrukssektorn. Företag med verksamhet inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter har vanligtvis betydligt bättre möjligheter att skydda sig mot risker. Därför bör vissa typer av risk- och krisstöd begränsas till primär produktion. |
| --- | --- |

(114)

Det är primärproduktionen (jordbruk) som är utsatt för de särskilda risker och kriser som drabbar jordbrukssektorn. Företag med verksamhet inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter har vanligtvis betydligt bättre möjligheter att skydda sig mot risker. Därför bör vissa typer av risk- och krisstöd begränsas till primär produktion.

| (115) | Statligt stöd bör begränsas till att hjälpa jordbrukare som drabbas av olika problem trots att de har vidtagit rimliga åtgärder för att minimera sådana risker. Statligt stöd får inte leda till att jordbrukarna uppmuntras att ta onödiga risker. Jordbrukarna bör själva ta konsekvenserna av oförsiktiga val av produktionsmetoder eller produkter. |
| --- | --- |

(115)

Statligt stöd bör begränsas till att hjälpa jordbrukare som drabbas av olika problem trots att de har vidtagit rimliga åtgärder för att minimera sådana risker. Statligt stöd får inte leda till att jordbrukarna uppmuntras att ta onödiga risker. Jordbrukarna bör själva ta konsekvenserna av oförsiktiga val av produktionsmetoder eller produkter.

| (116) | På grundval av dessa hänsynstaganden har kommissionen sett över de existerande risk- och krishanteringsåtgärder som får finansieras genom statligt stöd. Den här översynens slutsats är att den existerande kombinationen av verktyg är ändamålsenlig, men bör kunna vidareutvecklas utifrån de erfarenheter som görs. En storskalig utvärdering och förnyad granskning av gemenskapens system för ersättning för djursjukdomar håller för närvarande på att genomföras och det kommer att bli nödvändigt att se över avsnittV.B.4 på grundval av resultaten av detta arbete så fort det slutförts. |
| --- | --- |

(116)

På grundval av dessa hänsynstaganden har kommissionen sett över de existerande risk- och krishanteringsåtgärder som får finansieras genom statligt stöd. Den här översynens slutsats är att den existerande kombinationen av verktyg är ändamålsenlig, men bör kunna vidareutvecklas utifrån de erfarenheter som görs. En storskalig utvärdering och förnyad granskning av gemenskapens system för ersättning för djursjukdomar håller för närvarande på att genomföras och det kommer att bli nödvändigt att se över avsnittV.B.4 på grundval av resultaten av detta arbete så fort det slutförts.

| (117) | År 2005 infördes stöd av mindre betydelse (30) på primärproduktionens nivå, vilket ger medlemsstaterna ytterligare ett verktyg för att snabbt bevilja ett mindre stöd utan att behöva begära tillstånd från kommissionen. Företag inom bearbetning och saluföring togs med i förordningen om stöd av mindre betydelse avseende andra företag än jordbruksföretag och därmed blev det möjligt att betala ut stöd på upp till [200 000 euro] per företag och per period på tre budgetår, vilket erbjuder ytterligare ett sätt att stödja sådana företag. Det måste dock framhållas att stöd av mindre betydelse inte kan lösa större ekonomiska problem som orsakas av en kris. Varje mer omfattande stöd måste beviljas enligt reglerna för statligt stöd, så att kommissionen behåller kontrollen och snedvridning av konkurrensen undviks. |
| --- | --- |

(117)

År 2005 infördes stöd av mindre betydelse (30) på primärproduktionens nivå, vilket ger medlemsstaterna ytterligare ett verktyg för att snabbt bevilja ett mindre stöd utan att behöva begära tillstånd från kommissionen. Företag inom bearbetning och saluföring togs med i förordningen om stöd av mindre betydelse avseende andra företag än jordbruksföretag och därmed blev det möjligt att betala ut stöd på upp till [200 000 euro] per företag och per period på tre budgetår, vilket erbjuder ytterligare ett sätt att stödja sådana företag. Det måste dock framhållas att stöd av mindre betydelse inte kan lösa större ekonomiska problem som orsakas av en kris. Varje mer omfattande stöd måste beviljas enligt reglerna för statligt stöd, så att kommissionen behåller kontrollen och snedvridning av konkurrensen undviks.

| (118) | Det bör slås fast att dessa regler om statligt stöd i sig inte ensamma kan tillhandahålla eller ersätta en optimal krishantering. Statligt stöd kan endast underlätta krishanteringen under vissa omständigheter. En kris kan inträffa plötsligt och nödvändiggöra en snabb reaktion. En förutsättning för en effektiv krishantering är att medlemsstaterna tidigt tänker på vilka statliga stöd som skall göras tillgängliga. Det är medlemsstaternas ansvar att granska de olika möjligheterna till statligt stöd och att inrätta stödordningar i tid, så att de omedelbart kan tas i bruk vid akuta problem. Om det är nödvändigt att anta ett ersättningssystem, anmäla det och begära godkännande av kommissionen kan annars dyrbar tid gå åt innan hjälp kan erbjudas de som är bäst behöver den. |
| --- | --- |

(118)

Det bör slås fast att dessa regler om statligt stöd i sig inte ensamma kan tillhandahålla eller ersätta en optimal krishantering. Statligt stöd kan endast underlätta krishanteringen under vissa omständigheter. En kris kan inträffa plötsligt och nödvändiggöra en snabb reaktion. En förutsättning för en effektiv krishantering är att medlemsstaterna tidigt tänker på vilka statliga stöd som skall göras tillgängliga. Det är medlemsstaternas ansvar att granska de olika möjligheterna till statligt stöd och att inrätta stödordningar i tid, så att de omedelbart kan tas i bruk vid akuta problem. Om det är nödvändigt att anta ett ersättningssystem, anmäla det och begära godkännande av kommissionen kan annars dyrbar tid gå åt innan hjälp kan erbjudas de som är bäst behöver den.

V.B.   Stöd som kompensation för skador på jordbruksproduktion eller produktionsmedel i jordbruket

V.B.1.   Allmänt

| (119) | För att undvika risken för en snedvridning av konkurrensen anser kommissionen att det är viktigt att säkerställa att stöd för att kompensera jordbrukare för skador på jordbruksproduktionen betalas ut snarast möjligt efter det att den ogynnsamma händelsen inträffade. Då stödet betalas ut flera år efter den aktuella händelsen finns det stor risk för att utbetalningen av det kommer att få samma ekonomiska effekter som driftsstöd. Detta gäller framför allt i de fall stödet betalas ut retroaktivt för ersättningsanspråk som inte dokumenterades på ett riktigt sätt vid tidpunkten för händelsen. I brist på en specifik motivering av ersättningsanspråket, till exempel till följd av händelsens karaktär eller omfattning eller på grund av att skadorna uppstått senare än själva händelsen eller fortgår, kommer kommissionen därför inte att godkänna ansökningar om stöd som inkommer senare än tre år efter det att händelsen inträffade eller att stöd betalas ut mer än fyra år efter händelsen. |
| --- | --- |

(119)

För att undvika risken för en snedvridning av konkurrensen anser kommissionen att det är viktigt att säkerställa att stöd för att kompensera jordbrukare för skador på jordbruksproduktionen betalas ut snarast möjligt efter det att den ogynnsamma händelsen inträffade. Då stödet betalas ut flera år efter den aktuella händelsen finns det stor risk för att utbetalningen av det kommer att få samma ekonomiska effekter som driftsstöd. Detta gäller framför allt i de fall stödet betalas ut retroaktivt för ersättningsanspråk som inte dokumenterades på ett riktigt sätt vid tidpunkten för händelsen. I brist på en specifik motivering av ersättningsanspråket, till exempel till följd av händelsens karaktär eller omfattning eller på grund av att skadorna uppstått senare än själva händelsen eller fortgår, kommer kommissionen därför inte att godkänna ansökningar om stöd som inkommer senare än tre år efter det att händelsen inträffade eller att stöd betalas ut mer än fyra år efter händelsen.

V.B.2.   Stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser

| (120) | Detta avsnitt omfattar hela jordbrukssektorn. |
| --- | --- |

(120)

Detta avsnitt omfattar hela jordbrukssektorn.

| (121) | Eftersom denna typ av stöd utgör ett undantag från den allmänna principen att statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget inte är förenligt med den gemensamma marknaden, har kommissionen konsekvent intagit ståndpunkten att begreppen naturkatastrof och exceptionell händelse i artikel 87.2 b måste tolkas restriktivt. Detta har bekräftats av Europeiska gemenskapernas domstol (31). Hittills har kommissionen godtagit att jordbävningar, laviner, jordskred och översvämningar kan utgöra naturkatastrofer. För att underlätta en snabb krishantering kommer kommissionen i framtiden att godkänna stödordningar för ersättning för skador orsakade av naturkatastrofer i form av jordbävningar, laviner, jordskred, översvämningar och andra naturkatastrofer, under förutsättning att en tillräckligt exakt beskrivning kan upprättas. |
| --- | --- |

(121)

Eftersom denna typ av stöd utgör ett undantag från den allmänna principen att statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget inte är förenligt med den gemensamma marknaden, har kommissionen konsekvent intagit ståndpunkten att begreppen naturkatastrof och exceptionell händelse i artikel 87.2 b måste tolkas restriktivt. Detta har bekräftats av Europeiska gemenskapernas domstol (31). Hittills har kommissionen godtagit att jordbävningar, laviner, jordskred och översvämningar kan utgöra naturkatastrofer. För att underlätta en snabb krishantering kommer kommissionen i framtiden att godkänna stödordningar för ersättning för skador orsakade av naturkatastrofer i form av jordbävningar, laviner, jordskred, översvämningar och andra naturkatastrofer, under förutsättning att en tillräckligt exakt beskrivning kan upprättas.

| (122) | Som exceptionella händelser har kommissionen hittills godtagit krig, inre oroligheter och strejker samt, med vissa förbehåll och beroende på deras omfattning, större kärnkraftsolyckor eller industriella olyckor och bränder som resulterar i omfattande förluster. Å andra sidan har kommissionen inte accepterat att en brand på en enskild bearbetningsanläggning som täcks av en normal företagsförsäkring skulle kunna anses vara en exceptionell händelse. Generellt sett godtar kommissionen inte heller att utbrott av djur- eller växtsjukdomar kan anses utgöra naturkatastrofer eller exceptionella händelser. I ett fall har kommissionen emellertid erkänt ett mycket omfattande utbrott av en helt ny djursjukdom som en exceptionell händelse. På grund av de uppenbara svårigheterna att förutse sådana händelser kommer kommissionen även fortsättningsvis att bedöma förslag att bevilja stöd enligt artikel 87.2 b i fördraget i varje enskilt fall och beakta sin tidigare praxis inom detta område. |
| --- | --- |

(122)

Som exceptionella händelser har kommissionen hittills godtagit krig, inre oroligheter och strejker samt, med vissa förbehåll och beroende på deras omfattning, större kärnkraftsolyckor eller industriella olyckor och bränder som resulterar i omfattande förluster. Å andra sidan har kommissionen inte accepterat att en brand på en enskild bearbetningsanläggning som täcks av en normal företagsförsäkring skulle kunna anses vara en exceptionell händelse. Generellt sett godtar kommissionen inte heller att utbrott av djur- eller växtsjukdomar kan anses utgöra naturkatastrofer eller exceptionella händelser. I ett fall har kommissionen emellertid erkänt ett mycket omfattande utbrott av en helt ny djursjukdom som en exceptionell händelse. På grund av de uppenbara svårigheterna att förutse sådana händelser kommer kommissionen även fortsättningsvis att bedöma förslag att bevilja stöd enligt artikel 87.2 b i fördraget i varje enskilt fall och beakta sin tidigare praxis inom detta område.

| (123) | När det väl har slagits fast att en naturkatastrof eller en exceptionell händelse har inträffat kommer kommissionen att tillåta stöd på högst 100 % för att täcka kostnaderna för materiella skador. Kompensationen skall normalt beräknas utifrån den enskilda stödmottagaren. För att undvika överkompensation skall alla andra utbetalningar, till exempel genom försäkringar, dras av från stödbeloppet. Kommissionen kommer också att godta stöd för att kompensera jordbrukare för inkomstförluster till följd av förstörda produktionsmedel, förutsatt att detta inte leder till överkompensation. I samtliga fall skall medlemsstaten, enligt EG-domstolens rättspraxis, kunna visa att det finns en direkt koppling mellan de skador som orsakat av den exceptionella händelsen och det statliga stödet och att en så exakt bedömning som möjligt skall göras av de skador som de berörda producenterna åsamkats. |
| --- | --- |

(123)

När det väl har slagits fast att en naturkatastrof eller en exceptionell händelse har inträffat kommer kommissionen att tillåta stöd på högst 100 % för att täcka kostnaderna för materiella skador. Kompensationen skall normalt beräknas utifrån den enskilda stödmottagaren. För att undvika överkompensation skall alla andra utbetalningar, till exempel genom försäkringar, dras av från stödbeloppet. Kommissionen kommer också att godta stöd för att kompensera jordbrukare för inkomstförluster till följd av förstörda produktionsmedel, förutsatt att detta inte leder till överkompensation. I samtliga fall skall medlemsstaten, enligt EG-domstolens rättspraxis, kunna visa att det finns en direkt koppling mellan de skador som orsakat av den exceptionella händelsen och det statliga stödet och att en så exakt bedömning som möjligt skall göras av de skador som de berörda producenterna åsamkats.

V.B.3.   Stöd för att kompensera jordbrukare för förluster till följd av ogynnsamma väderförhållanden

| (124) | Detta avsnitt är endast tillämpligt på stöd till primär produktion (jordbrukare). |
| --- | --- |

(124)

Detta avsnitt är endast tillämpligt på stöd till primär produktion (jordbrukare).

V.B.3.1.   Analys

| (125) | Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:






  a) | Kommissionen har konsekvent intagit ståndpunkten att ogynnsamma väderförhållanden såsom frost, hagel, is, regn eller torka inte i sig kan betraktas som naturkatastrofer i den mening som avses i artikel 87.2 b. På grund av de skador som sådana händelser kan orsaka på jordbruksproduktionen eller produktionsmedlen har kommissionen dock godtagit att de kan likställas med naturkatastrofer om skadornas omfattning når upp till en viss tröskel av den normala produktionen. Kompensationen för sådana likställda händelser bidrar till utvecklingen av jordbrukssektorn och bör godkännas på grundval av artikel 87.3 c i fördraget. |
| --- | --- | --- |

(125)

Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:

a)

Kommissionen har konsekvent intagit ståndpunkten att ogynnsamma väderförhållanden såsom frost, hagel, is, regn eller torka inte i sig kan betraktas som naturkatastrofer i den mening som avses i artikel 87.2 b. På grund av de skador som sådana händelser kan orsaka på jordbruksproduktionen eller produktionsmedlen har kommissionen dock godtagit att de kan likställas med naturkatastrofer om skadornas omfattning når upp till en viss tröskel av den normala produktionen. Kompensationen för sådana likställda händelser bidrar till utvecklingen av jordbrukssektorn och bör godkännas på grundval av artikel 87.3 c i fördraget.

| b) | Tvärtemot kommissionens tidigare praxis tycks det vara lämpligare med en gemensam minimitröskel för skador, motsvarande 30 % av den normala produktionen för alla områden. Det tycks som om man bättre kan ta hänsyn till den ekonomiskt svaga ställningen för jordbrukare som är verksamma i mindre gynnade områden genom att fastställa en högre maxnivå på kompensationen än genom att ställa lägre krav på skadornas omfattning i sådana områden. |
| --- | --- |

b)

Tvärtemot kommissionens tidigare praxis tycks det vara lämpligare med en gemensam minimitröskel för skador, motsvarande 30 % av den normala produktionen för alla områden. Det tycks som om man bättre kan ta hänsyn till den ekonomiskt svaga ställningen för jordbrukare som är verksamma i mindre gynnade områden genom att fastställa en högre maxnivå på kompensationen än genom att ställa lägre krav på skadornas omfattning i sådana områden.

| c) | Till följd av jordbruksproduktionens normala variationer tycks det vara nödvändigt att behålla dessa minimitrösklar för att säkerställa att väderförhållanden inte kan användas som en förevändning att betala ut driftsstöd. För att få garantier för att skadorna verkligen uppnått en sådan mininivå bör skadorna på fleråriga grödor, som fruktträd, också ha uppstått under endast ett år och inte över en period på flera år, vilket strider mot tidigare praxis. |
| --- | --- |

c)

Till följd av jordbruksproduktionens normala variationer tycks det vara nödvändigt att behålla dessa minimitrösklar för att säkerställa att väderförhållanden inte kan användas som en förevändning att betala ut driftsstöd. För att få garantier för att skadorna verkligen uppnått en sådan mininivå bör skadorna på fleråriga grödor, som fruktträd, också ha uppstått under endast ett år och inte över en period på flera år, vilket strider mot tidigare praxis.

| d) | Kommissionen har tidigare godtagit att man, så fort minimitröskeln för skador uppnåtts, har betalat ut kompensation för de första 30 procenten av förlusterna. Detta system har gett upphov till det paradoxala resultatet att en jordbrukare i ett normalt område med förluster på 29 % överhuvudtaget inte får någon kompensation, samtidigt som en jordbrukare som förlorat 30 % kan ha fått kompensation för 30 %. Det är möjligt att ett sådant system inte i tillräcklig mån uppmuntrar jordbrukarna att göra alla ansträngningar för att begränsa skadorna. Tvärtom finns det ekonomiskt incitament för att uppnå den minimitröskel för skador som utlöser rätten till kompensation. Man bör reducera den här typen av incitament genom att införa en regel som säger att det är jordbrukaren som alltid måste stå för vissa skador. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen har tidigare godtagit att man, så fort minimitröskeln för skador uppnåtts, har betalat ut kompensation för de första 30 procenten av förlusterna. Detta system har gett upphov till det paradoxala resultatet att en jordbrukare i ett normalt område med förluster på 29 % överhuvudtaget inte får någon kompensation, samtidigt som en jordbrukare som förlorat 30 % kan ha fått kompensation för 30 %. Det är möjligt att ett sådant system inte i tillräcklig mån uppmuntrar jordbrukarna att göra alla ansträngningar för att begränsa skadorna. Tvärtom finns det ekonomiskt incitament för att uppnå den minimitröskel för skador som utlöser rätten till kompensation. Man bör reducera den här typen av incitament genom att införa en regel som säger att det är jordbrukaren som alltid måste stå för vissa skador.

| e) | För att förbättra riskhanteringen ytterligare bör jordbrukarna uppmuntras att i möjligaste mån teckna försäkringar. Därför bör kompensationen för dåligt väder, från och med en viss tidpunkt i framtiden, minskas när det gäller jordbrukare som inte har tecknat försäkring för den berörda produkten. Kommissionen bör endast göra avkall på det här kravet om en medlemsstat på ett övertygande sätt kan visa att ingen överkomlig försäkring finns tillgänglig för en viss typ av händelse eller produkt, trots att alla rimliga ansträngningar har gjorts. |
| --- | --- |

e)

För att förbättra riskhanteringen ytterligare bör jordbrukarna uppmuntras att i möjligaste mån teckna försäkringar. Därför bör kompensationen för dåligt väder, från och med en viss tidpunkt i framtiden, minskas när det gäller jordbrukare som inte har tecknat försäkring för den berörda produkten. Kommissionen bör endast göra avkall på det här kravet om en medlemsstat på ett övertygande sätt kan visa att ingen överkomlig försäkring finns tillgänglig för en viss typ av händelse eller produkt, trots att alla rimliga ansträngningar har gjorts.

| f) | vattenbrist kan i allt högre grad bli en avgörande faktor för jordbruksproduktionen i vissa delar av gemenskapen. Jordbrukare och medlemsstater måste aktivt bidra till en god vattenhushållning, för att mildra effekterna av torrt väder. Därför bör ingen kompensation för torka godkännas i medlemsstater som i fråga om jordbruket inte fullt ut har genomfört artikel 9 i direktiv 2000/60/EG och som inte garanterar fullständig täckning av kostnaderna för jordbrukets vattenförsörjning. |
| --- | --- |

f)

vattenbrist kan i allt högre grad bli en avgörande faktor för jordbruksproduktionen i vissa delar av gemenskapen. Jordbrukare och medlemsstater måste aktivt bidra till en god vattenhushållning, för att mildra effekterna av torrt väder. Därför bör ingen kompensation för torka godkännas i medlemsstater som i fråga om jordbruket inte fullt ut har genomfört artikel 9 i direktiv 2000/60/EG och som inte garanterar fullständig täckning av kostnaderna för jordbrukets vattenförsörjning.

| g) | Precis som tidigare bör kompensation för dåligt väder begränsas till primärproduktionsnivå (jordbrukare). För företag med verksamhet inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter måste risken för dåligt väder betraktas som en normal affärsrisk. Om sådana företag drabbas av ekonomiska problem på grund av dåligt väder får de stödjas genom stöd till undsättning och omstrukturering. |
| --- | --- |

g)

Precis som tidigare bör kompensation för dåligt väder begränsas till primärproduktionsnivå (jordbrukare). För företag med verksamhet inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter måste risken för dåligt väder betraktas som en normal affärsrisk. Om sådana företag drabbas av ekonomiska problem på grund av dåligt väder får de stödjas genom stöd till undsättning och omstrukturering.

| h) | För att underlätta en snabb krishantering bör kommission, i strid med sin praxis, godkänna stödordningar som inte kräver någon förhandsredovisning av skadorna. Medlemsstaterna bör dock vara skyldiga att tillhandahålla tillfredsställande dokumentation om det aktuella ogynnsamma väderfenomenet i form av årsrapporter. |
| --- | --- |

h)

För att underlätta en snabb krishantering bör kommission, i strid med sin praxis, godkänna stödordningar som inte kräver någon förhandsredovisning av skadorna. Medlemsstaterna bör dock vara skyldiga att tillhandahålla tillfredsställande dokumentation om det aktuella ogynnsamma väderfenomenet i form av årsrapporter.

V.B.3.2.   Politik

| (126) | Kommissionen kommer att förklara att stöd för förluster till följd av ogynnsamma väderförhållanden är förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller samtliga villkor i [artikel 11 i den framtida undantagsförordningen]. |
| --- | --- |

(126)

Kommissionen kommer att förklara att stöd för förluster till följd av ogynnsamma väderförhållanden är förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller samtliga villkor i [artikel 11 i den framtida undantagsförordningen].

| (127) | För att kommissionen skall kunna bedöma denna typ av stödordning bör anmälan av stödåtgärder för att kompensera jordbrukare för skador till följd av ogynnsamma väderförhållanden inbegripa lämplig meteorologisk information som stöd. Denna information får också lämnas i efterhand i form av årsrapporter, i enlighet med kraven i den sista meningen i [artikel 20.3 i den framtida undantagsförordningen]. |
| --- | --- |

(127)

För att kommissionen skall kunna bedöma denna typ av stödordning bör anmälan av stödåtgärder för att kompensera jordbrukare för skador till följd av ogynnsamma väderförhållanden inbegripa lämplig meteorologisk information som stöd. Denna information får också lämnas i efterhand i form av årsrapporter, i enlighet med kraven i den sista meningen i [artikel 20.3 i den framtida undantagsförordningen].

| (128) | Kommissionen kommer att godta alternativa metoder för att beräkna den normala avkastningen, inklusive regionala referensvärden, förutsatt att den kan konstatera att resultaten av dessa är representativa och inte grundar sig på onormalt goda skördar. Om de ogynnsamma väderförhållandena har drabbat ett större område i samma omfattning får dock stödet baseras på genomsnittsförluster förutsatt att dessa är representativa och inte leder till att någon mottagare överkompenseras i någon nämnvärd omfattning. |
| --- | --- |

(128)

Kommissionen kommer att godta alternativa metoder för att beräkna den normala avkastningen, inklusive regionala referensvärden, förutsatt att den kan konstatera att resultaten av dessa är representativa och inte grundar sig på onormalt goda skördar. Om de ogynnsamma väderförhållandena har drabbat ett större område i samma omfattning får dock stödet baseras på genomsnittsförluster förutsatt att dessa är representativa och inte leder till att någon mottagare överkompenseras i någon nämnvärd omfattning.

| (129) | Stöd som avses i detta avsnitt får endast betalas ut till jordbrukare, eller alternativt till en producentorganisation i vilken jordbrukaren är medlem. I sådana fall får stödbeloppet inte överstiga jordbrukarens faktiska kostnader. |
| --- | --- |

(129)

Stöd som avses i detta avsnitt får endast betalas ut till jordbrukare, eller alternativt till en producentorganisation i vilken jordbrukaren är medlem. I sådana fall får stödbeloppet inte överstiga jordbrukarens faktiska kostnader.

| (130) | För förluster som uppstår från och med den 1 januari 2010 kommer kommissionen endast att medge undantag från villkoret i [artikel 11.8 i den framtida undantagsförordningen] om en medlemsstat på ett övertygande sätt kan visa att ingen överkomlig försäkring som täcker de statistiskt sett vanligaste klimatriskerna i den berörda medlemsstaten eller regionen funnits tillgänglig vid den tidpunkt då skadan inträffat, trots att alla rimliga ansträngningar har gjorts. |
| --- | --- |

(130)

För förluster som uppstår från och med den 1 januari 2010 kommer kommissionen endast att medge undantag från villkoret i [artikel 11.8 i den framtida undantagsförordningen] om en medlemsstat på ett övertygande sätt kan visa att ingen överkomlig försäkring som täcker de statistiskt sett vanligaste klimatriskerna i den berörda medlemsstaten eller regionen funnits tillgänglig vid den tidpunkt då skadan inträffat, trots att alla rimliga ansträngningar har gjorts.

V.B.4.   Stöd för bekämpande av djur- och växtsjukdomar

| (131) | Detta avsnitt är endast tillämpligt på stöd till primär produktion (jordbrukare). En storskalig utvärdering och förnyad granskning av gemenskapens system för ersättning för djursjukdomar håller för närvarande på att genomföras och det kommer att bli nödvändigt att se över det berörda avsnittet på grundval av resultaten av detta arbete så fort det slutförts. |
| --- | --- |

(131)

Detta avsnitt är endast tillämpligt på stöd till primär produktion (jordbrukare). En storskalig utvärdering och förnyad granskning av gemenskapens system för ersättning för djursjukdomar håller för närvarande på att genomföras och det kommer att bli nödvändigt att se över det berörda avsnittet på grundval av resultaten av detta arbete så fort det slutförts.

V.B.4.1.   Analys

| (132) | Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:






  a) | Om en jordbrukare förlorar boskap till följd av en djursjukdom eller om dennes grödor angrips en växtsjukdom utgör detta normalt inte en naturkatastrof eller en exceptionell händelse i fördragets mening. I dessa fall får kommissionen bara tillåta stöd för att kompensera förlusterna och stöd för att förebygga framtida förluster på grundval av artikel 87.3 c i fördraget, i vilken föreskrivs att stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- | --- |

(132)

Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:

a)

Om en jordbrukare förlorar boskap till följd av en djursjukdom eller om dennes grödor angrips en växtsjukdom utgör detta normalt inte en naturkatastrof eller en exceptionell händelse i fördragets mening. I dessa fall får kommissionen bara tillåta stöd för att kompensera förlusterna och stöd för att förebygga framtida förluster på grundval av artikel 87.3 c i fördraget, i vilken föreskrivs att stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| b) | I enlighet med ovannämnda principer anser kommissionen att stöd till jordbrukare för att kompensera dem för förluster till följd av djur- eller växtsjukdomar bara är godtagbart om det utgår som en del av ett lämpligt program på gemenskapsnivå eller på nationell eller regional nivå för att förebygga, kontrollera eller utrota den aktuella sjukdomen. Stöd som bara kompenserar jordbrukare för deras förluster utan att åtgärder vidtas för att avhjälpa problemet vid dess källa måste anses utgöra ett rent driftsstöd, och är därmed oförenligt med den gemensamma marknaden. Kommissionen kommer därför att kräva att det finns gemenskapsbestämmelser eller nationella bestämmelser, i form av lagar eller andra författningar, enligt vilka de behöriga nationella myndigheterna måste vidta åtgärder mot den aktuella sjukdomen. Dessa åtgärder kan antingen bestå i insatser för att utrota sjukdomen, och då framför allt i form av bindande åtgärder som ger rätt till kompensation, eller i att man inrättar ett övervakningssystem. Detta övervakningssystem kan om så är lämpligt ha inslag av stöd för att uppmuntra enskilda jordbrukare att frivilligt delta i de förebyggande åtgärderna (32). Följaktligen är det bara sjukdomar som är av intresse för de offentliga myndigheterna, och inte åtgärder som jordbrukare rimligen själva måste ta ansvar för, som kan komma i fråga för stödåtgärder. |
| --- | --- |

b)

I enlighet med ovannämnda principer anser kommissionen att stöd till jordbrukare för att kompensera dem för förluster till följd av djur- eller växtsjukdomar bara är godtagbart om det utgår som en del av ett lämpligt program på gemenskapsnivå eller på nationell eller regional nivå för att förebygga, kontrollera eller utrota den aktuella sjukdomen. Stöd som bara kompenserar jordbrukare för deras förluster utan att åtgärder vidtas för att avhjälpa problemet vid dess källa måste anses utgöra ett rent driftsstöd, och är därmed oförenligt med den gemensamma marknaden. Kommissionen kommer därför att kräva att det finns gemenskapsbestämmelser eller nationella bestämmelser, i form av lagar eller andra författningar, enligt vilka de behöriga nationella myndigheterna måste vidta åtgärder mot den aktuella sjukdomen. Dessa åtgärder kan antingen bestå i insatser för att utrota sjukdomen, och då framför allt i form av bindande åtgärder som ger rätt till kompensation, eller i att man inrättar ett övervakningssystem. Detta övervakningssystem kan om så är lämpligt ha inslag av stöd för att uppmuntra enskilda jordbrukare att frivilligt delta i de förebyggande åtgärderna (32). Följaktligen är det bara sjukdomar som är av intresse för de offentliga myndigheterna, och inte åtgärder som jordbrukare rimligen själva måste ta ansvar för, som kan komma i fråga för stödåtgärder.

| c) | Målet med stödåtgärderna bör antingen vara






  i. | förebyggande, genom att inbegripa kontrollåtgärder eller analyser, utrotande av skadedjur som kan överföra sjukdomen, förebyggande vaccinering av djur eller behandling av grödor, förebyggande slakt av boskap eller förstörelse av grödor, eller |
| --- | --- | --- |

c)

Målet med stödåtgärderna bör antingen vara

i.

förebyggande, genom att inbegripa kontrollåtgärder eller analyser, utrotande av skadedjur som kan överföra sjukdomen, förebyggande vaccinering av djur eller behandling av grödor, förebyggande slakt av boskap eller förstörelse av grödor, eller

| ii. | kompenserande, genom att den berörda boskapen slaktas eller de berörda grödorna förstörs på order eller rekommendation av myndigheterna, eller att boskapen dör till följd av vaccinationer eller andra åtgärder som rekommenderas eller beordras av myndigheterna, eller |
| --- | --- |

ii.

kompenserande, genom att den berörda boskapen slaktas eller de berörda grödorna förstörs på order eller rekommendation av myndigheterna, eller att boskapen dör till följd av vaccinationer eller andra åtgärder som rekommenderas eller beordras av myndigheterna, eller

| iii. | kombinerade, genom att stödprogrammet för kompensation av förluster till följd av sjukdomen inbegriper ett villkor att stödmottagarna skall vidta lämpliga förebyggande åtgärder för framtiden enligt myndigheternas anvisningar. |
| --- | --- |

iii.

kombinerade, genom att stödprogrammet för kompensation av förluster till följd av sjukdomen inbegriper ett villkor att stödmottagarna skall vidta lämpliga förebyggande åtgärder för framtiden enligt myndigheternas anvisningar.

| d) | För att förbättra riskhanteringen bör hänsyn tas till om jordbrukarens handlande (t.ex. valet av produktionsmetod) har bidragit till en ökad sjukdomsrisk. |
| --- | --- |

d)

För att förbättra riskhanteringen bör hänsyn tas till om jordbrukarens handlande (t.ex. valet av produktionsmetod) har bidragit till en ökad sjukdomsrisk.

| e) | Precis som tidigare bör kompensation för djur- och växtsjukdomar begränsas till primärproduktionsnivå (jordbrukare). För företag med verksamhet inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter måste sådana sjukdomars effekter på affärsverksamheten betraktas som en normal affärsrisk. Om sådana företag drabbas av ekonomiska problem på grund av effekterna av djur- och växtsjukdomar får de stödjas genom stöd till undsättning och omstrukturering. Företag inom bearbetning och saluföring togs med i förordningen om stöd av mindre betydelse avseende andra företag än jordbruksföretag, och därmed blev det möjligt att betala ut stöd på upp till 200 000 euro per företag och tre budgetår, vilket erbjuder ytterligare ett sätt att stödja sådana företag. |
| --- | --- |

e)

Precis som tidigare bör kompensation för djur- och växtsjukdomar begränsas till primärproduktionsnivå (jordbrukare). För företag med verksamhet inom bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter måste sådana sjukdomars effekter på affärsverksamheten betraktas som en normal affärsrisk. Om sådana företag drabbas av ekonomiska problem på grund av effekterna av djur- och växtsjukdomar får de stödjas genom stöd till undsättning och omstrukturering. Företag inom bearbetning och saluföring togs med i förordningen om stöd av mindre betydelse avseende andra företag än jordbruksföretag, och därmed blev det möjligt att betala ut stöd på upp till 200 000 euro per företag och tre budgetår, vilket erbjuder ytterligare ett sätt att stödja sådana företag.

| f) | När det gäller stödet för TSE-tester (transmissibel spongiform encefalopati) har följande överväganden gjorts:






  i) | Testerna tjänar syftet att förhindra spridning av TSE, en sjukdom som är av alldeles särskild betydelse när det gäller att skydda människors hälsa. |
| --- | --- | --- |

f)

När det gäller stödet för TSE-tester (transmissibel spongiform encefalopati) har följande överväganden gjorts:

i)

Testerna tjänar syftet att förhindra spridning av TSE, en sjukdom som är av alldeles särskild betydelse när det gäller att skydda människors hälsa.

| ii) | Med olika nivåer på det statliga stödet finns det risk för snedvridning av konkurrensen åtminstone när det gäller slaktboskap. De flesta medlemsstater beviljar dock för närvarande någon form av statligt stöd. Priserna för TSE-tester varierar fortfarande mellan medlemsstaterna. För att minska risken för snedvridning av konkurrensen på grund av stöd som beviljas för TSE-tester på djur som slaktas för konsumtion som livsmedel och för att uppmuntra utveckling av lågkostnadstest bör stödet begränsas till 40 euro, vilket i princip är det bästa priset i gemenskapen för närvarande. |
| --- | --- |

ii)

Med olika nivåer på det statliga stödet finns det risk för snedvridning av konkurrensen åtminstone när det gäller slaktboskap. De flesta medlemsstater beviljar dock för närvarande någon form av statligt stöd. Priserna för TSE-tester varierar fortfarande mellan medlemsstaterna. För att minska risken för snedvridning av konkurrensen på grund av stöd som beviljas för TSE-tester på djur som slaktas för konsumtion som livsmedel och för att uppmuntra utveckling av lågkostnadstest bör stödet begränsas till 40 euro, vilket i princip är det bästa priset i gemenskapen för närvarande.

| iii) | Det finns en oro för att man genom att tvinga jordbruksföretagarna att betala för tester av avlivade eller självdöda djur åstadkommer att vissa av dem försöker undvika kontroller genom att på olagliga vägar göra sig kvitt djurkroppar, vilket skulle minska tillförlitligheten i statistiken och skapa hälsorisker. |
| --- | --- |

iii)

Det finns en oro för att man genom att tvinga jordbruksföretagarna att betala för tester av avlivade eller självdöda djur åstadkommer att vissa av dem försöker undvika kontroller genom att på olagliga vägar göra sig kvitt djurkroppar, vilket skulle minska tillförlitligheten i statistiken och skapa hälsorisker.

| iv) | När det gäller djur av mindre värde, som får och getter, kan TSE-testet kosta mer än djuret är värt. Om djurägarna tvingas betala för testerna kan det medföra en risk för att sådana djur saluförs utan att ha testats, vilket också minskar tillgången till data. |
| --- | --- |

iv)

När det gäller djur av mindre värde, som får och getter, kan TSE-testet kosta mer än djuret är värt. Om djurägarna tvingas betala för testerna kan det medföra en risk för att sådana djur saluförs utan att ha testats, vilket också minskar tillgången till data.

| v) | För både avlivade eller självdöda djur och djur av mindre värde förefaller risken för snedvridning av konkurrensen mindre än för slaktboskap. |
| --- | --- |

v)

För både avlivade eller självdöda djur och djur av mindre värde förefaller risken för snedvridning av konkurrensen mindre än för slaktboskap.

| g) | När det gäller stöd för avlivade eller självdöda djur har följande överväganden gjorts:






  i) | Avlivade eller självdöda djur är ett normalt inslag i djurhållningen och därför också en del av de normala produktionskostnaderna. |
| --- | --- | --- |

g)

När det gäller stöd för avlivade eller självdöda djur har följande överväganden gjorts:

i)

Avlivade eller självdöda djur är ett normalt inslag i djurhållningen och därför också en del av de normala produktionskostnaderna.

| ii) | Principen om att förorenaren skall betala (33) ger den som ger upphov till avfall ett primärt ansvar att sköta om bortskaffande av avlivade eller självdöda djur och att svara för kostnaderna för detta. |
| --- | --- |

ii)

Principen om att förorenaren skall betala (33) ger den som ger upphov till avfall ett primärt ansvar att sköta om bortskaffande av avlivade eller självdöda djur och att svara för kostnaderna för detta.

| iii) | Beviljande av stöd för bortskaffande av avfall kan bryta mot den princip som säger att stöd bara skall beviljas för åtgärder som går längre än god lantbrukspraxis. Enligt gemenskapslagstiftningen, som är en del av god lantbrukspraxis, skall djurkroppar tas om hand på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

iii)

Beviljande av stöd för bortskaffande av avfall kan bryta mot den princip som säger att stöd bara skall beviljas för åtgärder som går längre än god lantbrukspraxis. Enligt gemenskapslagstiftningen, som är en del av god lantbrukspraxis, skall djurkroppar tas om hand på ett korrekt sätt.

| iv) | Kostnaderna för att bortskaffa avlivade och självdöda djur kan bli höga, särskilt när kroppar av tunga djur som boskap och hästar skall avlägsnas från avsides belägna platser. |
| --- | --- |

iv)

Kostnaderna för att bortskaffa avlivade och självdöda djur kan bli höga, särskilt när kroppar av tunga djur som boskap och hästar skall avlägsnas från avsides belägna platser.

| v) | Det är svårt att kontrollera vad jordbrukarna gör med djurkropparna. Det finns en risk för att djurkropparna bortskaffas på olagligt sätt, vilket kan skapa allvarliga hälsorisker. |
| --- | --- |

v)

Det är svårt att kontrollera vad jordbrukarna gör med djurkropparna. Det finns en risk för att djurkropparna bortskaffas på olagligt sätt, vilket kan skapa allvarliga hälsorisker.

| vi) | I de fall då djurkroppar skall testas för TSE kan okontrollerat bortskaffande för att undvika kostnaderna för tester medföra den ytterligare olägenheten att dessa djur inte testas, fastän detta rätteligen skulle ha gjorts för att säkra tillförlitlig statistik om TSE. |
| --- | --- |

vi)

I de fall då djurkroppar skall testas för TSE kan okontrollerat bortskaffande för att undvika kostnaderna för tester medföra den ytterligare olägenheten att dessa djur inte testas, fastän detta rätteligen skulle ha gjorts för att säkra tillförlitlig statistik om TSE.

| vii) | Riskerna för snedvridning av konkurrensen till följd av statligt stöd för bortskaffande av avlivade eller självdöda djur anses vara relativt små. |
| --- | --- |

vii)

Riskerna för snedvridning av konkurrensen till följd av statligt stöd för bortskaffande av avlivade eller självdöda djur anses vara relativt små.

| viiii) | Statligt stöd bör bara godtas för avlivade eller självdöda djur som blir en förlust för jordbrukaren och inte på någon annan nivå i produktionskedjan, t.ex. slakterier, där kontrollen av korrekt avlägsnande är lättare att genomföra. |
| --- | --- |

viiii)

Statligt stöd bör bara godtas för avlivade eller självdöda djur som blir en förlust för jordbrukaren och inte på någon annan nivå i produktionskedjan, t.ex. slakterier, där kontrollen av korrekt avlägsnande är lättare att genomföra.

| ix) | I de fall då djur avlivas efter myndighetsbeslut på grund av förekomst av sjukdom, skall ersättning till jordbrukarna också fortsättningsvis prövas och, om villkoren är uppfyllda, godkännas på grundval av de allmänna regler för kompensation för djursjukdomar som anges i avsnitt V.B.4. När det gäller TSE anges i artikel 13.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (34) att ”ägarna skall utan dröjsmål ersättas för förlusten av de djur som har avlivats och de animaliska produkter som har destruerats i enlighet med artikel 12.2 och punkterna 1 a och 1 c i denna artikel”. |
| --- | --- |

ix)

I de fall då djur avlivas efter myndighetsbeslut på grund av förekomst av sjukdom, skall ersättning till jordbrukarna också fortsättningsvis prövas och, om villkoren är uppfyllda, godkännas på grundval av de allmänna regler för kompensation för djursjukdomar som anges i avsnitt V.B.4. När det gäller TSE anges i artikel 13.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (34) att ”ägarna skall utan dröjsmål ersättas för förlusten av de djur som har avlivats och de animaliska produkter som har destruerats i enlighet med artikel 12.2 och punkterna 1 a och 1 c i denna artikel”.

| h) | När det gäller stöd för slaktavfall har följande överväganden gjorts:






  i) | Slaktavfall är allt avfall som förekommer vid slakterier, styckningsanläggningar eller köttaffärer, inbegripet särskilt sådana animaliska biprodukter som omfattas av kategorierna 1, 2 och 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel (35). |
| --- | --- | --- |

h)

När det gäller stöd för slaktavfall har följande överväganden gjorts:

i)

Slaktavfall är allt avfall som förekommer vid slakterier, styckningsanläggningar eller köttaffärer, inbegripet särskilt sådana animaliska biprodukter som omfattas av kategorierna 1, 2 och 3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel (35).

| ii) | Avlägsnande och destruering av slaktavfall är en stor kostnad för slakterier och styckningsanläggningar (och för deras kunder om dessa påförs kostnaden). |
| --- | --- |

ii)

Avlägsnande och destruering av slaktavfall är en stor kostnad för slakterier och styckningsanläggningar (och för deras kunder om dessa påförs kostnaden).

| iii) | Principen om att förorenaren skall betala ger den som är upphov till avfallet ett primärt ansvar att sköta om bortskaffande av avfallet och att svara för kostnaderna för detta. |
| --- | --- |

iii)

Principen om att förorenaren skall betala ger den som är upphov till avfallet ett primärt ansvar att sköta om bortskaffande av avfallet och att svara för kostnaderna för detta.

| iv) | Beviljandet av statligt stöd till dessa kostnader kan ge upphov till allvarlig snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

iv)

Beviljandet av statligt stöd till dessa kostnader kan ge upphov till allvarlig snedvridning av konkurrensen.

| v) | Kontroller tycks normalt kunna säkerställa att slaktavfallet hanteras korrekt. |
| --- | --- |

v)

Kontroller tycks normalt kunna säkerställa att slaktavfallet hanteras korrekt.

| vi) | Det råder brett samförstånd mellan medlemsstaterna om att kostnaderna för avlägsnande av slaktavfall skall bäras av de aktörer som är ansvariga för avfallet. |
| --- | --- |

vi)

Det råder brett samförstånd mellan medlemsstaterna om att kostnaderna för avlägsnande av slaktavfall skall bäras av de aktörer som är ansvariga för avfallet.

| vii) | Det är därför rimligt att entydigt utesluta statligt stöd för kostnaden för bortskaffande av slaktavfall och andra driftskostnader för slakterierna. Statligt stöd för investeringar som görs i samband med bortskaffande av slaktavfall kommer att granskas i enlighet med de regler som är tillämpliga på investeringsstöd. |
| --- | --- |

vii)

Det är därför rimligt att entydigt utesluta statligt stöd för kostnaden för bortskaffande av slaktavfall och andra driftskostnader för slakterierna. Statligt stöd för investeringar som görs i samband med bortskaffande av slaktavfall kommer att granskas i enlighet med de regler som är tillämpliga på investeringsstöd.

V.B.4.2.   Politik

| (133) | Kommissionen kommer att förklara att statligt stöd som ges för att bekämpa djur- och växtsjukdomar är förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller samtliga villkor i [artikel 10 i den framtida undantagsförordningen]. |
| --- | --- |

(133)

Kommissionen kommer att förklara att statligt stöd som ges för att bekämpa djur- och växtsjukdomar är förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller samtliga villkor i [artikel 10 i den framtida undantagsförordningen].

| (134) | Kommissionen kommer att förklara att statligt stöd för TSE tester och för avlivade eller självdöda djur är förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller samtliga villkor i [artikel 16 i den framtida undantagsförordningen]. |
| --- | --- |

(134)

Kommissionen kommer att förklara att statligt stöd för TSE tester och för avlivade eller självdöda djur är förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller samtliga villkor i [artikel 16 i den framtida undantagsförordningen].

| (135) | När det gäller avlivade eller självdöda djur och slaktavfall kommer kommissionen inte att godkänna statligt stöd för följande ändamål:






  a) | Stöd för avlivade eller självdöda djur som ges till aktörer vars verksamhet omfattar bearbetning och saluföring. |
| --- | --- | --- |

(135)

När det gäller avlivade eller självdöda djur och slaktavfall kommer kommissionen inte att godkänna statligt stöd för följande ändamål:

a)

Stöd för avlivade eller självdöda djur som ges till aktörer vars verksamhet omfattar bearbetning och saluföring.

| b) | Stöd för kostnaderna bortskaffande av slaktavfall som produceras efter det att dessa riktlinjer trätt i kraft. |
| --- | --- |

b)

Stöd för kostnaderna bortskaffande av slaktavfall som produceras efter det att dessa riktlinjer trätt i kraft.

| (136) | Om stöd ges inom ramen för gemenskapens stödprogram eller nationella eller regionala stödprogram kommer kommissionen att kräva bevis för att överkompensation inte kan uppstå genom kumulering av stöd från olika program. Om gemenskapsstöd har godkänts skall datum för och hänvisningar till kommissionens beslut anges. |
| --- | --- |

(136)

Om stöd ges inom ramen för gemenskapens stödprogram eller nationella eller regionala stödprogram kommer kommissionen att kräva bevis för att överkompensation inte kan uppstå genom kumulering av stöd från olika program. Om gemenskapsstöd har godkänts skall datum för och hänvisningar till kommissionens beslut anges.

| (137) | Kommissionen kommer endast att godkänna sådant statligt stöd som ges till jordbrukare. |
| --- | --- |

(137)

Kommissionen kommer endast att godkänna sådant statligt stöd som ges till jordbrukare.

V.B.5.   Stöd för betalning av försäkringspremier

| (138) | Detta avsnitt omfattar endast primärproducenter (jordbrukare). |
| --- | --- |

(138)

Detta avsnitt omfattar endast primärproducenter (jordbrukare).

V.B.5.1.   Analys

| (139) | Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:






  a) | I många fall är försäkringar ett utmärkt verktyg för god risk- och krishantering. Med tanke på jordbrukarnas ofta begränsade ekonomiska möjligheter har kommissionen därför en positiv inställning till statligt stöd för försäkringar som inriktas på primärproduktionen (jordbrukarna). |
| --- | --- | --- |

(139)

Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:

a)

I många fall är försäkringar ett utmärkt verktyg för god risk- och krishantering. Med tanke på jordbrukarnas ofta begränsade ekonomiska möjligheter har kommissionen därför en positiv inställning till statligt stöd för försäkringar som inriktas på primärproduktionen (jordbrukarna).

| b) | Stora företag och företag vars verksamhet omfattar bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter bör klara att själva finansiera kostnaderna för sina försäkringar. Inget statligt stöd för försäkringspremier bör godkännas för sådana företag. |
| --- | --- |

b)

Stora företag och företag vars verksamhet omfattar bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter bör klara att själva finansiera kostnaderna för sina försäkringar. Inget statligt stöd för försäkringspremier bör godkännas för sådana företag.

| c) | Erfarenheterna har visat att skyldigheten att kombinera försäkring mot djur- eller växtsjukdomar med försäkring mot katastrofer och likställda händelser inte är nödvändig. Medlemsstaterna bör också tillåtas att erbjuda offentligt stöd enbart för djur- och växtsjukdomar. De differentierade nivåerna i fråga om maximalt stöd på grundval av den risk eller de risker som täcks bör dock behållas. |
| --- | --- |

c)

Erfarenheterna har visat att skyldigheten att kombinera försäkring mot djur- eller växtsjukdomar med försäkring mot katastrofer och likställda händelser inte är nödvändig. Medlemsstaterna bör också tillåtas att erbjuda offentligt stöd enbart för djur- och växtsjukdomar. De differentierade nivåerna i fråga om maximalt stöd på grundval av den risk eller de risker som täcks bör dock behållas.

V.B.5.2.   Politik

| (140) | Kommissionen kommer att förklara att stöd för betalning av försäkringspremier är förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller samtliga villkor i [artikel 12 i den framtida undantagsförordningen]. |
| --- | --- |

(140)

Kommissionen kommer att förklara att stöd för betalning av försäkringspremier är förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om det uppfyller samtliga villkor i [artikel 12 i den framtida undantagsförordningen].

| (141) | Kommissionen kommer att granska andra stödåtgärder som hänger samman med försäkringar mot naturkatastrofer och exceptionella händelser i varje enskilt fall. Detta gäller i synnerhet återförsäkringsprogram och andra stödåtgärder till förmån för producenter i högriskområden. |
| --- | --- |

(141)

Kommissionen kommer att granska andra stödåtgärder som hänger samman med försäkringar mot naturkatastrofer och exceptionella händelser i varje enskilt fall. Detta gäller i synnerhet återförsäkringsprogram och andra stödåtgärder till förmån för producenter i högriskområden.

| (142) | Kommissionen kommer inte att godkänna statligt stöd för betalning av försäkringspremier som ges till stora företag eller företag vars verksamhet omfattar bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

(142)

Kommissionen kommer inte att godkänna statligt stöd för betalning av försäkringspremier som ges till stora företag eller företag vars verksamhet omfattar bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter.

V.C.   Stöd för nedläggning av produktions-, bearbetnings- och saluföringskapacitet

V.C.1.   Analys

| (143) | Kommissionen är positiv till stödordningar för kapacitetsnedläggning inom jordbrukssektorn, under förutsättning att de är förenliga med gemenskapens åtgärder för att minska produktionskapaciteten, och att följande villkor uppfylls:






  a) | Stödet måste vara av allmänt intresse för den berörda sektorn. |
| --- | --- | --- |

(143)

Kommissionen är positiv till stödordningar för kapacitetsnedläggning inom jordbrukssektorn, under förutsättning att de är förenliga med gemenskapens åtgärder för att minska produktionskapaciteten, och att följande villkor uppfylls:

a)

Stödet måste vara av allmänt intresse för den berörda sektorn.

| b) | Mottagaren måste göra en motprestation. |
| --- | --- |

b)

Mottagaren måste göra en motprestation.

| c) | Stödet får inte vara avsett till undsättning och omstrukturering. |
| --- | --- |

c)

Stödet får inte vara avsett till undsättning och omstrukturering.

| d) | Framtida inkomster och kapitalförluster får inte överkompenseras. |
| --- | --- |

d)

Framtida inkomster och kapitalförluster får inte överkompenseras.

V.C.2.   Framtida politik

| (144) | Kommissionen kommer att förklara stöd för kapacitetsnedläggning förenligt med artikel 87.3 c i fördraget, om följande villkor uppfylls:






  a) | Stödet skall bevisligen vara till fördel för sektorn som helhet. Om överkapacitet inte råder och det är uppenbart att kapaciteten, som uppfyller alla gällande normer och annars inte skulle ha lagts ned, minskas till fördel för människors och djurs hälsa eller av hygieniska eller miljömässiga skäl (t.ex. för att minska den samlade djurtätheten), är detta tillräckligt för att uppfylla detta villkor. |
| --- | --- | --- |

(144)

Kommissionen kommer att förklara stöd för kapacitetsnedläggning förenligt med artikel 87.3 c i fördraget, om följande villkor uppfylls:

a)

Stödet skall bevisligen vara till fördel för sektorn som helhet. Om överkapacitet inte råder och det är uppenbart att kapaciteten, som uppfyller alla gällande normer och annars inte skulle ha lagts ned, minskas till fördel för människors och djurs hälsa eller av hygieniska eller miljömässiga skäl (t.ex. för att minska den samlade djurtätheten), är detta tillräckligt för att uppfylla detta villkor.

| b) | I andra fall bör stöd endast beviljas för att lägga ned produktionskapacitet i sektorer där det finns en tydlig överkapacitet antingen på regional eller på nationell nivå. I sådana fall kan det rimligen förväntas att marknadskrafterna till slut kommer att ge de nödvändiga strukturanpassningarna. Stöd för minskning av produktionskapacitet kan därför endast godkännas om det ingår i ett omstruktureringsprogram för sektorn i vilket det fastställts vissa mål och en tidsplan. Kommissionen kommer inte att godkänna stödordningar med obegränsad varaktighet, eftersom sådana stödordningar erfarenhetsmässigt kan resultera i att nödvändiga förändringar senareläggs. |
| --- | --- |

b)

I andra fall bör stöd endast beviljas för att lägga ned produktionskapacitet i sektorer där det finns en tydlig överkapacitet antingen på regional eller på nationell nivå. I sådana fall kan det rimligen förväntas att marknadskrafterna till slut kommer att ge de nödvändiga strukturanpassningarna. Stöd för minskning av produktionskapacitet kan därför endast godkännas om det ingår i ett omstruktureringsprogram för sektorn i vilket det fastställts vissa mål och en tidsplan. Kommissionen kommer inte att godkänna stödordningar med obegränsad varaktighet, eftersom sådana stödordningar erfarenhetsmässigt kan resultera i att nödvändiga förändringar senareläggs.

| c) | För att få en omedelbar effekt på marknaden bör de ordningar som syftar till att minska överkapacitet normalt begränsas till sex månader för insamling av stödansökningar och till ytterligare 12 månader för nedläggning. |
| --- | --- |

c)

För att få en omedelbar effekt på marknaden bör de ordningar som syftar till att minska överkapacitet normalt begränsas till sex månader för insamling av stödansökningar och till ytterligare 12 månader för nedläggning.

| d) | Kommissionen förbehåller sig rätten att ställa vissa krav för godkännandet av stödet. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen förbehåller sig rätten att ställa vissa krav för godkännandet av stödet.

| e) | Stöd som utgör hinder för mekanismerna hos den gemensamma organisationen av marknaderna får inte betalas ut. Stödordningar som gäller sektorer med produktionsbegränsningar eller kvotering kommer att bedömas från fall till fall. |
| --- | --- |

e)

Stöd som utgör hinder för mekanismerna hos den gemensamma organisationen av marknaderna får inte betalas ut. Stödordningar som gäller sektorer med produktionsbegränsningar eller kvotering kommer att bedömas från fall till fall.

| f) | Det måste finnas en tillräcklig motprestation från stödmottagarens sida. Denna motprestation består vanligtvis av ett definitivt och oåterkalleligt åtagande att skrota eller slutgiltigt lägga ned berörd produktionskapacitet. Detta innebär att företaget i fråga antingen lägger ned kapaciteten helt och hållet, eller – om företaget har mer än en produktionsanläggning – lägger ned en specifik produktionsanläggning. Det krävs en juridiskt bindande utfästelse från stödmottagaren om att nedläggningen är definitiv och oåterkallelig och att mottagaren inte inleder en likadan verksamhet någon annanstans. Dessa åtaganden skall även gälla eventuella framtida köpare av en berörd anläggning. |
| --- | --- |

f)

Det måste finnas en tillräcklig motprestation från stödmottagarens sida. Denna motprestation består vanligtvis av ett definitivt och oåterkalleligt åtagande att skrota eller slutgiltigt lägga ned berörd produktionskapacitet. Detta innebär att företaget i fråga antingen lägger ned kapaciteten helt och hållet, eller – om företaget har mer än en produktionsanläggning – lägger ned en specifik produktionsanläggning. Det krävs en juridiskt bindande utfästelse från stödmottagaren om att nedläggningen är definitiv och oåterkallelig och att mottagaren inte inleder en likadan verksamhet någon annanstans. Dessa åtaganden skall även gälla eventuella framtida köpare av en berörd anläggning.

| g) | Endast jordbrukare med en faktisk produktion och produktionsanläggningar som har varit i faktiskt och konstant bruk under de senaste fem åren före nedläggningen skall ha tillgång till stödordningarna för kapacitetsnedläggning. Om produktionskapaciteten redan är definitivt nedlagd eller om en sådan nedläggning är oundviklig, bidrar mottagaren inte med någon motprestation och stöd kan inte betalas ut. |
| --- | --- |

g)

Endast jordbrukare med en faktisk produktion och produktionsanläggningar som har varit i faktiskt och konstant bruk under de senaste fem åren före nedläggningen skall ha tillgång till stödordningarna för kapacitetsnedläggning. Om produktionskapaciteten redan är definitivt nedlagd eller om en sådan nedläggning är oundviklig, bidrar mottagaren inte med någon motprestation och stöd kan inte betalas ut.

| h) | För att undvika erosion och andra negativa miljöeffekter skall öppna jordbruksmarker eller fruktodlingar som tas ur produktion i princip beskogas på ett sådant sätt att det säkerställs att negativa miljöeffekter undviks. Alternativt får jordbruksmarker och fruktodlingar börja användas igen 15 år efter det att nedläggningen faktiskt har genomförts. Till dess måste sådana jordbruksmarker eller fruktodlingar hållas i ett skick som överensstämmer med god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden, i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1782/2003, och i enlighet med tillämpliga genomförandebestämmelser. Nedläggning av anläggningar enligt rådets direktiv 96/61/EEG av den 24 september 1996 om samordnande åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (36) skall ske i enlighet med artikel 3 i det direktivet, som föreskriver att nödvändiga åtgärder vidtas för att undvika alla föroreningsrisker och för att platsen för verksamheten återställs i ett tillfredsställande skick. |
| --- | --- |

h)

För att undvika erosion och andra negativa miljöeffekter skall öppna jordbruksmarker eller fruktodlingar som tas ur produktion i princip beskogas på ett sådant sätt att det säkerställs att negativa miljöeffekter undviks. Alternativt får jordbruksmarker och fruktodlingar börja användas igen 15 år efter det att nedläggningen faktiskt har genomförts. Till dess måste sådana jordbruksmarker eller fruktodlingar hållas i ett skick som överensstämmer med god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden, i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1782/2003, och i enlighet med tillämpliga genomförandebestämmelser. Nedläggning av anläggningar enligt rådets direktiv 96/61/EEG av den 24 september 1996 om samordnande åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (36) skall ske i enlighet med artikel 3 i det direktivet, som föreskriver att nödvändiga åtgärder vidtas för att undvika alla föroreningsrisker och för att platsen för verksamheten återställs i ett tillfredsställande skick.

| i) | För att se till att det statliga stöd som ges får högsta möjliga effekt på befintlig produktionskapacitet skall medlemsstaterna säkerställa att endast företag som uppfyller obligatoriska miniminormer är berättigade till stöd, och att företag som inte uppfyller dessa normer och som ändå skulle vara tvungna att upphöra med sin produktion inte omfattas. |
| --- | --- |

i)

För att se till att det statliga stöd som ges får högsta möjliga effekt på befintlig produktionskapacitet skall medlemsstaterna säkerställa att endast företag som uppfyller obligatoriska miniminormer är berättigade till stöd, och att företag som inte uppfyller dessa normer och som ändå skulle vara tvungna att upphöra med sin produktion inte omfattas.

| j) | Det måste uteslutas att stöd betalas ut för att rädda och omstrukturera företag i svårigheter. Om stödmottagaren har ekonomiska problem kommer därför stödet att bedömas i enlighet med gemenskapens riktlinjer om stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter. |
| --- | --- |

j)

Det måste uteslutas att stöd betalas ut för att rädda och omstrukturera företag i svårigheter. Om stödmottagaren har ekonomiska problem kommer därför stödet att bedömas i enlighet med gemenskapens riktlinjer om stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter.

| k) | Ordningen bör vara tillgänglig för alla ekonomiska aktörer i berörd sektor på samma villkor. För att uppnå största möjliga effekt bör medlemsstaterna tillämpa ett system med anbudsinfordran som möjliggör insyn, med offentlig inbjudan till alla eventuellt intresserade producenter. Stödordningen bör samtidigt förvaltas på ett sådant sätt att konkurrenshämmande avtal eller samordnade förfaranden mellan berörda företag varken fordras eller underlättas. |
| --- | --- |

k)

Ordningen bör vara tillgänglig för alla ekonomiska aktörer i berörd sektor på samma villkor. För att uppnå största möjliga effekt bör medlemsstaterna tillämpa ett system med anbudsinfordran som möjliggör insyn, med offentlig inbjudan till alla eventuellt intresserade producenter. Stödordningen bör samtidigt förvaltas på ett sådant sätt att konkurrenshämmande avtal eller samordnade förfaranden mellan berörda företag varken fordras eller underlättas.

| l) | Stödbeloppet bör vara strikt begränsat till kompensation för värdeförluster på tillgångar – beräknade som tillgångarnas aktuella försäljningsvärde – plus ett stimulansbelopp som inte får överstiga 20 % av tillgångarnas värde. Kompensation får också beviljas för kostnaderna för destruktion av produktionskapacitet, för beskogning och för obligatoriska sociala kostnader som uppkommit till följd av att ordningen genomförs. |
| --- | --- |

l)

Stödbeloppet bör vara strikt begränsat till kompensation för värdeförluster på tillgångar – beräknade som tillgångarnas aktuella försäljningsvärde – plus ett stimulansbelopp som inte får överstiga 20 % av tillgångarnas värde. Kompensation får också beviljas för kostnaderna för destruktion av produktionskapacitet, för beskogning och för obligatoriska sociala kostnader som uppkommit till följd av att ordningen genomförs.

| m) | Eftersom syftet med dessa stödåtgärder är att omstrukturera den berörda sektorn för att ytterst gynna de ekonomiska aktörer som fortfarande är aktiva inom sektorn och för att minska den potentiella risken för snedvridning av konkurrensvillkoren och riskerna för överkompensation, anser kommissionen att sektorn bör bidra med minst hälften av kostnaderna för stödåtgärderna. Detta innebär att sektorn skall ge ett kontant bidrag på minst 50 % av de faktiska offentliga utgifter som går till genomförandet av denna stödordning. Detta krav gäller inte om kapaciteten läggs ned av hälsomässiga eller miljömässiga skäl. |
| --- | --- |

m)

Eftersom syftet med dessa stödåtgärder är att omstrukturera den berörda sektorn för att ytterst gynna de ekonomiska aktörer som fortfarande är aktiva inom sektorn och för att minska den potentiella risken för snedvridning av konkurrensvillkoren och riskerna för överkompensation, anser kommissionen att sektorn bör bidra med minst hälften av kostnaderna för stödåtgärderna. Detta innebär att sektorn skall ge ett kontant bidrag på minst 50 % av de faktiska offentliga utgifter som går till genomförandet av denna stödordning. Detta krav gäller inte om kapaciteten läggs ned av hälsomässiga eller miljömässiga skäl.

| n) | Om en medlemsstat inför en stödordning i syfte att lägga ned kapacitet, skall den förplikta sig att inte bevilja något stöd för att skapa ny produktionskapacitet i den berörda sektorn under fem år efter det att nedläggningsprogrammet har avslutats. |
| --- | --- |

n)

Om en medlemsstat inför en stödordning i syfte att lägga ned kapacitet, skall den förplikta sig att inte bevilja något stöd för att skapa ny produktionskapacitet i den berörda sektorn under fem år efter det att nedläggningsprogrammet har avslutats.

V.D.   Stöd för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter

| (145) | Stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter kommer att bedömas enligt gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (37). |
| --- | --- |

(145)

Stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter kommer att bedömas enligt gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (37).

VI.   ANDRA TYPER AV STÖD

VI.A.   Sysselsättningsstöd

VI.A.1.   Analys

| (146) | Sedan 2002 omfattas sysselsättningsskapande stöd inom jordbrukssektorn av kommissionens förordning (EG) nr 2204/2002 av den 12 december 2002 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt sysselsättningsstöd (38). Bestämmelserna i den förordningen utgör ett sammanhängande ramverk för den typen av stöd. Sysselsättningsstöd som enbart går till jordbrukssektorn men som uppfyller alla andra villkor i denna förordning är inte undantaget. På grund av särdragen inom jordbrukssektorn, och framför allt inom den primära produktionen, kan medlemsstaterna vilja införa särskilda stödordningar för sysselsättning inom den sektorn. Så länge sådant stöd är tillgängligt för hela jordbrukssektorn och inte begränsat till vissa produkter, förefaller fördelarna med sådant stöd fortfarande vara större än riskerna för störning till följd av att det tillämpas. |
| --- | --- |

(146)

Sedan 2002 omfattas sysselsättningsskapande stöd inom jordbrukssektorn av kommissionens förordning (EG) nr 2204/2002 av den 12 december 2002 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt sysselsättningsstöd (38). Bestämmelserna i den förordningen utgör ett sammanhängande ramverk för den typen av stöd. Sysselsättningsstöd som enbart går till jordbrukssektorn men som uppfyller alla andra villkor i denna förordning är inte undantaget. På grund av särdragen inom jordbrukssektorn, och framför allt inom den primära produktionen, kan medlemsstaterna vilja införa särskilda stödordningar för sysselsättning inom den sektorn. Så länge sådant stöd är tillgängligt för hela jordbrukssektorn och inte begränsat till vissa produkter, förefaller fördelarna med sådant stöd fortfarande vara större än riskerna för störning till följd av att det tillämpas.

VI.A.2.   Politik

| (147) | Kommissionen kommer att förklara sysselsättningsstöd inom jordbrukssektorn förenligt med artikel 87.3 c i fördraget, såvida det uppfyller samtliga villkor i artiklarna 1–2 och 4–9 i förordning (EG) nr 2204/2002. Stöd som är begränsat till jordbrukssektorn skall tillåtas på samma villkor. |
| --- | --- |

(147)

Kommissionen kommer att förklara sysselsättningsstöd inom jordbrukssektorn förenligt med artikel 87.3 c i fördraget, såvida det uppfyller samtliga villkor i artiklarna 1–2 och 4–9 i förordning (EG) nr 2204/2002. Stöd som är begränsat till jordbrukssektorn skall tillåtas på samma villkor.

VI.B.   Stöd för forskning och utveckling

| (148) | Stöd till forskning och utveckling inom jordbrukssektorn kommer att granskas i enlighet med villkoren i de tillämpliga gemenskapsramarna för statligt stöd till forskning och utveckling (39), med hänsyn till den möjlighet till ytterligare stöd för forskning som erbjuds jordbrukssektorn. |
| --- | --- |

(148)

Stöd till forskning och utveckling inom jordbrukssektorn kommer att granskas i enlighet med villkoren i de tillämpliga gemenskapsramarna för statligt stöd till forskning och utveckling (39), med hänsyn till den möjlighet till ytterligare stöd för forskning som erbjuds jordbrukssektorn.

VI.C.   Branschövergripande stödinstrument som tillämpas inom jordbrukssektorn

| (149) | För att göra bilden fullständig bör det påpekas att utöver de stödinstrument och regler som beskrivits ovan är också följande bestämmelser rörande definitionen av stöd och stödets förenlighet med fördraget tillämpliga inom jordbrukssektorn:






  a) | Kommissionens förordning (EG) nr 68/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd till utbildning (40). |
| --- | --- | --- |

(149)

För att göra bilden fullständig bör det påpekas att utöver de stödinstrument och regler som beskrivits ovan är också följande bestämmelser rörande definitionen av stöd och stödets förenlighet med fördraget tillämpliga inom jordbrukssektorn:

a)

Kommissionens förordning (EG) nr 68/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd till utbildning (40).

| b) | Meddelande från kommissionen om statligt stöd och riskkapital (41). |
| --- | --- |

b)

Meddelande från kommissionen om statligt stöd och riskkapital (41).

| c) | Kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (42). |
| --- | --- |

c)

Kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (42).

| d) | Gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (43). |
| --- | --- |

d)

Gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster (43).

| e) | Kommissionens beslut 2005/842/EG av den 28 november 2005 om tillämpningen av artikel 86.2 i EG-fördraget på statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (44). |
| --- | --- |

e)

Kommissionens beslut 2005/842/EG av den 28 november 2005 om tillämpningen av artikel 86.2 i EG-fördraget på statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (44).

| f) | Kommissionens direktiv 80/723/EEG av den 25 juni 1980 om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag (45). |
| --- | --- |

f)

Kommissionens direktiv 80/723/EEG av den 25 juni 1980 om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag (45).

| g) | Kommissionens meddelande om inslag av stöd vid statliga myndigheters försäljning av mark och byggnader (46). |
| --- | --- |

g)

Kommissionens meddelande om inslag av stöd vid statliga myndigheters försäljning av mark och byggnader (46).

| h) | Kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (47). |
| --- | --- |

h)

Kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (47).

| i) | Application of Articles 92 and 93 [now 87 and 88] of the EC Treaty to public authorities’ holdings (48). |
| --- | --- |

i)

Application of Articles 92 and 93 [now 87 and 88] of the EC Treaty to public authorities’ holdings (48).

| (150) | Om något av dessa stödinstrument skall ses över har kommissionen för avsikt att även fortsättningsvis låta jordbruket omfattas av det, såvida inte övertygande argument framkommer om varför jordbrukssektorn borde omfattas av särskilda bestämmelser. |
| --- | --- |

(150)

Om något av dessa stödinstrument skall ses över har kommissionen för avsikt att även fortsättningsvis låta jordbruket omfattas av det, såvida inte övertygande argument framkommer om varför jordbrukssektorn borde omfattas av särskilda bestämmelser.

| (151) | När det gäller tillämpningen av artikel 86.2 i EG-fördraget inom jordbrukssektorn har kommissionen hävdat att sådana företag som producerar och saluför produkter enligt bilaga I till fördraget och som omfattas av en gemensam organisation av marknaden inte kan betraktas som företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i den mening som avses i artikel 86.2 i fördraget (49). |
| --- | --- |

(151)

När det gäller tillämpningen av artikel 86.2 i EG-fördraget inom jordbrukssektorn har kommissionen hävdat att sådana företag som producerar och saluför produkter enligt bilaga I till fördraget och som omfattas av en gemensam organisation av marknaden inte kan betraktas som företag som anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse i den mening som avses i artikel 86.2 i fördraget (49).

VI.D.   Stöd för reklam för jordbruksprodukter

VI.D.1.   Analys

| (152) | Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:






  a) | Med ”reklam” avses i detta kapitel verksamhet som är avsedd att få ekonomiska aktörer eller konsumenter att köpa en viss produkt. Här ingår även allt material som delas ut direkt till konsumenterna i det syftet, inbegripet reklaminsatser riktade till konsumenterna på försäljningsstället. |
| --- | --- | --- |

(152)

Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:

a)

Med ”reklam” avses i detta kapitel verksamhet som är avsedd att få ekonomiska aktörer eller konsumenter att köpa en viss produkt. Här ingår även allt material som delas ut direkt till konsumenterna i det syftet, inbegripet reklaminsatser riktade till konsumenterna på försäljningsstället.

| b) | Säljfrämjande åtgärder i form av förmedling av vetenskapliga rön till den breda allmänheten, anordnande av mässor, utställningar eller liknande PR-arrangemang – och deltagande i sådana – samt marknadsanalyser och marknadsundersökningar betraktas däremot inte som reklam. Alltid då utgifter finns angivna som stödberättigande någon annanstans i dessa riktlinjer, och i synnerhet i avsnitt IV.K, skall reglerna i det relevanta avsnittet tillämpas. I detta sammanhang betraktas anordnande av eller deltagande i forum för utbyte av kunskap mellan företag och konkurrenter, utställningar och mässor, spridning av vetenskaplig kunskap och objektiv information om kvalitetssystem inte som reklam utan som tekniskt stöd. |
| --- | --- |

b)

Säljfrämjande åtgärder i form av förmedling av vetenskapliga rön till den breda allmänheten, anordnande av mässor, utställningar eller liknande PR-arrangemang – och deltagande i sådana – samt marknadsanalyser och marknadsundersökningar betraktas däremot inte som reklam. Alltid då utgifter finns angivna som stödberättigande någon annanstans i dessa riktlinjer, och i synnerhet i avsnitt IV.K, skall reglerna i det relevanta avsnittet tillämpas. I detta sammanhang betraktas anordnande av eller deltagande i forum för utbyte av kunskap mellan företag och konkurrenter, utställningar och mässor, spridning av vetenskaplig kunskap och objektiv information om kvalitetssystem inte som reklam utan som tekniskt stöd.

| c) | Allmän information om nyttan med en livsmedelsprodukt (t.ex. frukt) som inte syftar till att uppmuntra konsumenter att köpa produkten betraktas inte som reklam eftersom den inte direkt gynnar producenter. |
| --- | --- |

c)

Allmän information om nyttan med en livsmedelsprodukt (t.ex. frukt) som inte syftar till att uppmuntra konsumenter att köpa produkten betraktas inte som reklam eftersom den inte direkt gynnar producenter.

| d) | Normalt sett borde producenter och köpmän själva stå för reklamkostnaderna som en del av sin normala ekonomiska verksamhet. Om stöd till reklam för jordbruksprodukter och andra produkter inte skall betraktas som driftsstöd utan som förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i fördraget bör stödet därför inte påverka handeln i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset utan bör underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa ekonomiska regioner. |
| --- | --- |

d)

Normalt sett borde producenter och köpmän själva stå för reklamkostnaderna som en del av sin normala ekonomiska verksamhet. Om stöd till reklam för jordbruksprodukter och andra produkter inte skall betraktas som driftsstöd utan som förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i fördraget bör stödet därför inte påverka handeln i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset utan bör underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa ekonomiska regioner.

| e) | På medellång eller lång sikt uppskattar konsumenterna produkter som genomgående håller hög kvalitet. Reklam för kvalitetskontrollsystem som syftar till att uppnå genomgående höga kvalitetsnormer främjar sannolikt konsumenternas förtroende för gemenskapens jordbruksproduktion, höjer jordbruksföretagens intäkter och främjar sålunda utvecklingen i sektorn som helhet. Eftersom kvalitetsprodukter uppenbarligen har särskilda egenskaper som inte delas av andra liknande produkter, kommer reklam för dessa egenskaper inte att vilseleda konsumenten och kan sannolikt bidra till utvecklingen av sektorn. Därför bör stödet, i stället för att som tidigare delas ut på grundval av en uppsättning positiva kriterier, inriktas på reklamkampanjer för att främja kvalitetsprodukter, vilket definieras som produkter som uppfyller de kriterier som fastställs i enlighet med artikel 32 i förordning (EG) nr 1698/2005. |
| --- | --- |

e)

På medellång eller lång sikt uppskattar konsumenterna produkter som genomgående håller hög kvalitet. Reklam för kvalitetskontrollsystem som syftar till att uppnå genomgående höga kvalitetsnormer främjar sannolikt konsumenternas förtroende för gemenskapens jordbruksproduktion, höjer jordbruksföretagens intäkter och främjar sålunda utvecklingen i sektorn som helhet. Eftersom kvalitetsprodukter uppenbarligen har särskilda egenskaper som inte delas av andra liknande produkter, kommer reklam för dessa egenskaper inte att vilseleda konsumenten och kan sannolikt bidra till utvecklingen av sektorn. Därför bör stödet, i stället för att som tidigare delas ut på grundval av en uppsättning positiva kriterier, inriktas på reklamkampanjer för att främja kvalitetsprodukter, vilket definieras som produkter som uppfyller de kriterier som fastställs i enlighet med artikel 32 i förordning (EG) nr 1698/2005.

| f) | När det gäller hänvisningar till produkters ursprung har kommissionen under flera år tillåtit vissa typer av stöd för reklam för jordbruksprodukter. Erfarenheterna har dock visat att reklamkampanjerna mycket ofta syftar till att få konsumenterna i ett land att föredra produkter från den egna medlemsstaten, vilket innebär att stöd till dessa kampanjer är inte är förenligt med fördraget. |
| --- | --- |

f)

När det gäller hänvisningar till produkters ursprung har kommissionen under flera år tillåtit vissa typer av stöd för reklam för jordbruksprodukter. Erfarenheterna har dock visat att reklamkampanjerna mycket ofta syftar till att få konsumenterna i ett land att föredra produkter från den egna medlemsstaten, vilket innebär att stöd till dessa kampanjer är inte är förenligt med fördraget.

| g) | Om en jordbruksprodukt eller ett livsmedel har särskilda egenskaper som beror på dess geografiska ursprung, är det dock möjligt för producenterna av produkten eller livsmedlet att hos den berörda medlemsstatens behöriga myndigheter ansöka om registrering på gemenskapsnivå får att få en skyddad ursprungsbeteckning (SUB) eller en skyddad geografiskt beteckning (SGB) i enlighet med bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (50). Om en produkt godkänts för registrering innebär det att gemenskapen har erkänt att det finns ett mycket nära samband mellan den berörda produktens särskilda egenskaper och dess geografiska ursprung. I sådana fall förhindrar inte det gemensamma intresset att stöd beviljas till reklam och till reklam som innehåller en hänvisning till den berörda produktens ursprung, under förutsättning att hänvisningarna till ursprunget exakt motsvarar de hänvisningar som gemenskapen har registrerat. Samma överväganden gäller för andra ursprungsbeteckningar som är skyddade enligt gemenskapslagstiftningen, såsom vin producerat i särskilda regioner i enlighet med artiklarna 54-58 i rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (51). |
| --- | --- |

g)

Om en jordbruksprodukt eller ett livsmedel har särskilda egenskaper som beror på dess geografiska ursprung, är det dock möjligt för producenterna av produkten eller livsmedlet att hos den berörda medlemsstatens behöriga myndigheter ansöka om registrering på gemenskapsnivå får att få en skyddad ursprungsbeteckning (SUB) eller en skyddad geografiskt beteckning (SGB) i enlighet med bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (50). Om en produkt godkänts för registrering innebär det att gemenskapen har erkänt att det finns ett mycket nära samband mellan den berörda produktens särskilda egenskaper och dess geografiska ursprung. I sådana fall förhindrar inte det gemensamma intresset att stöd beviljas till reklam och till reklam som innehåller en hänvisning till den berörda produktens ursprung, under förutsättning att hänvisningarna till ursprunget exakt motsvarar de hänvisningar som gemenskapen har registrerat. Samma överväganden gäller för andra ursprungsbeteckningar som är skyddade enligt gemenskapslagstiftningen, såsom vin producerat i särskilda regioner i enlighet med artiklarna 54-58 i rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (51).

| h) | På senare år har kommissionen godkänt statligt stöd för inrättandet av kvalitetsmärkning. Sådant stöd kan då vara berättigat i startfasen för en märkning. Erfarenheterna har visat att stöd kopplat till reklam för produkter med kvalitetsmärkning och hänvisning till ursprung kan bibehållas både på hemmamarknaden och på marknaden i andra medlemsstater, under förutsättning att hänvisningen till ursprunget är en underordnad del av meddelandet, eftersom det faktum att hänvisningen till ursprunget är underordnad bör förhindra överträdelser av artikel 28 i fördraget. |
| --- | --- |

h)

På senare år har kommissionen godkänt statligt stöd för inrättandet av kvalitetsmärkning. Sådant stöd kan då vara berättigat i startfasen för en märkning. Erfarenheterna har visat att stöd kopplat till reklam för produkter med kvalitetsmärkning och hänvisning till ursprung kan bibehållas både på hemmamarknaden och på marknaden i andra medlemsstater, under förutsättning att hänvisningen till ursprunget är en underordnad del av meddelandet, eftersom det faktum att hänvisningen till ursprunget är underordnad bör förhindra överträdelser av artikel 28 i fördraget.

| i) | Statligt stöd för reklam som är direkt kopplad till ett eller flera enskilda företags produkter innebär en direkt risk för snedvridning av konkurrensen och ger inga varaktiga fördelar för utvecklingen av sektorn som helhet och skall därför vara förbjudet. |
| --- | --- |

i)

Statligt stöd för reklam som är direkt kopplad till ett eller flera enskilda företags produkter innebär en direkt risk för snedvridning av konkurrensen och ger inga varaktiga fördelar för utvecklingen av sektorn som helhet och skall därför vara förbjudet.

| j) | För att berättiga till statligt stöd skall reklamkampanjer följa de allmänna reglerna för all reklamverksamhet som bedrivs inom gemenskapen. Därför måste varje offentligfinansierad reklamkampanj för livsmedel följa bestämmelserna i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel (52), samt de specifika märkningsregler som fastställts för olika produkter (t.ex. vin, mjölkprodukter, ägg och fjäderfä). |
| --- | --- |

j)

För att berättiga till statligt stöd skall reklamkampanjer följa de allmänna reglerna för all reklamverksamhet som bedrivs inom gemenskapen. Därför måste varje offentligfinansierad reklamkampanj för livsmedel följa bestämmelserna i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel (52), samt de specifika märkningsregler som fastställts för olika produkter (t.ex. vin, mjölkprodukter, ägg och fjäderfä).

| k) | Som direkt stödmottagare bör den berörda sektorn täcka minst 50 % av kostnaderna för reklamkampanjer. |
| --- | --- |

k)

Som direkt stödmottagare bör den berörda sektorn täcka minst 50 % av kostnaderna för reklamkampanjer.

| l) | Om reklamen är av allmän art och gagnar hela jordbrukssektorn kan stödnivån uppgå till 100 %. |
| --- | --- |

l)

Om reklamen är av allmän art och gagnar hela jordbrukssektorn kan stödnivån uppgå till 100 %.

| m) | Med hänsyn till den inverkan som storskaliga reklamkampanjer kan få på konkurrensförhållandena inom gemenskapen, förefaller det nödvändigt att införa ett krav på att vissa former av reklamverksamhet skall förhandsanmälas till kommissionen innan de genomförs, vilket även gäller för reklamverksamhet som omfattas av en befintlig stödordning. |
| --- | --- |

m)

Med hänsyn till den inverkan som storskaliga reklamkampanjer kan få på konkurrensförhållandena inom gemenskapen, förefaller det nödvändigt att införa ett krav på att vissa former av reklamverksamhet skall förhandsanmälas till kommissionen innan de genomförs, vilket även gäller för reklamverksamhet som omfattas av en befintlig stödordning.

| n) | Statligt stöd för reklam i tredjeländer skapar normalt sett inte några risker för den inre marknaden. Statligt stöd kan emellertid ändå påverka företagens konkurrenskraft, framför allt om reklamen används på bekostnad av företag från andra medlemsstater. |
| --- | --- |

n)

Statligt stöd för reklam i tredjeländer skapar normalt sett inte några risker för den inre marknaden. Statligt stöd kan emellertid ändå påverka företagens konkurrenskraft, framför allt om reklamen används på bekostnad av företag från andra medlemsstater.

| o) | Kommissionen har hittills inte mycket erfarenhet av statligt stöd för reklam i tredjeländer. Därför är det svårt att ställa upp detaljerade kriterier för utvärdering av sådant stöd. Rådets förordning (EG) nr 2702/1999 av den 14 december 1999 om informations- och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter i tredje land (53) innehåller bestämmelser om stöd för reklam i tredjeländer och skulle kunna användas för att utvärdera statligt stöd för sådan reklam. |
| --- | --- |

o)

Kommissionen har hittills inte mycket erfarenhet av statligt stöd för reklam i tredjeländer. Därför är det svårt att ställa upp detaljerade kriterier för utvärdering av sådant stöd. Rådets förordning (EG) nr 2702/1999 av den 14 december 1999 om informations- och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter i tredje land (53) innehåller bestämmelser om stöd för reklam i tredjeländer och skulle kunna användas för att utvärdera statligt stöd för sådan reklam.

VI.D.2.   Politik

| (153) | Statligt stöd för reklamkampanjer inom gemenskapen kommer att förklaras vara förenligt med fördraget om följande villkor uppfylls:






  a) | Reklamkampanjen avser kvalitetsprodukter, vilket definieras som produkter som uppfyller de kriterier som fastställs i enlighet med artikel 32 i förordning (EG) nr 1698/2005, för beteckningar med gemenskapserkännande (skyddade ursprungsbeteckningar (SUB), skyddade geografiska beteckningar (SGB) eller andra beteckningar som är skyddade enligt gemenskapslagstiftning) eller för nationella eller geografiska kvalitetsmärkningar. |
| --- | --- | --- |

(153)

Statligt stöd för reklamkampanjer inom gemenskapen kommer att förklaras vara förenligt med fördraget om följande villkor uppfylls:

a)

Reklamkampanjen avser kvalitetsprodukter, vilket definieras som produkter som uppfyller de kriterier som fastställs i enlighet med artikel 32 i förordning (EG) nr 1698/2005, för beteckningar med gemenskapserkännande (skyddade ursprungsbeteckningar (SUB), skyddade geografiska beteckningar (SGB) eller andra beteckningar som är skyddade enligt gemenskapslagstiftning) eller för nationella eller geografiska kvalitetsmärkningar.

| b) | Reklamkampanjen begränsas inte till produkter från ett eller flera enskilda företag. |
| --- | --- |

b)

Reklamkampanjen begränsas inte till produkter från ett eller flera enskilda företag.

| c) | Reklamkampanjen är förenlig med artikel 2 i direktiv 2000/13/EG samt i tillämpliga fall, med de särskilda märkningsregler som fastställts (se punkt 152 j). |
| --- | --- |

c)

Reklamkampanjen är förenlig med artikel 2 i direktiv 2000/13/EG samt i tillämpliga fall, med de särskilda märkningsregler som fastställts (se punkt 152 j).

| (154) | När reklamkampanjen avser beteckningar med gemenskapserkännande får hänvisning göras till produktens ursprung, under förutsättning att denna hänvisning exakt motsvarar de hänvisningar som har registrerats av gemenskapen. |
| --- | --- |

(154)

När reklamkampanjen avser beteckningar med gemenskapserkännande får hänvisning göras till produktens ursprung, under förutsättning att denna hänvisning exakt motsvarar de hänvisningar som har registrerats av gemenskapen.

| (155) | När det rör sig om nationella eller regionala kvalitetsmärkningar får produktens ursprung nämnas som underordnat meddelande. För att bedöma om ursprunget verkligen är ett underordnat meddelande kommer kommissionen att beakta den allmänna omfattningen av den text och/eller symbol, inbegripet bilder och allmänna beskrivningar, som hänvisar till ursprunget och omfattningen av den text och/eller symbol som hänvisar det särskilda säljargument som framförs i reklamen, dvs. den del av reklambudskapet som inte fokuserar på ursprunget. |
| --- | --- |

(155)

När det rör sig om nationella eller regionala kvalitetsmärkningar får produktens ursprung nämnas som underordnat meddelande. För att bedöma om ursprunget verkligen är ett underordnat meddelande kommer kommissionen att beakta den allmänna omfattningen av den text och/eller symbol, inbegripet bilder och allmänna beskrivningar, som hänvisar till ursprunget och omfattningen av den text och/eller symbol som hänvisar det särskilda säljargument som framförs i reklamen, dvs. den del av reklambudskapet som inte fokuserar på ursprunget.

| (156) | Graden av direktstöd får inte överstiga 50 %. Om sektorn bidrar med minst 50 % av kostnaderna, oavsett vilken form bidraget har, får stödnivån uppgå till 100 %. |
| --- | --- |

(156)

Graden av direktstöd får inte överstiga 50 %. Om sektorn bidrar med minst 50 % av kostnaderna, oavsett vilken form bidraget har, får stödnivån uppgå till 100 %.

| (157) | Dessutom kommer statligt stöd för reklam upp till 100 % att förklaras vara förenligt med fördraget om reklamen är av allmän art och gagnar alla producenter av den berörda produkttypen. Produktens ursprung får inte nämnas i sådan reklam. Det kan vara producentgrupper eller andra organisationer, oavsett storlek, som står för reklamen. |
| --- | --- |

(157)

Dessutom kommer statligt stöd för reklam upp till 100 % att förklaras vara förenligt med fördraget om reklamen är av allmän art och gagnar alla producenter av den berörda produkttypen. Produktens ursprung får inte nämnas i sådan reklam. Det kan vara producentgrupper eller andra organisationer, oavsett storlek, som står för reklamen.

| (158) | Reklamverksamhet med en årsbudget som överstiger fem miljoner euro skall anmälas enskilt. |
| --- | --- |

(158)

Reklamverksamhet med en årsbudget som överstiger fem miljoner euro skall anmälas enskilt.

| (159) | Kommissionen kommer att granska och godkänna sådant statligt stöd för reklam i tredjeländer som är förenligt med artikel 87.3 c i EG-fördraget om det överensstämmer med principerna i förordning (EG) nr 2702/1999. Kommissionen betraktar emellertid inte statligt stöd för reklam som förenligt med fördraget om






  a) | det beviljas enbart vissa företag, eller |
| --- | --- | --- |

(159)

Kommissionen kommer att granska och godkänna sådant statligt stöd för reklam i tredjeländer som är förenligt med artikel 87.3 c i EG-fördraget om det överensstämmer med principerna i förordning (EG) nr 2702/1999. Kommissionen betraktar emellertid inte statligt stöd för reklam som förenligt med fördraget om

a)

det beviljas enbart vissa företag, eller

| b) | det finns risk för att det skadar försäljningen av produkter från andra medlemsstater eller ställer dem i ett sämre ljus. |
| --- | --- |

b)

det finns risk för att det skadar försäljningen av produkter från andra medlemsstater eller ställer dem i ett sämre ljus.

VI.E.   Stöd i form av subventionerade kortfristiga lån

VI.E.1.   Analys

| (160) | Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:






  a) | Tidigare har kommissionen godkänt statligt stöd för kortfristiga lån (54). Sådana kostnader är helt enkelt driftskostnader som sektorn bör stå för själv – precis som alla andra sektorer. |
| --- | --- | --- |

(160)

Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:

a)

Tidigare har kommissionen godkänt statligt stöd för kortfristiga lån (54). Sådana kostnader är helt enkelt driftskostnader som sektorn bör stå för själv – precis som alla andra sektorer.

| b) | Denna stödåtgärd har också bidragit till att göra bestämmelserna om statligt stöd komplicerade och avspeglar inte en allmän önskan om ett enklare system. |
| --- | --- |

b)

Denna stödåtgärd har också bidragit till att göra bestämmelserna om statligt stöd komplicerade och avspeglar inte en allmän önskan om ett enklare system.

| c) | I och med att regeln om stöd av mindre betydelse infördes inom jordbrukssektorn upprättades ett enkelt och decentraliserat system som gjorde det möjligt för medlemsstaterna att fortsätta att bevilja denna form av stöd till små jordbruk. |
| --- | --- |

c)

I och med att regeln om stöd av mindre betydelse infördes inom jordbrukssektorn upprättades ett enkelt och decentraliserat system som gjorde det möjligt för medlemsstaterna att fortsätta att bevilja denna form av stöd till små jordbruk.

| d) | Kommissionen bör därför inte längre tillåta statligt stöd för kortfristiga lån |
| --- | --- |

d)

Kommissionen bör därför inte längre tillåta statligt stöd för kortfristiga lån

VI.E.2.   Politik

| (161) | Kommissionen kommer inte att förklara statligt stöd för kortfristiga lån förenligt med fördraget. |
| --- | --- |

(161)

Kommissionen kommer inte att förklara statligt stöd för kortfristiga lån förenligt med fördraget.

VI.F.   Stöd kopplat till skattebefrielse enligt direktiv 2003/96/EG

VI.F.1   Analys

| (162) | Gemenskapens punktskattelagstiftning omfattar sedan 1993 möjligheten att bevilja nedsättning av skattesatser och befrielse från jordbruksbeskattning. Hittills har det inte funnits någon tydlig politik vad gäller dessa åtgärders förenlighet med reglerna om statligt stöd. Enligt rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (55) får medlemsstaterna tillämpa skattebefrielse, skattenedsättning, skattedifferentiering och återbetalning av skatt. I artikel 26.2 i direktivet anges uttryckligen följande: ”Åtgärder som skattebefrielse, skattenedsättning, skattedifferentiering och återbetalning av skatt enligt detta direktiv kan utgöra statligt stöd och skall i så fall anmälas till kommissionen i enlighet med artikel 88.3 i fördraget”. |
| --- | --- |

(162)

Gemenskapens punktskattelagstiftning omfattar sedan 1993 möjligheten att bevilja nedsättning av skattesatser och befrielse från jordbruksbeskattning. Hittills har det inte funnits någon tydlig politik vad gäller dessa åtgärders förenlighet med reglerna om statligt stöd. Enligt rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (55) får medlemsstaterna tillämpa skattebefrielse, skattenedsättning, skattedifferentiering och återbetalning av skatt. I artikel 26.2 i direktivet anges uttryckligen följande: ”Åtgärder som skattebefrielse, skattenedsättning, skattedifferentiering och återbetalning av skatt enligt detta direktiv kan utgöra statligt stöd och skall i så fall anmälas till kommissionen i enlighet med artikel 88.3 i fördraget”.

| (163) | De berörda åtgärderna kan mycket riktigt utgöra statligt stöd av följande skäl: De kan anses vara offentligt finansierade eftersom staten, genom att tillämpa dem, avstår från finansiella resurser. Om de tillämpas på en specifik ekonomisk sektor skapar de fördelar för vissa företag eller vissa produkttyper. De kan snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen i en känslig sektor som jordbruket, där handelsströmmarna är särskilt intensiva. |
| --- | --- |

(163)

De berörda åtgärderna kan mycket riktigt utgöra statligt stöd av följande skäl: De kan anses vara offentligt finansierade eftersom staten, genom att tillämpa dem, avstår från finansiella resurser. Om de tillämpas på en specifik ekonomisk sektor skapar de fördelar för vissa företag eller vissa produkttyper. De kan snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen i en känslig sektor som jordbruket, där handelsströmmarna är särskilt intensiva.

| (164) | Regler måste utformas för att bedöma om sådana åtgärder är förenliga med artikel 87.3 c i fördraget. |
| --- | --- |

(164)

Regler måste utformas för att bedöma om sådana åtgärder är förenliga med artikel 87.3 c i fördraget.

| (165) | Enligt artikel 8 i direktiv 2003/96/EG skall lägre minimiskattenivåer (enligt tabell B i bilaga I till direktivet) gälla för sådana produkter som används som motorbränsle för jordbruk, trädgårdsodling och skogsbruk. |
| --- | --- |

(165)

Enligt artikel 8 i direktiv 2003/96/EG skall lägre minimiskattenivåer (enligt tabell B i bilaga I till direktivet) gälla för sådana produkter som används som motorbränsle för jordbruk, trädgårdsodling och skogsbruk.

| (166) | I artikel 15.3 i direktiv 2003/96/EG anges att medlemsstaterna får tillämpa en skattenivå ner till noll för energiprodukter och elektricitet som används inom jordbruk, trädgårdsskötsel eller skogsbruk, men där anges också att rådet på grundval av ett förslag från kommissionen före den 1 januari 2008 skall undersöka om möjligheten att tillämpa en skattenivå ner till noll skall avskaffas. |
| --- | --- |

(166)

I artikel 15.3 i direktiv 2003/96/EG anges att medlemsstaterna får tillämpa en skattenivå ner till noll för energiprodukter och elektricitet som används inom jordbruk, trädgårdsskötsel eller skogsbruk, men där anges också att rådet på grundval av ett förslag från kommissionen före den 1 januari 2008 skall undersöka om möjligheten att tillämpa en skattenivå ner till noll skall avskaffas.

| (167) | Kommissionen beaktar dessa bestämmelser vid utarbetandet av sina regler om statliga stöds förenlighet för primärproduktion inom jordbrukssektorn, samtidigt som den säkerställer att ingen skattedifferentiering tillämpas inom sektorn. När en skatteåtgärd enligt artikel 8 och artikel 15.3 i direktiv 2003/96 tillämpas på samma sätt på hela jordbrukssektorn, anser kommissionen att denna åtgärd kan bidra till sektorns utveckling. Kommissionen har hittills endast fått in anmälningar avseende skattenedsättning i samband med motorbränsle som används i primär jordbruksproduktion. Med tanke på det faktum att dessa nedsättningar är baserade på de mängder motorbränsle som faktiskt används inom primärproduktion (vilket jordbrukaren skall styrka med fakturor) och mot bakgrund av den småskaliga strukturen inom jordbruket i Europeiska unionen (mer än 60 % av jordbruken har mindre än 5 hektar utnyttjad jordbruksareal) anser kommissionen att denna åtgärd inte kommer att medföra någon otillbörlig snedvridning av konkurrensen. Logiskt sett bör även skattenedsättningar för energi och el som används i primär jordbruksproduktion vara tämligen småskaliga och därmed inte påverka handeln i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(167)

Kommissionen beaktar dessa bestämmelser vid utarbetandet av sina regler om statliga stöds förenlighet för primärproduktion inom jordbrukssektorn, samtidigt som den säkerställer att ingen skattedifferentiering tillämpas inom sektorn. När en skatteåtgärd enligt artikel 8 och artikel 15.3 i direktiv 2003/96 tillämpas på samma sätt på hela jordbrukssektorn, anser kommissionen att denna åtgärd kan bidra till sektorns utveckling. Kommissionen har hittills endast fått in anmälningar avseende skattenedsättning i samband med motorbränsle som används i primär jordbruksproduktion. Med tanke på det faktum att dessa nedsättningar är baserade på de mängder motorbränsle som faktiskt används inom primärproduktion (vilket jordbrukaren skall styrka med fakturor) och mot bakgrund av den småskaliga strukturen inom jordbruket i Europeiska unionen (mer än 60 % av jordbruken har mindre än 5 hektar utnyttjad jordbruksareal) anser kommissionen att denna åtgärd inte kommer att medföra någon otillbörlig snedvridning av konkurrensen. Logiskt sett bör även skattenedsättningar för energi och el som används i primär jordbruksproduktion vara tämligen småskaliga och därmed inte påverka handeln i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (168) | Det är möjligt att olagligt statligt stöd i form av skattebefrielse, skattenedsättning, skattedifferentiering och återbetalning av skatt har beviljats sedan ikraftträdandet av direktiv 2003/96/EG i samband med jordbruksproduktion. Om sådana stöd uppfyller de tillämpliga kraven i direktivet och ingen skattedifferentiering har tillämpats inom jordbruket bör de förklaras vara förenliga med artikel 87.3 c i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(168)

Det är möjligt att olagligt statligt stöd i form av skattebefrielse, skattenedsättning, skattedifferentiering och återbetalning av skatt har beviljats sedan ikraftträdandet av direktiv 2003/96/EG i samband med jordbruksproduktion. Om sådana stöd uppfyller de tillämpliga kraven i direktivet och ingen skattedifferentiering har tillämpats inom jordbruket bör de förklaras vara förenliga med artikel 87.3 c i EG-fördraget.

VI.F.2   Framtida politik

| (169) | Tillämpningen av lägre minimiskattenivåer enligt tabell B i bilaga I till rådets direktiv 2003/96/EG på produkter som används som motorbränsle för primär jordbruksproduktion kommer att förklaras vara förenlig med artikel 87.3 c i fördraget, under förutsättning att ingen skattedifferentiering görs inom jordbruket. |
| --- | --- |

(169)

Tillämpningen av lägre minimiskattenivåer enligt tabell B i bilaga I till rådets direktiv 2003/96/EG på produkter som används som motorbränsle för primär jordbruksproduktion kommer att förklaras vara förenlig med artikel 87.3 c i fördraget, under förutsättning att ingen skattedifferentiering görs inom jordbruket.

| (170) | Tillämpningen av en skattenivå ner till noll för energiprodukter och elektricitet som används inom primär jordbruksproduktion kommer att förklaras vara förenlig med artikel 87.3 c i fördraget till och med den 31 december 2007 eller ett annat datum som beslutas av rådet, under förutsättning att ingen skattedifferentiering tillämpas inom jordbruket. Om direktiv 2003/96/EG ändras kommer också den här bestämmelsen att ses över. |
| --- | --- |

(170)

Tillämpningen av en skattenivå ner till noll för energiprodukter och elektricitet som används inom primär jordbruksproduktion kommer att förklaras vara förenlig med artikel 87.3 c i fördraget till och med den 31 december 2007 eller ett annat datum som beslutas av rådet, under förutsättning att ingen skattedifferentiering tillämpas inom jordbruket. Om direktiv 2003/96/EG ändras kommer också den här bestämmelsen att ses över.

| (171) | Om möjligheten att tillämpa en skattenivå ner till noll för energiprodukter och elektricitet som används inom jordbruk avskaffas av rådet kommer statligt stöd kopplat till en skattenedsättning enligt direktiv 2003/96/EG att förklaras vara förenligt med artikel 87.3 c i EG-fördraget om den berörda skattenedsättningen uppfyller samtliga tillämpliga krav i det här avsnittet och ingen skattedifferentiering tillämpas inom jordbruket. |
| --- | --- |

(171)

Om möjligheten att tillämpa en skattenivå ner till noll för energiprodukter och elektricitet som används inom jordbruk avskaffas av rådet kommer statligt stöd kopplat till en skattenedsättning enligt direktiv 2003/96/EG att förklaras vara förenligt med artikel 87.3 c i EG-fördraget om den berörda skattenedsättningen uppfyller samtliga tillämpliga krav i det här avsnittet och ingen skattedifferentiering tillämpas inom jordbruket.

| (172) | Olagligt statligt stöd som beviljas efter ikraftträdandet av direktiv 2003/96/EG kommer att förklaras vara förenligt med artikel 87.3 c om det uppfyller alla tillämpliga krav i det här avsnittet och ingen skattedifferentiering har tillämpats inom jordbruket. |
| --- | --- |

(172)

Olagligt statligt stöd som beviljas efter ikraftträdandet av direktiv 2003/96/EG kommer att förklaras vara förenligt med artikel 87.3 c om det uppfyller alla tillämpliga krav i det här avsnittet och ingen skattedifferentiering har tillämpats inom jordbruket.

VII.   STÖD TILL SKOGSBRUKSSEKTORN

VII.A.   Inledning

| (173) | Det finns inga särskilda gemenskapsbestämmelser om statligt stöd till skogsbrukssektorn (skogsbruk och skogsbaserad industri) (56). Utöver de gemenskapsbestämmelser för statligt stöd som gäller inom alla sektorer tillämpas, särskilt Gemenskapsramar för statligt stöd till forskning och utveckling (57) och gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (58) samt vissa gemenskapsinstrument för statligt stöd för handel och industriproduktion också inom skogsbrukssektorn, framför allt gemenskapens riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål 2007-2013 och gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön (59). Sektorn kan också få stöd enligt förordningen om stöd av mindre betydelse som är tillämplig på industriverksamhet samt förordning (EG) nr 70/2001, som inte är tillämpliga inom jordbrukssektorn. Utöver dessa regler och instrument är det dessutom etablerad praxis att kommissionen godkänner statligt stöd för bevarande, förbättring, utveckling och underhåll av skogar på grund av skogens ekologiska värde och för att den fungerar som skydd och rekreationsområde. För att möjliggöra insyn i denna praxis och fastställa dess tillämpningsområde i förhållande till andra bestämmelser för statligt stöd för skogssektorn bör det fastställas vilken politik kommissionen skall bedriva när det gäller statligt stöd till skogsbrukssektorn. Vid utformningen av denna politik är det också nödvändigt att ta hänsyn till det stöd som finns tillgängligt för åtgärder för hållbart utnyttjande av skogsmark enligt förordning (EG) nr 1698/2005, för att säkra överensstämmelse mellan statligt stöd och samfinansierat stöd till skogsbruket. |
| --- | --- |

(173)

Det finns inga särskilda gemenskapsbestämmelser om statligt stöd till skogsbrukssektorn (skogsbruk och skogsbaserad industri) (56). Utöver de gemenskapsbestämmelser för statligt stöd som gäller inom alla sektorer tillämpas, särskilt Gemenskapsramar för statligt stöd till forskning och utveckling (57) och gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (58) samt vissa gemenskapsinstrument för statligt stöd för handel och industriproduktion också inom skogsbrukssektorn, framför allt gemenskapens riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål 2007-2013 och gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön (59). Sektorn kan också få stöd enligt förordningen om stöd av mindre betydelse som är tillämplig på industriverksamhet samt förordning (EG) nr 70/2001, som inte är tillämpliga inom jordbrukssektorn. Utöver dessa regler och instrument är det dessutom etablerad praxis att kommissionen godkänner statligt stöd för bevarande, förbättring, utveckling och underhåll av skogar på grund av skogens ekologiska värde och för att den fungerar som skydd och rekreationsområde. För att möjliggöra insyn i denna praxis och fastställa dess tillämpningsområde i förhållande till andra bestämmelser för statligt stöd för skogssektorn bör det fastställas vilken politik kommissionen skall bedriva när det gäller statligt stöd till skogsbrukssektorn. Vid utformningen av denna politik är det också nödvändigt att ta hänsyn till det stöd som finns tillgängligt för åtgärder för hållbart utnyttjande av skogsmark enligt förordning (EG) nr 1698/2005, för att säkra överensstämmelse mellan statligt stöd och samfinansierat stöd till skogsbruket.

VII.B.   Analys

| (174) | Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:






  a) | Statligt stöd får beviljas skogsbrukssektorn enligt de gemenskapsbestämmelser som antingen är gemensamma för alla sektorer eller för handel och industri. Bestämmelserna i detta kapitel påverkar inte möjligheten att tillämpa de reglerna, utan bör begränsas till godkännandet av ytterligare stöd för att bevara skogarnas ekologiska värde och för att gynna deras funktion som skydd och rekreationsområde, samt för att säkerställa förenlighet med statligt stöd för jordbruksproduktion och landsbygdsutveckling. |
| --- | --- | --- |

(174)

Vid utformningen av sin framtida politik har kommissionen särskilt gjort följande överväganden:

a)

Statligt stöd får beviljas skogsbrukssektorn enligt de gemenskapsbestämmelser som antingen är gemensamma för alla sektorer eller för handel och industri. Bestämmelserna i detta kapitel påverkar inte möjligheten att tillämpa de reglerna, utan bör begränsas till godkännandet av ytterligare stöd för att bevara skogarnas ekologiska värde och för att gynna deras funktion som skydd och rekreationsområde, samt för att säkerställa förenlighet med statligt stöd för jordbruksproduktion och landsbygdsutveckling.

| b) | Därför bör bestämmelserna i detta kapitel endast omfatta levande träd och deras naturliga omgivning i skogar och på annan beskogad mark, inklusive åtgärder för att bevara och öka skogarnas ekologiska värde och skyddsfunktion, åtgärder för att öka användningen av skogen för rekreation, samt dess sociala och kulturella dimension. De bör inte omfatta statligt stöd för skogsbaserad industri och inte heller för timmertransporter eller förädling av trä eller andra skogsresurser till nya produkter eller för energiframställning, eftersom stöd för sådan verksamhet kan beviljas inom ramen för andra gemenskapsbestämmelser. |
| --- | --- |

b)

Därför bör bestämmelserna i detta kapitel endast omfatta levande träd och deras naturliga omgivning i skogar och på annan beskogad mark, inklusive åtgärder för att bevara och öka skogarnas ekologiska värde och skyddsfunktion, åtgärder för att öka användningen av skogen för rekreation, samt dess sociala och kulturella dimension. De bör inte omfatta statligt stöd för skogsbaserad industri och inte heller för timmertransporter eller förädling av trä eller andra skogsresurser till nya produkter eller för energiframställning, eftersom stöd för sådan verksamhet kan beviljas inom ramen för andra gemenskapsbestämmelser.

| c) | Kommissionen har traditionellt godkänt statligt stöd upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna för åtgärder som gynnar underhåll av skogsmiljöer, däribland plantering, fällning och beskärning av träd, bortforsling av träd som vält, fytosanitära åtgärder och markförbättring. Sådant stöd bör godkännas även i framtiden, om medlemsstaten kan bevisa att åtgärderna bidrar till att öka skogsarealen på längre sikt och till att bevara eller återetablera den biologiska mångfalden och ett sunt skogsekosystem, liksom skogens skyddsfunktion. Stödet bör också godkännas för att återställa skogar som skadats vid storm, brand, översvämning och dylikt. I enlighet med detta bör sådant stöd inte godkännas för kommersiellt bärkraftig avverkning eller återplantering efter avverkning eller för att etablera och bevara en plantering utan påvisbara fördelar för skogens miljö- eller rekreationsvärde. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen har traditionellt godkänt statligt stöd upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna för åtgärder som gynnar underhåll av skogsmiljöer, däribland plantering, fällning och beskärning av träd, bortforsling av träd som vält, fytosanitära åtgärder och markförbättring. Sådant stöd bör godkännas även i framtiden, om medlemsstaten kan bevisa att åtgärderna bidrar till att öka skogsarealen på längre sikt och till att bevara eller återetablera den biologiska mångfalden och ett sunt skogsekosystem, liksom skogens skyddsfunktion. Stödet bör också godkännas för att återställa skogar som skadats vid storm, brand, översvämning och dylikt. I enlighet med detta bör sådant stöd inte godkännas för kommersiellt bärkraftig avverkning eller återplantering efter avverkning eller för att etablera och bevara en plantering utan påvisbara fördelar för skogens miljö- eller rekreationsvärde.

| d) | Dessa riktlinjer bör även fortsättningsvis tillämpas på åtgärder som främjar användandet av skogen som rekreationsområde, däribland fördelarna med att skogen har många funktioner, såsom besöksinfrastruktur, skogsvägar och informationsmaterial om skogarna i allmänhet. Sådant stöd bör godkännas under förutsättning att de stödberättigande skogsområdena och infrastrukturerna är tillgängliga utan kostnad för alla användare i rekreationssyfte och att informationsmaterialet bara innehåller allmän information om skogarna och ingen reklam eller marknadsföring av produkter eller producenter. |
| --- | --- |

d)

Dessa riktlinjer bör även fortsättningsvis tillämpas på åtgärder som främjar användandet av skogen som rekreationsområde, däribland fördelarna med att skogen har många funktioner, såsom besöksinfrastruktur, skogsvägar och informationsmaterial om skogarna i allmänhet. Sådant stöd bör godkännas under förutsättning att de stödberättigande skogsområdena och infrastrukturerna är tillgängliga utan kostnad för alla användare i rekreationssyfte och att informationsmaterialet bara innehåller allmän information om skogarna och ingen reklam eller marknadsföring av produkter eller producenter.

| e) | Tidigare har kommissionen godkänt stöd för utbildning av skogsägare och skogsarbetare mot bakgrund av riktlinjerna för jordbrukssektorn. Eftersom skogsägarna ofta också är jordbruksproducenter, berör den utbildning och rådgivning de får troligtvis både jordbruksdelen och skogsbruksdelen av deras företag. Därför bör bestämmelserna om stöd för utbildning och rådgivning inom jordbruket också tillämpas inom skogsbrukssektorn. Denna princip bör också tillämpas på stödet till skogsbrukssammanslutningar, eftersom kommissionen tidigare godkände sådant stöd mot bakgrund av riktlinjerna för jordbrukssektorn, liksom på pilot- och demonstrationsprojekt inom skogsbruket samt inköp av skogsmark. |
| --- | --- |

e)

Tidigare har kommissionen godkänt stöd för utbildning av skogsägare och skogsarbetare mot bakgrund av riktlinjerna för jordbrukssektorn. Eftersom skogsägarna ofta också är jordbruksproducenter, berör den utbildning och rådgivning de får troligtvis både jordbruksdelen och skogsbruksdelen av deras företag. Därför bör bestämmelserna om stöd för utbildning och rådgivning inom jordbruket också tillämpas inom skogsbrukssektorn. Denna princip bör också tillämpas på stödet till skogsbrukssammanslutningar, eftersom kommissionen tidigare godkände sådant stöd mot bakgrund av riktlinjerna för jordbrukssektorn, liksom på pilot- och demonstrationsprojekt inom skogsbruket samt inköp av skogsmark.

| f) | För att bestämmelserna om statligt stöd för skogsbruk skall vara förenliga med politiken för landsbygdsutveckling, bör sådant stöd för skogsbruksåtgärder som uppfyller villkoren i artiklarna 43 — 49 i förordning (EG) nr 1698/2005 tillåtas enligt detta kapitel. |
| --- | --- |

f)

För att bestämmelserna om statligt stöd för skogsbruk skall vara förenliga med politiken för landsbygdsutveckling, bör sådant stöd för skogsbruksåtgärder som uppfyller villkoren i artiklarna 43 — 49 i förordning (EG) nr 1698/2005 tillåtas enligt detta kapitel.

VII.C.   Framtida skogsbrukspolitik

| (175) | För att bidra till att bevara och förbättra skogarna och främja deras ekologiska värde och funktion som skydd och rekreationsområde kommer kommissionen att betrakta statligt stöd på upp till 100 % som förenligt med artikel 87.3 c i fördraget för kostnaderna nedan. Förutsättningarna för detta är att medlemsstaten kan bevisa att åtgärderna direkt bidrar till att bevara eller återställa skogarnas ekologiska värde, funktion som skydd och rekreationsområde, den biologiska mångfalden och ett sunt ekosystem.






  a) | Kostnader för att plantera, beskära och avverka träd och annan vegetation i befintliga skogar, transportera bort träd som vält och återställa skog som skadats av luftförorening, djur, storm, brand, översvämning och dylikt, samt planeringskostnaderna för sådana åtgärder, såvida dessa åtgärder i första hand syftar till att bidra till att bevara eller återställa skogens ekosystem, den biologiska mångfalden eller det traditionella landskapet. Inget stöd får dock beviljas för avverkning som i första hand syftar till kommersiellt bärkraftig utvinning av virke eller för återplantering där de avverkade träden ersätts av samma typ av träd. Stöd får beviljas för beskogningsåtgärder, inklusive planeringskostnaderna, för att öka skogsarealen, främja biologisk mångfald, skapa trädbevuxna områden för rekreation, för att bekämpa erosion och ökenspridning eller främja en annan av skogens motsvarande skyddsfunktioner. Stöd för att öka skogsarealen får endast beviljas av påvisbara miljöskäl, såsom existerande låg beskogning eller för att skapa sammanhängande skogsområden. Stöd får inte beviljas för beskogning med arter som odlas på kort sikt. Skogsarealer som skapats för rekreation måste vara tillgängliga för allmänheten och avgiftsfria för rekreation. Tillträdet kan begränsas om det är nödvändigt för att skydda känsliga områden. |
| --- | --- | --- |

(175)

För att bidra till att bevara och förbättra skogarna och främja deras ekologiska värde och funktion som skydd och rekreationsområde kommer kommissionen att betrakta statligt stöd på upp till 100 % som förenligt med artikel 87.3 c i fördraget för kostnaderna nedan. Förutsättningarna för detta är att medlemsstaten kan bevisa att åtgärderna direkt bidrar till att bevara eller återställa skogarnas ekologiska värde, funktion som skydd och rekreationsområde, den biologiska mångfalden och ett sunt ekosystem.

a)

Kostnader för att plantera, beskära och avverka träd och annan vegetation i befintliga skogar, transportera bort träd som vält och återställa skog som skadats av luftförorening, djur, storm, brand, översvämning och dylikt, samt planeringskostnaderna för sådana åtgärder, såvida dessa åtgärder i första hand syftar till att bidra till att bevara eller återställa skogens ekosystem, den biologiska mångfalden eller det traditionella landskapet. Inget stöd får dock beviljas för avverkning som i första hand syftar till kommersiellt bärkraftig utvinning av virke eller för återplantering där de avverkade träden ersätts av samma typ av träd. Stöd får beviljas för beskogningsåtgärder, inklusive planeringskostnaderna, för att öka skogsarealen, främja biologisk mångfald, skapa trädbevuxna områden för rekreation, för att bekämpa erosion och ökenspridning eller främja en annan av skogens motsvarande skyddsfunktioner. Stöd för att öka skogsarealen får endast beviljas av påvisbara miljöskäl, såsom existerande låg beskogning eller för att skapa sammanhängande skogsområden. Stöd får inte beviljas för beskogning med arter som odlas på kort sikt. Skogsarealer som skapats för rekreation måste vara tillgängliga för allmänheten och avgiftsfria för rekreation. Tillträdet kan begränsas om det är nödvändigt för att skydda känsliga områden.

| b) | Kostnader för att bevara och förbättra markkvaliteten i skogar och säkerställa en balanserad och sund trädtillväxt. Bland åtgärderna kan också markförbättring genom gödning och annan behandling ingå för att bevara den naturliga balansen, liksom minskning av allt för stor vegetationstäthet och säkerställande av tillräcklig vattenhållningsförmåga och fungerande dränering. Stödet får täcka planeringskostnaderna för sådana åtgärder. Åtgärderna får inte minska den biologiska mångfalden, orsaka läckage av näringsämnen eller påverka de naturliga vattenekosystemen eller vattenskyddsområdena. |
| --- | --- |

b)

Kostnader för att bevara och förbättra markkvaliteten i skogar och säkerställa en balanserad och sund trädtillväxt. Bland åtgärderna kan också markförbättring genom gödning och annan behandling ingå för att bevara den naturliga balansen, liksom minskning av allt för stor vegetationstäthet och säkerställande av tillräcklig vattenhållningsförmåga och fungerande dränering. Stödet får täcka planeringskostnaderna för sådana åtgärder. Åtgärderna får inte minska den biologiska mångfalden, orsaka läckage av näringsämnen eller påverka de naturliga vattenekosystemen eller vattenskyddsområdena.

| c) | Kostnader för att förebygga, utrota och bekämpa skadedjur och skador som orsakats av skadedjur och trädsjukdomar och för att förebygga och åtgärda skador som orsakats av djur, liksom riktade åtgärder för att förebygga skogsbränder, däribland anläggning och underhåll av vägar och annan infrastruktur. I de stödberättigande kostnaderna kan förebyggande och behandlande åtgärder ingå, inbegripet jordbearbetning inför återplantering, liksom den utrustning och det material som behövs för sådana åtgärder. Biologiska och mekaniska metoder för förebyggande och behandling bör ha företräde stöd beviljas, såvida det inte kan bevisas att sådana metoder inte är tillräckliga för att bekämpa sjukdomen eller skadedjuren i fråga. Stöd får beviljas för att ersätta förlust av träd och kostnader för återplantering på upp till marknadsvärdet på träd som förstörts på myndigheternas order för att bekämpa sjukdomen eller skadedjuren i fråga eller träd som förstörts av djur. Vid beräkning av förlustens marknadsvärde får man ta hänsyn till trädens potentiella värdestegring fram till normal avverkningsålder. |
| --- | --- |

c)

Kostnader för att förebygga, utrota och bekämpa skadedjur och skador som orsakats av skadedjur och trädsjukdomar och för att förebygga och åtgärda skador som orsakats av djur, liksom riktade åtgärder för att förebygga skogsbränder, däribland anläggning och underhåll av vägar och annan infrastruktur. I de stödberättigande kostnaderna kan förebyggande och behandlande åtgärder ingå, inbegripet jordbearbetning inför återplantering, liksom den utrustning och det material som behövs för sådana åtgärder. Biologiska och mekaniska metoder för förebyggande och behandling bör ha företräde stöd beviljas, såvida det inte kan bevisas att sådana metoder inte är tillräckliga för att bekämpa sjukdomen eller skadedjuren i fråga. Stöd får beviljas för att ersätta förlust av träd och kostnader för återplantering på upp till marknadsvärdet på träd som förstörts på myndigheternas order för att bekämpa sjukdomen eller skadedjuren i fråga eller träd som förstörts av djur. Vid beräkning av förlustens marknadsvärde får man ta hänsyn till trädens potentiella värdestegring fram till normal avverkningsålder.

| d) | Kostnader för att återställa och underhålla naturliga stigar, landskapselement och naturliga livsmiljöer för djur, inklusive planeringskostnader. |
| --- | --- |

d)

Kostnader för att återställa och underhålla naturliga stigar, landskapselement och naturliga livsmiljöer för djur, inklusive planeringskostnader.

| e) | Kostnader för att bygga upp, förbättra och underhålla skogsvägar och annan infrastruktur för besökare, vilket innefattar anpassning för personer med särskilda behov, även skyltar, utkikstorn och liknande byggnationer, samt planeringskostnader, när tillträdet till skogarna och infrastrukturen i rekreationssyfte inte är avgiftsbelagt för allmänheten. Tillgången till skogar och infrastruktur får begränsas om det är nödvändigt för att skydda känsliga områden eller för att säkerställa en korrekt och säker användning av infrastrukturerna. |
| --- | --- |

e)

Kostnader för att bygga upp, förbättra och underhålla skogsvägar och annan infrastruktur för besökare, vilket innefattar anpassning för personer med särskilda behov, även skyltar, utkikstorn och liknande byggnationer, samt planeringskostnader, när tillträdet till skogarna och infrastrukturen i rekreationssyfte inte är avgiftsbelagt för allmänheten. Tillgången till skogar och infrastruktur får begränsas om det är nödvändigt för att skydda känsliga områden eller för att säkerställa en korrekt och säker användning av infrastrukturerna.

| f) | Kostnader för informationsmaterial och t.ex. seminarier, PR-evenemang och information i press och elektroniska medier, som sprider allmän skogsinformation. De åtgärder som får stöd får inte innehålla referenser till namngivna produkter och producenter eller främja inhemska produkter. |
| --- | --- |

f)

Kostnader för informationsmaterial och t.ex. seminarier, PR-evenemang och information i press och elektroniska medier, som sprider allmän skogsinformation. De åtgärder som får stöd får inte innehålla referenser till namngivna produkter och producenter eller främja inhemska produkter.

| g) | Kostnader för inköp av skogsmark som används eller skall användas som naturskyddsområden. Denna skogsmark måste i sin helhet vara permanent säkrad för naturskyddssyften genom en rättslig eller avtalsmässig skyldighet. |
| --- | --- |

g)

Kostnader för inköp av skogsmark som används eller skall användas som naturskyddsområden. Denna skogsmark måste i sin helhet vara permanent säkrad för naturskyddssyften genom en rättslig eller avtalsmässig skyldighet.

| (176) | Kommissionen kommer att förklara statligt stöd för beskogning av jordbruksmark och icke-jordbruksmark, skapande av system med både jord- och skogsbruk på jordbruksmark, stöd till Natura 2000, stöd för miljövänligt skogsbruk, återuppbyggnad av skogsbrukspotential och införande av förebyggande åtgärder samt stöd för icke-produktiva investeringar förenligt med artikel 87.3 c i fördraget, såvida stödet uppfyller villkoren i artiklarna 43 — 49 i förordning (EG) nr 1698/2005 och den maximala stödintensitet som anges i denna lagstiftning inte överskrids. |
| --- | --- |

(176)

Kommissionen kommer att förklara statligt stöd för beskogning av jordbruksmark och icke-jordbruksmark, skapande av system med både jord- och skogsbruk på jordbruksmark, stöd till Natura 2000, stöd för miljövänligt skogsbruk, återuppbyggnad av skogsbrukspotential och införande av förebyggande åtgärder samt stöd för icke-produktiva investeringar förenligt med artikel 87.3 c i fördraget, såvida stödet uppfyller villkoren i artiklarna 43 — 49 i förordning (EG) nr 1698/2005 och den maximala stödintensitet som anges i denna lagstiftning inte överskrids.

| (177) | Kommissionen kommer att godkänna statligt stöd för merkostnader och inkomstbortfall på grund av användning av miljövänlig skogsbruksteknik som går utöver de tillämpliga obligatoriska kraven, om skogsägarna ingår ett frivilligt åtagande om att använda sådan teknik och detta åtagande uppfyller kraven i artikel 47 i förordning (EG) nr 1698/2005. Stöd som överstiger de belopp som fastställs i bilagan till förordning (EG) nr 1698/2005 får i princip endast förklaras förenliga med artikel 87.3 c i fördraget om de beviljas för merkostnader och/eller inkomstbortfall som påvisas, i exceptionella fall med beaktande av särskilda omständigheter som vederbörligen skall motiveras, för åtaganden som får en påvisbar och väsentlig inverkan på miljön. |
| --- | --- |

(177)

Kommissionen kommer att godkänna statligt stöd för merkostnader och inkomstbortfall på grund av användning av miljövänlig skogsbruksteknik som går utöver de tillämpliga obligatoriska kraven, om skogsägarna ingår ett frivilligt åtagande om att använda sådan teknik och detta åtagande uppfyller kraven i artikel 47 i förordning (EG) nr 1698/2005. Stöd som överstiger de belopp som fastställs i bilagan till förordning (EG) nr 1698/2005 får i princip endast förklaras förenliga med artikel 87.3 c i fördraget om de beviljas för merkostnader och/eller inkomstbortfall som påvisas, i exceptionella fall med beaktande av särskilda omständigheter som vederbörligen skall motiveras, för åtaganden som får en påvisbar och väsentlig inverkan på miljön.

| (178) | Kommissionen kommer att förklara att statligt stöd för inköp av skogsmark är förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om stödnivån inte överskrider det som fastställs i [artikel 4 i gruppundantagsförordningen] för inköp av jordbruksmark. |
| --- | --- |

(178)

Kommissionen kommer att förklara att statligt stöd för inköp av skogsmark är förenligt med artikel 87.3 c i fördraget om stödnivån inte överskrider det som fastställs i [artikel 4 i gruppundantagsförordningen] för inköp av jordbruksmark.

| (179) | Kommissionen kommer att förklara statligt stöd för utbildning av skogsägare och skogsarbetare och konsulttjänster som tillhandahålls av tredje part, däribland upprättandet av företagsplaner, skogsbruksplaner och genomförbarhetsstudier, samt deltagande i tävlingar, utställningar och mässor, förenligt med artikel 87.3 c i fördraget, såvida stödet uppfyller villkoren i [artikel 15 i den framtida undantagsförordningen]. |
| --- | --- |

(179)

Kommissionen kommer att förklara statligt stöd för utbildning av skogsägare och skogsarbetare och konsulttjänster som tillhandahålls av tredje part, däribland upprättandet av företagsplaner, skogsbruksplaner och genomförbarhetsstudier, samt deltagande i tävlingar, utställningar och mässor, förenligt med artikel 87.3 c i fördraget, såvida stödet uppfyller villkoren i [artikel 15 i den framtida undantagsförordningen].

| (180) | Kommissionen kommer att tillåta statligt stöd för att starta sammanslutningar för skogsbrukare, såvida stödet uppfyller villkoren i [artikel 9 i den framtida undantagsförordningen]. |
| --- | --- |

(180)

Kommissionen kommer att tillåta statligt stöd för att starta sammanslutningar för skogsbrukare, såvida stödet uppfyller villkoren i [artikel 9 i den framtida undantagsförordningen].

| (181) | Kommissionen kommer att godkänna statligt stöd till verksamhet för spridning av ny teknik, t.ex. rimliga småskaliga pilotprojekt eller demonstrationsprojekt om stödet uppfyller villkoren i [punkt 98 i dessa riktlinjer] |
| --- | --- |

(181)

Kommissionen kommer att godkänna statligt stöd till verksamhet för spridning av ny teknik, t.ex. rimliga småskaliga pilotprojekt eller demonstrationsprojekt om stödet uppfyller villkoren i [punkt 98 i dessa riktlinjer]

| (182) | Bestämmelserna i detta kapitel påverkar inte möjligheten att tillämpa andra regler om statligt stöd, som är tillämpliga på alla sektorer inom handel och industri, på skogssektorn. |
| --- | --- |

(182)

Bestämmelserna i detta kapitel påverkar inte möjligheten att tillämpa andra regler om statligt stöd, som är tillämpliga på alla sektorer inom handel och industri, på skogssektorn.

VIII.   FÖRFARANDEN

VIII.A.   Anmälan

| (183) | Om inte annat följer av punkterna nedan skall alla nya stödordningar och alla nya enskilda stödåtgärder anmälas till kommissionen innan de genomförs, i enlighet med artikel 88.3 i fördraget och rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 88 i EG-fördraget (60). Detta gäller inte stöd som omfattas av en av de undantagsförordningar som kommissionen har antagit på grundval av rådets förordning (EG) nr 994/98 av den 7 maj 1998 om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen på vissa slag av övergripande statligt stöd (61). |
| --- | --- |

(183)

Om inte annat följer av punkterna nedan skall alla nya stödordningar och alla nya enskilda stödåtgärder anmälas till kommissionen innan de genomförs, i enlighet med artikel 88.3 i fördraget och rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 88 i EG-fördraget (60). Detta gäller inte stöd som omfattas av en av de undantagsförordningar som kommissionen har antagit på grundval av rådets förordning (EG) nr 994/98 av den 7 maj 1998 om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen på vissa slag av övergripande statligt stöd (61).

| (184) | I enlighet med artikel 89 i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 krävs ingen separat anmälan enligt artikel 88.3 i fördraget av statligt stöd som är avsett att ytterligare bidra till att finansiera åtgärder för landsbygdens utveckling för vilka stöd beviljas från gemenskapen, under förutsättning att detta stöd har anmälts till och godkänts av kommissionen i enlighet med bestämmelserna i förordningen som ett led i den programplanering enligt den förordningen. |
| --- | --- |

(184)

I enlighet med artikel 89 i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 krävs ingen separat anmälan enligt artikel 88.3 i fördraget av statligt stöd som är avsett att ytterligare bidra till att finansiera åtgärder för landsbygdens utveckling för vilka stöd beviljas från gemenskapen, under förutsättning att detta stöd har anmälts till och godkänts av kommissionen i enlighet med bestämmelserna i förordningen som ett led i den programplanering enligt den förordningen.

| (185) | För att kunna omfattas av detta undantag måste de berörda åtgärderna i sak uppfylla alla villkor för statligt stöd, och framför allt de bidragsberättigande kostnader och stödnivåer som anges i dessa riktlinjer. Det belopp ytterligare statligt stöd som har fördelats till var och en av dem skall tydligt anges i utvecklingsplanen för landsbygden i enlighet med bestämmelserna i tillämpningsförordningen om landsbygdens utveckling. Kommissionens godkännande av planen kommer endast att gälla åtgärder som har identifierats på detta sätt. Beträffande statligt stöd som beviljas för andra åtgärder, oavsett om de är omnämnda i planen eller inte, eller åtgärder som är underställda andra villkor än de som fastställs i planen, måste en separat anmälan göras till kommissionen i enlighet med artikel 88.3. |
| --- | --- |

(185)

För att kunna omfattas av detta undantag måste de berörda åtgärderna i sak uppfylla alla villkor för statligt stöd, och framför allt de bidragsberättigande kostnader och stödnivåer som anges i dessa riktlinjer. Det belopp ytterligare statligt stöd som har fördelats till var och en av dem skall tydligt anges i utvecklingsplanen för landsbygden i enlighet med bestämmelserna i tillämpningsförordningen om landsbygdens utveckling. Kommissionens godkännande av planen kommer endast att gälla åtgärder som har identifierats på detta sätt. Beträffande statligt stöd som beviljas för andra åtgärder, oavsett om de är omnämnda i planen eller inte, eller åtgärder som är underställda andra villkor än de som fastställs i planen, måste en separat anmälan göras till kommissionen i enlighet med artikel 88.3.

| (186) | Kommissionens godkännande av planen kommer vidare endast att gälla det stödbelopp som har angivits av medlemsstaten. |
| --- | --- |

(186)

Kommissionens godkännande av planen kommer vidare endast att gälla det stödbelopp som har angivits av medlemsstaten.

| (187) | Samma bestämmelser skall tillämpas analogt på ändringar i planer för utveckling av landsbygden. |
| --- | --- |

(187)

Samma bestämmelser skall tillämpas analogt på ändringar i planer för utveckling av landsbygden.

VIII.B.   Stödordningarnas varaktighet

| (188) | Enligt gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn som tillämpades under perioden 2000-2006 har kommissionen godkänt anmälningar om statligt stöd för stödordningar med obegränsad giltighetstid. Detta kan leda till bristande insyn, framför allt om en stödåtgärd inte tillämpas på flera år. Det försvårar dessutom den regelbunden obligatoriska översynen av alla kommissionens befintliga stödordningar. |
| --- | --- |

(188)

Enligt gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn som tillämpades under perioden 2000-2006 har kommissionen godkänt anmälningar om statligt stöd för stödordningar med obegränsad giltighetstid. Detta kan leda till bristande insyn, framför allt om en stödåtgärd inte tillämpas på flera år. Det försvårar dessutom den regelbunden obligatoriska översynen av alla kommissionens befintliga stödordningar.

| (189) | Därför kommer kommissionen i framtiden endast att godkänna ordningar med begränsad varaktighet. Stödordningar som omfattar statliga stödåtgärder som också kan samfinansieras enligt rådets förordning (EG) nr 1698/2005 bör begränsas till programperioden 2007–2013. Andra stödordningar bör inte ha en förutbestämd giltighetstid på mer än sju år. |
| --- | --- |

(189)

Därför kommer kommissionen i framtiden endast att godkänna ordningar med begränsad varaktighet. Stödordningar som omfattar statliga stödåtgärder som också kan samfinansieras enligt rådets förordning (EG) nr 1698/2005 bör begränsas till programperioden 2007–2013. Andra stödordningar bör inte ha en förutbestämd giltighetstid på mer än sju år.

VIII.C.   Årsrapporter

| (190) | I artikel 21 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 föreskrivs det att medlemsstaterna skall lämna in årliga rapporter till kommissionen om alla befintliga stödordningar för vilka ingen särskild rapporteringsskyldighet har föreskrivits i ett villkorligt beslut. Närmare bestämmelser anges i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (62). |
| --- | --- |

(190)

I artikel 21 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 föreskrivs det att medlemsstaterna skall lämna in årliga rapporter till kommissionen om alla befintliga stödordningar för vilka ingen särskild rapporteringsskyldighet har föreskrivits i ett villkorligt beslut. Närmare bestämmelser anges i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (62).

| (191) | Kommissionen förbehåller sig rätten att i enskilda fall begära ytterligare information om befintliga stödordningar, om detta är nödvändigt för att den skall kunna uppfylla sina skyldigheter enligt artikel 88.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(191)

Kommissionen förbehåller sig rätten att i enskilda fall begära ytterligare information om befintliga stödordningar, om detta är nödvändigt för att den skall kunna uppfylla sina skyldigheter enligt artikel 88.1 i fördraget.

| (192) | Om årliga rapporter inte lämnas enligt dessa riktlinjer får kommissionen vidta åtgärder enligt artikel 18 i förordning (EG) nr 659/1999. |
| --- | --- |

(192)

Om årliga rapporter inte lämnas enligt dessa riktlinjer får kommissionen vidta åtgärder enligt artikel 18 i förordning (EG) nr 659/1999.

| (193) | Efter en genomgång av medlemsstaternas årliga rapporter kommer kommissionen att vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att informationen om statligt stöd i jordbrukssektorn blir tydligare. |
| --- | --- |

(193)

Efter en genomgång av medlemsstaternas årliga rapporter kommer kommissionen att vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att informationen om statligt stöd i jordbrukssektorn blir tydligare.

VIII.D.   Tillämpning på nya stöd

| (194) | Kommissionen kommer att tillämpa dessa riktlinjer på nya statliga stöd från och med den 1 januari 2007. Anmälningar som ännu inte är behandlade den 31 december 2006 kommer att bedömas på grundval av de gemenskapsriktlinjer för statligt stöd som var tillämpliga på jordbrukssektorn det datum då stödet anmäldes. Med undantag för sådana åtgärder som avses i punkt 195 kommer kommissionen inte längre att tillämpa följande regler och riktlinjer från och med den 1 januari 2007:






  a) | Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn. |
| --- | --- | --- |

(194)

Kommissionen kommer att tillämpa dessa riktlinjer på nya statliga stöd från och med den 1 januari 2007. Anmälningar som ännu inte är behandlade den 31 december 2006 kommer att bedömas på grundval av de gemenskapsriktlinjer för statligt stöd som var tillämpliga på jordbrukssektorn det datum då stödet anmäldes. Med undantag för sådana åtgärder som avses i punkt 195 kommer kommissionen inte längre att tillämpa följande regler och riktlinjer från och med den 1 januari 2007:

a)

Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn.

| b) | Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till reklam för produkter som omfattas av bilaga I till EG-fördraget och vissa produkter som inte omfattas av bilaga I till fördraget (63). |
| --- | --- |

b)

Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till reklam för produkter som omfattas av bilaga I till EG-fördraget och vissa produkter som inte omfattas av bilaga I till fördraget (63).

| c) | Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd när det gäller TSE-tester, döda djur och slaktavfall (64). Dessa riktlinjer ersätts för att åstadkomma bättre lagstiftning, eftersom de grundläggande bestämmelserna i dem nu ingår i de här riktlinjerna. För olagligt stöd som beviljades innan de här riktlinjerna trädde i kraft kommer kommissionen emellertid att fortsätta att tillämpa bestämmelserna om olagligt stöd enligt punkt 43 och följande i de riktlinjerna. |
| --- | --- |

c)

Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd när det gäller TSE-tester, döda djur och slaktavfall (64). Dessa riktlinjer ersätts för att åstadkomma bättre lagstiftning, eftersom de grundläggande bestämmelserna i dem nu ingår i de här riktlinjerna. För olagligt stöd som beviljades innan de här riktlinjerna trädde i kraft kommer kommissionen emellertid att fortsätta att tillämpa bestämmelserna om olagligt stöd enligt punkt 43 och följande i de riktlinjerna.

| d) | Meddelande från kommissionen om statliga stödåtgärder i form av kortfristiga krediter med subventionerad ränta inom jordbruket (”driftskrediter”) (65). |
| --- | --- |

d)

Meddelande från kommissionen om statliga stödåtgärder i form av kortfristiga krediter med subventionerad ränta inom jordbruket (”driftskrediter”) (65).

VIII.E   Befintliga statliga stödåtgärder enligt 2003 års anslutningsakt

| (195) | För bedömning av stödordningar och enskilda stödåtgärder som betraktas som befintligt stöd i enlighet med kapitel 4 punkt 4 i bilaga IV till 2003 års anslutningsakt (66) kommer de gemenskapsriktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn som gäller den 31 december 2006 att tillämpas till och med den 31 december 2007 utan att det påverkar tillämpningen av punkt 196, under förutsättning att sådant stöd uppfyller kraven i de riktlinjerna senast den 30 april 2007. |
| --- | --- |

(195)

För bedömning av stödordningar och enskilda stödåtgärder som betraktas som befintligt stöd i enlighet med kapitel 4 punkt 4 i bilaga IV till 2003 års anslutningsakt (66) kommer de gemenskapsriktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn som gäller den 31 december 2006 att tillämpas till och med den 31 december 2007 utan att det påverkar tillämpningen av punkt 196, under förutsättning att sådant stöd uppfyller kraven i de riktlinjerna senast den 30 april 2007.

VIII.F.   Förslag till lämpliga åtgärder

| (196) | I enlighet med artikel 88.1 i EG-fördraget föreslår kommissionen att medlemsstaterna skall ändra sina befintliga stödordningar för att följa dessa riktlinjer senast den 31 december 2007. Undantaget är befintliga stödordningar för investeringar i samband med bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, som skall avskaffas senast den 31 december 2008 och för investeringar som avser inköp av mark i jordbruksföretag, som skall ändrats i enlighet med dessa riktlinjer senast den 31 december 2008. |
| --- | --- |

(196)

I enlighet med artikel 88.1 i EG-fördraget föreslår kommissionen att medlemsstaterna skall ändra sina befintliga stödordningar för att följa dessa riktlinjer senast den 31 december 2007. Undantaget är befintliga stödordningar för investeringar i samband med bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, som skall avskaffas senast den 31 december 2008 och för investeringar som avser inköp av mark i jordbruksföretag, som skall ändrats i enlighet med dessa riktlinjer senast den 31 december 2008.

| (197) | Medlemsstaterna ombeds skriftligen bekräfta att de godkänner dessa förslag till lämpliga åtgärder senast den 28 februari 2007. |
| --- | --- |

(197)

Medlemsstaterna ombeds skriftligen bekräfta att de godkänner dessa förslag till lämpliga åtgärder senast den 28 februari 2007.

| (198) | För den händelse en medlemsstat inte skriftligen bekräftar att den godtar åtgärderna före detta datum, kommer kommissionen att tillämpa artikel 19.2 i förordning (EG) nr 659/1999, och vid behov, inleda det förfarande som anges i den bestämmelsen. |
| --- | --- |

(198)

För den händelse en medlemsstat inte skriftligen bekräftar att den godtar åtgärderna före detta datum, kommer kommissionen att tillämpa artikel 19.2 i förordning (EG) nr 659/1999, och vid behov, inleda det förfarande som anges i den bestämmelsen.

VIII.G.   Giltighetstidens upphörande

| (199) | Dessa riktlinjer skall gälla till och med den 31 december 2013. Kommissionen får ändra dem före detta datum på grundval av antingen viktiga konkurrenspolitiska överväganden, eller av jordbrukspolitiska överväganden, eller av hänsyn till djur- och folkhälsomässiga överväganden, eller av hänsyn till annan gemenskapspolitik eller internationella åtaganden. |
| --- | --- |

(199)

Dessa riktlinjer skall gälla till och med den 31 december 2013. Kommissionen får ändra dem före detta datum på grundval av antingen viktiga konkurrenspolitiska överväganden, eller av jordbrukspolitiska överväganden, eller av hänsyn till djur- och folkhälsomässiga överväganden, eller av hänsyn till annan gemenskapspolitik eller internationella åtaganden.

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1405/2006 (EUT L 265, 26.9.2006, s. 1).

(2)  EUT L 277, 21.10.2005, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1463/2006 (EUT L 277, 9.10.2006, s. 1).

(3)  Statligt stöd inom sektorn för fiske och vattenbruk granskas inom ramen för riktlinjerna för granskning av statligt stöd inom sektorn för fiske och vattenbruk (EUT C 229, 14.9.2004, s. 5) och rådets förordning (EG) nr 2369/2002 av den 20 december 2002 om ändring av förordning (EG) nr 2792/1999 om föreskrifter och villkor för gemenskapens strukturstöd inom fiskesektorn (EGT L 358, 31.12.2002, s. 49).

(4)  I dessa bestämmelser avses med imitationsprodukter för mjölk och/eller mjölkprodukter produkter som kan förväxlas med mjölk och/eller mjölkprodukter men vars sammansättning skiljer sig från dessa genom att de innehåller fetter och/eller proteiner av annat ursprung än mjölk, med eller utan protein som härrör från mjölk (”andra produkter än mjölkprodukter” enligt artikel 3.2 i rådets förordning (EEG) nr 1898/87 av den 2 juli 1987 om skydd av beteckningar som används vid saluhållande av mjölk och mjölkprodukter (EGT L 182, 3.7.1987, s. 36).

(5)  EUT L 17, 21.1.2000, s. 22. Förordningen ändrad genom 2003 års anslutningsakt.

(6)  Riktlinjer för statligt regionalstöd för 2007–2013 (EUT C 54, 4.3.2006, s. 13), kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (EGT L 10, 13.1.2001, s. 33), kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse (EGT L 10, 13.1.2001, s. 30).

(7)  EGT L 10, 13.1.2001, s. 33. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1857/2006 (EUT L 358, 16.12.2006, s. 3).

(8)  EG-domstolens dom i mål 177/78 Pigs and Bacon Commission mot McCarren [1979] Rec. 2161.

(9)  EGT L 10, 13.1.2001, s. 30.

(10)  EUT L 302, 1.11.2006, s. 29.

(11)  EUT C 54, 4.3.2006, s. 13.

(12)  EUT L 214, 4.8.2006, s. 7.

(13)  EGT L 184, 27.7.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1782/2003 (EUT L 270, 21.10.2003, s. 1)

(14)  EGT L 375, 31.12.1991, s. 1. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003, s. 1).

(15)  EUT L 124, 20.5.2003, s. 36.

(16)  EGT C 70, 19.3.2002, s. 8.

(17)  EUT C 229, 14.9.2004, s. 5.

(18)  EUT C 54, 4.3.2006, s. 13.

(19)  EGT C 232, 12.8.2000, s. 19.

(20)  EGT C 37, 3.2.2001, s. 3.

(21)  EGT L 103, 25.4.1979, s. 1.

(22)  EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

(23)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 2455/2001/EG (EGT L 331, 15.12.2001, s. 1).

(24)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 80. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1698/2005 (EUT L 277, 21.10.2005, s. 1).

(25)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 70.

(26)  EUT L 42, 14.2.2006, s. 1.

(27)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 19. Beslutet senast ändrat genom beslut 2006/782/EG (EUT L 328, 24.11.2006, s. 57).

(28)  KOM (2005) 74.

(29)  Rådets dokument 11120/05 av den 15 september 2005.

(30)  Kommissionens förordning (EG) nr 1860/2004 av den 6 oktober 2004 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse inom jordbruks- och fiskerisektorn (EUT L 325, 28.10.2004, s. 4).

(31)  Se dom av den 11 november 2004 i mål C-73/03 Spanien mot kommissionen, punkt 37, och dom av den 23 februari 2006 i mål C-346/03 och C-529/03, Giuseppe Atzeni m.fl., punkt 79.

(32)  Om det har visats att djur- eller växtsjukdomarna orsakats av ogynnsamma väderförhållanden kommer kommissionen att bedöma stödet enligt bestämmelserna i avsnitt V.B.3 ovan och dessa krav kommer inte att gälla.

(33)  Artikel 174.2 i EG-fördraget. För statliga stöd, se särskilt avsnitt 5 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till jordbrukssektorn och gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön (EGT C 37, 3.2.2001, s. 3).

(34)  EGT L 147, 31.5.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1041/2006 (EUT L 187, 8.7.2006, s. 10).

(35)  EGT L 273, 10.10.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 208/2006 (EUT L 36, 8.2.2006, s. 25).

(36)  EGT L 257, 10.10.1996, s. 26. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 166/2006 (EUT L 33, 4.2.2006, s. 1).

(37)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

(38)  EGT L 337, 13.12.2002, s. 3. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1040/2006 (EUT L 187, 8.7.2006, s. 8).

(39)  EGT C 45, 17.2.1996, s. 5, senare ändrad vad gäller tillämpningen inom jordbrukssektorn, EGT C 48, 13.2.1998, s. 2. Ersätts den 1 januari 2007 med nya rambestämmelser.

(40)  EGT L 10, 13.1.2001, s. 20. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1040/2006 (EUT L 187, 8.7.2006, s. 8).

(41)  EGT C 235, 21.8.2001, s. 3.

(42)  EGT C 71, 11.3.2000, s. 14.

(43)  EUT C 297, 29.11.2005, s. 4.

(44)  EUT L 312, 29.11.2005, s. 67.

(45)  EGT L 195, 29.7.1980, s. 35. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/81/EG (EUT L 312, 29.11.2005, s. 47).

(46)  EGT C 209, 10.7.1997, s. 3.

(47)  EGT C 384, 10.12.1998, s. 3.

(48)  Bulletin EG 9–1984 (finns ej på svenska).

(49)  Kommissionens beslut 2000/628/EG av den 11 april 2000 om de stödåtgärder som Italien genomfört till förmån för Centrale del Latte di Roma (EGT L 265, 19.10.2000, s. 26, punkterna 113–115).

(50)  EUT L 93, 31.3.2006,p. 12.

(51)  EUT L 179, 14.7.1999, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2165/2005 (EUT L 345, 28.12.2005, s. 1).

(52)  EGT L 109, 6.5.2000, s. 29. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/89/EG (EUT L 308, 25.11.2003, s. 15).

(53)  EGT L 327, 21.12.1999, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2060/2004 (EUT L 357, 2.12.2004, s. 3).

(54)  Se Meddelande från kommissionen om statliga stödåtgärder i form av kortfristiga krediter med subventionerad ränta inom jordbruket (”driftskrediter”), EGT C 44, 16.2.1996, s. 2.

(55)  EUT L 283, 31.10.2003, s. 51. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/75/EG (EUT L 157, 30.4.2004, s. 100).

(56)  I dessa riktlinjer används Eurostats definition av skogsbruk (produktion av skog på rot, utvinning och insamling av vilt växande skogsmaterial, även produkter som genomgår viss bearbetning såsom trä som skall användas som bränsle eller inom industrin).

(57)  EGT C 45, 17.2.1996, s. 5.

(58)  Se fotnot 36.

(59)  Se fotnot 19.

(60)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1. Förordningen ändrad genom 2003 års anslutningsakt.

(61)  EGT L 142, 14.5.1998, s. 1.

(62)  EGT L 140, 30.4.2004, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1627/2006 (EUT L 302, 1.11.2006, s. 10).

(63)  EGT C 252, 12.9.2001, s. 5.

(64)  EGT C 324, 24.12.2002, s. 2.

(65)  Se fotnot 53.

(66)  EUT L 236, 23.9.2003, s. 797.

---